# Eiropas Savienības C 192/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 192 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 7. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 192

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 7. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2019/C 192/01 | Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2019/C 192/01

Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm

WADA

WADA

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 192/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9375 – Clearlake/Insight/Appriss) (
  1
  ) | 5 |
| 2019/C 192/03 | Komisijas paziņojums, ar ko groza paziņojumu 2012/C 72/07 – Norādījumi par kvotu atvilkšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1., 2. un 5. punktu | 5 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 192/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9375 – Clearlake/Insight/Appriss) (
  1
  )

Clearlake/Insight/Appriss

1

5

2019/C 192/03

Komisijas paziņojums, ar ko groza paziņojumu 2012/C 72/07 – Norādījumi par kvotu atvilkšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1., 2. un 5. punktu

5

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2019/C 192/04 | Padomes secinājumi par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām un rīcības satvars | 6 |
| 2019/C 192/05 | Padomes secinājumi par Eiropas audiovizuālo darbu – ar uzsvaru uz kopražojumiem – pārrobežu aprites uzlabošanu | 11 |
| 2019/C 192/06 | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumi par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam | 18 |
| 2019/C 192/07 | Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 23 |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 192/08 | Euro maiņas kurss | 24 |
| 2019/C 192/09 | Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 25 |
| 2019/C 192/10 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 26 |
| 2019/C 192/11 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 27 |
| 2019/C 192/12 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 28 |
| | Revīzijas palāta |
| 2019/C 192/13 | Īpašais ziņojums Nr. 7/2019 – ES pasākumi pārrobežu veselības aprūpē: mērķi ir vērienīgi, taču nepieciešama labāka pārvaldība | 29 |
| 2019/C 192/14 | Īpašais ziņojums Nr. 8/2019 – Vēja un saules enerģijas izmantošana elektroenerģijas ražošanā: lai sasniegtu ES mērķus, ir jāveic būtiski pasākumi | 29 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2019/C 192/04

Padomes secinājumi par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām un rīcības satvars

6

2019/C 192/05

Padomes secinājumi par Eiropas audiovizuālo darbu – ar uzsvaru uz kopražojumiem – pārrobežu aprites uzlabošanu

11

2019/C 192/06

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumi par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam

18

2019/C 192/07

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

23

Eiropas Komisija

2019/C 192/08

Euro maiņas kurss

24

2019/C 192/09

Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

25

2019/C 192/10

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

26

2019/C 192/11

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

27

2019/C 192/12

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

28

Revīzijas palāta

2019/C 192/13

Īpašais ziņojums Nr. 7/2019 – ES pasākumi pārrobežu veselības aprūpē: mērķi ir vērienīgi, taču nepieciešama labāka pārvaldība

29

2019/C 192/14

Īpašais ziņojums Nr. 8/2019 – Vēja un saules enerģijas izmantošana elektroenerģijas ražošanā: lai sasniegtu ES mērķus, ir jāveic būtiski pasākumi

29

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 192/15 | Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu | 30 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 192/16 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 40 |
| 2019/C 192/17 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9357 – FIS/Worldpay) (
  1
  ) | 42 |
| 2019/C 192/18 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9377 – MIRA/BCI/iGH) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 43 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 192/15

Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu

30

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 192/16

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Suez Organique / Avril PA / Terrial

1

40

2019/C 192/17

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9357 – FIS/Worldpay) (
  1
  )

FIS/Worldpay

1

42

2019/C 192/18

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9377 – MIRA/BCI/iGH) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

MIRA/BCI/iGH

1

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/1

---

Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm

(2019/C 192/01)

DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT

| 1. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2000. gada 4. decembra secinājumus par dopinga apkarošanu (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomes un 2010. gada 18. novembrī Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus par ES lomu starptautiskajā cīņā pret dopingu (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padomes un Padomē 2011. gada 20. decembrī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un ES un tās dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padomes un 2015. gada 15. decembrī Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus par 2011. gada rezolūcijas par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un ES un tās dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm pārskatīšanu, kuros paredzēts, ka līdz 2018. gada 31. decembrim ir vēlreiz jāpārskata minētās rezolūcijas turpmākas piemērošanas rezultātā gūtā pieredze (4). |
| --- | --- |

4.

ATZĪST, KA

| 1. | Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai īstenot savas pilnvaras un funkcijas, izstrādājot, saskaņojot un pieņemot Pasaules Antidopinga aģentūras inter alia noteikumus, standartus un pamatnostādnes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trīs vietas WADA Dibināšanas valdē ir piešķirtas pārstāvjiem no ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ir jāparedz praktiska kārtība attiecībā uz ES dalībvalstu pārstāvju dalību WADA Dibināšanas valdē, kā arī ES un tās dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms CAHAMA (5) un WADA sanāksmēm. Šai praktiskajai kārtībai būtu jāatspoguļo lojālas sadarbības pienākums un jācenšas veicināt vienotību ES ārējā pārstāvībā, vienlaikus izvairoties no CAHAMA darba dublēšanās. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eiropas kontinenta valstu nostāju saskaņošanai pirms WADA sanāksmēm būtu jānotiek CAHAMA ietvaros, un būtu jānodrošina, ka minētajā struktūrā pieņemtie lēmumi pilnībā atbilst visiem piemērojamajiem ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ir ļoti svarīgi nodrošināt tādu ES dalībvalstu pārstāvības nepārtrauktību un saistības WADA Dibināšanas valdē, ko atbalsta politiskas pilnvaras un pienācīga līmeņa zinātība. |
| --- | --- |

5.

TĀPĒC IR VIENISPRĀTIS, KA

| 1. | ES dalībvalstu pārstāvji WADA Dibināšanas valdē būs no ministrijām un locekļu vietu sadalījums būs šāds:






  — | viena vieta tiks piešķirta personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem vienā no dalībvalstīm, kas veido esošo triju prezidentvalstu komandu, |
| --- | --- | --- |

1.

—

viena vieta tiks piešķirta personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem vienā no dalībvalstīm, kas veido esošo triju prezidentvalstu komandu,

| — | viena vieta tiks piešķirta personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem vienā no dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu, |
| --- | --- |

—

viena vieta tiks piešķirta personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem vienā no dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu,

| — | vienu vietu Padomē sanākušās dalībvalstis kopīgi piešķirs personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem (turpmāk – “valdības līmeņa eksperts”). |
| --- | --- |

—

vienu vietu Padomē sanākušās dalībvalstis kopīgi piešķirs personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem (turpmāk – “valdības līmeņa eksperts”).

| 2. | Noteikumi par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē, kuri aprakstīti I pielikumā, stāsies spēkā 2019. gada 30. jūnijā, neskarot pilnvarojumus, kas apstiprināti pirms minētā datuma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Esošās triju prezidentvalstu komandas pārstāvis WADA Dibināšanas valdē sniegs ziņojumu par rezultātiem, kas gūti WADA Dibināšanas valdes sanāksmē nākamajā Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes padomē ES, un iesniegs rakstisku ziņojumu par minētās sanāksmes rezultātiem Padomes Sporta jautājumu darba grupai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izvairoties no CAHAMA darba dublēšanas, dalībvalstu delegāti, kas tiekas Sporta jautājumu darba grupā, var koordinēt kopēju nostāju jautājumos, kas ir dalībvalstu kompetencē, ar noteikumu, ka šādai kopējai nostājai nepārprotami ir pievienotā vērtība. Kopējā nostāja jāapstiprina dalībvalstu pārstāvjiem, tiekoties Pastāvīgo pārstāvju komitejā, ja vien dalībvalstis nevienojas citādi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jebkurai kopējai nostājai, par ko vienojušās ES dalībvalstis, ir jābūt saskaņā ar jebkuru saskaņotu ES nostāju, un prezidentvalsts ar to iepazīstinās CAHAMA sanāksmēs. ES dalībvalstīm būtu jātiecas šo kopējo nostāju integrēt Eiropas kontinenta valstu nostājā, kuru izstrādā CAHAMA. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES dalībvalstu pārstāvji WADA Dibināšanas valdē runās un balsos par jautājumiem saskaņā ar Eiropas kontinenta valstu nostāju, par kuru panākta vienošanās CAHAMA, ar noteikumu, ka šāda nostāja atbilst ES acquis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji līdz 2021. gada 31. decembrim pārskatīs šīs rezolūcijas piemērošanā gūto pieredzi un apsvērs, vai ir vajadzīgi kādi pielāgojumi šajā rezolūcijā paredzētajos noteikumos. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šī rezolūcija, tostarp pievienotie noteikumi par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un praktiskie pasākumi saistībā ar gatavošanos WADA sanāksmēm par jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, ko Padome pieņēma 2019. gada 23. maijā, aizstāj Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūciju 2011/C/372/02 par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un par ES un tās dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm (6). |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV C 356, 12.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV C 324, 1.12.2010., 18. lpp.

(3)  OV C 372, 20.12.2011., 7. lpp.

(4)  OV C 417, 15.12.2015., 45. lpp.

(5)  Ad hoc Eiropas komiteja Pasaules Antidopinga aģentūras jautājumos (CAHAMA) ir ekspertu komiteja, kas atbild par to valstu nostāju saskaņošanu, kuras ir pievienojušās Eiropas Kultūras konvencijai, un kas darbojas Pasaules Antidopinga aģentūras (WADA) vārdā.

(6)  OV C 372, 20.12.2011., 7. lpp.

---

I PIELIKUMS

Noteikumi par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē

ES dalībvalstis vienojas par šādu pārstāvības sistēmu:

PĀRSTĀVJI NO DALĪBVALSTĪM, KAS VEIDO ESOŠO UN NĀKAMO TRIJU PREZIDENTVALSTU KOMANDU

| — | Dalībvalstis, kas veido esošo triju prezidentvalstu komandu, pēc iekšējas apspriešanās no sava vidus izraudzīsies vienu dalībvalsti, kas pārstāv ES dalībvalstis WADA Dibināšanas valdē. Izraudzītā dalībvalsts saskaņā ar savām iekšējām procedūrām šajā nolūkā iecels pārstāvi. Šis pārstāvis būs persona, kas dalībvalstī ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem. Dalībvalsti, kura tiks izraudzīta izvirzīt pārstāvi, un šā pārstāvja vārdu darīs zināmu ES Padomes Ģenerālsekretariātam (PĢS). |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, kas veido esošo triju prezidentvalstu komandu, pēc iekšējas apspriešanās no sava vidus izraudzīsies vienu dalībvalsti, kas pārstāv ES dalībvalstis WADA Dibināšanas valdē. Izraudzītā dalībvalsts saskaņā ar savām iekšējām procedūrām šajā nolūkā iecels pārstāvi. Šis pārstāvis būs persona, kas dalībvalstī ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem. Dalībvalsti, kura tiks izraudzīta izvirzīt pārstāvi, un šā pārstāvja vārdu darīs zināmu ES Padomes Ģenerālsekretariātam (PĢS).

| — | Ja pārstāvis beidz pildīt pienākumus attiecīgajā ministrijā, dalībvalsts iecels citu aizvietotāju, kas ministrijas līmenī ir atbildīgs par sportu. |
| --- | --- |

—

Ja pārstāvis beidz pildīt pienākumus attiecīgajā ministrijā, dalībvalsts iecels citu aizvietotāju, kas ministrijas līmenī ir atbildīgs par sportu.

| — | Iepriekš izklāstītos noteikumus piemēros arī tām dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu. |
| --- | --- |

—

Iepriekš izklāstītos noteikumus piemēros arī tām dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu.

| — | Minēto pārstāvju pilnvaru termiņš ir trīs gadi. |
| --- | --- |

—

Minēto pārstāvju pilnvaru termiņš ir trīs gadi.

| — | Pārstāvis no dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu, paliks amatā arī pēc tam, kad tā kļūs par esošo triju prezidentvalstu komandu, lai nodrošinātu pēctecību un ievērotu trīs gadu amata pilnvaru termiņa nosacījumu. |
| --- | --- |

—

Pārstāvis no dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu, paliks amatā arī pēc tam, kad tā kļūs par esošo triju prezidentvalstu komandu, lai nodrošinātu pēctecību un ievērotu trīs gadu amata pilnvaru termiņa nosacījumu.

PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU KOPĪGI IZRAUDZĪTAIS VALDĪBAS LĪMEŅA EKSPERTS

| — | Ekspertu pārstāvja kandidatūras dalībvalstis iesniegs vēlākais mēnesi pirms tās ES Padomes sanāksmes, kurā paredzēts iecelt ekspertu pārstāvi. Par kandidātiem neizvirzīs ministrus no dalībvalstīm, kas veido esošo vai nākamo triju prezidentvalstu komandu. Ekspertu pārstāvja kandidatūras jāsūta uz ES PĢS. |
| --- | --- |

—

Ekspertu pārstāvja kandidatūras dalībvalstis iesniegs vēlākais mēnesi pirms tās ES Padomes sanāksmes, kurā paredzēts iecelt ekspertu pārstāvi. Par kandidātiem neizvirzīs ministrus no dalībvalstīm, kas veido esošo vai nākamo triju prezidentvalstu komandu. Ekspertu pārstāvja kandidatūras jāsūta uz ES PĢS.

| — | Ja attiecībā uz ekspertu pārstāvi būs vairāk nekā viena kandidatūra, prezidentvalsts centīsies panākt konsensu dalībvalstu starpā par indikatīva balsojuma organizēšanu Sporta jautājumu darba grupā nolūkā iecelt ekspertu pārstāvi. Balsošanas procedūru ierosinās prezidentvalsts, un par to ar konsensu vienosies arī dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

—

Ja attiecībā uz ekspertu pārstāvi būs vairāk nekā viena kandidatūra, prezidentvalsts centīsies panākt konsensu dalībvalstu starpā par indikatīva balsojuma organizēšanu Sporta jautājumu darba grupā nolūkā iecelt ekspertu pārstāvi. Balsošanas procedūru ierosinās prezidentvalsts, un par to ar konsensu vienosies arī dalībvalstu starpā.

| — | Ekspertu pārstāvja pilnvaru termiņš būs trīs gadi, ja vien viņš nepārtrauc savas funkcijas ministru līmenī savā dalībvalstī. Tādā gadījumā tiks uzsākta jauna izraudzīšanas procedūra. Pašreizējais ekspertu pārstāvis paliks amatā līdz jaunās iecelšanas procedūras pabeigšanai. Pilnvaru termiņš atbildīs WADA noteikumiem, un jebkurā gadījumā tas nepārsniegs trīs termiņus. |
| --- | --- |

—

Ekspertu pārstāvja pilnvaru termiņš būs trīs gadi, ja vien viņš nepārtrauc savas funkcijas ministru līmenī savā dalībvalstī. Tādā gadījumā tiks uzsākta jauna izraudzīšanas procedūra. Pašreizējais ekspertu pārstāvis paliks amatā līdz jaunās iecelšanas procedūras pabeigšanai. Pilnvaru termiņš atbildīs WADA noteikumiem, un jebkurā gadījumā tas nepārsniegs trīs termiņus.

PĀREJAS NOTEIKUMI

| — | Spēkā esošie noteikumi par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē, kas izklāstīti iepriekš minētajā 2011. gada rezolūcijā, tiks piemēroti līdz 2019. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

—

Spēkā esošie noteikumi par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē, kas izklāstīti iepriekš minētajā 2011. gada rezolūcijā, tiks piemēroti līdz 2019. gada 30. jūnijam.

PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU ĪSTENOTĀ APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA

| — | Valdības līmeņa ekspertu un dalībvalstis, ko esošā un nākamā triju prezidentvalstu komanda izraugās, lai tās izvirzītu pārstāvjus WADA Dibināšanas valdē, apstiprinās Padomē sanākušās dalībvalstis, kas pirms tam laikus tiks informētas. |
| --- | --- |

—

Valdības līmeņa ekspertu un dalībvalstis, ko esošā un nākamā triju prezidentvalstu komanda izraugās, lai tās izvirzītu pārstāvjus WADA Dibināšanas valdē, apstiprinās Padomē sanākušās dalībvalstis, kas pirms tam laikus tiks informētas.

| — | WADA Dibināšanas valdes visu to locekļu vārdus, kuri ir ES dalībvalstu pārstāvji, Pasaules Antidopinga aģentūrai darīs zināmus ar ES PĢS starpniecību. |
| --- | --- |

—

WADA Dibināšanas valdes visu to locekļu vārdus, kuri ir ES dalībvalstu pārstāvji, Pasaules Antidopinga aģentūrai darīs zināmus ar ES PĢS starpniecību.

---

II PIELIKUMS

Praktiskie pasākumi, kas saistīti ar sagatavošanos WADA sanāksmēm par jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē

Neskarot Padomes reglamentu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumus attiecībā uz ES lēmumu pieņemšanas procesu, Padome ar šo vienojas par turpmāk minētajiem praktiskajiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt prognozējamību un pārredzamību, gatavojoties sanāksmēm Eiropas kontinenta valstu nostāju saskaņošanai Eiropas Padomē(CAHAMA) un WADA sanāksmēm:

| 1. | pirms katras WADA sanāksmes Komisija tiek aicināta sagatavot un iesniegt Padomei priekšlikumu par ES nostāju jautājumos, kas ir Savienības kompetencē, īpašu uzmanību pievēršot ES acquis, pietiekami savlaicīgi pirms CAHAMA un WADA sanāksmēm. |
| --- | --- |

1.

pirms katras WADA sanāksmes Komisija tiek aicināta sagatavot un iesniegt Padomei priekšlikumu par ES nostāju jautājumos, kas ir Savienības kompetencē, īpašu uzmanību pievēršot ES acquis, pietiekami savlaicīgi pirms CAHAMA un WADA sanāksmēm.

| 2. | Šis ES nostājas projekts tiks izskatīts Sporta jautājumu darba grupā. |
| --- | --- |

2.

Šis ES nostājas projekts tiks izskatīts Sporta jautājumu darba grupā.

| 3. | Kad Sporta jautājumu darba grupa būs piekritusi projektam par ES nostāju jautājumos, kas ir Savienības kompetencē, šāds ES nostājas projekts tiks iesniegts Pastāvīgo pārstāvju komitejai apstiprināšanai. Pastāvīgo pārstāvju komiteja var nodot šo jautājumu pieņemšanai Padomē, ja tas ir vajadzīgs vai lietderīgi. |
| --- | --- |

3.

Kad Sporta jautājumu darba grupa būs piekritusi projektam par ES nostāju jautājumos, kas ir Savienības kompetencē, šāds ES nostājas projekts tiks iesniegts Pastāvīgo pārstāvju komitejai apstiprināšanai. Pastāvīgo pārstāvju komiteja var nodot šo jautājumu pieņemšanai Padomē, ja tas ir vajadzīgs vai lietderīgi.

| 4. | Steidzamos gadījumos, kad nostājas jāpieņem īsā laikposmā, prezidentvalsts var censties panākt vienošanos, izmantojot rakstisko vai klusēšanas procedūru. |
| --- | --- |

4.

Steidzamos gadījumos, kad nostājas jāpieņem īsā laikposmā, prezidentvalsts var censties panākt vienošanos, izmantojot rakstisko vai klusēšanas procedūru.

| 5. | Gadījumā, ja CAHAMA tiek aicināta pieņemt tiesību aktu ar juridiskām sekām, Komisija tiek aicināta attiecībā uz minēto tiesību aktu iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

5.

Gadījumā, ja CAHAMA tiek aicināta pieņemt tiesību aktu ar juridiskām sekām, Komisija tiek aicināta attiecībā uz minēto tiesību aktu iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu.

| 6. | CAHAMA sanāksmēs Komisija tiek aicināta iepazīstināt ar ES nostāju, ciktāl to pieļauj CAHAMA noteikumi. Pretējā gadījumā ar to iepazīstinās prezidentvalsts pārstāvis. |
| --- | --- |

6.

CAHAMA sanāksmēs Komisija tiek aicināta iepazīstināt ar ES nostāju, ciktāl to pieļauj CAHAMA noteikumi. Pretējā gadījumā ar to iepazīstinās prezidentvalsts pārstāvis.

| 7. | Jebkurā laikā un vajadzības gadījumā prezidentvalsts var uz vietas sasaukt un vadīt ES koordinācijas sanāksmes starp dalībvalstīm un Komisiju. |
| --- | --- |

7.

Jebkurā laikā un vajadzības gadījumā prezidentvalsts var uz vietas sasaukt un vadīt ES koordinācijas sanāksmes starp dalībvalstīm un Komisiju.

| 8. | Ar šiem praktiskajiem pasākumiem un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm, kas pieņemta 2019. gada 23. maijā, aizstāj Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūciju 2011/C/372/02 par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un par ES un tās dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm (1). |
| --- | --- |

8.

Ar šiem praktiskajiem pasākumiem un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm, kas pieņemta 2019. gada 23. maijā, aizstāj Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūciju 2011/C/372/02 par ES dalībvalstu pārstāvību WADA Dibināšanas valdē un par ES un tās dalībvalstu nostāju saskaņošanu pirms WADA sanāksmēm (1).

---

(1)  OV C 372, 20.12.2011., 7. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/5

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9375 – Clearlake/Insight/Appriss)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 192/02)

Komisija 2019. gada 23. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9375. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9375. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/5

---

Komisijas paziņojums, ar ko groza paziņojumu 2012/C 72/07 – “Norādījumi par kvotu atvilkšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1., 2. un 5. punktu”

(2019/C 192/03)

Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 15. pantā noteiktā izkraušanas pienākuma pilnīgas stāšanās spēkā Komisijas paziņojumu “Norādījumi par kvotu atvilkšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1., 2. un 5. punktu” (2) groza šādi:

| 1) | paziņojuma 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | ja nozvejas no attiecīgā krājuma tiek gūtas jauktu sugu zvejniecībā un, kvotai būtiski samazinoties, zūd iespēja izmantot saistītās sugas, kuru nozvejas tiek gūtas attiecīgajā jauktu sugu zvejniecībā; vai”; |
| --- | --- | --- |

1)

paziņojuma 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

ja nozvejas no attiecīgā krājuma tiek gūtas jauktu sugu zvejniecībā un, kvotai būtiski samazinoties, zūd iespēja izmantot saistītās sugas, kuru nozvejas tiek gūtas attiecīgajā jauktu sugu zvejniecībā; vai”;

| 2) | paziņojuma 5. punktu svītro. |
| --- | --- |

2)

paziņojuma 5. punktu svītro.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(2)  OV C 72, 10.3.2012., 27. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/6

---

Padomes secinājumi par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām un rīcības satvars

(2019/C 192/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ:

| 1. | UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (2005) (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomes secinājumus par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām (2017. gada 23. maijs) (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jauno Eiropas Konsensu par attīstību: “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (2017. gada 7. jūnijs) (3); |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padomes secinājumus par nepieciešamību kultūras mantojumu izvirzīt priekšplānā dažādās politikas jomās Eiropas Savienībā (2018. gada 23. maijs) (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padomes secinājumus par Kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (2018. gada 27. novembris) (5); |
| --- | --- |

5.

PAUŽOT GANDARĪJUMU PAR:

| 6. | Eiropas Komisijas un Augstās pārstāves kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (2016); |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (2018); |
| --- | --- |

7.

ŅEMOT VĒRĀ:

| 8. | 2018. gada jūlija ziņojumu par pašreizējo stāvokli partnerattiecībās starp ES valstu kultūras institūtu (EUNIC) kopām un ES delegācijām un tā ieteikumus (6); |
| --- | --- |

8.

| 9. | “Eiropas kultūras centru” projekta uzsākšanu ar mērķi testēt un īstenot inovatīvus modeļus sadarbībai starp Eiropas dalībniekiem un vietējām ieinteresētajām personām trešajās valstīs (7); |
| --- | --- |

9.

ATZĪSTOT, KA:

| 10. | Eiropas Savienības ārpolitika pamatojas uz savstarpējas politiskas solidaritātes veidošanu dalībvalstu starpā, vispārēju interešu noteikšanu un arvien lielāku dalībvalstu darbību konverģenci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Savienības rīcība kultūras jomā pamatojas uz ES kompetenci īstenot darbības, ar ko atbalsta, koordinē vai papildina dalībvalstu darbības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kultūras daudzveidība un starpkultūru dialogs ir Eiropas Savienības vērtību neatņemama sastāvdaļa un tiem ir svarīga nozīme cilvēktiesību, mākslinieciskās brīvības, cieņas un tolerances pret citiem, savstarpējas sapratnes, konfliktu novēršanas, izlīguma un ekstrēmisma novēršanas veicināšanā, un tie sekmē demokratizāciju, labu pārvaldību un miermīlīgāku sabiedrību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kultūra, pirmkārt un galvenokārt, ir vērtība pati par sevi, un tai ir pozitīva sociālekonomiskā ietekme, tā uzlabo dzīves kvalitāti un arvien vairāk tiek atzīta tās pozitīvā loma ārējās attiecībās; |
| --- | --- |

13.

TIECOTIES:

| 14. | stiprināt ES ārpolitikas efektivitāti un ietekmi, integrējot starptautiskās kultūras attiecības savā ārpolitikas instrumentu klāstā, jo īpaši, raugoties ilgtermiņā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzlabot ES nostāju un darbību saskaņotību daudzpusējā līmenī, lai palielinātu ES kā vienota spēka efektivitāti starptautiskajās attiecības, tostarp likvidējot šķēršļus visu attiecīgo ieinteresēto personu efektīvai darbībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | veicināt savstarpēju mācīšanos, starpkultūru izpratni un uzticēšanos starp ES un tās partneriem ārējās attiecībās, vienlaikus palielinot vietējo kultūras nozaru iespējas būt par dzinējspēkiem iekļaujošai un ilgtspējīgai attīstībai, sociālajam un kultūras progresam un sekmējot kultūru daudzveidību, inovāciju un ekonomisko noturību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | savstarpēji stiprināt kultūras politiku, programmu un projektu ārējās dimensijas, kā arī ES un tās dalībvalstu starptautisko attiecību kultūras un radošo dimensiju, stiprinot starpnozaru sadarbību starp Savienības iestādēm, dalībvalstīm un Savienības iestāžu un dalībvalstu iekšienē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meklēt sinerģijas un papildināmību starp darbībām, kuras trešajās valstīs uzsākusi ES un tās dalībvalstis, tostarp to diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības un EUNIC tīkli; |
| --- | --- |

18.

PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ:

| 19. | dalībvalstu, Komisijas un EĀDD attiecīgās kompetences sfēras, kā arī subsidiaritātes un papildināmības principus; |
| --- | --- |

19.

RESPEKTĒJOT:

| 20. | kultūras daudzveidību, māksliniecisko brīvību un kultūras nozares neatkarību; |
| --- | --- |

20.

ATZĪSTOT VAJADZĪBU PĒC:

| 21. | visaptverošas pieejas kultūrai, iekļaujot kultūras un radošās nozares, mākslu, zinātni, izglītību, tūrismu un kultūras mantojumu utt.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kultūras priekšmetu nelikumīgas tirdzniecības novēršanas un apkarošanas arī turpmāk; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iekļaušanas: būtu jāveicina un jāatvieglo dalībvalstu iesaiste trešajās valstīs, tostarp tajās, kurās šīm dalībvalstīm nav diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | jauna dialoga gara, savstarpējas sapratnes un mācīšanās, kas ietver sadarbību ar vietējām ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību visos līmeņos (plānošana, izstrāde, īstenošana) un vienlīdzīgās pozīcijās, tiecoties īstenot augšupēju un uz personiskiem kontaktiem balstītu pieeju, nodrošināt izpausmes iespējas, dalību un līdzradīšanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | decentralizētas pieejas, kuras dēļ ir nepieciešams pielāgot politiku un projektus vietējam kontekstam, vajadzībām un vēlmēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | skaidrošanas un izpratnes veicināšanas, tostarp par to, kāda attiecīgi būtu loma un savstarpējās ekspektācijas ES iestādēm un dalībvalstīm, kā arī to diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām, kultūras institūtiem un tādiem tīkliem kā EUNIC, kā arī citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elastības attiecībā uz finanšu un administratīvo instrumentu izstrādi, lai atbalstītu arī maza un vidēja apjoma projektus un piemērotos vietējām spējām; |
| --- | --- |

27.

TĀDĒĻ IZVEIDO ŠĀDU RĪCĪBAS SATVARU, AICINOT DALĪBVALSTIS:

| 28. | attiecīgā gadījumā stiprināt sadarbību starp attiecīgajām ministrijām, jo īpaši kultūras un ārlietu ministrijām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | attiecīgā gadījumā turpināt attīstīt esošos tīklus zināšanu un kompetenču attīstībai un sekmēt apmaiņu starp akadēmiskajām aprindām un praktiķiem starptautisko attiecību jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ES Padomes prezidentūras laikā izmantot iespēju tikties kultūras ministriju augstāko amatpersonu un ārlietu ministriju par kultūras jautājumiem atbildīgo augstāko amatpersonu neformālas sanāksmēs, lai analizētu un sekotu līdzi šīs stratēģiskās pieejas īstenošanai; tas notiktu papildus Padomes sanāksmēm un tās attiecīgo ģeogrāfisko un tematisko darba sagatavošanas struktūru sanāksmēm, kuras joprojām ir galvenās politisko norāžu sniedzējas, lēmumu veidotājas un lēmumu pieņēmējas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stiprināt to dalību kopīgu vietējo kultūras stratēģiju un projektu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā trešās valstīs. EUNIC un sadarbība starp diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām varētu sniegt ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

31.

AICINOT KOMISIJU UN SAVIENĪBAS AUGSTO PĀRSTĀVI ĀRLIETĀS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JAUTĀJUMOS:

| 32. | izstrādājot un īstenojot esošos un turpmākos tematiskos un ģeogrāfiskos satvarus (piemēram, saistībā ar paplašināšanos, attīstību un EKP valstīm vai stratēģiskajiem partneriem), tajos iestrādāt šīs stratēģiskās pieejas principus un mērķus stiprināt sadarbību ar attiecīgajām Padomes struktūrām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nodrošināt pienācīgo zinātību kultūras attiecību jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nozīmēt kultūras kontaktpunktus un ES delegācijās nodrošināt adekvātas spējas kultūras jautājumos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izveidot vienotu tīmekļa kontaktpunktu ar piekļuvi informācijai par ES politikām, programmām un darbībām, ko Komisija un EĀDD veic saistībā ar starptautiskajām kultūras attiecībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | attiecīgā gadījumā iekļaut starptautisko kultūras attiecību aspektu periodiskajos ziņojumos par ārpolitikas darbībām un programmām, tostarp Globālās stratēģijas kontekstā; |
| --- | --- |

36.

AICINOT DALĪBVALSTIS, KOMISIJU UN SAVIENĪBAS AUGSTO PĀRSTĀVI ĀRLIETĀS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JAUTĀJUMOS KATRU SAVĀ ATTIECĪGAJĀ KOMPETENCES JOMĀ UN PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES UN PAPILDINĀMĪBAS PRINCIPUS:

| 37. | stiprināt sadarbību, sinerģijas un stratēģiskās norādes attiecībā uz to, kā vislabāk sekmēt starptautiskās kultūras attiecības, jo īpaši regulāri iesaistoties Padomei un tās attiecīgajām darba sagatavošanas struktūrām un īpašajām ekspertu grupām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | turpināt stiprināt kultūras lomu politikās un programmās, kas ietilpst ārējo attiecību satvarā, tostarp KĀDP; |
| --- | --- |

38.

| 39. | saskaņā ar šīs stratēģiskās pieejas mērķiem veicināt sadarbību ar trešām valstīm un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši UNESCO un Eiropas Padomi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palielināt centienus, lai panāktu vienotas ES nostājas daudzpusējos forumos un tīklos un attiecīgā gadījumā runātu vienā balsī par jautājumiem, kam ir ietekme uz starptautiskajām kultūras attiecībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atbalstīt centienus stiprināt kultūras kā horizontāla ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanas veicinātājfaktora nozīmi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atvieglot mākslinieku un kultūras jomas profesionāļu mobilitāti starp ES un trešām valstīm, izmantojot atbilstīgās iestāžu sistēmas un tiesiskos regulējumus un atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | attīstīt partnerības ar starptautiskajām organizācijām un institūcijām, kas sekmē kultūras un kultūras mantojuma lomu miera nodrošināšanai konflikta un pēckonflikta zonās; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pielikt īpašas pūles, lai īstenotu kopīgus projektus un kopīgas darbības trešās valstīs, pamatojoties uz vienotu stratēģisku redzējumu, ko vietējā līmenī izstrādājušas dalībvalstis, to diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības, to kultūras institūti, EUNIC, ES delegācijas un vietējās ieinteresētās personas; šajā nolūkā būtu jāizstrādā piemēroti satvari un instrumenti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | labāk izmantot esošos forumus, mehānismus, tīklus un datubāzes, tostarp Kultūras diplomātijas platformu, lai dalītos ar informāciju un apmainītos ar labu praksi. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/convention

(2)  OV C 189, 15.6.2017., 38. lpp.

(3)  OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.

(4)  OV C 196, 8.6.2018., 20. lpp.

(5)  OV C 460, 21.12.2018., 12. lpp.

(6)  https://www.eunicglobal.eu/news/report-on-the-current-state-of-the-partnership-between-eunic-clusters-and-eu-delegations

(7)  https://www.eunicglobal.eu/european-houses-of-culture

---

PIELIKUMS

Galvenie politikas atsauces dokumenti

| — | Hāgas konvencija par kultūras mantojuma aizsardzību bruņota konflikta gadījumā (1954), |
| --- | --- |

—

Hāgas konvencija par kultūras mantojuma aizsardzību bruņota konflikta gadījumā (1954),

| — | UNESCO Konvencija par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem (1970), |
| --- | --- |

—

UNESCO Konvencija par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem (1970),

| — | UNESCO Konvencija par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību (1972), |
| --- | --- |

—

UNESCO Konvencija par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību (1972),

| — | UNESCO Konvencija par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu (2003), |
| --- | --- |

—

UNESCO Konvencija par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu (2003),

| — | UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (2005), |
| --- | --- |

—

UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (2005),

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (2015), |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (2015),

| — | Eiropas Padomes konvencijas par kultūru, arhitektūras mantojumu, arheoloģisko mantojumu, kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai un ainavu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes konvencijas par kultūru, arhitektūras mantojumu, arheoloģisko mantojumu, kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai un ainavu,

| — | Padomes secinājumi par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (2008. gada 20. novembris), |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (2008. gada 20. novembris),

| — | Padomes secinājumi par kultūru ES ārējās attiecībās ar uzsvaru uz kultūru attīstības sadarbībā (2015. gada 24. novembris), |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par kultūru ES ārējās attiecībās ar uzsvaru uz kultūru attīstības sadarbībā (2015. gada 24. novembris),

| — | Padomes secinājumi par Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju (2016. gada 17. oktobris). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju (2016. gada 17. oktobris).

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/11

---

Padomes secinājumi par Eiropas audiovizuālo darbu – ar uzsvaru uz kopražojumiem – pārrobežu aprites uzlabošanu

(2019/C 192/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT

politisko kontekstu, kā izklāstīts šo secinājumu I pielikumā (1), un jo īpaši 2018. gada 27. novembrī pieņemto kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam,

ATZĪST, KA

| 1. | Eiropas kultūru un valodu daudzveidība ir svarīga Eiropas audiovizuālās nozares vērtība. Pilnībā izmantojot digitālās tiešsaistes tehnoloģijas, audiovizuālais saturs var pārvarēt ģeogrāfiskās un valodas robežas, veicinot kultūru daudzveidību un kopīgas Eiropas vērtības, tādējādi sekmējot piederības sajūtu kopējai kultūras telpai un Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Audiovizuālie darbi, jo īpaši filmas, daudzsēriju filmas un seriāli gan izrādīšanai kino, gan audiovizuālo mediju pakalpojumu ietvaros, atspoguļo Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un veido mantojumu, kas nākamajām paaudzēm ir jāpopularizē un jāsaglabā nākamo paaudžu vārdā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Digitālā attīstība ir padarījusi iespējamu kinoteātru un lineāro un nelineāro audiovizuālo mediju pakalpojumu līdzāspastāvēšanu, kas ietekmējis skatītāju paradumus un vēlmes (2). Tomēr kinoteātri joprojām ir galvenā mākslas filmu izmantošanas platforma (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eiropas līmenī ir veikti svarīgi pasākumi, lai risinātu tiešsaistes audiovizuālā pirātisma problēmu, bet ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai stiprinātu radošo ekonomiku digitālajā laikmetā, aizsargātu tās kultūras daudzveidību un nodrošinātu, ka vairāk darbu ir pieejami iedzīvotājiem visā Eiropā un ārpus tās. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kopumā audiovizuālo darbu apriti stimulē valsts un starptautiski finansēšanas pasākumi, kas saistīti ar popularizēšanu un mārketingu, tostarp ražošanas posmā, izmantojot dažādus digitālos līdzekļus, kā arī demonstrēšanu festivālos utt. Eiropas audiovizuālās jomas tiesiskais regulējums, jo īpaši Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva, ir svarīgs pīlārs, lai nodrošinātu Eiropas audiovizuālo darbu redzamību ES valstīs. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumi (4) liecina, ka liela daļa no ES ražotajām filmām ir Eiropas kopražojumi, un norāda uz kopražošanas priekšrocībām, proti, iespējām sasniegt lielākas auditorijas un tirgus nekā valstu filmām (5) un izmantot plašākus finansējuma avotus, tostarp valsts finansējumu (6). Turklāt kopražojumi ir radošas, finansiālas un praktiskas sadarbības rezultāts, kuras pamatā ir pieredzes apmaiņa, un tie veido saiknes starp dažādiem ģeogrāfiskiem un valodu apgabaliem un kontekstiem, labvēlīgi ietekmējot gan vairākuma, gan mazākuma kopražošanas partnerus, gan arī visu audiovizuālo nozari. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lai uzlabotu audiovizuālo darbu pārrobežu apriti ar dažādu platformu un katalogu starpniecību ir vajadzīga saskaņota pieeja politikai šajā jomā, tostarp attiecībā uz tādu jaunu tehnoloģiju izmantošanu kā mākslīgais intelekts. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lai veicinātu augstas kvalitātes audiovizuālo darbu radīšanu un ražošanu audiovizuālajā nozarē, ņemot vērā audiovizuālo tirgu īpatnības un to iespējas, pašreizējo atbalsta politiku un pasākumus valsts līmenī, kā arī dažu audiovizuālo darbu finansēšanas un licencēšanas mehānismu specifiku, kas bieži vien pamatojas uz ekskluzīvu teritoriālo licencēšanu, ir nepieciešams atbilstošs normatīvais regulējums un papildināmība starp dažādiem finansējuma avotiem. Visbiežāk valstu filmu fondi ar dažādām atbalsta shēmām un dažāda veida dotācijām, aizdevumiem, fiskālajiem stimuliem un Eiropas finansēšanas mehānismiem daudzpusējiem projektiem, piemēram, apakšprogrammu Media un fondu Eurimages, nodrošina audiovizuālo nozari ar tās projektiem nepieciešamajiem resursiem. Lai gan tiek testēti un attīstīti jauni finansēšanas instrumenti, Eiropas filmu finansēšanai joprojām ir svarīga iepriekšēja pārdošana valsts un privātām raidorganizācijām un izplatītājiem no dažādām valstīm un to investīcijas (7). No reģionālā līdz Eiropas līmenim publisko līdzekļu pieejamība ir radījusi arvien lielākas finansiālās iespējas, ieskaitot ražošanas stimulus un mazākuma kopražošanas shēmas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Eiropas audiovizuālajai nozarei ir raksturīgas ģeogrāfiskas un/vai valodu īpatnības, kas var izraisīt tirgus sadrumstalotību. Lai to pārvarētu, kopražojumi var stiprināt audiovizuālo darbu starptautisko apriti un veicināt valstu ražošanas un izplatīšanas spēju uzlabošanu un valstu audiovizuālo darbu konkurētspējas un redzamības palielināšanu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kopražojumu klātesamībai kinofestivālos ir potenciāls nodrošināt kvalitatīvu darbu redzamību un uzlabot to apriti. Filmu festivāliem arī ir svarīga nozīme sadarbības veicināšanā (piemēram, daloties ar resursiem un zinātību) starp dažādiem vērtības ķēdes dalībniekiem. |
| --- | --- |

10.

ŠAJĀ SAKARĀ UZSVER, KA:

| 11. | Kultūras darba plāna 2015.–2018. gadam ietvaros tika izveidota atvērtās koordinācijas metodes (AKM) ekspertu grupa Eiropas filmu aprites jomā. Tā ieteica mudināt veikt lielākus ieguldījumus kopražošanā, radot stimulus kopražojumiem valstu tiesiskajos regulējumos un audiovizuālās jomas atbalsta shēmās, tostarp atbalstot divpusējus kopražošanas vai kopizstrādes fondus. Tā arī ieteica veicināt kopražojumus starp dažādiem partneriem no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ņemot vērā kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam, jauna AKM ekspertu grupa koncentrēsies uz kopražošanu audiovizuālajā nozarē. Grupai būtu jābalstās uz AKM ekspertu grupas Eiropas filmu aprites jomā paveikto, un ir paredzēts, ka tā konkrētāk izvērtēs jautājumu par kopražojumiem, tostarp ar trešām valstīm, un sniegs ziņojumu Padomei ar konkrētiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ņemot vērā iepriekš minēto attīstību, esošo resursu robežās ir jākoncentrējas uz diviem darbības virzieniem: |
| --- | --- |

13.

A.   TIEŠIE PASĀKUMI KOPRAŽOJUMU VEICINĀŠANAI

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

UZSVER, KA

| 14. | Gan vairākuma, gan mazākuma kopražošanas partneri gūst labumu no iespējām, ko sniedz sadarbība saistībā ar finansējumu, tehniskām iespējām, kompetenci un zināšanām, augstiem ražošanas kvalitātes rādītājiem un uzlabotu apriti, ko sniedz kopražošana. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Valsts filmu fondi, institūti un aģentūras – bieži kopražojuma līgumu kontekstā – ievērojami veicina kopražojumu attīstību un mārketingu Eiropā, tos atbalstot visos (izstrādes, ražošanas un izplatīšanas) posmos. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Apakšprogramma Media 2014.–2020. gadam aptver daudz dažādas finansēšanas shēmas un darbības, kas veicina un atbalsta Eiropas kopražojumus. Tās tiešais atbalsts kopražojumiem ietver starptautisku kopražošanas fondu darbības uzturēšanu, īpašas darbības saskaņā ar attīstības shēmu (finansējums atsevišķiem projektiem un projektu kopumiem) un televīzijas programmu veidošanas shēmu, un atbalstu izplatīšanas stratēģijām, kas uzlabo finansēto darbu apriti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Lai gan divpusēji kopražošanas līgumi vai nolīgumi atvieglo piekļuvi valstu finansējuma un atbalsta sistēmām, Eiropas Padomes Konvencija par kinematogrāfiskiem kopražojumiem (1992. gads, pārskatīta 2017. gadā) nodrošina visaptverošu tiesisko regulējumu un standartus daudzpusējiem kopražojumiem un divpusējiem kopražojumiem starp pusēm, kas nav noslēgušas divpusēju līgumu. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eiropas Padomes kultūras atbalsta fonds Eurimages ir ļoti svarīgs instruments, ar ko nodrošināt finansējumu kopražojumiem, un tas ir nozīmīgs mākslas filmu, animācijas filmu un dokumentālo filmu izplatīšanai un izmantošanai. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kopražojumi starp valstīm, kuras ir ģeogrāfiski un/vai kulturāli tuvas, dažos gadījumos ir uzlabojuši strukturētās sadarbības praksi visā vērtību ķēdē. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Gan Eiropas, gan starptautiskie kopražojumi, ko visbiežāk atbalsta minētie reģionālie, valstu un Eiropas fondi, ir uzrādījuši labāku aprites potenciālu un ir ļoti bieži tikuši apbalvoti ar visprestižākajām pasaules kino balvām un atzinību. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Producenti arvien vairāk starptautiskās kopražošanas struktūrā un procesā izmanto jaunās iespējas, ko sniedz digitālā vide. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Atšķirīgas publisko finansēšanas struktūru administratīvās prasības un dažādi noteikumu kopumi reģionālā, valsts un Eiropas līmenī kopražojumu partneriem dažreiz var radīt problēmas tehniskā, mākslinieciskā un finansiālā ziņā. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Lai gan šo secinājumu darbības joma aptver tikai Eiropas valstu kopražojumus, ir svarīgi uzsvērt, ka Eiropas audiovizuālajā nozarē ir arvien lielāka interese radīt kopražojumus ar galvenajām trešām valstīm. Tam ir liels potenciāls ne tikai piesaistīt talantus no visas pasaules, bet arī palielināt kopražoto Eiropas darbu starptautisko apriti. |
| --- | --- |

23.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU TO ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS

| 24. | turpināt veicināt Eiropas kopražojumus starp valstīm, kurām ir dažādas spējas audiovizuālajā jomā un/vai starp valstīm, kas atrodas ierobežotā valodas vai ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī šo darbu apriti un redzamību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pastiprināt centienus dalīties labas prakses piemēros un – tostarp ar digitālo tehnoloģiju palīdzību – identificēt risinājumus dažādu publisko fondu noteikumu administratīvajai vienkāršošanai, saskaņošanai un pārredzamībai, lai vēl vairāk sekmētu Eiropas kopražojumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ņemt vērā iespēju uzlabot filmu apriti, popularizēšanu un izmantošanu, izstrādājot savas atbalsta shēmas, un apsvērt savu publisko fondu shēmu novērtēšanu, ņemot vērā skaidrus mērķus attiecībā uz kopīgi finansētu darbu kvalitāti un to aprites potenciālu ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudināt visus dalībniekus, tostarp tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus, nodot auditorijas datus publiskajām iestādēm un tiesību turētājiem un izmantot šos datus, lai iepazītu un labāk saprastu to auditoriju nolūkā attiecīgi pielāgot atbalsta shēmas. |
| --- | --- |

27.

AICINA DALĪBVALSTIS

| 28. | apsvērt īstenot atbalsta shēmas, tostarp shēmas mazākuma kopražojumiem, lai papildinātu privāto finansējumu un Eiropas finanšu instrumentus nolūkā sekmēt Eiropas darbu ražošanu un popularizēšanu visās platformās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | turpināt atbalstīt reģionālos un valsts fondus, jo tiem ir svarīga loma kā kopražojumu veicinātājiem, papildinot tos ar atbalsta pasākumiem, kad iespējams; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izmantot jaunās tehnoloģijas līgumu un finansēšanas procesa digitalizācijai, lai vienkāršotu piekļuvi finansējumam, nodrošinātu efektīvāku un pārredzamāku publisko līdzekļu izmantošanu un samazinātu juridisko jautājumu skaitu, kas rodas saistībā ar kopražošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsvērt neatkarīgo producentu lomu kopražošanas procesā. |
| --- | --- |

31.

AICINA KOMISIJU

| 32. | izpētīt iespējas, kā turpināt attīstīt, popularizēt un vienkāršot finansējuma iespējas kopražojumiem, kas radīti apakšprogrammas Media ietvaros; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sekmēt pasākumus, ar kuriem panākt labāku Eiropas audiovizuālo darbu redzamību un apriti, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas ņem vērā dalībvalstu ģeogrāfiskās un valodas īpatnības saistībā ar ražošanas, izplatīšanas un auditorijas kapacitāti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apsvērt, kādi ir varianti, lai palielinātu visu kopražojumu partneru – gan vairākuma, gan mazākuma partneru – redzamību tiem darbiem, ko atbalstīs ar apakšprogrammu Media; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sadarbībā ar Eiropas Audiovizuālo observatoriju iesniegt Eiropas kopražojumu novērtējumu, tostarp sarakstu ar tirgus piekļuves iespējām kopražojumiem, iesakot veidus, kā uzlabot to sadarbību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stiprināt tās sadarbību, strukturētu politikas dialogu un apmaiņu ar paraugpraksi ar attiecīgajām reģionālajām struktūrām un valstu struktūrām, Eiropas filmu aģentūrām, Eiropas filmu aģentūru direktoriem, kā arī ar Eiropas Padomi, jo īpaši fondu Eurimages un Eiropas Audiovizuālo observatoriju, izpētot iespējamās sinerģijas un sadarbības iespējas un informējot dalībvalstis par šo apmaiņu rezultātiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | izpētīt, kādas ir iespējas atbalstīt, piemēram, radošās laboratorijas vai rakstīšanas telpas, kur producenti, scenāristi un režisori var strādāt kopā pie kopražojumu izstrādes. |
| --- | --- |

37.

B.   ATBALSTĪT ILGTSPĒJĪGU EKOSISTĒMU KOPRAŽOJUMIEM

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

UZSVER, KA

| 38. | Eiropas kopražojumu potenciālu var tālāk izmantot, veidojot ekosistēmu, kas veicina un popularizē kopražojumus visā vērtību ķēdē. Tas ietver tādu pasākumu īstenošanu, ar kuriem netieši atbalsta kopražojumus, bet arī sadarbības veicināšanu scenārija rakstīšanas un izstrādes posmā un to, ka pēc kopražojumu darbu iznākšanas tiek sekmēta to izplatīšana un piekļuve tiem. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kā AKM ekspertu grupa iesaka saistībā ar Eiropas filmu apriti kopumā: lai palielinātu to apriti, ir nepieciešama rīcība tādās jomās kā popularizēšana, kinoteātri, festivāli, pieprasījumvideo, auditorijas dati, atbalsta shēmas, politikas sadarbība, piekļuve finansējumam un publiskā finansējuma rezultātu pārraudzība. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Būtu jānodrošina kopražojumiem sniegtā finanšu atbalsta pārredzamība. Publiskā finansējuma struktūrām jo īpaši būtu jāvar piekļūt informācijai par tiešo un netiešo publisko finansējumu, kuru no dažādiem avotiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir (sub)nacionāli vai Eiropas līmeņa, – saņēmuši kopražojuma projekti. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Saskaņā ar apakšprogrammu Media netieši pasākumi nolūkā veicināt kopražojumus ietver apmācības, piekļuvi tirgiem un starptautiskas tīklošanas darbības, veicinot un palielinot pārrobežu sadarbības spēju. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Izplatīšana un izmantošana ir svarīgi posmi, lai izveidotu auditoriju kopražojuma darbiem. Tīkls Europa Cinemas, ko finansē ar apakšprogrammu Media, sniedz nozīmīgu atbalstu nenacionālu Eiropas filmu demonstrēšanai. Tomēr ir nepieciešami lielāki centieni, lai nodrošinātu, ka kopražotie darbi tiek plaši izplatīti, izmantoti un starptautiski reklamēti visos izplatīšanas kanālos un platformās. Jo īpaši svarīga ir sadarbība saistībā ar kopražojumu popularizēšanu, lai nodrošinātu tiem starptautiskus panākumus. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Audiovizuālās rīcībpolitikas parasti tiek koncentrētas uz kultūras un valodas ziņā dažāda kvalitatīva satura piedāvājumu. Ir būtiski izveidot auditoriju kvalitatīviem, inovatīviem Eiropas audiovizuālajiem darbiem un atbalstīt to redzamību un piekļuvi šāda veida saturam. Saskaņā ar Eiropas Audiovizuālās observatorijas sniegto informāciju pastāv būtiska atšķirība starp izlaisto Eiropas filmu skaitu un kopējā apmeklētāju skaita daļu, un tādēļ ir svarīgi stiprināt saikni starp filmām un tām paredzētajām auditorijām. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Attiecībā uz audiovizuālo darbu izplatīšanu, izmantojot digitālas platformas, ir svarīgi nodrošināt līdzsvarotu ekosistēmu un autortiesību ievērošanu, jo ar to var atbalstīt radošumu. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Eiropas audiovizuālā nozare balstās uz talantu. Tādēļ investēšana Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļos, tostarp viņu apmācībā, joprojām ir konkurētspējīgas ekosistēmas priekšnosacījums. |
| --- | --- |

45.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVU KOMPETENČU IETVAROS UN ESOŠO RESURSU IETVAROS

| 46. | Turpināt atbalstīt audiovizuālo nozari un šim nolūkam apsvērt nozaru programmu izmantošanu. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Turpināt veicināt pasākumus, ar kuriem sniedz netiešu atbalstu kopražojumiem, tostarp starptautisku tīklošanu, apmācības filmu nozares profesionāļiem, talantu attīstīšanu, kopražošanas darbnīcas, apmaiņu ar labas prakses piemēriem un sadarbību, jo uz sadarbību balstītiem radošiem procesiem ir potenciāls radīt kvalitatīvus un veiksmīgus projektus. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Novērtēt, vai būtu lietderīgi izveidot konkrētus pasākumus, ar ko mudināt jaunus profesionāļus attīstīt un uzsākt savus pirmos projektus, tādējādi sekmējot Eiropas kino attīstību. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Auditorijai atvieglot piekļuvi audiovizuālajiem darbiem un saturam, izmantojot pasākumus, ar kuriem sekmē plašāku pārrobežu reklamēšanu un izplatīšanu, tostarp digitālo tehnoloģiju attīstīšanu dublēšanai un subtitrēšanai pēc iespējas lielākā skaitā Eiropas valodu. Tas attiecas uz audiovizuālajiem darbiem, kurus kopražojušas valstis vai reģioni, kuru valodas nav tik plaši lietotas, lai sekmētu valodu daudzveidību, vienlaikus pārvarot šķēršļus, ko rada valoda vai īpašas vajadzības. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka kopražotos darbus atbalsta un sekmē visā vērtību ķēdē, tostarp pārrobežu līmenī, un ka tie sasniedz pēc iespējas plašāku starptautisku auditoriju. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Turpināt sadarboties, lai izstrādātu Eiropas filmu katalogi, kas vēl vairāk palielinās tiešsaistē pieejamo Eiropas kopražojumu redzamību un pārredzamību. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Sekmēt strukturētu un visaptverošu dialogu ar visplašāko iespējamo privāto ieinteresēto personu loku, lai uzturētu viņu pastāvīgo apņemšanos sekmēt kopražojumu ekosistēmu un nodrošināt finanšu avotu papildināmību. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu, vēl vairāk sekmēt un atbalstīt ar filmpratību saistītas iniciatīvas formālajā un neformālajā izglītībā un ikdienējās mācīšanās procesā, nodrošinot Eiropas jauniešiem radošas spējas un veicinot viņu inovatīvo potenciālu. Filmpratībai ir fundamentāla loma jauno paaudžu iesaistīšanā un tādu iespēju nodrošināšanā, lai viņi varētu atklāt un novērtēt Eiropas kino mantojumu un kultūras dažādību. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  I pielikumā uzskaitīti ar attiecīgo tematiku saistītie atbilstīgie dokumenti (leģislatīvie akti, Padomes secinājumi, Eiropas Komisijas paziņojumi, utt.).

(2)  Saskaņā ar Eiropas Audiovizuālās observatorijas datiem 2017. gadā ES filmu daļa 37 abonēto pieprasījumvideo (SVOD) pakalpojumu valstu katalogos vidēji bija 20 %.

No ik gadu ES tapušajām filmām vidēji 22 % bija kopražojumi, svārstoties no 24 % Flimmit katalogā līdz 53 % Horizon/UPC Prime katalogos. 27 Netflix katalogos, vidēji 36 % filmu bija kopražojumi.

Kas attiecas uz filmām, kuras producētas un iznākušas uz kinoekrāniem ES laikposmā no 2005. līdz 2014. gadam, 64 % bija ES izcelsmes, 16 % – ASV izcelsmes, 15 % – starptautiskas izcelsmes un 4 % – filmas no citām Eiropas valstīm. ES nenacionālie kopražojumi veidoja lielāko daļu ES nenacionālo filmu, kas atrodamas katalogos.

(3)  Tikai 47 % Eiropas filmu, kas iznāca uz kinoekrāniem tajā pašā laikposmā, tika iekļautas vismaz vienā pieprasījumvideo pakalpojumā, taču Eiropas filmas veidoja apmēram 25 % no kopējā filmu skaita pieprasījumvideo platformās.

Skatīt Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumus Nr. 1 un Nr. 4, kas uzskaitīti II pielikumā.

(4)  Skatīt pētījumus Nr. 1–3 II pielikumā.

(5)  Kopražojumu apjoms laikposmā no 2005. līdz 2014. gadam veidoja 24 % no Eiropas kopējās produkcijas, bet vispasaules kino apmeklējumos kopražojumi veidoja 50,3 % no kopējā Eiropas filmu apmeklējumu apjoma (ES filmām – 56,9 %), kas nedaudz pārsniedza atsevišķās valstīs uzņemto filmu apjomu. Vidēji tās filmas, kas uzņemtas kā Eiropas kopražojumi, apmeklē vairāk nekā trīsreiz vairāk skatītāju salīdzinājumā ar atsevišķās valstīs tapušajām filmām.

(6)  Skatīt pētījumu Nr. 4 II pielikumā.

(7)  Iepriekšēja pārdošana raidorganizācijām un izplatītājiem dažādās teritorijās kopsummā veidoja 41 % no kopējā finansējuma apjoma 445 Eiropas mākslas filmu atlasē. Skatīt pētījumu Nr. 5 II pielikumā.

---

I PIELIKUMS

Leģislatīvi akti

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1128 (2017. gada 14. jūnijs) par tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamību iekšējā tirgū (OV L 168, 30.6.2017., 1. lpp.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.) |
| --- | --- |

3.

Padomes secinājumi

| 4. | Padomes secinājumi par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem (OV C 324, 1.12.2010., 1. lpp.) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padomes secinājumi par Eiropas satura stiprināšanu digitālajā ekonomikā (OV C 457, 19.12.2018., 2. lpp.) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomes secinājumi par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (OV C 460, 21.12.2018., 12. lpp.) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eiropadomes 2017. gada 14. decembra sanāksmes secinājumi, EUCO 19.1.2017. |
| --- | --- |

7.

Padomes ieteikumi

| 8. | Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.) |
| --- | --- |

8.

Komisijas paziņojums

| 9. | Komisijas paziņojums par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā, 2010. gada 24. septembris, COM(2010) 487 final |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisijas paziņojums par jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai, 2018. gada 22. maijs, COM(2018) 267 final |
| --- | --- |

10.

Starptautiskās konvencijas

| 11. | UNESCO2005. gada 20. oktobra Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Eiropas Padomes Konvencija par kino kopražojumiem (pārskatīta redakcija), 2017. gada 30. janvāris |
| --- | --- |

12.

---

II PIELIKUMS

Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumi

| 13. | Kā tiek īstenota filmu aprite pieprasījumvideo pakalpojumos un kinoteātros Eiropas Savienībā? (How do films circulate on VOD services and in cinemas in the European Union?) Salīdzinoša analīze, Christian Grece, 2016. gads |
| --- | --- |

13.

| 14. | Filmu producēšana Eiropā. Producēšanas apjoms, kopražojumi un aprite visā pasaulē (Film production in Europe. Production volume, co-production and worldwide circulation), Julio Talavera Milla, 2017. gads |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gadagrāmata 2017./2018. Galvenās tendences. Televīzija, kino, pieprasījumvideo, audiovizuālie pakalpojumi – visas Eiropas aina (Key trends. Television, cinema, video-on-demand audiovisual services – the pan-European picture), Francisco Cabrera, Gilles Fontaine, Christian Grece, Marta Jimenez Pumares, Martin Kanzler, Ismail Rabie, Agnes Schneeberger, Patrizia Simone, Julio Talavera, Sophie Valais, 2018. gads |
| --- | --- |

15.

| 16. | Starptautisku kopražojumu tiesiskais regulējums (The legal framework for international co-productions), Francisco Javier Cabrera Blázquez, Maja Cappello, Enric Enrich, Julio Talavera Milla, Sophie Valais, 2018. gads, IRIS Plus |
| --- | --- |

16.

| 17. | Mākslas filmu finansēšana Eiropā: 2016. gadā klajā laisto filmu piemēra analīze (Fiction film financing in Europe: A sample analysis of films released in 2016), Martin Kanzler, 2018. gads. |
| --- | --- |

17.

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/18

---

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumi par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam

(2019/C 192/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

TĀ KĀ:

| 1. | līdz 2020. gadam ir sagaidāms, ka ES būs 120 miljoni personu ar invaliditāti. ES veicina iespēju vienlīdzību un piekļūstamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti. ES stratēģijas būtiska sastāvdaļa ir darbs ceļā uz to, lai izveidotu Eiropu bez šķēršļiem (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | vispārīgie principi, kas izklāstīti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) (2) 3. pantā, universālā dizaina definīcija, kas izklāstīta 2. pantā, un īpašie noteikumi par dalību kultūras dzīvē, atpūtā, brīvā laika pavadīšanā un sportā, kas ir paredzēti 30. pantā, ir īpaši svarīgi attiecībā uz personu ar invaliditāti līdzdalību sporta pasākumos vienlīdzīgi ar citiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Savienībā invaliditāte un slimība bieži vien tiek minētas kā iemesli, kādēļ cilvēki nepiedalās sportā un fiziskajās aktivitātēs (3); |
| --- | --- |

3.

| 4. | sports var būt īpaši paredzēts personām ar invaliditāti vai pielāgots tā, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu piekļuvi neatkarīgi no traucējumu veida – vai tie būtu fiziski, intelektuāli vai maņu traucējumi. Noteiktos apstākļos personas ar invaliditāti var nodarboties ar sportu līdzās personām bez invaliditātes, kas apliecina sporta iekļaujošo būtību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | plaši tiek atzīts sporta nozīmīgums no sociālās iekļaušanas viedokļa un jo īpaši sporta loma minoritāšu un marginalizētu grupu integrācijas veicināšanā un panākšanā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | lielie sporta pasākumi personām ar invaliditāti kļūst aizvien populārāki, par ko liecina nesenākās vasaras un ziemas paraolimpiskās spēles, kuras piesaistīja plašu TV skatītāju skaitu visā pasaulē, un pastāvīga prakse organizēt nozīmīgus starptautiskus pasākumus personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

6.

UZSVER, KA:

| 7. | personām ar invaliditāti ir lielāka iespējamība saskarties ar sociālekonomiski neizdevīgiem apstākļiem, piemēram, nabadzību un zemiem ienākumiem, sociālo izolāciju, diskrimināciju, ierobežotu piekļuvi darba tirgum, ierobežotu piekļuvi transportam, mazāk izglītības iespējām un ar veselību saistītajiem aspektiem. Šie jautājumi negatīvi ietekmē personas ar invaliditāti iespējas piedalīties sportā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tieši saistībā ar sporta vidi personām ar invaliditāti, iespējams, ir jāpārvar, piemēram, šādas problēmas:






  a) | smagi veselības traucējumi var ierobežot mobilitāti un pat radīt fiziskas sāpes dažās sporta treniņu vai spēlēšanas situācijās. To – kopā ar dažādiem šķēršļiem – var pastiprināt negatīva vai ierobežojoša savas invaliditātes uztvere, jo īpaši pārliecības trūkums par savu spēju piedalīties sportā; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

smagi veselības traucējumi var ierobežot mobilitāti un pat radīt fiziskas sāpes dažās sporta treniņu vai spēlēšanas situācijās. To – kopā ar dažādiem šķēršļiem – var pastiprināt negatīva vai ierobežojoša savas invaliditātes uztvere, jo īpaši pārliecības trūkums par savu spēju piedalīties sportā;

| b) | vajadzība pēc specializētām prasmēm un zināšanām par invaliditāti to personu vidū, kas strādā ar personām ar invaliditāti ar sportu saistītu fizisko aktivitāšu vidē, jo īpaši fiziskās audzināšanas skolotāju, sporta treneru un citu sporta darbinieku vidū; |
| --- | --- |

b)

vajadzība pēc specializētām prasmēm un zināšanām par invaliditāti to personu vidū, kas strādā ar personām ar invaliditāti ar sportu saistītu fizisko aktivitāšu vidē, jo īpaši fiziskās audzināšanas skolotāju, sporta treneru un citu sporta darbinieku vidū;

| c) | piekļūstamas sporta infrastruktūras pieejamība saistībā ar sporta treniņu vai apmeklēšanas objektiem, sporta objektiem, kuros personas ar invaliditāti var nodarboties ar sportu, vai sporta pasākumiem, kuros var piedalīties personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

c)

piekļūstamas sporta infrastruktūras pieejamība saistībā ar sporta treniņu vai apmeklēšanas objektiem, sporta objektiem, kuros personas ar invaliditāti var nodarboties ar sportu, vai sporta pasākumiem, kuros var piedalīties personas ar invaliditāti;

| d) | papildu finansiālās izmaksas, kas saistītas ar specializēta sporta aprīkojuma vai atbalsta pakalpojumu iegādi, bez kuriem nebūtu iespējami treniņi vai sportošana; |
| --- | --- |

d)

papildu finansiālās izmaksas, kas saistītas ar specializēta sporta aprīkojuma vai atbalsta pakalpojumu iegādi, bez kuriem nebūtu iespējami treniņi vai sportošana;

| 9. | dalība sportā būtu jāskata gan kā sportošana, kas ir viens no fiziskās aktivitātes veidiem, gan kā dalība sociālajās aktivitātēs, piemēram, sporta pasākumu apmeklēšana vai iesaistīšanās sporta kopienā kā brīvprātīgajam, sporta kluba vai fanu kluba biedram; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dalība sportā var palīdzēt uzlabot personu ar invaliditāti labklājību, kā arī viņu fizisko un garīgo veselību, vienlaikus palielinot viņu mobilitāti un autonomiju un veicinot sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nodarbošanās ar sportu no agrīna vecuma personām ar invaliditāti sniedz papildu labumu, jo pozitīvi ietekmē motorisko prasmju attīstību, kas ir būtiska, lai uzlabotu personas vispārējo dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pastiprināta plašsaziņas līdzekļu uzmanība augstu sasniegumu sporta pasākumiem, kuros piedalās personas ar invaliditāti, vai sportistiem ar invaliditāti var iedvesmot gan personas ar invaliditāti, gan personas bez tās sākt sportot. Lai personām ar invaliditāti sports kļūtu pievilcīgāks, būtu jāpieliek pūles ar mērķi nodrošināt, ka tautas sports saņem pienācīgu plašsaziņas līdzekļu uzmanību, neskarot plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palīgtehnoloģijas var būt svarīgas, lai palīdzētu personām ar invaliditāti piedalīties sporta pasākumos gan tautas sporta, gan augstu sasniegumu sporta līmenī. Tomēr bažas var radīt to pieejamības plašums un pieejamība cenas ziņā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | lai veicinātu sporta ilgtspējīgu attīstību personu ar invaliditāti vajadzībām, ir svarīgi īstenot un ievērot antidopinga noteikumus un noteikumus par cīņu pret sacensību rezultātu sarunāšanu, kā arī nodrošināt precīzu invaliditātes novērtēšanu un palīgtehnoloģiju godīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | brīvprātīgais darbs ir izšķiroši svarīgs, lai atbalstītu sporta nozari, tostarp sportu personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ir svarīgi iekļaut dzimumu perspektīvu stratēģijās un politikas virzienos, kuru mērķis ir palielināt personu ar invaliditāti līdzdalību sportā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sports var nodrošināt sociālo mijiedarbību starp personām ar invaliditāti un personām bez invaliditātes, tādējādi padarot sportu par vērtīgu līdzekli, ar ko veicina iekļautību un savstarpēju sapratni; |
| --- | --- |

17.

AICINA DALĪBVALSTIS SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ:

| 18. | atbalstīt sabiedrības informēšanas un izglītošanas kampaņas ģimenes locekļiem, likumīgiem aizbildņiem, personīgajiem palīgiem, fiziskās audzināšanas skolotājiem, treneriem, sporta darbiniekiem un citiem attiecīgajiem sporta kopienas dalībniekiem ar invaliditāti vai bez tās, lai veicinātu atvērtu un pozitīvu attieksmi pret personām ar invaliditāti, kā arī pienācīgu izpratni par iespējām un ieguvumiem, ko visiem, tostarp bērniem un pieaugušajiem ar invaliditāti, sniedz dalība sporta aktivitātēs. Vajadzības gadījumā sniegt palīdzību personu ar invaliditāti ģimenes locekļiem un likumīgiem aizbildņiem, lai veicinātu personu ar invaliditāti dalību sportā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atbalstīt fiziskās audzināšanas skolotāju, treneru, citu sporta jomas darbinieku un brīvprātīgo kopumā – ar invaliditāti vai bez tās – turpmāku izglītību un apmācību, nodrošinot viņiem nepieciešamās zināšanas, specifiskas prasmes un kvalifikāciju atbilstošu atzīšanu, lai viņi varētu iekļaut personas ar invaliditāti dažādās fiziskās audzināšanas vai sporta situācijās. Šādās mācību programmās būtu jāņem vērā atšķirības starp to personu vajadzībām, kuras ir orientētas uz piedalīšanos, un to personu vajadzībām, kuras ir orientētas uz sasniegumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rīkoties, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti un personu bez invaliditātes piekļuvi sporta infrastruktūrai, ietverot sporta pasākumu apmeklēšanu, treniņus vai sportošanu. Pasākumi var ietvert piekļūstamības standartu izstrādi vai uzlabošanu sporta objektos, individualizēta cilvēkresursu atbalsta sniegšanu, līdzekļu pieejamības nodrošināšanu, informētības palielināšanu starp sporta organizācijām valsts, reģionālā un vietējā līmenī par pastāvošajām ES finansējuma iespējām vai attiecīgā gadījumā sportistu ar invaliditāti pārstāvju dalības veicināšanu attiecīgās sporta organizāciju struktūrās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | attiecīgā gadījumā valstu izglītības sistēmās veicināt iekļaujošas sporta un fiziskās audzināšanas programmas, lai apmierinātu bērnu ar invaliditāti vajadzības nolūkā nodrošināt vienlīdzīgas iespējas visiem bērniem, stimulējot viņu līdzdalību ar sportu saistītās fiziskās aktivitātēs, un veicināt viņu interesi par sportu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izmantot esošos sadarbības kanālus starp dalībvalstīm tam, lai veicinātu pieredzes un paraugprakses apmaiņu nolūkā uzlabot personu ar invaliditāti piekļuvi sportam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pievērsties jautājumam par augsta līmeņa un augstus rezultātus sniedzošiem sportistiem saistībā ar vienlīdzīgām iespējām personām ar invaliditāti un to nediskrimināciju un veicināt sadarbību un paraugprakses apmaiņu šajā jomā starp struktūrām, kas dalībvalstīs atbildīgas par sportu; |
| --- | --- |

23.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENČU JOMĀS:

| 24. | apsvērt iespēju piedāvāt finansiālu atbalstu organizācijām, kas īpaši paredzētas sporta veicināšanai personām ar invaliditāti, un tradicionālajām sporta organizācijām, kas izstrādā sporta pasākumus personām ar invaliditāti, inter alia nolūkā satuvināt abas sporta kopienas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | veicināt un atbalstīt darbības – attiecīgā gadījumā ES līmenī –, kas saistītas ar regulāru statistikas datu vākšanu un rādītāju izstrādi attiecībā uz sportu un invaliditāti, piemēram, sporta līdzdalības rādītāji, šķēršļi līdzdalībai, to personu ar invaliditāti skaits, kas reģistrētas sporta klubos, vai intereses par sportu līmenis (4); |
| --- | --- |

25.

| 26. | apsvērt iespēju attiecīgo ekspertu grupu darbā pievērsties jautājumam par personu ar invaliditāti pilnīgu un efektīvu līdzdalību sportā, tostarp īpašām prasmēm un apmācībai, kas vajadzīgas, lai trenētu personas ar invaliditāti (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | izmantot ar sportu saistīto finansējuma daļu no Erasmus+, lai personu ar invaliditāti vidū veicinātu sportu un lai veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi un politiku starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, no Eiropas Sociālā fonda – sporta personāla profesionālai apmācībai vai iekļaušanai ar sporta pasākumu palīdzību, no Eiropas Reģionālās attīstības fonda – lai risinātu jautājumu par sporta infrastruktūru piekļūstamību, un izmantot ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpniecību finansēto projektu pētniecības rezultātus, lai attiecīgā gadījumā sekmētu inovatīvus risinājumus nolūkā personas ar invaliditāti iesaistīt sportā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | attiecīgā gadījumā popularizēt šādas finansēšanas iespējas un finansēto projektu rezultātus personu ar invaliditāti, sporta organizāciju un citu attiecīgo nevalstisko dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vairot informētību par pozitīvajiem rezultātiem, kas gūti darbā, kurš veikts sporta personām ar invaliditāti jomā, tostarp par pozitīvo ietekmi, kāda sportam ir attiecībā uz personu ar invaliditāti sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

29.

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 30. | turpināt iekļaut sportu turpmākajās svarīgākajās darbībās, ar ko atbalstīs turpmāko invaliditātes politiku, pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi pašreizējās Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apspriežot sporta tematus ar sociālajiem partneriem ES līmeņa sociālā dialoga procesos, ietvert ES politiku un pasākumus, ar ko pievēršas personu ar invaliditāti vajadzībām, un veicināt personu ar invaliditāti un tās pārstāvošo organizāciju līdzdalību (6); |
| --- | --- |

31.

| 32. | izmantot Eiropas Pilsētas pieejamības balvu, lai popularizētu pilsētas, kas personām ar invaliditāti atvieglo piekļuvi sporta objektiem, un izvērtēt, kā saistībā ar Eiropas invaliditātes karti gūtā pieredze var palīdzēt palielināt sporta pasākumu apmeklētības līmeni arī attiecībā uz personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | integrēt sportu personām ar invaliditāti dažādos ES līmenī risinātos sporta jautājumos, piemēram, jautājumos par sportistu duālo karjeru vai veselību veicinošām fiziskajām aktivitātēm (7); |
| --- | --- |

33.

AICINA SPORTA KUSTĪBU:

| 34. | ciešā sadarbībā ar personām ar invaliditāti un tās pārstāvošām organizācijām veicināt personu ar invaliditāti līdzdalību vispārēja profila sporta pasākumos visos līmeņos (8) nolūkā veicināt sporta sociālās un audzinošās funkcijas sekmīgu izpildi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izmantot esošos solidaritātes mehānismus, jo īpaši profesionālā sporta līmenī, tam, lai sportu personām ar invaliditāti varētu pienācīgi finansēt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izstrādājot sporta sacensību sistēmas vai veicinot līdzdalību sportā kopumā, izmantot iekļaujošu pieeju, šajā nolūkā veicinot tādus pasākumus kā sacensību un apbalvošanas ceremoniju rīkošana sportistiem ar invaliditāti un sportistiem bez invaliditātes vienā laikā un vienā norises vietā; līdzīgā veidā attiecīgā gadījumā veicināt personu ar invaliditāti iekļaušanu personu bez invaliditātes apmācības programmās vai komandās; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nodrošināt, ka apmācības, sporta un viesmīlības pakalpojumi (9) ir piekļūstami un ka ir nodrošināts saprātīgs pielāgojums (10), lai apmierinātu personu ar invaliditāti vajadzības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palielināt personu ar invaliditāti informētību par tādām esošajām sporta nodarbībām un apmācības iespējām, kas atbilst viņu vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | veidot partnerības ar attiecīgajiem institucionālajiem dalībniekiem no privātā vai publiskā sektora, kas darbojas invaliditātes jomā, lai labāk izprastu personu ar invaliditāti vajadzības un intereses un veicinātu lielāku līdzdalību sporta programmās (11). |
| --- | --- |

39.

---

(1)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1141#navItem-3

(2)  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html

(3)  TNS Opinion & Social (2018); Sports un fiziskā aktivitāte, Eirobarometra 472. īpašais apsekojums. Apsekojumu pieprasījis Eiropas Komisijas Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, un to koordinējis Komunikācijas ģenerāldirektorāts; darbs uz vietas veikts 2017. gada decembrī.

(4)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 31. pantu.

(5)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 30. pantu.

(6)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 4. panta 3. punktu.

(7)  http://www.euro.who.int/en/health-topics/disease-prevention/physical-activity/activities/hepa-europe

(8)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 30. panta 5. punktu.

(9)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantu.

(10)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 5. panta 3. punktu.

(11)  Saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 4. panta 3. punktu.

---

PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI ATGĀDINA

| 1. | Līguma par Eiropas Savienības darbību (1) 165. pantu, kurā uzsvērta sporta sociālā un audzinošā nozīme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (2), kurā ES ir līgumslēdzēja puse un kurā tiek atzītas, piemēram, personu ar invaliditāti tiesības vienlīdzīgi ar citiem piedalīties kultūras dzīvē, atpūtas, brīvā laika un sporta pasākumos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020): atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem”, kurā attiecībā uz sportu ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot sporta pieejamību, veicināt līdzdalību sporta sarīkojumos un veicināt personām ar invaliditāti paredzētu sarīkojumu organizēšanu (3); |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padomes secinājumus par atbalstu Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010–2020) īstenošanā (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (5); |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomes rezolūciju par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2017–2020) (6), kurā īpašs uzsvars likts uz sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Padomes secinājumus par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | Padomes secinājumus par sporta ieguldījumu ES ekonomikā un jo īpaši jaunatnes bezdarba un sociālās iekļaušanas jautājumu risināšanā (8); |
| --- | --- |

8.

| 9. | Padomes secinājumus par sportu kā sociālās iekļaušanas platformu, izmantojot brīvprātīgo darbu (9); |
| --- | --- |

9.

| 10. | Padomes secinājumus par treneru lomu sabiedrībā (10). |
| --- | --- |

10.

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A12008E165

(2)  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html

(3)  Dok. 16489/10 – COM(2010) 636 final.

(4)  OV C 300, 11.10.2011., 1. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(6)  OV C 189, 15.6.2017., 5. lpp.

(7)  OV C 326, 3.12.2010., 5. lpp.

(8)  OV C 32, 4.2.2014., 2. lpp.

(9)  OV C 189, 15.6.2017., 40. lpp.

(10)  OV C 423, 9.12.2017., 6. lpp.

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/23

---

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2019/C 192/07)

Alexander Mihailovich NOSATOV kunga (Nr. 27), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV kunga (Nr. 47), Igor Sergeievich SHEVCHENKO kunga (Nr. 61), Igor PLOTNITSKY kunga (Nr. 70), Vladimir Petrovich KONONOV kunga (Nr. 97), Andrey Yurevich PINCHUK kunga (Nr. 100), Oleg Vladimirovich BEREZA kunga (Nr. 101), Ihor Vladymyrovych KOSTENOK kunga (Nr. 130), Vladyslav Mykolayovych DEYNEGO kunga (Nr. 132), Eduard Aleksandrovich BASURIN kunga (Nr. 137) Alexandr Vasilievich SHUBIN kunga (Nr. 138), Sergey Yurevich IGNATOV kunga (Nr. 140), Aleksandr Yurievich TIMOFEEV kunga (Nr. 142), Olga Igorevna BESEDINA kundzes (Nr. 145), Aleksandr Yurevich PETUKHOV kunga (Nr. 164), Olga Valerievna POZDNYAKOVA kundzes (Nr. 167) un Vladimir Yurievich VYSOTSKIY kunga (Nr. 173) un vienību State Unitary Enterprise of the ‘Republic of Crimea’‘Production-Agrarian Union “Massandra”’ (Nr. 18), Sparta battalion (Nr. 30), Oplot battalion (Nr. 34) un Kalmius battalion (Nr. 35) ievērībai, kā arī to personu un vienību ievērībai, kuras ir uzskaitītas Padomes Lēmuma 2014/145/KĀDP (1) pielikumā un I pielikumā Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 (2) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, tiek darīta zināma šāda informācija.

Padome apsver ierobežojošo pasākumu saglabāšanu pret minētajām personām un vienībām, pievienojot jaunu pamatojumu. Minētās personas un vienības ar šo tiek informētas: lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz to iekļaušanu sarakstā, tās pirms 2019. gada 14. jūnija var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/24

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 6. jūnijs

(2019/C 192/08)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1266 |
| JPY | Japānas jena | 121,82 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4687 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88558 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6175 |
| CHF | Šveices franks | 1,1174 |
| ISK | Islandes krona | 139,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,8083 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,663 |
| HUF | Ungārijas forints | 321,30 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2788 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7221 |
| TRY | Turcijas lira | 6,5014 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6132 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5096 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8333 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6983 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5363 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 328,90 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,7523 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7880 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4215 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 990,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6872 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,249 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,4704 |
| THB | Taizemes bāts | 35,285 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,3659 |
| MXN | Meksikas peso | 22,2767 |
| INR | Indijas rūpija | 78,0180 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1266

JPY

Japānas jena

121,82

DKK

Dānijas krona

7,4687

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88558

SEK

Zviedrijas krona

10,6175

CHF

Šveices franks

1,1174

ISK

Islandes krona

139,30

NOK

Norvēģijas krona

9,8083

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,663

HUF

Ungārijas forints

321,30

PLN

Polijas zlots

4,2788

RON

Rumānijas leja

4,7221

TRY

Turcijas lira

6,5014

AUD

Austrālijas dolārs

1,6132

CAD

Kanādas dolārs

1,5096

HKD

Hongkongas dolārs

8,8333

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6983

SGD

Singapūras dolārs

1,5363

KRW

Dienvidkorejas vona

1 328,90

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,7523

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7880

HRK

Horvātijas kuna

7,4215

IDR

Indonēzijas rūpija

15 990,96

MYR

Malaizijas ringits

4,6872

PHP

Filipīnu peso

58,249

RUB

Krievijas rublis

73,4704

THB

Taizemes bāts

35,285

BRL

Brazīlijas reāls

4,3659

MXN

Meksikas peso

22,2767

INR

Indijas rūpija

78,0180

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/25

---

Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

(2019/C 192/09)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1) 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) ar šo groza šādi:

41. lappusē, skaidrojumā par KN apakšpozīciju “0408 99 80 Citādas” pēdējo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Šajā apakšpozīcijā ietilpst tādas pasterizētas putnu olas šķidrā veidā, kuru organoleptiskās īpašības ir identiskas svaigu putnu olu organoleptiskajām īpašībām, un kas satur vai nesatur nelielu daudzumu pievienota ūdens un ķīmisko konservantu (piemēram, citronskābes (E 330)).”

---

(1)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 119, 29.3.2019., 1. lpp.

2

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/26

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 192/10)

Valsts puse jaunajai divu euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Igaunija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Igaunija

Piemiņas monētas tematika
  : Dziesmu svētku 150. dzimšanas diena

Dizainparauga apraksts
  : dizainparaugā abstrakti attēlots tautastērpos tērpto Dziesmu svētku dalībnieku gājiens, kura kustība līdzinās viļņiem jūrā, lepnuma un prieka pilnu saucienu pavadībā. Dizainparaugā apvienota mūzika, tautastērpi un dažādas šīs piejūras valsts lielo un nozīmīgo Dziesmu svētku norises vietas. Dizainparaugā attēlotas arī Igaunijas valsts himnas sākuma notis un, apakšpusē, – uzraksts “Laulupidu 150” (Dziesmu svētkiem 150). Augšpusē redzams emisijas gads “2019” un zem tā – emitentvalsts nosaukums “EESTI”.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms
  :

Emisijas datums
  : 2019. gada jūnijs

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/27

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 192/11)

Jaunās divu euro piemiņas monētas, kuru laidīs apgrozībā un emitēs Sanmarīno Republika, valsts puse

Apgrozībai paredzētās euro monētas ir likumīgs maksāšanas līdzeklis visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstis un valstis, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir pilnvarotas laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Sanmarīno Republika

Piemiņas monētas tematika
  : Leonardo da Vinči nāves 500. gadadiena

Dizainparauga apraksts
  : monētas centrā attēlots eņģelis, ko Leonardo da Vinči ir uzgleznojis darbā “Kristus kristīšana”; tam apkārt puslokā pa kreisi izkārtots uzraksts “SAN MARINO” un pa labi – “1519 Leonardo 2019”; pa kreisi redzams autores Uljanas Pernacas (Uliana Pernazza) paraksts ar iniciāļiem UP un apakšā pa labi burts R, ar ko apzīmē Romas monētu kaltuvi.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas apjoms
  : 60 500 monētu

Emisijas datums
  : 2019. gada aprīlis

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/28

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 192/12)

Valsts puse jaunajai divu euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Vatikāna Pilsētvalsts

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Vatikāna Pilsētvalsts

Piemiņas monētas tematika
  : Vatikāna Pilsētvalsts dibināšanas 90. gadadiena

Dizainparauga apraksts
  : dizainparaugā attēlots pāvesta Pija XI (Pilsētvalsts galva 1929. gadā) portrets un Laterāns Romā. Augšpusē no kreisās puses uz labo pusi puslokā ir izvietots emitentvalsts nosaukums “STATO DELLA CITTÀ DEL VATICANO”. Apakšējā daļā redzami gadskaitļi “1929” un “2019” un zem tiem mākslinieka vārds “FUSCO”.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas apjoms
  :

Emisijas datums
  :

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

Revīzijas palāta

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/29

---

Īpašais ziņojums Nr. 7/2019

ES pasākumi pārrobežu veselības aprūpē: mērķi ir vērienīgi, taču nepieciešama labāka pārvaldība

(2019/C 192/13)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 7/2019 “ES pasākumi pārrobežu veselības aprūpē: mērķi ir vērienīgi, taču nepieciešama labāka pārvaldība”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu.

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/29

---

Īpašais ziņojums Nr. 8/2019

Vēja un saules enerģijas izmantošana elektroenerģijas ražošanā: lai sasniegtu ES mērķus, ir jāveic būtiski pasākumi

(2019/C 192/14)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 8/2019 “Vēja un saules enerģijas izmantošana elektroenerģijas ražošanā: lai sasniegtu ES mērķus, ir jāveic būtiski pasākumi”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/30

---

Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu

(2019/C 192/15)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi sūdzību, kura atbilst 10. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un kurā apgalvots, ka Ēģiptes izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu imports tiek subsidēts, tādējādi nodarot kaitējumu (2) Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Eiropas Stikla šķiedras ražotāju apvienība (“APFE”) (“sūdzības iesniedzējs”) ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no dažu nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu Savienības ražošanas kopapjoma, 2019. gada 24. aprīlī iesniedza sūdzību.

Dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām, iekļauta sūdzības publiski pieejamā redakcija un analīze par to, cik liels ir Savienības ražotāju atbalsts sūdzībai. Šā paziņojuma 5.6. punktā ir sniegta informācija par piekļuvi dokumentiem, kas pieejami ieinteresētajām personām.

2.   Izmeklējamais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir cirstās stikla šķiedras šķipsnas, kuru garums nepārsniedz 50 mm (“cirstās šķiedras”); stikla šķiedras grīstes, izņemot stikla šķiedras grīstes, kas ir impregnētas un pārklātas un kam karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (noteikts pēc ISO standarta 1887) (“grīstes”); un mašas, kas izgatavotas no stikla šķiedras pavedieniem, izņemot mašas no stikla vates (“mašas”), (“izmeklējamais ražojums”).

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt informāciju par ražojuma klāstu, tas jāizdara 10 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas (3).

3.   Apgalvojums par subsidēšanu

Ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tiek subsidēts, ir Ēģiptes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric kodi 7019120022, 7019120025, 7019120026 un 7019120039). KN un Taric kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

Komisija uzskata, ka sūdzībā iekļauti pietiekami pierādījumi, ka izmeklējamā ražojuma ražotāji no Ēģiptes ir guvuši labumu no vairākām subsīdijām, kas attiecināmas uz Ēģiptes valdību.

Iespējamā subsidēšanas prakse cita starpā ietver i) tiešu naudas līdzekļu nodošanu, ii) nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un iii) valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi, piemēram, par preferenciāliem stratēģiskiem aizdevumiem un nodokļu atvieglojumiem saskaņā ar Ēģiptes likumiem, atbrīvojumu no ievedmuitas par izejmateriālu un ražošanas iekārtu importu.

Sūdzības iesniedzējs bez tam apgalvo, ka papildus subsīdijām, ko tieši piešķīrusi Ēģiptes valdība, izmeklējamā ražojuma ražotāji no Ēģiptes gūst labumu arī no subsīdijām, ko tieši piešķir Ēģiptes valdība vai kas piešķirtas ar Ēģiptes struktūru starpniecību sadarbības kontekstā ar Ķīnas Tautas Republiku, lai veicinātu ieguldījumus speciālajā ekonomiskajā zonā (Ķīnas un Ēģiptes Suecas Ekonomikas un tirdzniecības sadarbības zona). Sūdzībā ir ietverti pierādījumi par sadarbības nolīgumiem starp Ķīnas un Ēģiptes valdībām, kā arī par Ķīnas valstij piederošu vai valsts kontrolētu struktūru aizdevumiem Ēģiptes valstij piederošām bankām. Ņemot vērā šo nolīgumu un aizdevumu mērķus, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka šādi aizdevumi nāk par labu Ķīnai piederošajam ražotājam eksportētājam, kas atrodas Ēģiptē.

Bez tam sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iepriekšminētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver Ēģiptes valdības (ieskaitot publisku struktūru) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu izmeklējamā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka šīs subsīdijas attiecas tikai uz konkrētiem uzņēmumiem vai nozarēm vai uzņēmumu grupu un/vai ir atkarīgas no eksporta snieguma, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas. Tādējādi redzams, ka iespējamie subsīdiju apjomi Ēģiptei ir ievērojami.

Ņemot vērā pamatregulas 10. panta 2. un 3. punktu, Komisija ir sagatavojusi ziņojumu par pierādījumu pietiekamību, kurā ietverts visu tādu Komisijas rīcībā esošo pierādījumu novērtējums attiecībā uz Ēģipti, uz kuru pamata Komisija sāk izmeklēšanu. Minētais ziņojums atrodams dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām.

Komisija patur tiesības izmeklēt citas attiecīgās subsīdijas, kas varētu tikt atklātas izmeklēšanas gaitā.

4.   Apgalvojumi par kaitējumu un cēloņsakarību

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts ir kopumā palielinājies absolūtā izteiksmē un tirgus daļas ziņā.

Sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecina, ka importētā izmeklējamā ražojuma apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus, tādējādi ievērojami nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, nodarbinātību tajā un tās darbību kopumā.

5.   Procedūra

Informējusi dalībvalstis un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 10. pantam.

Izmeklēšanā noteiks, vai izmeklējamais ražojums, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī, tiek subsidēts un vai šis subsidētais imports ir radījis vai draud radīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nav pret Savienības interesēm.

Ēģiptes valdība ir uzaicināta uz apspriešanos.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/825 (4) (TAI modernizācijas pakete), kas stājās spēkā 2018. gada 8. jūnijā, ieviesa vairākas izmaiņas agrāk antisubsidēšanas procedūrās piemērotajos grafikos un termiņos. Konkrēti, Komisijai ir jāsniedz informācija par plānoto pagaidu maksājumu noteikšanu 3 nedēļas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Termiņš, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, ir saīsināts; īpaši tas attiecas uz izmeklēšanas agrīno posmu. Tādējādi Komisija aicina ieinteresētās personas ievērot procedūras posmus un termiņus, kas noteikti šajā paziņojumā un nākamajos Komisijas paziņojumos.

5.1.   
  Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvers laikposmu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvers laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   
  Piezīmes par sūdzību un izmeklēšanas sākšanu

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas izteikt piezīmes par sūdzību (tostarp par jautājumiem, kas attiecas uz kaitējumu un cēloņsakarību) vai jebkādiem aspektiem attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu (arī, cik lielā mērā šī sūdzība tiek atbalstīta), tas jāizdara 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

Visi uzklausīšanas pieprasījumi par izmeklēšanas sākšanu jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

5.3.   
  Subsidēšanas noteikšanas procedūra

Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (5) no attiecīgās valsts. Iespējami cieši sadarboties ar Komisiju ir aicinātas arī citas personas, kurām Komisija lūgs sniegt attiecīgu informāciju, lai noteiktu, vai pastāv kompensējamas subsīdijas, kas tiek piešķirtas saistībā ar izmeklējamo ražojumu, un kāds ir to apjoms.

5.3.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

Visi ražotāji eksportētāji un to apvienības Ēģiptē ir aicināti nekavējoties, bet ne vēlāk kā 7 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas, sazināties ar Komisiju, vēlams, pa e-pastu, lai pieteiktos un pieprasītu anketu.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un Ēģiptes iestādēm.

Ražotājiem eksportētājiem Ēģiptē jāaizpilda anketa 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Anketa būs pieejama arī visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un Ēģiptes iestādēm.

Ražotājiem eksportētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2404.

5.3.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem (6) (7)

Šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties nesaistīti importētāji, kas importē izmeklējamo ražojumu no attiecīgās valsts Savienībā.

Ņemot vērā šajā procedūrā iespējamo iesaistīto nesaistītu importētāju skaitu, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo nesaistīto importētāju skaitu, no pietiekama skaita nesaistīto importētāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai atlase ir vajadzīga, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ar šo tiek aicināti 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas sniegt Komisijai šā paziņojuma pielikumā prasīto informāciju par saviem uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var arī sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Ja ir vajadzīga izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā Savienībā pārdoto izmeklējamo ražojumu lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt.

Pēc tam, kad Komisija būs saņēmusi informāciju, kas vajadzīga izlases izveidei, tā informēs attiecīgās personas par savu lēmumu attiecībā uz importētāju iekļaušanu izlasē. Dokumentiem, kas pieejami ieinteresētajām personām, Komisija pievienos arī norādi par izveidoto izlasi. Piezīmes par izveidoto izlasi jāsaņem 3 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par izlasi.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem darīs pieejamas anketas. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 30 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par izlasi.

Importētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2404.

5.4.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra un izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi pārbauda gan subsidētā importa apjomu un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties Savienības ražotāji, kas ražo izmeklējamo ražojumu.

Ņemot vērā Savienības ražotāju skaitu, ko skar šī procedūra, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase notiek saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi. Turklāt citiem Savienības ražotājiem vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā, ja viņi uzskata sevi par iekļaujamiem izlasē, ir jāsazinās ar Komisiju 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Ja vien nav norādīts citādi, visas piezīmes par pagaidu izlasi jāiesniedz 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

Visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un/vai ražotāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Ja vien nav norādīts citādi, atlasītajiem Savienības ražotājiem 30 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par to iekļaušanu izlasē, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Importētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2404.

5.5.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēta subsidēšana un tās izraisīts kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai antisubsidēšanas pasākumu pieņemšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, lietotāji un to pārstāvju apvienības, patērētāju pārstāvju organizācijas un arodbiedrības tiek aicinātas sniegt Komisijai informāciju par Savienības interesēm.

Ja vien nav norādīts citādi, informācija par Savienības interešu novērtēšanu jāiesniedz 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Anketas, tostarp arī izmeklējamā ražojuma lietotājiem aizpildāmā anketa, ir iekļauta dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejamas Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2404. Iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem.

5.6.   
  Ieinteresētās personas

Lai piedalītos izmeklēšanā, ieinteresētajām personām, piemēram, ražotājiem eksportētājiem, Savienības ražotājiem, importētājiem un to pārstāvju apvienībām, lietotājiem un to pārstāvju apvienībām un patērētāju pārstāvju organizācijām vispirms ir jāpierāda, ka pastāv objektīva saikne starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu.

Ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji, importētāji un apvienības, kas tos pārstāv, kuri snieguši informāciju saskaņā ar 5.3., 5.4. un 5.5. punktā aprakstītajām procedūrām, tiks uzskatīti par ieinteresētajām personām, ja būs objektīva saikne starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu.

Pārējās personas var piedalīties izmeklēšanā tikai ieinteresēto personu statusā no brīža, kad tās piesakās, un ar nosacījumu, ka pastāv objektīva saikne starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu. Personas atzīšana par ieinteresēto personu neskar pamatregulas 28. panta piemērošanu.

Ieinteresētajām personām pieejamajiem dokumentiem var piekļūt lapā Tron.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Lai saņemtu piekļuvi, lūdzam sekot lapā sniegtajām norādēm.

5.7.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausa Komisijas izmeklēšanas dienesti.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iesniegšanas iemesli, kā arī kopsavilkums par to, ko ieinteresētā persona uzklausīšanā vēlas apspriest. Uzklausīšanā tiks aplūkoti tikai tie jautājumi, ko ieinteresētās personas būs iepriekš iesniegušas rakstiski.

Uzklausīšanas laikposms ir šāds:

| — | lai pirms pagaidu pasākumu noteikšanas notiktu uzklausīšanas, 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas būtu jāiesniedz pieprasījums, un uzklausīšana parasti notiek 60 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas dienas, |
| --- | --- |

—

lai pirms pagaidu pasākumu noteikšanas notiktu uzklausīšanas, 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas būtu jāiesniedz pieprasījums, un uzklausīšana parasti notiek 60 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas dienas,

| — | pēc pagaidu posma 5 dienu laikā no “pagaidu informācijas izpaušanas” vai informācijas dokumenta iesniegšanas dienas būtu jāiesniedz pieprasījums, un uzklausīšana parasti notiek 15 dienu laikā no paziņošanas par informācijas izpaušanu vai informācijas dokumenta datuma, |
| --- | --- |

—

pēc pagaidu posma 5 dienu laikā no “pagaidu informācijas izpaušanas” vai informācijas dokumenta iesniegšanas dienas būtu jāiesniedz pieprasījums, un uzklausīšana parasti notiek 15 dienu laikā no paziņošanas par informācijas izpaušanu vai informācijas dokumenta datuma,

| — | noslēguma posmā pieprasījums jāiesniedz 3 dienu laikā no galīgās izpaušanas, un uzklausīšana parasti notiek periodā, kas piešķirts, lai sniegtu piezīmes par galīgās izpaušanas. Ja ir papildu galīgā izpaustā informācija, pieprasījums jāiesniedz tūlīt pēc tam, kad saņemta šī papildu galīgā izpaustā informācija, un uzklausīšana parasti notiek termiņā, kas paredzēts, lai sniegtu piezīmes par šo izpaušanu. |
| --- | --- |

—

noslēguma posmā pieprasījums jāiesniedz 3 dienu laikā no galīgās izpaušanas, un uzklausīšana parasti notiek periodā, kas piešķirts, lai sniegtu piezīmes par galīgās izpaušanas. Ja ir papildu galīgā izpaustā informācija, pieprasījums jāiesniedz tūlīt pēc tam, kad saņemta šī papildu galīgā izpaustā informācija, un uzklausīšana parasti notiek termiņā, kas paredzēts, lai sniegtu piezīmes par šo izpaušanu.

Norādītais laikposms neskar Komisijas dienestu tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemt uzklausīšanu ārpus minētā laikposma un Komisijas tiesības noraidīt uzklausīšanu pienācīgi pamatotos gadījumos. Ja Komisijas dienesti noraida uzklausīšanas pieprasījumu, attiecīgā persona tiek informēta par šāda atteikuma iemesliem.

Principā uzklausīšanā nevar sniegt faktu informāciju, kas vēl nav iekļauta dokumentācijā. Tomēr labas pārvaldības labad un lai Komisijas dienesti varētu turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās personas var tikt aicinātas iesniegt jaunu faktu informāciju pēc uzklausīšanas.

5.8.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, arī šajā paziņojumā prasītā informācija, ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi Limited (8). Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot lūgumu saglabāt konfidencialitāti.

Personām, kuras sniedz informāciju ar norādi Limited, saskaņā ar pamatregulas 29. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi For inspection by interested parties. Šim kopsavilkumam jābūt tik detalizētam, lai no tā varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

Ja persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā lūdz saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju, tostarp, skenētas pilnvaras un izziņas sniegt TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Ja ieinteresētās personas atbild elektroniskajā platformā TRON.tdi vai pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai elektroniskajā platformā TRON.tdi vai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekš minētajos norādījumos par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, kā arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Birojs: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI |
| E-pasts | : | TRADE-AS657-GFR-SUBSIDY-EGYPT@ec.europa.eu
  TRADE-AS657-GFR-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Birojs: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI

E-pasts

:

TRADE-AS657-GFR-SUBSIDY-EGYPT@ec.europa.eu

TRADE-AS657-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu parasti tiek pabeigta 12, bet ne vēlāk kā 13 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu pasākumus parasti var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas.

Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija sniedz informāciju par plānoto pagaidu maksājumu noteikšanu 3 nedēļas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Ieinteresētās personas var pieprasīt šo informāciju rakstveidā 4 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas. Ieinteresētajām personām 3 darba dienu laikā rakstiski jāsniedz piezīmes par aprēķinu precizitāti.

Ja Komisija neplāno noteikt pagaidu maksājumus, bet gan turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās personas rakstiski tiek informētas par maksājumu nenoteikšanu 3 nedēļas pirms termiņa beigām saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu.

Ieinteresētām personām būtībā tiek dotas 15 dienas, lai rakstiski sniegtu piezīmes par pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, un 10 dienas, lai rakstiski sniegtu piezīmes par galīgajiem konstatējumiem, ja vien nav norādīts citādi. Attiecīgā gadījumā papildu galīgajā izpaušanā precizē termiņu, līdz kuram ieinteresētajām personām rakstiski jāsniedz piezīmes.

7.   Informācijas iesniegšana

Parasti ieinteresētās personas var iesniegt informāciju tikai laikposmā, kas precizēts šā paziņojuma 5. un 6. punktā. Iesniedzot jebkuru citu informāciju, kas nav minēta šajos punktos, būtu jāievēro šāds grafiks:

| — | Jebkura informācija par pagaidu konstatējumu posmu jāiesniedz 70 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

—

Jebkura informācija par pagaidu konstatējumu posmu jāiesniedz 70 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas, ja vien nav norādīts citādi.

| — | Ja vien nav norādīts citādi, ieinteresētajām personām nav jāiesniedz jauna faktu informācija pēc termiņa beigām, kas paredzēts, lai sniegtu piezīmes par “pagaidu informācijas izpaušanu” vai informācijas dokumentu pagaidu posmā. Pēc šā termiņa beigām ieinteresētās personas var iesniegt jaunu faktu informāciju, ja šīs personas var pierādīt, ka šāda jauna faktu informācija ir vajadzīga, lai atspēkotu citu ieinteresēto personu faktu apgalvojumus, un ja šādu jauno faktu informāciju var pārbaudīt laikā, kas pieejams izmeklēšanas savlaicīgai pabeigšanai. |
| --- | --- |

—

Ja vien nav norādīts citādi, ieinteresētajām personām nav jāiesniedz jauna faktu informācija pēc termiņa beigām, kas paredzēts, lai sniegtu piezīmes par “pagaidu informācijas izpaušanu” vai informācijas dokumentu pagaidu posmā. Pēc šā termiņa beigām ieinteresētās personas var iesniegt jaunu faktu informāciju, ja šīs personas var pierādīt, ka šāda jauna faktu informācija ir vajadzīga, lai atspēkotu citu ieinteresēto personu faktu apgalvojumus, un ja šādu jauno faktu informāciju var pārbaudīt laikā, kas pieejams izmeklēšanas savlaicīgai pabeigšanai.

| — | Lai izmeklēšanu pabeigtu obligātajā termiņā, Komisija vairs nepieņems dokumentus no ieinteresētajām personām pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par galīgo izpausto informāciju, vai attiecīgā gadījumā pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par papildu galīgo izpausto informāciju. |
| --- | --- |

—

Lai izmeklēšanu pabeigtu obligātajā termiņā, Komisija vairs nepieņems dokumentus no ieinteresētajām personām pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par galīgo izpausto informāciju, vai attiecīgā gadījumā pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par papildu galīgo izpausto informāciju.

8.   Iespēja sniegt piezīmes par citu personu iesniegto informāciju

Lai nodrošinātu tiesības uz aizstāvību, ieinteresētajām personām būtu vajadzīga iespēja sniegt piezīmes par informāciju, ko iesniegušas pārējās ieinteresētās personas. To darot, ieinteresētās personas var aplūkot tikai tos jautājumus, kas jau apskatīti pārējo ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā, un nevar izvirzīt jaunus jautājumus.

Šādas piezīmes jāizdara šādā laikposmā:

| — | piezīmes par informāciju, ko iesniegušas citas ieinteresētās personas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, jāizdara vēlākais 75 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas, ja vien nav norādīts citādi, |
| --- | --- |

—

piezīmes par informāciju, ko iesniegušas citas ieinteresētās personas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, jāizdara vēlākais 75 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas, ja vien nav norādīts citādi,

| — | piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, sniegušas pārējās ieinteresētās personas, jāiesniedz 7 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, ja vien nav norādīts citādi, |
| --- | --- |

—

piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, sniegušas pārējās ieinteresētās personas, jāiesniedz 7 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, ja vien nav norādīts citādi,

| — | piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem galīgajiem konstatējumiem, sniegušas pārējās ieinteresētās personas, jāiesniedz 3 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par galīgajiem konstatējumiem, ja vien nav norādīts citādi. Ja notiek papildu galīgā izpaušana, tad piezīmes par sniegto informāciju, ko, reaģējot uz papildu galīgo izpaušanu, sniedz pārējās ieinteresētās personas, jāiesniedz 1 dienas laikā no termiņa, kurā iesniedzamas piezīmes par minēto papildu izpaušanu, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

—

piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem galīgajiem konstatējumiem, sniegušas pārējās ieinteresētās personas, jāiesniedz 3 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par galīgajiem konstatējumiem, ja vien nav norādīts citādi. Ja notiek papildu galīgā izpaušana, tad piezīmes par sniegto informāciju, ko, reaģējot uz papildu galīgo izpaušanu, sniedz pārējās ieinteresētās personas, jāiesniedz 1 dienas laikā no termiņa, kurā iesniedzamas piezīmes par minēto papildu izpaušanu, ja vien nav norādīts citādi.

Noteiktais laikposms neskar Komisijas tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos no ieinteresētajām personām pieprasīt papildu informāciju.

9.   Šajā paziņojumā noteikto termiņu pagarināšana

Pieprasīt jebkura šajā paziņojumā noteikta termiņa pagarinājumu var tikai ārkārtas apstākļos, un pagarinājums tiek piešķirts tikai ar pienācīgu pamatojumu.

Pagarināt termiņu, kurā sniedzamas atbildes uz anketas jautājumiem, var tikai tad, ja ir pienācīgs pamatojums, un parasti pagarinājums nepārsniedz 3 papildu dienas. Principā šādi pagarinājumi nepārsniedz 7 dienas. Tā termiņa pagarinājums, kurā iesniedzama pārējā šajā paziņojumā norādītā informācija, nepārsniedz 3 dienas, ja vien netiek pierādīts, ka bijuši ārkārtas apstākļi.

10.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai, nesniedz to noteiktajā termiņā vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pagaidu vai galīgus apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un visus pārējos pieprasījumus par ieinteresēto personu un trešo personu tiesībām uz aizstāvību, kuri varētu rasties procedūras gaitā.

Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu un mediāciju starp ieinteresēto(-ajām) personu(-ām) un Komisijas dienestiem, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumu pamatojumu. Šādai uzklausīšanai būtu jānotiek tikai tad, ja pienācīgā laikā jautājumi nav atrisināti ar Komisijas dienestiem.

Lai neapdraudētu pareizu procedūras norisi, pieprasījumi jāiesniedz laikus un bez kavēšanās. Tālab ieinteresētajām personām uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās jāpieprasa iespējami agri pēc notikuma, kura dēļ vajadzīga šāda iesaistīšanās. Lai pieprasītu uzklausīšanu ar Komisijas dienestiem, 5.7. punktā paredzētais laikposms mutatis mutandis attiecas uz uzklausīšanas pieprasījumiem ar uzklausīšanas amatpersonu. Ja uzklausīšanas pieprasījumi ir iesniegti, neievērojot noteikto laikposmu, uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izskatīs arī šādu novēlotu pieprasījumu iemeslus, izvirzīto jautājumu raksturu un šo jautājumu ietekmi uz aizstāvības tiesībām.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (9).

Paziņojums par datu aizsardzību, kurā personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbību ietvaros, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm.

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

(2)  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta d) punktu vispārīgais termins “kaitējums” nozīmē būtisku kaitējumu, būtiska kaitējuma iespēju vai ievērojamu kavējumu ražošanas nozares izveidē.

(3)  Atsauces uz šā paziņojuma publicēšanu ir atsauces uz šā paziņojuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES) 2018/825, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 143, 7.6.2018., 1. lpp.).

(5)  Ražotājs eksportētājs ir attiecīgās valsts uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē to uz Savienības tirgu, ieskaitot visus saistītos uzņēmumus, kuri piedalās izmeklējamā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā.

(6)  Šis punkts attiecas tikai uz importētājiem, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda ražotājiem eksportētājiem paredzētais šā paziņojuma pielikums. Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(7)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, ne tikai subsidēšanas konstatēšanu.

(8)  Dokumentu ar norādi Limited uzskata par konfidenciālu saskaņā ar pamatregulas 29. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antisubsidēšanas nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

---

PIELIKUMS

Image 4

☐ Limited (Ierobežota piekļuve)

☐ Version “For inspection by interested parties” (Ieinteresētajām personām pieejamā versija)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ĒĢIPTES IZCELSMES NEPĀRTRAUKTĀS STIKLA ELEMENTĀRŠĶIEDRAS IZSTRĀDĀJUMU IMPORTU

INFORMĀCIJA NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU ATLASEI

Šī veidlapa ir paredzēta, lai nesaistītiem importētājiem palīdzētu sniegt informāciju, kas nepieciešama paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā minētajai atlasei.

Gan ierobežotas piekļuves informācija, gan ieinteresētajām personām pieejamā versija jānosūta Komisijai, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

1. IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

Fakss

2. APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par izmeklēšanas periodu (no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam) attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu izmeklējamo ražojumu norādiet uzņēmuma kopējo apgrozījumu euro (EUR) un attiecībā uz importu Savienībā (1) un tālākpārdošanu Savienības tirgū pēc importēšanas no Ēģiptes – apgrozījumu un svaru vai apjomu.

Apjoms (t)

Vērtība euro (EUR)

Kopējais jūsu uzņēmuma apgrozījums euro (EUR)

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā

Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošanas apjoms Savienības tirgū pēc importēšanas no Ēģiptes

(1) Eiropas Savienības 28 dalībvalstis ir Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Horvātija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

Image 5

3. JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (2)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzam norādīt tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt izmeklējamā ražojuma pirkšana vai tā ražošana uz apakšlīguma pamata vai izmeklējamā ražojuma apstrāde vai tirdzniecība u. c.

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4. CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5. APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

(2) Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/40

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 192/16)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Suez Organique SAS (“Suez Organique”, Francija), |
| --- | --- |

—

Suez Organique SAS (“Suez Organique”, Francija),

| — | Avril SCA (“Avril”, Francija), |
| --- | --- |

—

Avril SCA (“Avril”, Francija),

| — | SAS Terrial (“Terrial”, Francija), ko vienpersoniski kontrolē uzņēmums Avril. |
| --- | --- |

—

SAS Terrial (“Terrial”, Francija), ko vienpersoniski kontrolē uzņēmums Avril.

Uzņēmumi Suez Organique un Avril Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Terrial.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas un ieguldot aktīvus.

2.

—   
  Suez Organique
  : organisko atkritumu bioloģiskā apstrāde,

—   
  Avril
  : naftas produktu un dzīvnieku barības ražošana un pārdošana,

—   
  Terrial
  : organisko atkritumu savākšana, kā arī organisko augsnes uzlabotāju un mēslošanas līdzekļu ražošana un pārdošana.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/42

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9357 – FIS/Worldpay)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 192/17)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Fidelity National Information Services, Inc. (“FIS”, ASV), |
| --- | --- |

—

Fidelity National Information Services, Inc. (“FIS”, ASV),

| — | Worldpay Inc. (“Worldpay”, ASV). |
| --- | --- |

—

Worldpay Inc. (“Worldpay”, ASV).

Uzņēmums FIS Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumus Worldpay.

Koncentrācija tiek īstenota, iegādājoties daļas.

2.

| — | FIS ir finanšu pakalpojumu tehnoloģiju nodrošinātājs visā pasaulē, īpaši pievēršoties banku pakalpojumiem privātpersonām un iestādēm, maksājumiem, aktīvu pārvaldībai, riska un atbilstības nodrošināšanai, kā arī ārpakalpojumu risinājumiem, |
| --- | --- |

—

FIS ir finanšu pakalpojumu tehnoloģiju nodrošinātājs visā pasaulē, īpaši pievēršoties banku pakalpojumiem privātpersonām un iestādēm, maksājumiem, aktīvu pārvaldībai, riska un atbilstības nodrošināšanai, kā arī ārpakalpojumu risinājumiem,

| — | Worldpay ir pirkumu un ar tiem saistīto maksājumu tehnoloģiju pakalpojumu nodrošinātājs tirgotājiem visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Worldpay ir pirkumu un ar tiem saistīto maksājumu tehnoloģiju pakalpojumu nodrošinātājs tirgotājiem visā pasaulē.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9357 – FIS/Worldpay

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 7.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/43

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9377 – MIRA/BCI/iGH)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 192/18)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited (“MIRA”, Austrālija), kas pieder Macquarie Group Limited (Austrālija), |
| --- | --- |

—

Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited (“MIRA”, Austrālija), kas pieder Macquarie Group Limited (Austrālija),

| — | British Columbia Investment Management Corporation (“BCI”, Kanāda), |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation (“BCI”, Kanāda),

| — | innogy Grid Holdings, a.s. (“iGH”, Čehijas Republika), ko pašlaik pilnībā kontrolē uzņēmums RWE Czech Gas Grid Holding B.V. (Čehijas Republika). |
| --- | --- |

—

innogy Grid Holdings, a.s. (“iGH”, Čehijas Republika), ko pašlaik pilnībā kontrolē uzņēmums RWE Czech Gas Grid Holding B.V. (Čehijas Republika).

Uzņēmumi MIRA un BCI Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu iGH.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | MIRA koncentrējas uz infrastruktūras un citu nekustamo aktīvu, tostarp nekustamā īpašuma, enerģijas un lauksaimniecības aktīvu, pārvaldību, |
| --- | --- |

—

MIRA koncentrējas uz infrastruktūras un citu nekustamo aktīvu, tostarp nekustamā īpašuma, enerģijas un lauksaimniecības aktīvu, pārvaldību,

| — | BCI veic ieguldījumus fiksēta ienākuma vērtspapīru, hipotēku, publiskā un privātā kapitāla, nekustamā īpašuma, infrastruktūras un atjaunojamo resursu jomās, |
| --- | --- |

—

BCI veic ieguldījumus fiksēta ienākuma vērtspapīru, hipotēku, publiskā un privātā kapitāla, nekustamā īpašuma, infrastruktūras un atjaunojamo resursu jomās,

| — | iGH ir uzņēmumu GasNet, s.r.o. (darbina iGH gāzes piegādes gāzes cauruļvadu sistēmu) un GridServices, s.r.o. (uztur GasNet piegādes sistēmu un gāzes iekārtas) holdingsabiedrība Čehijā. |
| --- | --- |

—

iGH ir uzņēmumu GasNet, s.r.o. (darbina iGH gāzes piegādes gāzes cauruļvadu sistēmu) un GridServices, s.r.o. (uztur GasNet piegādes sistēmu un gāzes iekārtas) holdingsabiedrība Čehijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9377 – MIRA/BCI/iGH

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss: +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss: +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---