# Uradni list C 79/2. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 79 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 662. marec 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 79

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 662. marec 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022 |
| 2023/C 79/01 | Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu Evropske komisije in političnih prednostnih nalogah OR v letu 2023 | 1 |
| 2023/C 79/02 | Resolucija Evropskega odbora regij o evropskem letu spretnosti 2023 | 8 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022 |
| 2023/C 79/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj | 12 |
| 2023/C 79/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke | 17 |
| 2023/C 79/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov | 23 |
| 2023/C 79/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost mladinske politike v EU – Razmislek o mladinski politiki in vključevanju vidika mladih v okviru evropskega leta mladih 2022 | 30 |
| 2023/C 79/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Krepitev podpore kohezijske politike regijam z neugodnimi geografskimi in demografskimi razmerami (člen 174 PDEU) | 36 |
| 2023/C 79/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Majhna mestna območja kot ključni akterji za upravljanje pravičnega prehoda | 44 |
| 2023/C 79/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski program za inovacije | 51 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022

2023/C 79/01

Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu Evropske komisije in političnih prednostnih nalogah OR v letu 2023

1

2023/C 79/02

Resolucija Evropskega odbora regij o evropskem letu spretnosti 2023

8

MNENJA

Odbor regij

152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022

2023/C 79/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj

12

2023/C 79/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke

17

2023/C 79/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov

23

2023/C 79/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost mladinske politike v EU – Razmislek o mladinski politiki in vključevanju vidika mladih v okviru evropskega leta mladih 2022

30

2023/C 79/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Krepitev podpore kohezijske politike regijam z neugodnimi geografskimi in demografskimi razmerami (člen 174 PDEU)

36

2023/C 79/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Majhna mestna območja kot ključni akterji za upravljanje pravičnega prehoda

44

2023/C 79/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski program za inovacije

51

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022 |
| 2023/C 79/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonite migracije – privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU | 59 |
| 2023/C 79/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Reforma sistema geografskih označb | 74 |
| 2023/C 79/12 | Mnenje Evropskega odbora regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU | 99 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022

2023/C 79/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonite migracije – privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU

59

2023/C 79/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Reforma sistema geografskih označb

74

2023/C 79/12

Mnenje Evropskega odbora regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU

99

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu Evropske komisije in političnih prednostnih nalogah OR v letu 2023

(2023/C 79/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

ob upoštevanju:

| — | delovnega programa Evropske komisije za leto 2023 (1), |
| --- | --- |

—

delovnega programa Evropske komisije za leto 2023 (1),

| — | Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012, |
| --- | --- |

—

Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012,

| — | svoje resolucije o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v obdobju 2020–2025 (2), |
| --- | --- |

—

svoje resolucije o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v obdobju 2020–2025 (2),

| — | svoje resolucije o predlogih Evropskega odbora regij v zvezi z delovnim programom Evropske komisije za leto 2023 (3), |
| --- | --- |

—

svoje resolucije o predlogih Evropskega odbora regij v zvezi z delovnim programom Evropske komisije za leto 2023 (3),

| — | svojega letnega poročila o stanju v regijah in mestih v EU (4), |
| --- | --- |

—

svojega letnega poročila o stanju v regijah in mestih v EU (4),

| 1. | pozdravlja dejstvo, da delovni program Evropske komisije večinoma temelji na predlogih Konference o prihodnosti Evrope. Ker bi bile za izvajanje nekaterih predlogov potrebne spremembe Pogodbe, se strinja s pozivom Evropskega parlamenta in predsednice Evropske komisije k sklicu Konvencije na podlagi člena 48 PEU. Vendar obžaluje, da v delovnem programu Evropske komisije ni sklicevanja na sklepe Konference o prihodnosti Evrope, ki bi predvideli ustreznejše priznavanje dodane vrednosti regionalnih in lokalnih oblasti za evropsko demokracijo, in konkretnih predlogov v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja obnovljeno zavezo Komisije, da bo cilje trajnostnega razvoja uporabila kot svoj splošni vodilni cilj, zlasti z njihovo vključitvijo v evropski semester in v orodja za boljšo pripravo zakonodaje. Poziva Komisijo, naj preveri celoten potencial lokalizacije ciljev trajnostnega razvoja, tudi v pričakovanem prostovoljnem pregledu EU, da bi dosegli trajnostno okrevanje in uresničili cilje trajnostnega razvoja do leta 2030; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se zaradi posledic podnebne krize, pandemije COVID-19, vojne Rusije proti Ukrajini, trenutne rekordne inflacije, ki jo je povzročilo povišanje cen hrane in energije, ter strukturne migracijske in humanitarne krize na mejah EU, zlasti na območju Sredozemlja in Atlantika, bolj kot kadar koli potrjuje vloga kohezije kot temeljne vrednote Evropske unije. Kohezijska politika je najpomembnejša naložbena politika EU in ključno orodje za podporo teritorialnemu sodelovanju ter za spodbujanje solidarnosti in povezovanja. Zato se bo OR v sodelovanju s svojimi partnerji iz zavezništva za kohezijo (5) v letu 2023, zlasti v okviru pregleda večletnega finančnega okvira, osredotočil na nadaljnjo krepitev in omogočanje kohezijske politike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se zavezuje, da bo še naprej v celoti podpiral Ukrajino, njene regije in občine ter prevzel svojo odgovornost pri obnovi te države, zlasti prek evropskega zavezništva mest in regij za obnovo Ukrajine, ki bi ga bilo treba priznati kot partnerja v okviru platforme za obnovo Ukrajine. Izraža zaskrbljenost, ker koncept platforme, načini njenega financiranja in njeno upravljanje še niso bili predstavljeni. Poleg tega vztraja, da je treba v procesu obnove zagotoviti trajnostne, zelene in digitalne pristope k celostnemu teritorialnemu razvoju ter sočasno spodbujati lokalno demokracijo, ki bo temeljila na močnih partnerstvih z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Evropski uniji, preglednosti in boju proti korupciji. Nadalje meni, da bo za prispevek EU k obnovi Ukrajine potrebna finančna podpora, ki bo presegla sedanji večletni finančni okvir. Regije in mesta, ki so sprejeli največ beguncev, potrebujejo dodatno finančno podporo EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se zavezuje, da bo še naprej podpiral predstavnike podnacionalnih oblasti iz Ukrajine, Moldavije in Gruzije, in sicer z rednimi dvostranskimi in večstranskimi srečanji, npr. prek evropskega zavezništva mest in regij za obnovo Ukrajine, pa tudi z omogočanjem sodelovanja med sorodnimi akterji in spodbujanjem organizacije počitniških taborov za otroke, ki jih je prizadela vojna; |
| --- | --- |

5.

Približati Evropo ljudem

| 6. | pozdravlja vzpostavitev evropskih državljanskih forumov in postopno uvedbo krajevnih participativnih mehanizmov kot nove značilnosti odločanja EU, tudi na lokalni in regionalni ravni ter z ustrezno podporo EU v smislu financiranja in gradnje zmogljivosti. Meni, da bo za ta proces potrebna revizija medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje in da bo treba vključiti teritorialno razsežnost, pri tem pa izhajati iz izkušenj lokalnih in regionalnih oblasti s participativnimi praksami. Poudarja tudi potrebo po preglednosti in jasnih povratnih informacijah za državljane o njihovih predlogih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja poudarek delovnega programa Evropske komisije, da je potrebno informirano oblikovanje politik na podlagi dokazov, načel boljše priprave zakonodaje in strateškega predvidevanja. V povezavi s predlogi Konference o prihodnosti Evrope opozarja na prispevek lokalnih in regionalnih oblasti ter lastnega prispevka k temu, da se okrepi dokazna podlaga za zakonodajo EU, tudi s spremljanjem subsidiarnosti, ocenami teritorialnega učinka ter pregledom preverjanja učinkov ukrepov na podeželje, ki poteka v okviru mreže RegHub in platforme Pripravljeni na prihodnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri zaščiti evropskih vrednot in spopadanju z izzivi za demokracijo, kot so dezinformacije in zlonamerno vmešavanje. Je pripravljen prispevati k svežnju ukrepov za obrambo demokracije in k posodobitvi protikorupcijskega zakonodajnega okvira. Poudarja tudi ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spoštovanju pravne države in pričakuje, da bo letni dogodek za spodbujanje pravne države, ki ga je priporočila Konferenca o prihodnosti Evrope, temeljil na vrsti srečanj, ki bodo potekala na regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno podpira prizadevanja Komisije za Unijo enakosti, tudi s predlogom evropske kartice ugodnosti za invalide, da bi zagotovili vzajemno priznavanje statusa invalidnosti v vseh državah članicah, in poziva Komisijo, naj uresniči načrt za zagotovitev univerzalnega dostopa do vseh digitalnih storitev v EU. Pozdravlja tudi napovedane pravne pobude o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, o preglednosti plač ter o zagotavljanju izvajanja akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025. Opozarja tudi, da je treba izvajati strategijo za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zavezuje, da bo sledil zapuščini evropskega leta mladih in povečal udeležbo mladih v demokratičnem življenju z lokalnega in regionalnega vidika na podlagi Evropske listine o mladih in demokraciji ter z nadaljevanjem programa OR za mlade izvoljene politike, ob tem pa mlade tesno povezoval z evropskim letom spretnosti 2023. Pozdravlja tudi nove pobude Komisije, kot so laboratoriji zamisli mladih in pobuda HealthyLifestyle4All; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nestrpno pričakuje zakonodajni predlog Komisije za pregled okvira ekonomskega upravljanja, ki ga je treba glede na podnebno krizo, pandemijo COVID-19 in vojno Rusije proti Ukrajini na novo oblikovati, poleg tega pa mora postati preglednejši in bolj demokratičen ter mora v evropski semester vključiti regionalno in lokalno razsežnost. Ponovno poziva k razlikovanju med izdatki in naložbami pri splošnem zmanjševanju dolga in pričakuje, da bodo oblikovana nova pravila, ki bodo podpirala trajnostno rast, ne da bi pri tem ogrožala sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti za naložbe v javne storitve in infrastrukturo; |
| --- | --- |

11.

Oblikovati odporne skupnosti

| 12. | pričakuje, da bodo v letu 2023 sprejeti novi ključni ukrepi za uresničitev evropskega izobraževalnega prostora, kot je bilo načrtovano, in izraža podporo posodobitvi sedanjega okvira EU za učno mobilnost, da bi učencem omogočili lažji prehod med izobraževalnimi sistemi na podlagi vključujočega pristopa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja uvedbo programa za stalno mobilnost Kultura premika Evropo, vendar obžaluje, da za leto 2023 ni posebnih novih pobud na področju kulture in kulturne dediščine, ter poziva k novemu delovnemu načrtu EU za področje kulture za obdobje 2023–2026, na podlagi katerega bi lažje vključevali te politike v druge sektorje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira predlog Komisije, da se leto 2023 razglasi za evropsko leto spretnosti, v katerem bodo imele regije in mesta dejavno vlogo ter se bo spodbujalo večje, učinkovitejše in bolj vključujoče usposabljanje, izpopolnjevanje in preusposabljanje za zeleni in digitalni prehod ter gospodarsko okrevanje. Poudarja, da je treba v izobraževanje aktivno vključevati tudi čezmejne in večjezične rešitve. Še naprej bo dejavno podpiral ustrezne pobude Komisije, kot je pakt za znanja in spretnosti, ter prizadevanja za odpravo opaznega pomanjkanja žensk na delovnih mestih in v izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Poleg tega bo podprl posebno osredotočenost Komisije na večje aktiviranje trga dela s poudarkom na ženskah in mladih, zlasti tistih, ki se ne izobražujejo, usposabljajo in niso zaposleni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z zanimanjem pričakuje pobudo Komisije za digitalizacijo sistemov socialne varnosti in socialnih varovalnih mrež v podporo mobilnosti delovne sile v povezavi s tekočim delom v zvezi z ESSPASS; |
| --- | --- |

15.

| 16. | se zavezuje, da bo prispeval k predlogu Komisije za priporočilo Sveta o razvoju okvirnih pogojev za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira delo evropske Konvencije županov za podnebje in energijo ter pobude, kot sta novi evropski Bauhaus in misija EU za podnebno nevtralna in pametna mesta, saj so to bistveni instrumenti za izvajanje evropskega zelenega dogovora v mestih in regijah po vsej EU ter za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri uresničevanju ciljev glede prilagajanja, zlasti na otokih in drugih območjih z neugodnimi geografskimi in demografskimi razmerami ter v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da sta razogljičenje prometnega sistema in prehod na bolj trajnostne in okolju prijazne načine prevoza bistvena stebra evropskega zelenega dogovora. Zato pozdravlja prihodnje pobude Komisije za bolj trajnosten promet, zlasti sveženj o okolju prijaznejšem tovornem prometu. Glede tega poziva k nadaljnjemu čezmejnemu razvoju tovornega in javnega prometa za izboljšanje povezav med obmejnimi regijami ter poenostavitev čezmejnih tarif in nakupov vozovnic. Poleg tega poziva Komisijo, naj se pri reviziji smernic o obveznosti javnih služb osredotoči na izvajanje ciljev zelenega dogovora EU. Predlaga, naj nove smernice, ki naj bi bile objavljene leta 2023, ne omejujejo pretirano pristojnosti lokalnih organov za javni prevoz in ne uvajajo novih pravnih konceptov, ki bi lahko povzročili pravno negotovost in ovirali prihodnje naložbe v storitve javnega prevoza in njihov razvoj; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podpira krovni cilj REPowerEU in pozdravlja priznanje pomena lokalnih in regionalnih oblasti v načrtu. Zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za zaščito državljanov je treba podpreti s finančno in tehnično pomočjo, vključno z neposrednimi sredstvi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja napoved celovite reforme trga z električno energijo v EU in ustanovitev Evropske banke za vodik, da bi EU bolje pripravili na razogljičeno prihodnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi celovit zakonodajni predlog o energetski revščini, da bi državam članicam zagotovila jasne smernice za pripravo ukrepov za odpravo temeljnih vzrokov tega problema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za povečanje digitalne odpornosti podnacionalnih uprav, da bi kritično infrastrukturo EU zaščitili pred fizičnimi in kibernetskimi napadi, predvsem v kontekstu vojne v Ukrajini; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Evropsko komisijo, naj sodeluje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri izvajanju pobud, ki izhajajo iz Glasgowskega podnebnega pakta in sklepov UNFCCC COP27, ter podpre sodelovanje na več ravneh ter regionalno in lokalno določene prispevke. Okrepiti je treba prizadevanja za spodbujanje lokalnega prilagajanja podnebnim spremembam, da bi uresničili ambiciozne cilje strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in čim bolj zmanjšali stroške gospodinjstev in podjetij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je pripravljen na obravnavanje izziva uresničevanja svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 in poziva Komisijo, naj zagotovi ključno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri njegovem izvajanju. Cilje biotske raznovrstnosti bi bilo treba vključiti v oblikovanje politik EU, da bi do leta 2050 uresničili skupno vizijo „življenja v harmoniji z naravo“. Podvojiti je treba prizadevanja za obravnavo izgube biotske raznovrstnosti kot nujne krize in za vzpostavljanje sinergij z ukrepi za boj proti podnebnim spremembam, fosilnim gorivom in onesnaževanju. V zvezi s tem obžaluje, da delovni program Evropske komisije ne vključuje nobenega pravno zavezujočega predloga za okrepitev spremljanja gozdov, poročanja o njih in zbiranja podatkov o njih v EU, kot je bilo napovedano v strategiji EU za gozdove; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se zavezuje, da bo še naprej sodeloval pri deležniški platformi za ničelno onesnaževanje in spodbujal pristop upravljanja na več ravneh v okviru akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal, vključno s spremljanjem in pozneje z vzpostavitvijo prikaza zelenih dosežkov v regijah EU. Poziva k reviziji in okrepitvi uredb REACH in CLP ter ponovno poziva k sprejetju pravil o oceanih po zgledu podnebnih pravil. Poleg tega pozdravlja napoved nove pobude za zaščito, trajnostno upravljanje in obnovo tal v EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti ključne akterke pri prehodu na krožno gospodarstvo, pri politiki ravnanja z odpadki ter pri zmanjšanju odvisnosti od tretjih strani in zmanjšanju neuporabljenih surovin. Obžaluje, da se delovni program Evropske komisije ne sklicuje na pobudo z naslovom Trajnostna potrošnja blaga – spodbujanje popravila in ponovne uporabe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja pomoč za MSP ter poziva k vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v razvoj novih – in izboljšanje obstoječih – orodij politike za ocenjevanje učinka nove zakonodaje na MSP; |
| --- | --- |

26.

| 27. | z nestrpnostjo pričakuje sporočilo ob 30. obletnici enotnega trga in poziva, naj se vodilna vloga EU na svetovni ravni še naprej izkorišča za uveljavljanje podnebno nevtralnih, krožnih, tehničnih in demokratičnih standardov ter norm zunaj EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da Komisija v zadostnem obsegu ne obravnava izkrivljanja konkurence, ki je nastalo zaradi programov podpore EU in držav članic po pandemiji in energetski krizi ter zaradi tujih podjetij, ki prejemajo pomoč svojih vlad v škodo lokalnih in regionalnih gospodarstev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja namero Komisije, da bo še naprej uresničevala cilje digitalnega desetletja in krepila odpornost EU, z napovedjo akta EU o kritičnih surovinah, ki bi moral dopolniti nedavni akt EU o čipih in zagotoviti podlago za proizvodnjo ključnih proizvodov v EU, vključno s polprevodniki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira strateški pristop k zakonitim migracijam ter nadaljnje ukrepe za privabljanje nizko in visoko usposobljenih državljanov tretjih držav v EU z enotnim priznavanjem kvalifikacij in olajšanjem dostopa do trgov dela; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poudarja, da so mesta in regije na zunanjih mejah EU še naprej prva izpostavljena migracijskim tokovom in potrebujejo močno podporo na ravni EU; opozarja Komisijo, naj pri izvajanju skupnega načrta za novi pakt o migracijah in azilu, ki vključuje lokalno in regionalno raven, upošteva priporočila iz mnenja OR; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba okrepiti zunanjo varnost Evrope z zagotavljanjem večje podpore državam članicam pri varovanju zunanjih meja EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na priporočila iz svojega mnenja o revidiranem upravljanju schengenskega območja in poudarja, da bi bilo treba nadzor na notranjih mejah dopustiti le kot skrajni ukrep in šele po preučitvi morebitnih alternativnih ukrepov; podpira pristop Bolgarije, Hrvaške in Romunije k schengenskemu območju na podlagi njihovih dosežkov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | obžaluje, da v delovnem programu Evropske komisije ni omenjen mehanizem za okrevanje in odpornost, čeprav je to ključni instrument EU za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19 v EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da Komisija v zvezi s civilno zaščito EU ne predlaga jasnega načrta za dolgoročne zaveze ali ukrepe, razen podvojitve zmogljivosti za gašenje požarov pred začetkom obdobja gozdnih požarov v letu 2023. Z lokalnimi in regionalnimi oblastmi bi se bilo treba ustrezno posvetovati ter jih vključiti v javno naročanje, vzdrževanje, usklajevanje in uporabo teh zmogljivosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k več pobudam na ravni EU, vključno z bolj strukturiranim mehanizmom podpore za ukrepe za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje, da bi okrepili splošno odpornost regij in mest EU. V zvezi s tem ponovno poudarja, da je pripravljen prispevati k pripravi evropskega pregleda ranljivosti na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo evropska agenda za podeželje izvajala v sedanjih in prihodnjih obdobjih financiranja v vseh politikah ter da bo vsebovala ambiciozne cilje za inovacijsko dinamiko podeželskih območij in njihovo odpornost, organizacijo pametnega medregionalnega sodelovanja in spodbujanje delovanja državljanov v okviru lokalnih razvojnih strategij; „pametni“ koncept je treba razumeti kot integrirano in celovito orodje, ki povezuje koncepte pametnih vasi, pametnih mest in pametnih regij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obžaluje, da Komisija med generacijskimi izzivi, ki jih je navedla v svojem delovnem programu za leto 2023, ne omenja izrecno demografskega izziva, s katerim se soočajo številne evropske regije. To je namreč eden glavnih izzivov, ki jih mora Evropska unija obravnavati v vseh svojih politikah, da bi lahko dejansko zmanjšali razlike med regijami, kar je ključni cilj kohezijske politike Evropske unije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja Komisijo, naj uporablja svetovno dediščino kot orodje za povečanje gospodarske in socialne trajnostnosti podeželskih območij v Evropi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba izkoristiti priložnost prihodnjega okvirnega zakona za trajnostni prehranski sistem EU, da se izvede temeljita in strukturna prenova prehranskega sistema, s katero se bo nasprotovalo špekulacijam na mednarodnih trgih in ščitilo prihodke kmetov. Kot glavno orodje za regulacijo trga bi bilo treba uporabiti javne zaloge, da bi stabilizirali trge in ustvarili strateške zaloge za preprečevanje prehranskih kriz; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Evropsko komisijo, naj čim bolj izkoristi priložnosti, ki jih omogoča javno naročanje hrane, tako da lokalnim in regionalnim oblastem predlaga sklop možnih meril za trajnostno javno naročanje, da bi spodbujali zdravo in trajnostno prehrano v šolah in javnih ustanovah ter tako podprli sistemsko spremembo naših prehranskih sistemov. Poudarja tudi pomen sistemskih ukrepov za zmanjšanje živilskih odpadkov in poziva Komisijo, naj na podlagi dela, ki ga je opravila platforma EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih, posreduje smernice in zagotovi spremljanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva, naj se v novi evropski zakonodaji o semenih omogočita uporaba in trženje semen, ki jih shranijo kmetje sami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | predlaga, naj EU izvaja priporočila Evropskega parlamenta o koncentraciji kmetijskih zemljišč v EU in prostovoljne smernice za odgovorno upravljanje posesti, ki jih je sprejela Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO); |
| --- | --- |

43.

| 44. | je pripravljen prispevati k prihodnji pobudi o duševnem zdravju in poudarja, da je duševno zdravje opredelil kot ključni zdravstveni izziv v obdobju po pandemiji COVID-19, v poročilu o stanju v regijah in mestih za leto 2022 pa je predstavil vzorec lokalnih in regionalnih pristopov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno izraža podporo boju proti raku in pričakuje, da se bo na podlagi osnutkov priporočil o okolju brez tobačnega dima in o vrstah raka, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, povečala raven zaščite Evropejcev; na lokalni in regionalni ravni si bo prizadeval za ozaveščanje in izmenjavo najboljših strategij za preprečevanje in presejalne preglede; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je ena od ključnih zahtev evropskih državljanov, navedenih v končnem poročilu Konference o prihodnosti Evrope, digitalni „zdravstveni potni list“ EU. Pričakuje, da bosta zakonodajalca EU hitro dosegla dogovor o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru, pri čemer bosta upoštevala priporočila iz mnenja OR o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru ter to, da evropska zdravstvena unija ne bo dokončana brez trdnega okvira za prenos zdravstvenih podatkov; |
| --- | --- |

46.

Kohezija, naša temeljna vrednota

| 47. | ponovno izraža odločno podporo učinkovitemu, prožnemu in trajnostnemu izvajanju sedanjih kohezijskih programov, ki bi pomagali zagotoviti močno kohezijsko politiko v prihodnosti. Poudarja, da se z načelom neškodovanja koheziji iz osmega kohezijskega poročila opozarja, da je kohezija skupna vrednota EU. V zvezi s tem obžaluje, da delovni program Evropske komisije za leto 2023 ne omenja niti asimetričnega teritorialnega učinka sedanjih kriz niti potrebe po preučitvi morebitnega teritorialnega učinka politik EU, kar je v nasprotju z zavezo iz delovnega programa za leto 2022, da se okrepijo ocene teritorialnega učinka in preverjanje učinkov ukrepov na podeželje. Opozarja tudi na poziv Evropskega parlamenta, naj se Evropski odbor regij vključi v oblikovanje načela neškodovanja koheziji, in potrjuje svojo pripravljenost sodelovati z Evropsko komisijo na tem področju. Zato ponovno odločno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ocene učinka vključevale oceno morebitnih teritorialno raznolikih učinkov posameznih zakonodajnih pobud; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja namero Komisije, da predlaga pravočasen pregled večletnega finančnega okvira. Ta pregled bi moral vključevati splošno razpravo o strukturi in opremi naslednjega večletnega finančnega okvira, pri čemer bi se še naprej osredotočal na poenostavitev in tematsko osredotočenost instrumentov ter potencialno na sistem izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI); |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Evropsko komisijo, naj izvede analizo modelov sodelovanja in deljenega upravljanja pri pogajanjih, načrtovanju in izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da bi evidentirala modele v EU in še bolj optimizirala sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v vseh fazah uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | obžaluje, da v delovnem programu Evropske komisije ni predlagana nobena nova pobuda, s katero bi obravnavali blokado uredbe o evropskem čezmejnem mehanizmu v Svetu. Poudarja, da je treba še naprej razvijati in poenostavljati čezmejno sodelovanje ter ga za boljšo kohezijo vključiti v zakonodajne pobude. Vendar pozdravlja napoved zakonodajne pobude o statutu za evropska čezmejna združenja, ki bi jim omogočil, da v celoti izkoristijo prednosti enotnega trga brez ovir za sodelovanje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva, naj Komisija sledi skupnemu priporočilu OR in Evropskega parlamenta, da je treba v sodelovanju s ključnimi deležniki, in sicer z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, gospodarskimi in socialnimi akterji, civilno družbo, akademskimi krogi in nevladnimi organizacijami, oblikovati pakt za otoke in agendo Evropske unije za otoke po zgledu pakta za mesta in prihodnjega pakta za podeželje. Komisijo želi spomniti, da je treba izvesti študijo o različnih razmerah na otoških območjih Evropske unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba nadaljevati ukrepe na podlagi posodobljene strategije za najbolj oddaljene regije, ki bodo koristili njim in celotni EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | še naprej neposredno prispeva k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic na lokalni in regionalni ravni ter k oceni akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic na terenu. V zvezi s tem ponovno poudarja, da so potrebni dopolnilni kazalniki, ki presegajo BDP, za merjenje gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka, ki bi olajšal prehod na trajnostno ekonomijo blaginje, ter učinkoviti mehanizmi za spremljanje in zbiranje podatkov za socialne politike in politike zaposlovanja, saj so med regijami še vedno velike razlike; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bi morala Komisija kot dopolnilo zeleni taksonomiji kot prispevku k izvajanju zelenega dogovora nujno pripraviti predlog za vzpostavitev socialne taksonomije. Brez socialne taksonomije vlagatelji in podjetja nimajo jasnih smernic o tem, kaj je mogoče razumeti kot „socialne naložbe“. Zato je težko financirati socialno naravnane dejavnosti na področju zdravstvenega varstva, socialnih stanovanj in socialnih storitev itd.; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poziva k oblikovanju evropske stanovanjske strategije, s katero bi spodbudili zagotavljanje cenovno dostopnih, trajnostnih, socialnih in zasilnih stanovanj. Ta strategija bi morala biti vključena v evropski semester in bi morala zajemati kvantitativne nacionalne cilje javnih naložb; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj potrdi svojo jasno zavezanost Skladu za pravični in trajnostni prehod 2.0 po letu 2027. Poudarja, da trenutno ni posebnih možnosti financiranja za regije z avtomobilsko industrijo, čeprav se tudi te soočajo z velikimi izzivi zaradi prehoda. Zato ponavlja svoj poziv, da se oblikuje program EU z razširjenim tematskim in teritorialnim področjem uporabe, ki bo vključevalo regije z avtomobilsko industrijo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo dala nov zagon pristopnemu procesu držav kandidatk na Zahodnem Balkanu hkrati z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo. OR bo lokalne in regionalne oblasti obeh novih držav kandidatk, tj. Ukrajine in Moldavije, vključil v svoje delo v zvezi s širitvijo in si prizadeval za vzpostavitev dvostranskih struktur z njima. Ponovno poudarja, da je pripravljen leta 2023 ustanoviti skupni posvetovalni odbor z Albanijo. Še naprej bo podpiral dialog in praktično sodelovanje s Turčijo. Svoje stališče o prihodnosti vzhodnega partnerstva z lokalnega in regionalnega vidika bo predstavil v začetku leta 2023, kot je to zahtevalo češko predsedstvo Sveta EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | se zavezuje, da bo na lokalni in regionalni ravni vzpostavil tesnejše vezi z južnimi sosedami EU in tretjimi državami, zlasti z izmenjavami in priložnostmi za sodelovanje na forumu Mesta in regije za mednarodna partnerstva, ki ga bo leta 2023 organiziral skupaj z Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno poziva Komisijo, da nadalje ukrepa v zvezi z njegovim pozivom, naj se v odnose med Združenim kraljestvom in EU vnese večja teritorialna razsežnost. OR bo prispeval k spodbujanju in razvoju teritorialnega sodelovanja z decentraliziranimi deželami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi Združenega kraljestva, med drugim tudi zunaj institucionalnega okvira sporazuma o trgovini in sodelovanju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, češkemu, švedskemu in španskemu predsedstvu Sveta EU ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

60.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 548 final.

1

(2)  Dokument COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

2

(3)  Dokument COR-2022-02657-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

4

(5)  https://cor.europa.eu/sl/engage/Pages/cohesion-alliance.aspx

5

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/8

---

Resolucija Evropskega odbora regij o evropskem letu spretnosti 2023

(2023/C 79/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu spretnosti 2023 (1),

| 1. | pozdravlja predlog Evropske komisije, da se leto 2023 razglasi za evropsko leto spretnosti, ter podpira splošne cilje predloga kot pravočasen in dragocen prispevek h krepitvi socialne, ekonomske in teritorialne odpornosti, tudi po krizi zaradi COVID-19 in v času vojne v Ukrajini, ter k izpolnjevanju potreb po novih znanjih in spretnostih, zlasti tistih, ki so povezane z zelenim in digitalnim prehodom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priporoča tesno vključevanje mladih in mladinskih organizacij v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje evropskega leta spretnosti kot zapuščine evropskega leta mladih in v duhu vključevanja vidika mladih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je bistvena korenita sprememba miselnosti in vedenja vseh deležnikov, saj je težko napovedati prihodnje trende na trgu dela in posledično hitrost potrebnih sprememb v izobraževanju in usposabljanju. V zvezi s tem pričakuje, da bo evropsko leto spretnosti priložnost, da se v sodelovanju z vsemi ravnmi upravljanja ustvari živahen in ustvarjalen ekosistem, v katerem bodo lahko ljudje, zlasti mladi, razpravljali in sooblikovali odzive na področju izobraževanja in usposabljanja, ki bodo pripomogli k temu prehodu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi moralo biti evropsko leto spretnosti priložnost za naložbe, s katerimi bo politika na področju spretnosti lahko kos izzivom prihodnosti. To skupaj z vse večjo digitaliziranostjo poklicnega življenja zahteva spremembo paradigme v naborih znanj in spretnosti. V zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati in promovirati ustrezne spretnosti za zeleni in digitalni prehod, hkrati pa ohraniti tradicionalne spretnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pričakuje, da bo evropsko leto spretnosti spodbudilo izvajanje evropskega programa znanj in spretnosti iz leta 2021 ter postalo mejnik za uresničitev krovnih ciljev EU, določenih v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, v skladu s katerimi naj bi se vsako leto vsaj 60 % odraslih udeležilo usposabljanja, do leta 2030 pa bi dosegli vsaj 78-odstotno stopnjo zaposlenosti, ter računa, da se bodo z njim povečale tudi možnosti in podpiranje žensk in mladih pri (ponovnem) vstopu na trg dela. Hkrati upa, da bo evropsko leto spretnosti s spodbujanjem posameznikov, da izboljšajo svoje spretnosti in s tem zaposljivost, prispevalo tudi k doseganju tretjega krovnega cilja akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, tj. zmanjšanja števila ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, za vsaj 15 milijonov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pričakuje, da bo izvajanje evropskega leta spretnosti prispevalo k uresničevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pričakuje, da bo evropsko leto spretnosti priložnost za oceno napredka, doseženega na različnih območjih EU v zvezi s posebnimi določbami instrumenta NextGenerationEU v okviru njegove vodilne pobude „preusposabljanje in izpopolnjevanje“, ter prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi podprli digitalna znanja in spretnosti ter poklicno izobraževanje in usposabljanje v vseh starostih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so kriza zaradi COVID-19 in posledice sedanje vojne v Ukrajini povzročile znatne težave glede izobraževanja, zaposlovanja, duševnega zdravja in razpoložljivega dohodka. V zvezi s tem poziva, naj se v okviru evropskega leta spretnosti spodbujajo ukrepi za boj proti brezposelnosti, vključno z dolgotrajno brezposelnostjo in podzaposlenostjo, ter obravnavajo ključna vprašanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), ter spretnosti, primerne za prihodnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je lahko mentorstvo neprecenljivo orodje za zmanjšanje vrzeli v usposabljanju ter znanjih in spretnostih pa tudi brezposelnosti in navsezadnje socialnih neenakosti, hkrati pa spodbuja medgeneracijsko solidarnost. V zvezi s tem se zavzema za razvoj evropskega okvira mentorstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi bilo treba problem pomanjkanja spretnosti, tudi v oddaljenih ali redko poseljenih skupnostih, obravnavati z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, vseživljenjskim učenjem, digitalnim izobraževanjem, usposabljanjem in vlaganjem v nove tehnologije; meni, da bo vključitev osnovnih spretnosti, ki so prečne in dopolnjujejo zelene in druge življenjske spretnosti, v vse programe usposabljanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja vodila k večji socialni odpornosti in vseživljenjski zaposljivosti ter opolnomočenosti delovne sile, ki ima občutek, da pomembno prispeva k zelenemu prehodu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja tudi na dejstvo, da so za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda nujne naložbe v krepitev zmogljivosti zaposlenih v javnem sektorju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da imajo v skladu z načelom subsidiarnosti in z vidika upravljanja na več ravneh v večini držav članic lokalne in regionalne oblasti ključne pristojnosti za politike izobraževanja in usposabljanja ter imajo strateško vlogo na področju politik zaposlovanja. Zato poudarja, da mesta in regije predstavljajo raven upravljanja, kjer so operativne povezave med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter trgom dela najmočnejše, zato bi bilo te treba financirati, izvajati in spremljati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi morali biti v izvajanje ukrepov za (ponovno) vključevanje ljudi na trg dela poleg lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo ključno vlogo, vključeni tudi drugi akterji, vključno z zasebnim sektorjem in organizacijami tretjega sektorja; je prepričan, da bi morali sistemi za usposabljanje in spretnosti v večji meri uskladiti kompetence vseh generacij s hitro spreminjajočimi se potrebami trga dela; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za nadaljnje priznavanje kompetenc, pridobljenih z neformalnim izobraževanjem in priložnostnim učenjem, ter za zagotovitev, da se te kompetence lahko potrdijo ob vstopu ali vrnitvi v formalno izobraževanje ali zaposlitev, pa tudi za spodbujanje prečnih spretnosti, ki ustrezajo spreminjajoči se naravi zaposlitve, in jezikovnih spretnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da se vključenost v usposabljanje in preusposabljanje v različnih delih Unije močno razlikuje, kar povzroča vrzeli v spretnostih ter neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih v evropskih regijah. V zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj še bolj vključi lokalne in regionalne oblasti ter vse ustrezne akterje, saj enak pristop za vse ni učinkovit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja potrebo po stalnem dialogu med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi partnerji, da bi opredelili posebne lokalne in regionalne potrebe po znanjih in spretnostih; ponovno poziva k večji teritorialni osredotočenosti pri spremljanju in ocenjevanju napredka pri izvajanju evropskega leta spretnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava večji vpliv, ki ga lahko ima kohezijska politika EU na znanja in spretnosti, zlasti prek Evropskega socialnega sklada (ESS) in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), s čimer prispeva k opredelitvi in krepitvi strateških področij ukrepanja, spodbuja socialno kohezijo, pomaga vsem državljanom, da uresničijo svoj potencial in izpolnijo svoja poklicna pričakovanja, ter na splošno prinaša dolgoročni pozitivni učinek na konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral biti – za zagotovitev trajne zapuščine evropskega leta spretnosti in ob priznavanju medsektorske narave politike o spretnostih – dodaten cilj evropskega leta spretnosti čim bolj zmanjšati beg možganov in optimizirati priliv možganov, da bi prispevali k večji teritorialni koheziji; prav tako opozarja, da je treba ustvariti dodatne načine za privabljanje delovne sile iz tretjih držav, da bi zapolnili prosta delovna mesta v sektorjih, ki potrebujejo delavce, kot npr. na področjih oskrbe in zdravstva, pa tudi za privabljanje posameznikov s talenti in prepotrebnimi znanji in spretnostmi, ki so nujni za ohranitev konkurenčnosti Evrope; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja pomen, ki se pripisuje vključevanju, in priznava, da je mogoče cilje evropskega leta spretnosti izpolniti le z upoštevanjem potreb in želja vseh ljudi v njihovi raznolikosti. To vključuje podeželske, obrobne in manj razvite regije, pri čemer je treba zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja predlog za uvedbo srečanj nacionalnih koordinatorjev za organizacijo poteka evropskega leta spretnosti, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo imele lokalne in regionalne oblasti besedo pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju tega leta; predlaga, da se OR kot opazovalec pridruži tem srečanjem nacionalnih koordinatorjev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti dostop do možnosti financiranja EU, namenjenih podpiranju lokalnih in regionalnih pobud glede spretnosti v celotnem letu 2023 in po njem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se podjetniki in samozaposleni vključijo v pobude za izpopolnjevanje in preusposabljanje, saj imajo pomembno vlogo pri spodbujanju inovacij in ustvarjanju delovnih mest ter pomembno prispevajo k trajnostni rasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj tesno sodelujejo z izobraževalnimi ustanovami in industrijo, da bi pomagale opredeliti potrebe lokalnega in regionalnega trga dela ter prispevale k njihovemu reševanju, s tem pa povečale možnosti mladih za pridobivanje spretnosti, ki vodijo v dostojna delovna mesta, primerna za prihodnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da spreminjajoče se razmere v svetu dela, ki so posledica pandemije ter digitalnega in zelenega prehoda, zlasti vplivajo na ženske. Zato bi morali biti vključevanje razsežnosti enakosti spolov v ta dvojni prehod, spodbujanje spretnosti, ki bodo kos izzivom prihodnosti, ter dostop do digitalnih spretnosti del vseh prizadevanj za vseživljenjsko učenje. Poleg tega je treba pri oblikovanju in izvajanju programov usposabljanja upoštevati vidik spola in obravnavati spolno pristranskost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pričakuje, da bo evropsko leto spretnosti prispevalo k hitrejšemu uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora, da se vsem zagotovi kakovostno izobraževanje. EU bi morala okrepiti povezavo med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter različnimi učnimi načrti na podlagi potreb državljanov in zahtevami trga dela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva, naj evropsko leto spretnosti s primerno državljansko vzgojo nameni ustrezno pozornost državljanskim spretnostim, da bi ljudem vseh starosti omogočili, da so ali postanejo aktivni državljani, polno sodelujejo v demokratičnem življenju in so odporni na medijske manipulacije, dezinformacije in sovražni govor, tudi na spletu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so nujno potrebni reformni ukrepi za prilagoditev poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter vajeništev prihodnjim izzivom, kot je navedeno v predlogu o evropskem letu spretnosti. Spodbujati je treba regionalne ekosisteme in obstoječe točke „vse na enem mestu“, da bi izboljšali dostop do kakovostnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Krepitev takih ekosistemov lahko zagotovi potrebno kontinuiteto uspešnih političnih pobud in ustvari boljše povezave z razpoložljivo finančno podporo v okviru programa ESS+; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi bilo treba izobraževanje, usposabljanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje stalno posodabljati, pri tem pa slediti vidiku zagotavljanja spretnosti, usmerjenih v prihodnost. Lokalne in regionalne oblasti lahko pomagajo vzpostaviti sisteme spremljanja ter mehanizme za predvidevanje in usklajevanje spretnosti na lokalni in regionalni ravni. V zvezi s tem meni, da je za odpornost stalnega usposabljanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja potrebna njihova vključenost v gospodarske, industrijske in inovacijske strategije, tudi tiste, ki so povezane s trajnostnim okrevanjem, zelenim in digitalnim prehodom ter pametno specializacijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da se je treba glede na nujnost izboljšanja energijske učinkovitosti stavb v okviru zelenega prehoda in razvijajoče se energetske krize nujno osredotočiti na preusposabljanje in izpopolnjevanje obstoječe delovne sile v gradbenem sektorju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da bo prehod na brezemisijska in digitalizirana vozila močno vplival na regionalne ekosisteme avtomobilske industrije in socialno-ekonomske strukture; prav tako poudarja, da bo razogljičenje cestnega prometa močno vplivalo na specializirano delovno silo v avtomobilski in dobavni industriji, zaradi česar bo nujno izpopolnjevanje in preusposabljanje 2,4 milijona delavcev do leta 2030. Zato poziva k oblikovanju evropskega okvira za predvidevanje in obvladovanje sprememb v tem sektorju, da bi zagotovili pravičen in pošten prehod za regije z avtomobilsko in dobavno industrijo. Regionalne načrte za preobrazbo je treba pripraviti s tesnim medsebojnim sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da se bo zaradi vse večje digitalizacije in avtomatizacije železniškega sektorja sicer povečalo povpraševanje po strokovnjakih na področju IKT in kibernetske varnosti, vendar je treba obstoječe velike vrzeli v spretnostih ter spreminjajoče se zahteve po njih učinkovito obravnavati, med drugim s strukturiranimi shemami pripravnikov v železniškem sektorju in spodbujanjem izobraževanja za poklice, povezane z železnico; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da centri poklicne odličnosti z ustvarjanjem ekosistemov znanj in spretnosti spodbujajo naložbe v lokalna podjetja. Podpirajo trajnostno okrevanje, zeleni in digitalni prehod, regionalne inovacije in tehnološke inovacije za MSP. V zvezi s tem poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v centre poklicne odličnosti kot multiplikatorjev teh ekosistemov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja potrebo po večji odzivnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja na svet naglih družbenih in delovnih sprememb, po pospešitvi digitalizacije poklicnega izobraževanja in usposabljanja, sodobnih in inovativnih učnih pristopih ter večjih naložbah v spretnosti in kompetence učiteljev in izvajalcev usposabljanja; poudarja, kako pomembno je več vlagati v izpopolnjevanje in preusposabljanje ter usposabljanje, zlasti po krizi zaradi COVID-19, ki je eksponentno pospešila digitalni prehod v izobraževanju pa tudi spremembe delovnih vzorcev, in ob upoštevanju splošne politike na področju spretnosti na evropski ravni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upa, da bo sklep o evropskem letu spretnosti 2023 hitro sprejet, da se bodo lahko dejavnosti začele izvajati že takoj na začetku leta 2023; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se glede na navedeno zavezuje, da bo prispeval k doseganju ciljev evropskega leta spretnosti, tudi z izvajanjem akcijskega načrta Odbora v zvezi s tem evropskim letom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, švedskemu in španskemu predsedstvu Sveta EU ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

36.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 526 final.

1

---

MNENJA

Odbor regij

152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/12

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj

(2023/C 79/03)

| Poročevalka: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL/EPP), županja Gdanska |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj
  COM(2021) 777 final |

Poročevalka:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL/EPP), županja Gdanska

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj

COM(2021) 777 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | ugotavlja, da je način sankcioniranja sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na ravni EU trenutno določen z okvirnim sklepom Sveta iz leta 2008 (Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ (1)). Seznam kaznivih dejanj iz sovraštva, ki so zajeta v zakonodaji EU, zajema le dejanja na podlagi rase, barve kože, veroizpovedi ter nacionalne ali etične pripadnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da se sankcije za druge oblike sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, zlasti na podlagi spola, spolne usmerjenosti, starosti in invalidnosti, razlikujejo po posameznih državah članicah EU. Ker v Pogodbah trenutno ni nobene podlage, ki bi omogočala skupen kazenskopravni odziv za boj proti vsem oblikam sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva v Evropi, poziva Svet, naj hitro razširi evropski seznam kaznivih dejanj iz člena 83(1) PDEU z določitvijo skupnih minimalnih standardov za ustrezne nacionalne določbe kazenskega prava, pri čemer naj v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v zvezi s tem izrecno pozdravlja predlog Evropske komisije za sklep Sveta o vključitvi sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva med področja kriminala iz člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je priložen sporočilu iz decembra 2021 z naslovom Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da so sovražni govor, kazniva dejanja iz sovraštva, lažne novice, dezinformacije in teorije zarote pojavi, proti katerim je treba odločno ukrepati. Poudariti je treba tudi, da je boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva hkrati boj proti predsodkom, rasizmu, šovinizmu, homofobiji in antisemitizmu. Sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva ne prizadenejo le posameznih žrtev, ki zaradi njih trpijo, njihove temelje pravice in svoboščine pa so okrnjene, temveč tudi družbo na splošno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža zaskrbljenost zaradi razširjenosti teh pojavov in svojevrstne ravnodušnosti do njih, kar lahko privede do tega, da sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva postanejo običajna in celo nenehno prisotna v našem vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

5.

Politična priporočila

| 6. | obsoja primere, ko se sovražni govor uporablja v političnih konfliktih, in je zaskrbljen, ker so skrajni pogledi prodrli do samega jedra politik, jezik javnih razprav pa je postal surov. Obstaja nevarnost, da bo agresivni jezik, ki ga v političnih konfliktih uporabljajo populisti, prispeval k ustvarjanju ozračja, ki bo spodbujalo radikalizem, lažne novice in dezinformacije, ti pa lahko privedejo do kaznivih dejanj iz sovraštva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zaveda, da do sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva prihaja v vseh starostnih skupinah, različno je samo okolje, v katerem ljudje pridejo v stik z njimi. Poziva, naj se posebna pozornost nameni mladim, ki jih lahko sovražni govor v virtualni in fizični obliki še zlasti hitro zavede in so močno dovzetni za napeljevanje h kaznivim dejanjem iz sovraštva, hkrati pa so lahko močni zavezniki v boju proti temu pojavu. Ugotavlja, da so najpogostejša tarča sovražnega govora sicer begunci, osebe, ki niso heteronormativne, ter narodnostne in verske manjšine, vendar se je delež oseb, ki so bile izpostavljene sovražnemu govoru v medijih in vsakdanjih situacijah, v zadnjih letih močno povečal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da se z verbalnim in fizičnim nasiljem, ki ga povzroča sovraštvo, ne soočajo le manjšine. Žrtve sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva so vse pogosteje tudi predstavniki oblasti – nosilci volilnega mandata ali javne odgovornosti – in institucije. Močno prizadeti so zlasti lokalni in regionalni politiki, na primer pri zavzemanju za pravice beguncev, priseljencev ali oseb LGBTIQ, pa tudi, kot v zadnjem času, pri obvladovanju globalnih groženj, kot sta ruska agresija na Ukrajino ali pandemija COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da so zlasti politiki in javni organi sposobni vplivati na javno mnenje in politične razprave, zato politične voditelje na vseh ravneh poziva, naj se vzdržijo rabe jezika, ki je lahko povod za sovražni govor ali kazniva dejanja iz sovraštva, uperjena zoper specifične skupine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da tretje države v organiziranih kampanjah zavestno uporabljajo sovražni govor in se ne vzdržijo niti kaznivih dejanj iz sovraštva; takšne kampanje prispevajo k polarizaciji in vse večjemu razdoru v EU. Sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva razpihujejo oborožene konflikte; to niso več le lokalni pojavi, temveč grožnja svetovnih razsežnosti. Primer takšnega sovražnega govora je utemeljevanje agresije v Ukrajini v Putinovi administraciji ter obseg kaznivih dejanj iz sovraštva in zločinov, storjenih v tej vojni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na globalno razsežnost sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ki je med drugim posledica lažjega razširjanja idej po različnih digitalnih kanalih. Zato mora biti tudi kazenski pregon, če naj bo uspešen, čezmejne narave. S tega vidika se popolnoma strinja z oceno Evropske komisije, da je mogoče takšna resna kazniva dejanja, vključno z njihovo čezmejno naravo, obravnavati le s skupnimi ukrepi na ravni EU v obliki skupnega odziva Unije na področju kazenskega pravosodja in okrepljenega pravosodnega sodelovanja med državami članicami. Takšno delovanje ne bi bilo v nasprotju z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da ima lahko razširjanje sovražnega govora po internetu negativne stranske učinke za lokalne skupnosti, posledično pa lahko poveča razkol med ljudmi in zavira proces socialne kohezije. Meni, da lokalne skupnosti najbolj občutijo posledice kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kazniva dejanja iz sovraštva širijo strah in stigmatizacijo z večjo uničevalno močjo, ki presega meje posameznega mesta ali občine, lahko eskalira in se razvije v večji konflikt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja veliko odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti za aktiven boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva in sovražnemu govoru ter preprečevanje diskriminacije in izključenosti, med drugim političnega in ideološkega nasilja; ugotavlja, da neukrepanje in podcenjevanje lahko privedeta do eskalacije in zaostrovanja teh pojavov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so župani ter drugi lokalni in regionalni voditelji v ključnem položaju in imajo lahko pomembno vlogo pri prepoznavanju zgodnjih znakov takšnih incidentov v svojih skupnostih. Poziva, naj se za lokalne in regionalne oblasti pripravijo posebna priporočila za učinkovito preprečevanje teh pojavov v lokalnih skupnostih, in meni, da bi bilo treba te oblasti spodbujati, naj pri izvajanju tovrstnih ukrepov izhajajo iz lokalnih razmer. Poziva tudi k usklajenemu sodelovanju z organi kazenskega pregona, od katerih se pričakuje, da se bodo dosledno in učinkovito borili proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporoča sprejetje zakonodaje o boju proti sovražnemu govoru pri nudenju digitalnih storitev, da družbeni mediji ne bodo pomagali širiti in krepiti učinek sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva. Sedanja pravila ne zadostujejo, da bi ponudniki spletnih storitev prispevali k učinkovitemu boju proti sovražnemu govoru in njegovemu preprečevanju v okviru storitev, ki jih ponujajo. Raziskave (2) kažejo, da ponudniki digitalnih storitev in platforme pogosto ne izvajajo lastnih smernic ali pa nimajo za to potrebnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je lahko akt o digitalnih storitvah, ki je trenutno v fazi priprave zakonodaje, priložnost za določitev minimalnih standardov glede preglednosti virov, ki jih morajo platforme mobilizirati za izvajanje pravnih okvirov za boj proti dezinformacijam in lastnih smernic. Ta pravni akt bi bil lahko spodbuda za izboljšanje odnosa med ponudniki posredniških storitev ter javnostjo in državljani. Družbeno-gospodarski potencial velikih platform zahteva usklajena prizadevanja na evropski ravni, kot argument pa je treba uporabiti moč evropskega enotnega trga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k nujnemu sprejetju akta o digitalnih storitvah na ravni EU in njegovem izvajanju v državah članicah, ki se morajo zavezati nadaljnjemu delu in spodbujanju tega akta v EU. Smiselno je, da se ga spodbuja kot pravo EU, ki ne bo tekmovalo z ločenimi, neodvisnimi ureditvami na področju digitalnih storitev ali svobode izražanja na spletu, ki bi jih sprejele posamezne države članice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na vlogo, ki jo imajo organi kazenskega pregona pri preprečevanju, odkrivanju in na koncu pregonu. Upa, da bo vključitev kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj prispevala k doslednemu odzivanju nanje in opozorila na pomen kazenskega pregona sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva v vseh fazah postopka (policija, državno tožilstvo, sodišča). Opozarja na vlogo neodvisnih sodišč v tem procesu, ki s svojo sodno prakso rišejo mejo med tistim, kar je dopustno in ne krši standardov, povezanih z uveljavljanjem pravice do svobode govora, ter tistim, kar že pomeni sovražni govor. Priporoča, naj bodo standardi za odzivanje na te pojave enaki v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k razmisleku o oblikovanju modela, v skladu s katerim bi se sovražni govor kazensko preganjal na podlagi javne obtožnice in ne zasebnih tožb. Omejitev tega pojava je v javnem interesu in storilci bi se morali zavedati, da je kazen neizogibna. Nujno je tudi premostiti ovire glede anonimnosti storilcev kaznivih dejanj iz sovraštva. V ta namen morajo organi kazenskega pregona ukrepati, ponudniki digitalnih storitev pa bi morali biti pripravljeni sodelovati; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je napredek na področju enakosti in človekovih pravic, vključno s tem, da se organi kazenskega pregona učinkovito borijo proti kazenskim dejanjem iz sovraštva in sovražnemu govoru, v veliki meri odvisen od sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je glavna ovira za učinkovito ukrepanje organov kazenskega pregona to, da se kazenska dejanja iz sovraštva ne prijavijo. Poudarja, da bi morali lokalne in regionalne oblasti ter njihovi uradniki izkoristiti bližino z državljani ter spodbujati politike za ozaveščanje o tem problemu (vključno z ozaveščanjem javnih uslužbencev). Poleg tega bi morali žrtve spodbujati, da sovražni govor in kazenska dejanja iz sovraštva prijavljajo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zlasti poudarja, da bi morale lokalne in regionalne oblasti prispevati k odpravljanju ovir za prijavo primerov kazenskih dejanj iz sovraštva, na primer z ozaveščanjem o pravicah žrtev, obveščanjem o pravnih postopkih za prijavo, zagotavljanjem pravice migrantov, da lahko dejanje prijavijo ne glede na svoj pravni status, ter spodbujanjem anonimnih prijav ali prijav, ki jih podajo tretje osebe. Lokalne in regionalne oblasti bi morale tudi spodbujati dobro prakso in sodelovanje na področju varstva žrtev z vključevanjem policije, lokalnih organov za enakost in preprečevanje diskriminacije, socialnih nevladnih organizacij ter drugih služb, ki se ukvarjajo s podporo žrtvam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da tudi najboljše pravne rešitve ne pomagajo, če jih organi kazenskega pregona ne izvajajo in ne preganjajo storilcev. Podobno so tudi možnosti organov kazenskega pregona za ukrepanje omejene, če ponudniki spletnih storitev (ki te zagotavljajo v elektronski obliki) ne posredujejo podatkov o osebah, ki so zagrešile kaznivo dejanje iz sovraštva in tako dokazano kršile zakon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glede dela organov kazenskega pregona ugotavlja, da je sovražni govor pogosto zelo blizu jeziku javnih in političnih razprav, zato je še toliko pomembneje, da ti organi (zlasti javno tožilstvo) ostanejo neodvisni in ne podcenjujejo tega pojava. Ne glede na nacionalne razlike pri zakonodajnem urejanju sovražnega govora, boju proti temu pojavu in njegovemu preprečevanju ter pri zaščiti iz posebnih razlogov je izredno pomembno zagotoviti stabilnost institucij. To naprej pomeni neodvisno sodstvo in nato javno tožilstvo, ki ni pod pritiskom in je sposobno sprejemati neodvisne odločitve glede pregona teh vrst kaznivih dejanj na podlagi javne obtožnice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da so organi za enakost v več državah članicah EU pristojni tudi za sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva (3), zato morajo imeti v tem procesu pomembno vlogo. Glede tega podpira priporočila Evropske komisije državam članicam, da bi se jim pomagalo povečati neodvisnost in učinkovitost organov za enakost (4). Z zanimanjem pričakuje napovedani zakonodajni predlog o nadaljnji krepitvi vloge in neodvisnosti teh organov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja na nujnost sodelovanja z nevladnimi organizacijami, ki podpirajo ozaveščanje in boj proti sovražnemu govoru ter nasilnim dejanjem iz sovraštva. Izkušnje teh ključnih akterjev, vključno z lokalnimi oblastmi, je treba izkoristiti pri preprečevanju sovraštva in boju proti njemu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi bilo treba v vseh šolah izvajati programe izobraževanja za preprečevanje diskriminacije in razvoj sposobnosti za življenje v večkulturni družbi, ki je raznolika z vidika narodov, ras, ideologij in veroizpovedi. Ključni element tega izobraževanja bi morale biti dejavnosti, s katerimi se borimo proti sovražnemu govoru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | predlaga, naj se vprašanje sovražnega govora vključi v učne načrte splošnega izobraževanja, regije, ki imajo na tem področju pristojnosti, pa spodbuja k sprejetju ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da morajo biti današnji prebivalci Evrope izobraženi in obvladati medsebojne odnose, da na spletu ali v javnosti ne bi prekoračili meja, ki veljajo glede svobode govora in izražanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k izvajanju obsežnih javnih kampanj, tudi na ravni EU, za spodbujanje enakosti in preprečevanje diskriminacije, na primer v obliki naknadnih ukrepov po Konferenci o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k podpori lokalnim in regionalnim organizacijam ter socialnim partnerjem, aktivnim na svojih območjih, ki se z izobraževanjem o večkulturnosti borijo proti verbalnemu in fizičnemu nasilju. Pozitiven primer takšnih dejavnosti je nagrada Pawła Adamowicza, ki so jo uvedli Odbor regij, mreža ICORN in mesto Gdansk; |
| --- | --- |

32.

Sklepi

| 33. | meni, da je Evropska unija porok za oblikovanje in izvajanje zakonodaje, ki omogoča boj proti javnemu izkazovanju sovraštva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da imajo sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva čezmejne učinke, torej je nujno, da se jih obravnava s skupnimi ukrepi na ravni EU. Zato poziva k učinkovitemu boju proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva tudi iz drugih razlogov, ne le tistih, ki so zajeti v okvirnem sklepu Sveta 2008/913/PNZ, torej tudi na podlagi spolne identitete in usmerjenosti ter starosti in invalidnosti, kot so opredeljeni v predlogu Evropske komisije za Unijo enakosti. Pomembno je, da Svet kazniva dejanja iz sovraštva hitro vključi na seznam kaznivih dejanj (člen 83(1) PDEU), da bodo organi kazenskega pregona lahko učinkovito delovali, tako na ravni EU kot v državah članicah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je edini odziv na sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva oblikovanje obsežne pravne strategije za preprečevanje, poročanje in dosleden kazenski pregon; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k uvedbi minimalnih pravil na ravni EU glede sankcij za sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva, ki bi omogočila spremembo zakonodaje držav članic tako, da bosta članstvo v organizacijah, ki spodbujajo sovraštvo iz katerega koli razloga ali napeljujejo k njemu, ali sodelovanje pri kakršnih koli tovrstnih dejavnostih, sankcionirana. Antidemokratična stališča, sovražni govor in sovražnost do sočloveka ne smejo biti sprejemljivi v prav nobenem delu sveta in Evrope; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priporoča izboljšanje metod registracije in zbiranja podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva ter poziva k strokovnim razpravam z državami članicami, ki bi potekale pod pokroviteljstvom Agencije za temeljne pravice (FRA). Te razprave lahko nacionalnim oblastem pomagajo obravnavati probleme pri izvajanju zakonodaje v praksi in zagotoviti učinkovito preiskovanje, pregon in kaznovanje kaznivih dejanj iz sovraštva ter sovražnega govora. Po njegovem mnenju imajo tukaj pomembno vlogo socialne institucije in organizacije, ki se ukvarjajo s sovražnim govorom in kaznivimi dejanji iz sovraštva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da so potrebne organizacijsko-pravne rešitve za zaščito žrtev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jih morajo podpreti in pri katerih morajo pomagati institucije in organizacije EU, države članice, evropske lokalne in regionalne oblasti ter civilna družba; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je med bojem proti sovražnemu govoru in cenzuro zelo tanka črta. Pri razvoju pravnih rešitev za boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva je treba zagotoviti pravico do svobode govora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da na mednarodni ravni ni enotne opredelitve kaznivih dejanj iz sovraštva, zato poziva k ustreznemu razvoju sodne prakse in posledično učinkovitejšemu pregonu sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva. Za zgled bi bilo lahko priporočilo CM/Rec(2022) 16 (5) Odbora ministrov Sveta Evrope ali opredelitev iz Okvirnega Sklepa 2008/913/PNZ; |
| --- | --- |

40.

| 41. | se zaveda, da skrajnega političnega izražanja ne bomo zakonsko uredili. Za opredelitev svobode izražanja bodo še vedno pristojne države članice. Vendar meni, da so za boj proti verbalnemu in fizičnemu izražanju nasilja potrebni standardi EU. Točno to mora biti namen vključitve sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na seznam kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

41.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Okvirni Sklep Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (UL L 328, 6.12.2008, str. 55).

1

(2)  Poročilo je na voljo na spletni strani: 210831_Reset_Facebook_Bundestagswahl_EN.pdf (hateaid.org).

2

(3)  Takšen primer je urad varuha človekovih pravic na Poljskem.

3

(4)  Priporočilo Komisije z dne 22. junija 2018 o standardih za organe za enakost (C(2018) 3850 final).

4

(5)  Recommendation CM/Rec(2022)16 of the Committee of Ministers to member States on combating hate speech (Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam glede boja proti sovražnemu govoru), https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955.

5

Recommendation CM/Rec(2022)16 of the Committee of Ministers to member States on combating hate speech

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/17

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke

(2023/C 79/04)

| Poročevalec: | Luca MENESINI (IT/PES), predsednik pokrajine Lucca (Toskana) |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke
  COM(2022) 141 final |

Poročevalec:

Luca MENESINI (IT/PES), predsednik pokrajine Lucca (Toskana)

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke

COM(2022) 141 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ,

| 1. | pozdravlja medsektorski pristop strategije EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke, katere cilj je ustvariti skladen okvir in vizijo za prehod tekstilnega sektorja v skladu s prizadevanji v okviru evropskega zelenega dogovora, akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in industrijske strategije za Evropo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z zanimanjem pričakuje dokončanje in objavo načrta za zeleni in digitalni prehod celotnega tekstilnega ekosistema; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da je nujno poskrbeti, da imajo tekstilni izdelki, dani na trg EU, dolgo življenjsko dobo ter so primerni za recikliranje, pretežno izdelani iz recikliranih vlaken, brez nevarnih snovi, pri proizvodnji pa se spoštujejo socialne pravice in okolje; poziva k spremembi paradigme v modni industriji, da bi odpravili prekomerno proizvodnjo in potrošnjo oblačil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na podatke Evropske agencije za okolje (EEA), ki kažejo, da ima življenjski cikel tekstilnih izdelkov z vidika potrošnje v povprečju četrti največji negativni vpliv na podnebje in okolje, za hrano, stanovanji in mobilnostjo (1). Leta 2020 so tekstilni izdelki povzročili tretji največji pritisk na rabo vode in tal ter peti največji pritisk na rabo surovin, poleg tega pa so peti največji vir emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen sektorja tekstilnih izdelkov, mode, usnja in obutve za evropsko industrijo. Ta sektor zaposluje več kot dva milijona delavcev in je gonilo zaposlovanja, gospodarskega razvoja in inovacij v regionalnih ekosistemih, v katerih je prisoten; meni, da je prehod z linearnega sistema ekstraktivne proizvodnje na model obnovljive in krožne proizvodnje prednostna naloga; je prepričan, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri tem prehodu ključno vlogo, zlasti (a) občine in lokalni akterji, kot so socialna podjetja, zbiralci in organizacije civilne družbe, v zvezi s sistemom zbiranja, popravljanja in ponovne uporabe, (b) regije, ki podpirajo občine pri opravljanju njihovih funkcij, ter (c) javni in zasebni sektor kot gonilna sila raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da se je razširjena odgovornost proizvajalca izkazala za učinkovito pri izboljšanju ločenega zbiranja odpadkov in nadaljnjega ravnanja z njimi v skladu s hierarhijo odpadkov; poziva sozakonodajalca, naj na ravni EU določita, kateri tekstilni izdelki spadajo na področje uporabe direktive in z njo povezanega sistema razširjene odgovornosti proizvajalca. Pri tem naj usmerjeno obravnavata visoke stroške odstranjevanja odpadkov „hitre mode“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da bodo morali vsi povzročitelji odpadkov najpozneje januarja 2025 začeti ločeno zbirati tekstilne odpadke; pričakuje tudi, da se bodo pri reviziji okvirne direktive o odpadkih, načrtovani za leto 2024, upoštevali posebni cilji za preprečevanje nastajanja tekstilnih odpadkov ter za ponovno uporabo in recikliranje tekstilnih izdelkov, kot tudi ključna vloga lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

7.

Ponoven razmislek o vzorcih potrošnje

| 8. | poudarja, da se je svetovna tekstilna proizvodnja med letoma 2000 in 2015 skoraj podvojila. Oblačila predstavljajo največji delež potrošnje tekstilnih izdelkov v EU (81 %), zato trendi, da se ta uporabljajo vse krajši čas, preden se zavržejo, največ prispevajo k netrajnostnim vzorcem prekomerne proizvodnje in potrošnje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | upa, da se bodo vse bolj širili modeli ukrepanja za spodbujanje zavestne in trajnostne uporabe tekstilnih materialov, zlasti pri posebnih vrstah oblačil, kot so plašči in otroška oblačila, pri katerih je večja verjetnost, da jih bodo potrošniki zavrgli pred koncem njihove uporabnosti. S takšnimi ukrepi, kot so sheme zamenjav, knjižnice modnih oblačil in kampanje ozaveščanja, se obravnavajo različne ovire, povezane s predsodki glede kakovosti, higiene ali raznolikosti ponujenih rabljenih izdelkov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba okrepiti iskanje inovativnih rešitev (stroji, naprave in digitalne platforme) za sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje zbranih tekstilnih odpadkov ter optimizacijo obnašanja materialov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je povpraševanje po krožnih izdelkih in storitvah na trgu še vedno nezadostno, kar je velika ovira pri izvajanju krožnih poslovnih modelov; spodbuja nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj pospešijo spremembo vzorcev z uvajanjem instrumentov za podporo sprejemanju poslovnih modelov, ki temeljijo na kulturi uporabe namesto lastništva, z določitvijo predpisov o prevozu tekstilnih izdelkov in trgovini z njimi (vključno s tokovi odpadkov) ter podpiranjem regulativnih spodbud (kot so znižanja DDV ali uporaba načela razširjene odgovornosti proizvajalca), da bi podprli najem namesto nakupa, platforme za izmenjavo, jemanje nazaj in nadaljnjo prodajo in trgovine z rabljenim blagom ter znova povečali pomen popravil, recikliranja z dodajanjem vrednosti in vzdrževanja; priznava tudi, da imajo lahko takšni poslovni modeli pozitiven učinek na doseganje okoljske trajnostnosti v zdravstvenem, turističnem in gradbenem sektorju ter v drugih sektorjih ključnih javnih storitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja pobudo o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod (2) in iz nje izhajajoča pravila EU, ki bodo zagotovila, da bodo potrošniki na prodajnem mestu prejeli informacije o tržni garanciji trajnosti tekstilnih izdelkov in ustrezne informacije o njihovi popravljivosti; spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za minimalna merila za vse vrste trditev o prijaznosti do okolja v okviru pobude za zelene trditve (3); |
| --- | --- |

12.

Krožna zasnova kot splošna realnost

| 13. | priznava, da se lahko z zasnovo za večjo trajnost podaljša življenjska doba tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve (izdelkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve), in s tem zmanjša količina tekstilnih odpadkov ter splošna uporaba neobdelanih materialov in kemikalij; pozdravlja prizadevanja Komisije za oblikovanje zavezujočih zahtev za okoljsko primerno zasnovo posameznih izdelkov, da se poveča uspešnost izdelkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve v smislu trajnostnosti, ponovne uporabnosti, popravljivosti, možnosti recikliranja vlaken v nova vlakna ter obvezne vsebnosti recikliranih vlaken; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se strinja, da so potrebni skupni standardi trajnostnosti, ki so bistveni za vključitev blagovnih znamk v ocenjevanje vplivov njihovih izdelkov na okolje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja vidike strategije v zvezi z jasnejšimi informacijami o krožnosti sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve ter v zvezi z digitalnim potnim listom izdelka, ki temelji na obveznih zahtevah po informacijah o krožnosti in drugih okoljskih vidikih; poziva Komisijo, naj bo ta digitalni potni list izdelka na voljo vsem deležnikom in potrošnikom, vsebuje pa naj tudi podatke o delovnih pogojih ter možnostih za popravilo in ponovno uporabo izdelka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je treba pri določanju minimalnih zahtev za izdelke sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve upoštevati naslednja načela, cilj pa bi moralo biti izboljšanje splošne okoljske uspešnosti v celotnem življenjskem ciklu:






  (a) | garancije o minimalni življenjski dobi izdelka in skladnosti z zahtevami glede minimalne življenjske dobe ter jasne, ambiciozne in obvezne cilje za ponovno uporabo in pripravo za ponovno uporabo; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

garancije o minimalni življenjski dobi izdelka in skladnosti z zahtevami glede minimalne življenjske dobe ter jasne, ambiciozne in obvezne cilje za ponovno uporabo in pripravo za ponovno uporabo;

| (b) | garancije o popravljivosti in modularnosti, vključno s posebnimi metrikami za oceno enostavnosti razstavljanja brez uničenja ter enostavne zamenjave in popravljivosti bistvenih delov izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

garancije o popravljivosti in modularnosti, vključno s posebnimi metrikami za oceno enostavnosti razstavljanja brez uničenja ter enostavne zamenjave in popravljivosti bistvenih delov izdelkov;

| (c) | garancije o možnosti recikliranja, vključno z omejitvami za kombinacije različnih materialov, kemikalij, barvil in končnih obdelav, ki niso združljive z recikliranjem, ter možnosti spodbujanja izdelkov, za katere je na voljo zrela tehnologija recikliranja; |
| --- | --- |

(c)

garancije o možnosti recikliranja, vključno z omejitvami za kombinacije različnih materialov, kemikalij, barvil in končnih obdelav, ki niso združljive z recikliranjem, ter možnosti spodbujanja izdelkov, za katere je na voljo zrela tehnologija recikliranja;

| (d) | garancije, da so materiali trajnostnega in etičnega izvora, če se uporabljajo dalj časa in jih je mogoče reciklirati, da se zmanjša količina neobdelanih sintetičnih vlaken, proizvedenih iz fosilnih goriv; |
| --- | --- |

(d)

garancije, da so materiali trajnostnega in etičnega izvora, če se uporabljajo dalj časa in jih je mogoče reciklirati, da se zmanjša količina neobdelanih sintetičnih vlaken, proizvedenih iz fosilnih goriv;

| (e) | garancije glede zgornje meje sproščanja mikroplastike med proizvodnjo, uporabo in ob koncu življenjske dobe; |
| --- | --- |

(e)

garancije glede zgornje meje sproščanja mikroplastike med proizvodnjo, uporabo in ob koncu življenjske dobe;

| (f) | garancije, da novi izdelki sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve vsebujejo določen odstotek popotrošniškega tekstila; |
| --- | --- |

(f)

garancije, da novi izdelki sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve vsebujejo določen odstotek popotrošniškega tekstila;

| 17. | poziva k večji skladnosti uredbe REACH (4) z načeli krožnosti v zvezi s posebnostmi sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, da bi dali prednost prizadevanjem za zmanjšanje uporabe nevarnih kemikalij, razširjanju informacij o kemikalijah, ki se uporabljajo v končnih izdelkih, in sledljivosti; |
| --- | --- |

17.

Krepitev vloge lokalnih oblasti pri krožnem prehodu

| 18. | meni, da imajo regije in občine ključno vlogo pri spodbujanju raziskav in inovacij v sektorju ter ustvarjanju sinergij in povezav z drugimi sektorji in regijami, ki se soočajo z istimi izzivi; poziva Komisijo, naj spodbuja oblikovanje, rast in povezovanje regionalnih inovacijskih grozdov na področju krožnih tekstilnih izdelkov po vsej EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja pobude nekaterih evropskih regij in industrijskih predelov, ki so v podporo prehodu sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve na krožni model razvili npr. lokalni zeleni dogovor in pakt za krožno modo na podlagi prostovoljnih sporazumov z več deležniki. V teh modelih so določeni splošni sektorski cilji in specifični cilji za vsak segment vrednostne verige, ki se odzivajo na okoljske, socialne in gospodarske izzive, s katerimi se spoprijema sektor, tako da določajo posebne zaveze za proizvajalce, upravljavce odpadkov, lokalne oblasti, organizacije za zbiranje odpadkov, nevladne organizacije in organizacije civilne družbe, raziskovalne in tehnološke centre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da je spodbujanje socialnih podjetij, ki delujejo v sektorju ponovne uporabe, posebej pomembno za ustvarjanje lokalnih, trajnostnih in vključujočih delovnih mest (5), saj socialna podjetja razvijajo lokalne prakse ponovne uporabe, hkrati pa ustvarjajo otipljive socialne in gospodarske koristi za skupnosti, v katerih delujejo; vendar poudarja, da se sektor socialnih podjetij sooča s številnimi izzivi, da bi lahko bil konkurenčen in redno ponujal storitve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj na podlagi nedavno sprejetega akcijskega načrta EU za socialno gospodarstvo (6) sprejme smernice o podpori uvajanju načel krožnega gospodarstva in partnerstva zanj med socialnimi podjetji in drugimi akterji, vključno s storitvenimi in komercialnimi podjetji, v katerih bodo obravnavane zlasti priložnosti, ki jih ponujajo ponovna uporaba tekstilnih izdelkov in njihova popravila; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznava, da je učinkovitost lokalnih sistemov zbiranja odpadkov iz sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve še vedno glavni izziv, in opozarja, da bi morali biti skupni stroški, povezani z njihovim zbiranjem, ločevanjem in recikliranjem, nižji od stroškov ravnanja z gospodinjskimi odpadki, s čimer bi spodbudili učinkovit krožni prehod sektorja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj pripravi modele smernic za razvoj lokalnih sistemov zbiranja odpadkov iz sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve ter ravnanja z njimi, ki bi morali temeljiti na:






  (a) | posvetovanju z državljani pred oblikovanjem ukrepov za doseganje ciljev; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

posvetovanju z državljani pred oblikovanjem ukrepov za doseganje ciljev;

| (b) | instrumentih za spodbujanje sodelovanja med različnimi akterji, ki lahko okrepijo zbiranje, nadaljnjo obdelavo in prodajo; |
| --- | --- |

(b)

instrumentih za spodbujanje sodelovanja med različnimi akterji, ki lahko okrepijo zbiranje, nadaljnjo obdelavo in prodajo;

| (c) | mehanizmih za spodbujanje ekonomske vzdržnosti pri zbiranju in obdelavi za vse akterje v vrednostni verigi (vključno z načeli razširjene odgovornosti proizvajalca); |
| --- | --- |

(c)

mehanizmih za spodbujanje ekonomske vzdržnosti pri zbiranju in obdelavi za vse akterje v vrednostni verigi (vključno z načeli razširjene odgovornosti proizvajalca);

| (d) | mehanizmu za ohranitev in promocijo obstoječih najboljših praks ponovne uporabe in popravil, ki jih izvajajo lokalni akterji; |
| --- | --- |

(d)

mehanizmu za ohranitev in promocijo obstoječih najboljših praks ponovne uporabe in popravil, ki jih izvajajo lokalni akterji;

Podpiranje modelov trajnostne proizvodnje

| 24. | poziva Komisijo, naj v pobudo EU za trajnostne izdelke vključi ukrepe za prepoved uničevanja neprodanih izdelkov (npr. presežnega inventarja, neprodanih zalog in vrnjenih izdelkov, pri čemer se je treba posebej osredotočiti na izdelke, ki se vrnejo v okviru e-trgovine) ter določi cilje v fazi proizvodnje, ki lahko vplivajo na preprečevanje nastajanja proizvodnih odpadkov in odvračajo od čezmerne proizvodnje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k uvedbi minimalnih obveznih meril za zelena javna naročila (7), katerih področje uporabe se določi na podlagi ocene učinka, in zahtev glede spodbud držav članic za tekstilne izdelke; poleg tega Komisiji priporoča, naj pripravi smernice za spodbude in merila za oddajo javnih in drugih naročil, ki podpirajo trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj uvedejo pravila o zelenih javnih naročilih v obliki nacionalnih akcijskih načrtov ali strategij, pri čemer naj merila, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, bolj uskladijo z vodilnimi načeli EU (8); meni tudi, da so potrebne izmenjave lokalnega in regionalnega znanja in dobrih praks, da se spodbudi in podpre celovitejše in širše izvajanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pričakuje, da bo Unija kot pomembna uvoznica in izvoznica (9) v globalni vrednostni verigi sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve na svetovni ravni postala vodilna pri pospeševanju trajnostnih in krožnih vrednostnih verig tega sektorja, inovativnih tehnoloških rešitev in poslovnih modelov. To bi morala doseči tako, da bi zagotovila zeleni in digitalni prehod, obravnavala socialne izzive ter zagotavljala upoštevanje zahtev glede trajnostnosti, pri tem pa poskrbela za konkurenčnost proizvodnih MSP na svetovni ravni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj pripravi novo zakonodajno pobudo, ki bo učinkovito prepovedovala dajanje proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela, vključno s prisilnim delom otrok, na trg EU; poziva k vključitvi tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve v zakonodajo o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti. Regulativni okvir na področju trajnostnosti bi moral veljati ne samo za evropske proizvajalce teh izdelkov, temveč tudi za vsa podjetja, ki take izdelke tržijo v EU, ne glede na to, kje so bili narejeni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da se je treba zavedati potrebe po vključevanju in podpiranju malih in velikih kmetij, ki proizvajajo naravne materiale (kot je volna), saj imajo pomembno vlogo pri proizvodnji tekstila, ki ga je mogoče reciklirati, v okviru postopkov proizvodnje/izdelave/ponovne uporabe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj posebej podpre tehnološke naložbe v vrednostno verigo in posebne ukrepe na področju raziskav, razvoja in inovacij, ki so potrebni za resnično preobrazbo proizvodnje iz linearnega v bolj krožni model v sektorju tekstilnih izdelkov, usnja in obutve, ter spodbuja preučevanje in proizvodnjo novih materialov, ki jih je mogoče pridobiti s povezovanjem različnih proizvodnih in reciklažnih sektorjev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priporoča, naj se na ravni EU sprejmeta jasna opredelitev in področje uporabe razširjene odgovornosti proizvajalca za izdelke sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, s pristojbinami, prilagojenimi na podlagi ekoloških vidikov, da se opredeli, prepreči, ublaži, odpravi in prevzame odgovornost za dejanske in morebitne negativne učinke na človekove pravice, vključno s pravicami delavcev, ter okolje v dejavnostih podjetij ter v njihovih svetovnih vrednostnih verigah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da sektor tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve potrebuje visokokvalificirano delovno silo, da bi lahko izkoristil potencial zaposlitvenih priložnosti, ki jih prinašata digitalni in zeleni prehod; zdaj ima visoko stopnjo usposobljenosti samo 13 % delovne sile (10). Povečati bi bilo treba konkurenčnost MSP, da bi ohranili in ustvarili nove talente ter izboljšali delovne pogoje in produktivnost pri pridobivanju trajnostnih surovin in proizvodnji tekstilnih izdelkov v naši industriji. Da bi privabili usposobljene mlade talente ter mala in srednja podjetja obogatili z znanji in spretnostmi, Odbor spodbuja vzpostavitev obsežnega partnerstva za znanja in spretnosti za tekstilni sektor, da bi spodbujali izpopolnjevanje, poklicno preusposabljanje ter pridobivanje in prenos zelenih in digitalnih znanj in spretnosti, vključno z znanjem o analizi življenjskega cikla ter vrednostnih verig; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju instrumentov za podporo zaposlovanju na področju ravnanja s popotrošniškimi odpadki iz tega sektorja upošteva pričakovano povečanje količin izdelkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, ki se zberejo v okviru obveznega ločenega zbiranja odpadkov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da so, kot kažejo podatki, med slabo plačano in nekvalificirano delovno silo v sektorju tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve večinoma ženske; je prepričan, da ima izboljševanje trajnostnosti dobavne verige tudi pomembno razsežnost enakosti spolov, in poziva k usklajenim ukrepom za znatno povečanje dostopa žensk do višjih položajev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja tudi ciljno usmerjeno uporabo sredstev programa Erasmus+ za izvajanje pilotnih in eksperimentalnih pobud na področju poklicnega usposabljanja in visokošolskega izobraževanja, ki prispevajo k pridobivanju zelenih in digitalnih znanj in spretnosti, potrebnih v sektorju tekstilnih izdelkov, mode, usnja in obutve, da bi povečali njihovo privlačnost za mlade in spodbudili mobilnost delavcev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja pakt Unije za znanja in spretnosti (11), katerega cilj je čim bolj povečati učinek naložb v izboljšanje obstoječih znanj in spretnosti ter preusposabljanje osebja iz celotnega sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, vključno z modnim in maloprodajnim segmentom sektorja; |
| --- | --- |

35.

Spreminjanje odpadkov v vrednost

| 36. | ugotavlja, da se z izvajanjem uredbe EU o ločenem zbiranju tekstilnih odpadkov do leta 2025 ter s pozitivnimi učinki ustanovitve organizacij za izpolnjevanje obveznosti proizvajalca v državah članicah na zbiranje odpadkov in ravnanje z njimi pričakuje, da bo verjetno manjši delež zbranih izdelkov primeren za nadaljnjo prodajo v Evropi, delež popotrošniških odpadkov gospodinjstev iz sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, ki bodo na voljo za recikliranje, pa se bo znatno povečal (12). Glede povečanja zmogljivosti za recikliranje v EU Odbor predlaga, da se pri načrtovanju naložb upoštevajo posledice za običajno delovno intenzivnejše sektorje recikliranja z dodajanjem vrednosti in ponovne uporabe ter posledično za dinamiko zaposlovanja in socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da ima lahko lokalna proizvodnja recikliranih vlaken ključno vlogo pri krepitvi evropske tekstilne vrednostne verige. Čeprav bi lahko industrija recikliranja tekstila, ko se bo razvila in razširila, postala avtonomna in dobičkonosna, bo potrebno kratkoročno prehodno financiranje, po možnosti tudi prek shem razširjene odgovornosti proizvajalca, in druga podpora za prilagoditev obstoječe industrije, da se povečajo zmogljivosti za proizvodnjo z recikliranimi izdelki v različnih sektorjih, kot so moda, avtomobilski sektor, hišni tekstil in tehnične tekstilije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja vključitev (a) oblačil in drugih tekstilnih izdelkov, zbranih ločeno in pripravljenih za ponovno uporabo, (b) celuloznih vlaken, pridobljenih/recikliranih iz odpadkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, in (c) mešanih vlaken, pridobljenih/recikliranih iz odpadkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, na seznam prednostnih tokov odpadkov za razvoj dodatnih meril za prenehanje statusa odpadka v EU kot spodbudo za povečanje zmogljivosti evropske industrije recikliranja izdelkov tega sektorja. |
| --- | --- |

38.

V Bruslju, 30. novembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Textiles and the environment: the role of design in Europe’s circular economy (Tekstilni izdelki in okolje: vloga oblikovanja v evropskem krožnem gospodarstvu), EEA, 2022.

1

Textiles and the environment: the role of design in Europe’s circular economy

(2)  COM(2022) 143 final – Predlog direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem.

2

(3)  Initiative on substantiating green claims – Environment, Evropska komisija (europa.eu).

3

Initiative on substantiating green claims – Environment,

(4)  Registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij.

4

(5)  Socialno podjetje v povprečju ustvari 20–35 delovnih mest na 1 000 ton zbranih tekstilnih izdelkov, namenjenih za ponovno uporabo. Vir: OECD/Evropska komisija, Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy (Politični pregled: kako čim bolje izkoristiti prispevek socialnega gospodarstva h krožnemu gospodarstvu), 2022, in RREUSE, Job creation in the re-use sector: data insights from social enterprises (Ustvarjanje delovnih mest v sektorju ponovne uporabe: spoznanja na podlagi podatkov socialnih podjetij), 2021.

5

Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy

Job creation in the re-use sector: data insights from social enterprises

(6)  COM(2021) 778 final.

6

(7)  Zelena javna naročila ne obravnavajo le učinkov potrošnje izdelkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve, povezanih z javnim sektorjem, ampak lahko tudi na splošno trgu pošljejo močne signale za razvoj in rast inovativnih, trajnostnih in bolj krožnih rešitev, ki jih lahko sprejme zasebni sektor pri proizvodnji in storitvah v sektorju tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve.

7

(8)  Tehnično poročilo Skupnega raziskovalnega središča, EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services – Guidance Document (Merila za zelena javna naročila EU za tekstilne izdelke in storitve – Smernice), 2020.

8

EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services – Guidance Document

(9)  Leta 2020 je bilo v EU-27 uvoženih 8,7 milijona ton končnih tekstilnih izdelkov s skupno vrednostjo 125 milijard EUR. Oblačila predstavljajo 45 % uvoza v smislu obsega, sledijo tekstilni izdelki za gospodinjstvo, drugi tekstilni izdelki in obutev (vir: Eurostat, 2021).

9

(10)  Eurostat, Anketa o delovni sili, 2019.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1517&langId=sl

11

(12)  Po podatkih iz poročila Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value (Povečanje recikliranja tekstilnih izdelkov v Evropi – spreminjanje odpadkov v vrednost), McKinsey , 2021, bomo do leta 2030 dosegli približno 1,7 milijona ton.

12

Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/23

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov

(2023/C 79/05)

| Poročevalec: | Piotr CAŁBECKI (PL/EPP), predsednik Kujavsko-Pomorjanskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  COM(2022) 133 final |

Poročevalec:

Piotr CAŁBECKI (PL/EPP), predsednik Kujavsko-Pomorjanskega vojvodstva

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij

COM(2022) 133 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | obsoja neizzvano rusko agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno podpira prizadevanja Ukrajine za pridružitev Evropski uniji in v tem mnenju ugotavlja, da bo to zelo pomembno vplivalo na krepitev prehranske varnosti EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja sporočilo Evropske komisije o zagotavljanju prehranske varnosti in povečanju odpornosti prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba nujno odpraviti pomanjkljivosti prehranskih sistemov v državah EU, da bi izvedli korenite in strukturne spremembe ter se pripravili na prihodnje krize; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da je EU neto uvoznica živil v smislu količine, kalorij ali površin in da je neto izvoznica le v smislu vrednosti, predvsem zaradi izvoza vin z geografsko označbo in žganih pijač. Države članice bi bilo treba spodbujati, naj kratkoročno zmanjšajo proizvodnjo biogoriv, saj bi to povečalo samozadostnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno podpira željo po povečanju neodvisnosti EU pri preskrbi s hrano in doseganju večje avtonomnosti s spodbujanjem raznolike regionalne in lokalne proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je to že tretja svetovna kriza na področju cen hrane v zadnjih 15 letih v državah, ki so neposredno povezane s cenami mednarodne trgovine, kot so države Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja bistveno vlogo OR kot institucionalnega predstavnika evropskih mest in regij pri nudenju podpore ukrajinskim partnerjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi bilo treba z ukrepi na področju prehranske varnosti, v katere je bila EU nenadoma prisiljena zaradi vojne, ne le reševati sedanje razmere, temveč tudi uvesti bolj strukturne spremembe skupne kmetijske politike, da bi izboljšali kakovost življenja, povečali konkurenčnost gospodarstva EU in dosegli znatne okoljske koristi na področjih, povezanih s preskrbo s hrano. Upoštevati bi bilo treba zahteve predstavnikov kmetijskih proizvajalcev in predelovalcev, kmetijskih organizacij in zlasti malih ter srednje velikih kmetij v EU, ki se že več let soočajo z upadom ali celo izgubo donosnosti. Zato se njihovo število in število delavcev v kmetijstvu drastično zmanjšuje, na kmetijskih območjih prihaja do negativnih družbenih in kulturnih sprememb, kakovost hrane se slabša, cene kmetijskih proizvodov pa naraščajo, zlasti tistih, ki ohranjajo najvišje standarde kakovosti z vidika človekovega zdravja, prehranske vrednosti, okusa in čim manjšega učinka na okolje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj bodo sedanje razprave o reformi evropskega trga z električno energijo priložnost za ponovno preučitev vprašanja zalog hrane in odmik od tržne usmerjenosti skupne kmetijske politike, in sicer po zgledu nafte, za katero imajo države članice 90-dnevne varnostne zaloge; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja instrumentalizacijo vojne v Ukrajini kot izgovor za to, da se ne razpravlja o slabostih v skupni kmetijski politiki ali ukrepa za njihovo odpravo ter da se zavirajo dolgoletne težnje in spremembe v proizvodnji hrane, med drugim izvajanje strategije „od vil do vilic“. Evropski prehranski sistem je bil namreč že prej krhek, kar je bila posledica deregulacije, ki je sledila odpravi tržnih orodij skupne kmetijske politike. Ta je oslabila evropski kmetijski proizvodni potencial, saj so bili dejavniki proizvodnje podcenjeni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira izvajanje načel strategije „od vil do vilic“ in njenih ciljev za zmanjšanje uporabe pesticidov, kemičnih gnojil in antimikrobikov ter povečanje deleža ekološkega kmetovanja v skladu s svojim prejšnjim mnenjem na to temo (1), vendar poudarja, da ukrepi za zmanjšanje uporabe pesticidov, vsaj v času vojne v Ukrajini, ne bi smeli ogroziti svetovne prehranske varnosti. Hkrati poziva k temeljiti oceni napredka pri izvajanju količinsko opredeljenih ciljev strategije „od vil do vilic“, ki jih je treba spremljati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je bila večina svetovne količine gnojil, surovin za njihovo proizvodnjo in sredstev za zaščito rastlin v zadnjih letih proizvedena v Rusiji, Ukrajini in Belorusiji. Zmanjšanje odvisnosti od uvoženih surovin, kot so gnojila ali pesticidi, prispeva k večji odpornosti našega prehranskega sistema. Okrepiti je treba inovacije in razširiti dobre prakse, da se ohrani in dolgoročno poveča pridelek (zlasti prakse in inovacije, ki so skladne z okoljskimi zahtevami); |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaga Evropski komisiji, naj ne opusti shem za ekologizacijo, saj obstajajo drugi, učinkovitejši ukrepi, vključno z začasno ustavitvijo proizvodnje biogoriv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja strateški pomen podeželskih območij za podnebje in prehransko varnost, saj lokalne prehranske vrednostne verige zagotavljajo bolj stabilne dohodke in vključujejo male kmetije. Poziva, naj se sredstva Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v vseh državah članicah pri izvajanju kmetijske politike na lokalni in regionalni ravni upravljajo centralno; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno priporoča, naj se vedenje potrošnikov usmeri v prehrano z visokim deležem sadja in zelenjave ter nakup lokalne ali regionalne sveže in sezonske hrane, proizvedene s trajnostnimi metodami, s čimer bi zmanjšali svetovno porabo mesa, maščob in sladkorja. Sprejeti bi bilo treba celovite ukrepe, da bi bile te možnosti lažje cenovno dostopne za vse (2). Predlaga, da se v ta namen v EU znatno okrepijo obstoječi programi Evropske komisije, ki spodbujajo zdravo in trajnostno prehrano, kot je Evropski program za najbolj ogrožene osebe v okviru ESS+; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni tudi, da je razvoj kakovostnih lokalnih prehranskih sistemov najboljši način za zagotavljanje stabilnega in dostojnega dohodka za kmete; v zvezi s tem pozdravlja uvedbo socialne pogojenosti v skupni kmetijski politiki; meni, da bi morali veljavni standardi v EU na tem področju veljati tudi za uvoznike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba zagotoviti večjo zavezanost lokalnih dobaviteljev hrane, gnojil in energije, da se ustvarijo intervencijske in globalne zaloge. Na področju mednarodne trgovine priporoča povratek h konceptu sporazumov o osnovnih proizvodih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podpira predlog Evropske komisije, da se v okviru politike vseevropskih prometnih omrežij razvijejo boljše železniške povezave z Ukrajino, zlasti za spodbujanje prevoza osnovnih surovin. V ta namen je dobrodošlo načrtovano povečanje proračuna Instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da so potrebni nujni in obsežni ukrepi za prilagoditev živilskega sektorja podnebnim spremembam, hkrati pa poziva k izboljšanju sistema zavarovanj kmetijske proizvodnje ter krepitvi odpornosti na negativne posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja raziskave na področju novih sistemov za upravljanje deževnice, izgradnjo novih zbiralnikov in obnovo namakalnih sistemov ter vodovodnega omrežja, saj bi tako okrepili kmetijsko proizvodnjo, živilsko industrijo in inovativne naložbe v proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Evropsko komisijo, naj dokonča delo v zvezi z načrti za ravnanje v izrednih razmerah na področju prehranske varnosti ter tako pripravi in začne izvajati dolgoročno strategijo za zagotavljanje osnovne prehranske varnosti na regionalni ravni. Ta se dojema kot sposobnost zadovoljevanja osnovnih potreb regionalne skupnosti v določenem časovnem obdobju z lastno proizvodnjo hrane v regiji in sosednjih regijah. V zvezi s tem predlaga širšo uporabo lokalnih prehranskih načrtov, ki so bili razviti v več evropskih državah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja Evropsko komisijo in države članice, naj dajo prednost uporabi kmetijskih proizvodov v prehranske namene, tako da politike za spodbujanje biogoriv in metana iz kmetijskih virov postanejo prožnejše, s čimer bi kmetijske trge lahko izključili iz energetskih trgov, kadar cene narastejo, hkrati pa ohranili to pomembno možnost v primeru prekomerne proizvodnje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v zvezi s tem nujno poziva Evropsko komisijo, naj zlasti v okviru skupne kmetijske politike še nadalje razvija regulacijo kmetijskih trgov, ki, kot se je pokazalo, lahko v času pomanjkanja postanejo popolnoma nestabilni in neučinkoviti. To bi zlasti olajšalo uvedbo ukrepov kriznega upravljanja in omogočilo, tudi s pogajanji v okviru Svetovne trgovinske organizacije, vzpostavitev evropskih zalog hrane in kmetijskih proizvodov, da bi se izognili finančnim špekulacijam z mednarodnimi cenami kmetijskih proizvodov. Politike regulacije trgov, ki jih je treba v okviru kmetijske politike ponovno vzpostaviti, morajo biti usmerjene tudi v ohranjanje donosnih cen za kmete, potem ko bodo sedanje napetosti odpravljene, saj je zmožnost kmetov, da živijo dostojno življenje od svojega dela, najboljši vzvod za krepitev kmetijske dejavnosti in zaposlovanja v tem sektorju ter za povečanje števila novih kmetov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | spodbuja Evropsko komisijo, naj izvaja politiko neposredne podpore kmetom, ki bo bolj proticiklična (prilagojena velikosti in vrsti kmetijskih gospodarstev), da bi bolje pomagali najbolj prizadetim sektorjem, hkrati pa se izognili nepotrebni pomoči za sektorje z velikimi dobički; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj večji poudarek nameni spodbujanju napredka pri proizvodnji hrane s financiranjem raziskav in dejavnosti na področjih prilagajanja proizvodnje podnebnim spremembam, zmanjšanja odvisnosti od dobaviteljev zunaj EU, izboljšanja zdravstvene vrednosti proizvedene hrane in podaljšanja obstojnosti hrane z biološkimi metodami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Evropsko komisijo, naj večji poudarek nameni spodbujanju napredka v kmetijski proizvodnji z zmanjšanjem njene energetske intenzivnosti. Na ta način bodo učinkovitost kmetijske proizvodnje in posledično cene hrane precej manj odvisne od nihanja cen energije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Evropsko komisijo, naj večji poudarek nameni zagotavljanju ugodnih gospodarskih pogojev za kmetijstvo ob naraščanju proizvodnih stroškov, in sicer s podporo kmetijskim proizvajalcem, ki bo prilagojena naravi njihove proizvodnje in njenemu potencialu (obsegu); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Evropsko komisijo, naj pri reviziji okvirne direktive o odpadkih in na podlagi dela, ki ga je opravila platforma EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih, določi zavezujoč cilj za prepolovitev živilskih odpadkov do leta 2030 (3); |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da angažiranost in delovanje lokalnih in regionalnih oblasti dopolnjujeta in podpirata prizadevanja na mednarodni in nacionalni ravni v posameznih državah članicah EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja vlogo OR kot institucije, katere člani sodelujejo v neposrednih partnerstvih z ukrajinskimi mesti in regijami; |
| --- | --- |

31.

Grožnje za prehransko varnost

| 32. | poudarja, da se resnična lakota v Evropi kot posledica vojne v Ukrajini še vedno zdi malo verjetna, vendar je vojna že povzročila težave pri oskrbi z nekaterimi proizvodi in privedla do 13,2-odstotnega letnega povišanja cen hrane (avgust 2022), prav tako pa se je precej razširil občutek, da so razmere nepredvidljive; drastično povišanje cen umetnih gnojil, zaščitnih in drugih proizvodnih sredstev ter energije ima lahko nesprejemljive posledice za jesensko in pomladansko setev ter privede do dodatnega porasta cen, ki ga družba ne bo sprejela. To destabilizira tudi regionalne socialno-ekonomske sisteme; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da zaradi sedanjega konflikta z mednarodnih trgov izginjajo kmetijski proizvodi in gnojila dveh zelo velikih svetovnih izvoznikov, tj. Ukrajine, kjer bo vojna povzročila upad kmetijskega sektorja, ki ga bo treba več let ponovno vzpostavljati, in Rusije, ki bi jo bilo treba kot državo agresorko izključiti iz mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi daljša vojna v Ukrajini in izolacija gospodarstva agresorke – Rusije – lahko resno ogrozili prehransko stabilnost, zlasti v neevropskih regijah, kar bo povečalo humanitarne zaveze EU do regij, kjer vlada lakota, in povečalo migracijski pritisk, ki ga te ustvarjajo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je ena največjih groženj za stabilno preskrbo s hrano koncentracija proizvodnje hrane, kar je treba uravnotežiti tako, da se da prednost preskrbi s hrano lokalnih proizvajalcev. Visoko razvite države že desetletja usklajeno sodelujejo pri proizvodnji in distribuciji hrane, vendar so zadnja leta pokazala, da lahko tako politične razmere kot tudi nastajajoče podnebne spremembe, naravne nesreče in pandemije nenadoma in zelo drastično prekinejo povezovalne verige ter velika območja odrežejo od preskrbe. Zaradi omenjenega je na teh območjih potrebno povečati prehransko odpornost s ponovno naselitvijo proizvodnje ter ustvarjanjem minimalnih zasebnih in javnih zalog; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zato poudarja, da je treba razviti dolgoročno strategijo za zaščito evropske prehranske varnosti. Ta bi morala privesti do ponovne selitve živilske proizvodnje v Evropo, zlasti z zrcalnimi določbami v sporazumih o prosti trgovini, ki jih podpiše Evropska komisija, da bi preprečili nelojalno konkurenco uvoženih proizvodov v primerjavi z evropskimi proizvodi. Zavezuje se, da bo podpiral druge države po svetu, zlasti afriške, v njihovih prizadevanjih za neodvisnost pri preskrbi s hrano; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da se lahko razpoložljivost hrane poveča z odgovornejšim ravnanjem z živili, s čimer bi lahko zmanjšali količino odpadkov. To je mogoče doseči na zelo različne načine, kot so zmanjšanje prekomerne proizvodnje, izboljšanje tehnologij žetve in obiranja pridelkov, prevoza, skladiščenja in predelave, prilagajanje trgovine in ponudbe gostinskih storitev dejanskemu povpraševanju ter ozaveščanje potrošnikov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je pripravljen ukrepati na ravni regionalnega razvojnega načrtovanja, da bi povezali kmetijsko in prehransko politiko na območni ravni ter tako okrepili trajnostno prehransko varnost, izboljšali kakovost hrane in zmanjšali njene negativne učinke. Za to so potrebne sistemske spremembe v tehnologijah proizvodnje in upravljanja hrane, in sicer zmanjšanje vplivov proizvodnje hrane na okolje, zmanjšanje odvisnosti EU od zunanjih dobaviteljev hrane in vzpostavitev evropskega solidarnostnega sistema za zanesljiv dostop do hrane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k zagotavljanju absolutne zaščite proizvodov, ki jih zajema shema geografskih označb Unije: zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) in geografska označba; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Evropsko komisijo, naj več pozornosti nameni financiranju projektov za povečanje prehranske varnosti na regionalni ravni, da bi zagotovili varnost lokalnih skupnosti, vsaj za obdobje, ki je potrebno, da zavezniške države organizirajo pomoč. To bi bilo treba doseči z diverzifikacijo proizvodnje hrane, povečanjem površin za njeno proizvodnjo, prilagoditvijo kmetijskih površin podnebnim spremembam, financiranjem raziskav in dejavnosti za proizvodnjo hrane z daljšim rokom uporabnosti, mehanizmi skladiščenja na ravni EU za tiste regije, ki zaradi naravnih in geografskih razlogov ne morejo doseči enake samozadostnosti, ter vzpostavitvijo jamstva za prehransko varnost na ravni EU; |
| --- | --- |

40.

Ekološko kmetovanje kot dejavnik krepitve prehranske varnosti in zmanjšanja negativnih vplivov kmetijstva na okolje

| 41. | priporoča, naj se v prid prehranske varnosti obrne trend vse večje specializacije proizvodnje hrane in s tem koncentracije teh območij. To je značilno za intenzivno kmetijsko proizvodnjo, usmerjeno v kar največjo ekonomsko učinkovitost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je ta cilj mogoče doseči z znatnim povečanjem deleža kmetijstva, ki se izvaja v skladu z načeli ekološkega kmetovanja, ter spodbujanjem nasadov trajnic. To bo prispevalo k zmanjšanju uporabe mineralnih gnojil in kemičnih fitofarmacevtskih sredstev, hkrati pa znatno izboljšalo zmogljivost tal za zadrževanje vode, kar je pomembno tako v obdobjih pomanjkanja kot prevelikih količin vode; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da bosta doseženi dve glavni koristi: znatno zmanjšanje škodljivega vpliva intenzivnega kmetijstva na okolje in večja avtonomija regij pri preskrbi s hrano s povečanjem njihovih zmogljivosti za proizvodnjo hrane, ki bo temeljila na lokalno pridelanih kmetijskih proizvodih (skrajšanje dobavnih verig in zmanjšanje odvisnosti od proizvodnje hrane); |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da je treba podpirati in varovati terasaste površine in površine, ki se obdelujejo s terasiranjem, s katerimi je mogoče ublažiti učinke podnebnih sprememb, in sicer z izboljšanjem absorpcije vode ob padavinah, zmanjšanjem erozije tal ter tveganja poplav in gozdnih požarov ter povečanjem sekvestracije organskega ogljika v tleh; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je za dosledno izvajanje evropskega zelenega dogovora v kmetijstvu kljub nespornim okoljskim koristim potrebno stalno spremljanje, da bi se izognili znižanju ravni kmetijske proizvodnje, ki zagotavlja prehransko varnost, zlasti na svetovni ravni. Preučiti bi bilo treba, ali naj države EU kratkoročno nadomestijo padec kmetijske proizvodnje v Ukrajini in zmanjšanje uvoza hrane iz te države, če bi do tega prišlo kot posledica vojne in bi lahko povzročilo lakoto v afriških in bližnjevzhodnih državah. Zato bi bilo treba pričakovati povečanje kmetijske proizvodnje in s tem revizijo splošnih ciljev evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da se je svetovna uporaba dušikovih, fosforjevih in kalijevih gnojil (po podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo) med letoma 2000 in 2019 povečala za 40 %. Trenutno znaša več kot 200 milijonov ton letno, razpoložljivi podatki pa kažejo na zelo veliko prekomerno uporabo gnojil. Ocenjuje se, da več kot polovico uporabljenih dušikovih gnojil in približno tri četrtine fosforjevih gnojil rastline ne absorbirajo in ta ostanejo v tleh ali pa prodrejo v vodna telesa ter tako v veliki meri določijo njihovo ekološko in kemijsko stanje. Poleg tega poudarja, da je cilj okvirne direktive o vodah doseči vsaj dobro ekološko stanje voda. Prekomerna uporaba mineralnih gnojil za proizvodnjo hrane je trenutno glavni vzrok degradacije vodnega okolja in bi jo bilo treba odpraviti tudi v okviru sprejete vodne politike Unije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da sta Kitajska in Indija odgovorni za več kot polovico prekomerne uporabe gnojil, kar je še en primer, da v teh državah hiter gospodarski razvoj poteka na račun degradacije okolja in da tako pridobljene konkurenčne prednosti niso poštena konkurenca. Potrošnike blaga, uvoženega iz teh dveh držav, bi bilo treba bolje seznaniti s tem dejstvom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priznava, da ni mogoče uvesti univerzalnega ekološkega kmetijstva, vendar bi si morala EU prizadevati za dosledno izvajanje akcijskega načrta za ekološko kmetovanje in cilja iz strategije „od vil do vilic“, da bi do leta 2030 na 25 % kmetijskih površinah izvajali ekološke prakse. Vendar ti cilji ne smejo poslabšati že tako težkih gospodarskih in družbenih razmer na evropskem podeželju, temveč negativne težnje obrniti v drugo smer. V zvezi s tem poziva institucije EU, na analizirajo metode za dosego okoljskih ciljev kmetijske proizvodnje. Za dosego teh ambicioznih ciljev je treba podpreti okolju prijazno kmetovanje, vključno z ekološkim kmetovanjem (popolno izpolnjevanje meril za tovrstno kmetovanje), kmetovanjem, povezanim s habitati (subvencije za kmetije na območjih z dragocenimi naravnimi značilnostmi), in okolju prijaznim/integriranim kmetovanjem (podpora kmetijam, ki izvajajo izbrane ukrepe z ekološkim pomenom, npr. v okviru sedanjega kmetijsko-okoljskega programa za trajnostno kmetijstvo, zaščito vode in tal in varovalne pasove). Priporoča se, naj bodo izplačila EU na področju kmetijstva tesno povezana tako z okoljskimi cilji kot s prehransko varnostjo. Dolgoročne okoljske ambicije EU bi morale vključevati cilj, da bi hrana, pridelana na njenem ozemlju, povzročala kar najmanj negativnih vplivov na okolje. Tako pridelana hrana ima tudi večjo hranilno vrednost in je bolj zdrava. |
| --- | --- |

48.

Povišanje cen

| 49. | meni, da hitro rastoči življenjski stroški, med drugim znatno zvišanje cen hrane, doslej niso privedli do zmanjšanja porabe hrane na raven, ki bi bila nevarna za življenje ali zdravje, vendar so prispevali k manjši kakovosti življenja zaradi potrebe po opustitvi nekaterih proizvodov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba sprejeti zaščitne ukrepe v zvezi z najrevnejšimi prebivalci, da bi jim pomagali pri težavnem dostopu do hrane, ki bi lahko dolgoročno negativno vplival na zdravje, zlasti s podpiranjem organizacij za pomoč v hrani, šol in vrtcev na marginaliziranih območjih ter zagotavljanjem pomoči brezdomcem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja, da je ta izguba konkurenčnosti predvsem posledica nelojalne konkurence uvoženih kmetijskih proizvodov. Zato predlaga, naj Evropska komisija v svoje prostotrgovinske sporazume vključi zrcalne določbe, s katerimi bi zagotovili, da bodo uvoženi kmetijski proizvodi izpolnjevali enake okoljske in socialne standarde, kot veljajo v Evropi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da naraščajoče cene blaga in storitev znatno zmanjšujejo donosnost proizvodnje kmetijskega sektorja. Po eni strani se proizvodni stroški povečujejo, po drugi strani pa bo dražja hrana iz Evrope na trgih manj konkurenčna; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da so glavna tveganja za kmetijsko dejavnost in proizvodnjo hrane trenutno posledica zelo visokih in nedavno izrazito povišanih cen mineralnih gnojil, goriv (zlasti dizelskega goriva), električne energije in fitofarmacevtskih sredstev. Težave še povečuje naraščajoči problem oskrbe z vodo v kmetijstvu v zadnjih letih, slabšanje podnebnih razmer in nenadni vremenski pojavi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da lahko zmanjšanje donosnosti kmetijstva resno in znatno ogrozi prehransko varnost, saj je kmetijska dejavnost ciklična in je ni mogoče takoj spremeniti. Za obnovitev čred ali pripravo površin za ponovno setev je potrebnih več mesecev; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da z vidika regij hitro rastoči življenjski stroški, med njimi cene hrane, zelo ogrožajo stabilnost lokalnih in regionalnih socialno-ekonomskih sistemov. Negativno bodo vplivali na trg dela, dohodke ljudi, prihodke lokalnih oblasti in navsezadnje povzročili povečanje revščine, zaradi česar bodo morale lokalne in regionalne oblasti sodelovati pri odpravljanju posledic tega problema. Nestabilnost na živilskem trgu ima zato veliko širše posledice in lahko vpliva na ustrezno izvajanje nalog, dodeljenih posameznim lokalnim in regionalnim oblastem, ter zmanjša temelje za regionalno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da bodo morali podjetniki zaradi potrebe po ohranitvi temeljev podjetij zmanjšati izdatke za razvoj, kar bo negativno vplivalo na gospodarske inovacije; |
| --- | --- |

56.

Krepitev učinkovitih in medsektorskih prilagoditvenih ukrepov ter odpravljanje izgube in škode

| 57. | opozarja na zapleten problem živilskih odpadkov, katerih zmanjšanje bo omogočilo številne koristi na različnih ravneh, zlasti zmanjšanje uporabe dragocenih virov, potrebnih za proizvodnjo, prevoz in distribucijo hrane, in sicer energije, vode, stroškov dela, površin, namenjenih proizvodnji, in proizvodnje toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja pomen sistemskih ukrepov za zmanjšanje živilskih odpadkov, saj bo odgovornejše ravnanje privedlo do zmanjšanja obsega nakupov, kar bo imelo posledice za proizvodnjo, predelavo, prevoz, trgovino in trg dela. Zato je potreben načrtovan prehod, ki bo upošteval zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je nujno treba oblikovati in spodbujati kratke in hitre dobavne verige od kmetov do potrošnikov, ki bi prinesle nižje cene, visoko kakovost in hitro dostavo. Skrajšanje verig preskrbe s hrano bo imelo tudi pomemben vpliv na podnebje, saj se bodo zmanjšale emisije iz prometa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba pri spodbujanju javnosti k uporabi lokalno pridelane hrane poudariti kraj proizvodnje (ustvarjanje regionalnih blagovnih znamk), ustrezno označevanje in lokalni gospodarski patriotizem pa lahko pripomoreta k sprejemanju višjih cen hrane, če so te potrebne zaradi stroškov proizvodnje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja, da naj bi se po ocenah pridelava kmetijskih rastlin zaradi zelenega dogovora znatno zmanjšala, zaradi naraščajočih cen hrane pa se bo v družbi pojavila nenaklonjenost energetskemu prehodu. Zato so potrebni zaščitni ukrepi, da se ustvarita pozitivno vzdušje in razumevanje zelenega dogovora; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da je potrebno medsektorsko sodelovanje med kmeti, javnimi organi, podjetji in znanstveniki, da bi razvili pristope za prilagajanje kmetijstva podnebnim spremembam, in sicer ukrepe za blažitev in prilagajanje zaradi pomanjkanja vode in naravnih nesreč. Z njimi bi zmanjšali spremenljivost letne dinamike v kmetijski proizvodnji in čim bolj odpravili morebitne dodatne pomanjkljivosti in izgube pri proizvodnji hrane. Ukrepi bi morali vsebovati javne naložbe ter tehnološke in agroekološke inovacije, hkrati pa bi morali potekati vzporedno z uresničevanjem zelenega dogovora ob spoštovanju okoljskih virov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da industrializacija kmetijske proizvodnje prispeva tudi k večji odvisnosti držav. kar je zlasti vidno v kemijski industriji. Rusija je največja izvoznica dušikovih, fosforjevih in kalijevih gnojil na svetu. Poleg tega koncentracija proizvodnje povzroča zelo velik ogljični odtis zaradi obsežnega transporta teh gnojil na svetovni ravni (med celinami se letno opravi transport več kot 20 milijonov ton gnojil). Za proizvodnjo gnojil so potrebne zelo velike količine plina, kar dve tretjini svetovnih virov pa je skoncentrirano v petih državah. To predstavlja resnično tveganje, da bi bile od uravnavanja cen plina odvisne tudi cene gnojil in nazadnje tudi cene proizvedene hrane. Zato bi si bilo treba prizadevati za diverzifikacijo proizvodnje in dobave kmetijskih surovin; |
| --- | --- |

63.

Težave informacijske politike o živilski industriji EU

| 64. | poudarja, da so dezinformacije o razpoložljivosti hrane eden najučinkovitejših načinov za destabilizacijo socialnega miru in spodbujanje ljudi k nerazumnemu ravnanju, zato jih je treba odločno preprečevati. Nadalje poudarja, da bi morale imeti države članice možnost, da v prihodnje pomirijo prebivalstvo z dovolj ambicioznimi načrti za ravnanje v izrednih razmerah na področju prehranske varnosti in tako sledijo sporočilu Komisije z dne 12. novembra 2021; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da lahko strukturne spremembe v proizvodnji hrane, ki zmanjšujejo odvisnost od zunanjih dobaviteljev in povečujejo pomen regionalno pridelane hrane, privedejo do višjih cen hrane, zato je potrebna pregledna in zanesljiva informacijska politika, ki bi namenila pozornost ne le zanesljivosti oskrbe, temveč tudi zmanjšanju okoljskih stroškov pri proizvodnji hrane; |
| --- | --- |

65.

| 66. | spodbuja nadaljnjo promocijo visokokakovostne hrane, proizvedene v bližini domov. |
| --- | --- |

66.

V Bruslju, 30. novembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  UL C 37, 2.2.2021, str. 22.

1

(2)  UL C 272, 17.8.2017, str. 14.

2

(3)  Cilji zmanjšanja živilskih odpadkov (europa.eu).

3

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/30

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost mladinske politike v EU – Razmislek o mladinski politiki in vključevanju vidika mladih v okviru evropskega leta mladih 2022

(2023/C 79/06)

| Poročevalec: | Tine RADINJA (SI/Zeleni), župan občine Škofja Loka |
| --- | --- |

Poročevalec:

Tine RADINJA (SI/Zeleni), župan občine Škofja Loka

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Uvodne ugotovitve

| 1. | želi s tem dokumentom ponuditi nov in celovit razmislek o mladinski politiki, vključevanju mladinskih vprašanj v vsa področja politike in dejavnem sodelovanju mladih pri gradnji prihodnje Evrope, in sicer v okviru evropskega leta mladih 2022 v skladu s Sklepom (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in priporočilom Konference o prihodnosti Evrope. Nadalje podaja odločno priporočilo o vključevanju vidika mladih, ki je eden ciljev evropskega leta mladih 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so številni mladi zaradi pandemije COVID-19 izgubili skoraj dve leti izobraževalnih možnosti, dela, duševnega zdravja in socialnega življenja. Zato evropsko leto mladih ne bi smelo biti namenjeno le priznanju žrtvovanja mlajših generacij med pandemijo, temveč bi moralo sprožiti trajne spremembe, ki se bodo nadaljevale tudi pozneje. V času, ko družba okreva po posledicah pandemije, je za izhod iz krize bistveno sodelovanje z mladimi in razumevanje njihovih skrbi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sta pri mladinski politiki in vključevanju vidika mladih še posebej pomembni teritorialna in socialna razsežnost, saj so med regijami velike razlike pri dostopu do osnovnih storitev, izobraževanja, delovnih mest, stanovanj in družbene mobilnosti, kar na mlade različno vpliva. Lokalne in regionalne oblasti imajo velike pristojnosti na številnih področjih, ki so pomembna za mladinsko politiko, kot so stanovanja, izobraževanje, zaposlovanje, boj proti revščini, diskriminacija, podpora študentom, mladinska združenja, mladinsko delo ter kulturne in prostočasne dejavnosti. Zato je treba lokalno in regionalno raven bolje upoštevati v vseh fazah usklajevanja in izvajanja strategije EU za mlade; |
| --- | --- |

3.

Vključevanje vidika mladih

| 4. | poziva, naj se v oblikovanje politik na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni vključi vidik mladih in njihovih pravic, pri čemer je treba sistematično zagotavljati, da se vprašanja in perspektive mladih upoštevajo na vseh področjih politike. Nadalje bi se bilo treba z mladimi in mladinskimi organizacijami posvetovati v vseh razpravah o politikah, da bi dosledno uporabljali pristop, ki temelji na vključevanju vidika mladih, tudi pri izvajanju nacionalnih načrtov za uporabo svežnjev za financiranje in okrevanje iz instrumenta Next Generation EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj izvede oceno učinka EU z vidika mladih, ki bi omogočila presojo posledic, ki jih imajo politike za mlade. Pred uvedbo vseh novih politik je treba storiti vsaj naslednje tri korake: smiselno sodelovati z ustreznimi mladinskimi deležniki, med drugim strokovnjaki na področju mladih in predstavniškimi mladinskimi organizacijami, ki obravnavajo pomembne teme, oceniti učinke politik na mlade in predlagati ukrepe, ki bi ublažili morebitne negativne posledice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva evropske institucije ter nacionalne in lokalne vlade, naj zbirajo podatke, ki zadevajo mlade na vseh področjih politike, in naj bodo ti dosledno razčlenjeni po starosti. Podatke bi bilo treba zbirati v sodelovanju z mladinskimi organizacijami in sprejeti politike za izboljšanje njihove podatkovne pismenosti, da bi lahko dostopale do informacij, jih analizirale in razlagale ter tako pripravljale z dokazi podprte dejavnosti zagovorništva in projekte za spodbujanje sprememb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba mladinsko politiko vključiti v vse politike EU na podlagi horizontalnega pristopa in s spodbujanjem medsektorskega, medregijskega in čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k ukrepom, ki bodo utrdili in okrepili vlogo mladinskih organizacij, saj močne evropske mladinske organizacije prispevajo k državljanski vzgoji, boljšemu poznavanju demokracije in aktivnejšim državljanom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da se civilni prostor za mladinske organizacije v zadnjih letih krči, in poziva k več in trajnostnim virom ter operativnemu financiranju, ki bo ustrezalo strukturnim potrebam mladinskih organizacij. Sredstva je treba razdeljevati pregledno, kar bo podprlo trden mladinski sektor, ki bo mladim iz vseh okolij kot aktivnim državljanom zagotavljal dostop do varnega prostora za sodelovanje, udejstvovanje in rast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen evropskih regij in občin za uspeh strategije EU za mlade in prispevek, ki ga lahko doprinesejo z izobraževanjem in kulturnimi dejavnostmi za razvoj vključujoče družbe za mlade, ter spodbuja krepitev regionalne in lokalne razsežnosti mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj vprašanja mladih obravnavajo kot stalno prednostno nalogo pri oblikovanju politik, in predlaga, naj vse lokalne in regionalne oblasti sprejmejo lokalno strategijo za mlade; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi mladinsko razsežnost v programih Erasmus+ in evropska solidarnostna enota ter sprejme dodatne ukrepe, da bodo lahko v teh programih sodelovale vse skupine mladih, da bodo mladi opolnomočeni in da bodo – tudi v ta namen – deležni ustrezne podpore. Države članice ter regionalne in lokalne oblasti pa poziva, naj spodbujajo informacijske kampanje, s katerimi bi mladim pokazali, da jim lahko ta udeležba prinese osebne in poklicne koristi, ter naj jo spodbujajo v šolah in na univerzah; |
| --- | --- |

12.

Zaposlovanje in socialna zaščita

| 13. | poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za uveljavitev pravice mladih do stabilne in kakovostne zaposlitve z dostojnimi delovnimi pogoji po vsej Evropi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pozitivno vlogo podjetniškega izobraževanja, socialnega podjetništva in socialnega gospodarstva pri zmanjševanju brezposelnosti mladih ter poziva nosilce odločanja na evropski in nacionalni ravni, naj si prizadevajo za odpravo ovir za mlade podjetnike, med drugim ovir pri temu, da bi v času študija lahko imeli tudi podjetje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj spodbujajo približevanje mladih evropskim institucijam ter mobilnost mladih med izobraževalnimi in univerzitetnimi ustanovami držav članic, pri čemer naj poudarjajo priložnosti za poklicni in osebni razvoj, ki jih prinaša takšna mobilnost, in pozitivne izkušnje, ki jih lahko prinese pri razvoju mladih Evropejcev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaga, naj Evropska komisija sprejme podporne, dopolnilne in usklajevalne ukrepe za zmanjšanje negotovosti zaposlitve med mladimi, izboljšanje dostopa do socialne zaščite, ki ne dopušča nikakršnih oblik diskriminacije na podlagi starosti in je enaka kot pri starejših starostnih skupinah, ter ukinitev minimalnih plač za mlade; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča tesnejše usklajevanje na področju politike zaposlovanja mladih, zlasti v zvezi z izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade v lokalnih in regionalnih javnih zavodih za zaposlovanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj se pri pregledu okvira za kakovost pripravništev, ki ga bo opravila Evropska komisija, dejansko prepove neplačano pripravništvo v vseh državah članicah in naj se sprejmejo ukrepi, med drugim direktiva EU, da bodo pripravništva, delovne prakse in vajeništva zagotavljali osnovne standarde pravic v zvezi z delovnimi pogoji, zlasti zakonsko določeno minimalno plačo in socialno zaščito; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen dostojnega in cenovno sprejemljivega otroškega varstva, ki staršem, tudi mladim staršem, omogoča (ponovni) vstop na trg dela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo konkretne ukrepe za izboljšanje vključevanja mladih iz vseh okolij na trg dela, za boj proti diskriminaciji in zagotavljanje enakih možnosti. V zvezi s tem je potrebno nadaljnje usklajevanje, da bi bolj dosegli mlade ranljive osebe, ki se soočajo z več ovirami, zlasti zaradi revščine, spola, spolne usmerjenosti ali spolne identitete, invalidnosti, nizke stopnje izobrazbe ali pripadnosti etnični manjšini/migrantskega ozadja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja, da je treba priznati, „da so LGBTI+ mladi v Evropi še posebno ranljivi, saj so že v mladosti izpostavljeni diskriminaciji, viktimizaciji, stigmatizaciji in zlorabam ter imajo težave pri razkritju svoje usmerjenosti družini in svojim skupnostim; poleg tega se srečujejo s slabim razumevanjem težav LGBTI+ oseb v strokovnih službah in širši družbi ter z izzivi na področju duševnega, telesnega in spolnega zdravja“ (2). Zato se zavzema za učinkovite ukrepe na evropski ravni, da bi LGBTI+ mlade povsem opolnomočili; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so otežen dostop do stanovanj in visoki stanovanjski stroški velik dejavnik, ki preprečuje samostojnost mladih, kar otežuje izobraževalno in poklicno mobilnost ter zmanjšuje kupno moč mlajših generacij. Zato poziva, naj bo sprejetje podpornih ukrepov prednostna naloga, tudi z uporabo sredstev EU, da bi vsem mladim v Evropi zagotovili primerne in cenovno dostopne stanovanjske pogoje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da so številni mladi Evropejci zaradi pandemije COVID-19 izpostavljeni večjemu tveganju revščine in socialne izključenosti, in poziva k podpornim ukrepom EU, s katerimi bi mladi vedno prejeli zadostno podporo v času krize; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je potrebno nadaljnje usklajevanje za izmenjavo primerov dobre prakse, ciljev in kazalnikov v zvezi z bojem proti revščini, tveganjem socialne izključenosti in socialno prekarnostjo mladih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja na kritične razmere, s katerimi se soočajo mladi begunci, zlasti mladoletniki brez spremstva, in poziva k sprejetju podpornih ukrepov, s katerimi bi vsem mladim beguncem in njihovim družinam omogočili dostop do osnovnih storitev, kot so izobraževanje, nastanitev in zdravstveno varstvo, ter zaščito njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

Telesno in duševno zdravje ter dobro počutje mladih

| 26. | poudarja, kako pomembno je imeti dostop do splošnih, cenovno sprejemljivih in visokokakovostnih zdravstvenih storitev, tako preventivnih kot kurativnih, zato vztraja, da je treba odpraviti ovire, s katerimi se srečujejo mladi, ki nimajo dostopa do socialne varnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je nujno odpraviti stigmatizacijo in priznati izzive na področju duševnega zdravja ter ovire, s katerimi se soočajo mladi zaradi pandemije, in da bi bilo treba nemudoma ukrepati za odziv na potrebe mladih na področju duševnega zdravja. |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaga celostni pristop k duševnemu zdravju s spodbujanjem socialnih pravic in svežnjev ekonomske zaščite, s katerimi bi obravnavali socialno-ekonomske dejavnike duševnega zdravja s ciljno usmerjeno podporo ter zagotavljanjem osnovnih storitev in pravic mladim, ki se soočajo z izključenostjo, diskriminacijo in marginalizacijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k ukrepom, s katerimi bi zagotovili, da bo podpora za duševno zdravje cenovno dostopna in na voljo vsem mladim, tudi najranljivejšim. Nadalje poziva k večji dostopnosti in financiranju varstva duševnega zdravja, da bi lahko vsakdo dobil pomoč, ki jo potrebuje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k večjim naložbam v že obstoječe pobude za oblikovanje skupnosti od spodaj navzgor, kot so mladinski centri ter brezplačne in dostopne kulturne in športne dejavnosti, ter k podpori organizacijam civilne družbe, ki se ukvarjajo z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k strategiji EU za duševno zdravje, ki bo vključevala ukrepe za preprečevanje težav z duševnim zdravjem, smiselno opolnomočenje in dejavno udeležbo mladih Evropejcev pri sprejemanju odločitev v zvezi z njihovim duševnim zdravjem, pa tudi ciljno usmerjeno podporo duševnemu zdravju v vseh življenjskih obdobjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vztraja, da je treba v celoti zaščititi spolne in reproduktivne zdravstvene pravice mladih, vključno z dostopom do cenovno sprejemljivih kontracepcijskih sredstev in menstrualnih higienskih pripomočkov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja, da je Evropska komisija ustanovila usmerjevalno skupino za promocijo zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih boleznih. Vendar poziva, naj se v usmerjevalni skupini več pozornosti nameni položaju mladih; |
| --- | --- |

33.

Smiselna udeležba

| 34. | ponavlja svojo podporo za „spodbujanje osebnostnega razvoja invalidov, zlasti otrok in mladih, kot pri vseh drugih, in sicer z dostopom do umetnosti, kulture, rekreacije, prostega časa, športa in turizma“ (3), kar je ključni element dobrega počutja invalidov. V ta namen opozarja na pomen športa pri vključevanju invalidov in „poziva države članice k promociji programov, ki omogočajo sodelovanje invalidov z večjimi omejitvami, tudi invalidnih otrok in mladine“ (4); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je evropsko leto mladih 2022 odlična priložnost za spodbujanje smiselne udeležbe mladih v demokratičnem življenju, njegova zapuščina pa bi morala biti strukturna krepitev demokracije za mlade s poudarkom na vlogi predstavniških mladinskih organizacij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priporoča, naj se mladi vključijo v oblikovanje, vodenje, izvajanje in ocenjevanje politik, ki vplivajo nanje, na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter v povezane formalne posvetovalne mehanizme. Prav tako bi bilo treba spremljati uspešnost in izvajanje teh pobud, da bo sodelovanje mladih prineslo oprijemljive rezultate ali da bo mogoče jasno pojasniti, zakaj zamisli ali pobud ni bilo mogoče uresničiti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva vse pristojne organe na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, naj ustanovijo mladinske svete, da bi okrepili zaupanje mladih v delovanje institucij, ter podprejo razmislek, svobodo izražanja, odločanje in poznavanje demokratičnih načel ter svoboščin posameznikov in družbe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k nadgradnji že obstoječih participativnih mehanizmov, kot je mladinski dialog EU, ki vsem mladim v EU omogoča, da izrazijo svoje mnenje o pomembnih temah in vplivajo na zakonodajne postopke, tako da neposredno sodelujejo z nosilci odločanja. Ta proces bi bilo treba nadalje razviti in vanj vključiti tudi druge institucije EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k uvedbi ukrepov za podporo mladim in njihovo opolnomočenje, da se bodo lahko spoprijeli s trajnostnim razvojem in bojem proti podnebnim spremembam, ter k izkoriščanju njihovega potenciala za pomembne spremembe v družbah; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj resno razmislijo o znižanju volilne starosti na 16 let za vse lokalne in regionalne volitve v Evropi. Hkrati poziva k pripravi podatkov in izmenjavi znanja o vplivu institucionalnih ureditev na politično udejstvovanje mladih, na primer v zvezi z najnižjo starostjo za oddajo glasu in kandidiranje na volitvah ali omejitvami števila političnih mandatov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k podpori in usklajevanju ukrepov za poglobitev znanja mladih na področju državljanske vzgoje, da bi mladi razumeli sprejemanje odločitev v svojih lokalnih skupnostih in bili seznanjeni z demokratičnimi procesi ter svojimi človekovimi in državljanskimi pravicami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba vsem mladim zagotoviti dostop do kakovostnih informacij o priložnostih za sodelovanje in spodbujati ozaveščeno udeležbo, zlasti v demokratičnih procesih; |
| --- | --- |

42.

Vključujoča družba

| 43. | podpira usklajevanje in izmenjavo primerov dobre prakse o vlogi spola pri izobraževanju in zaposlovanju, da se opredelijo ovire in izboljša dostop žensk ter deklet do vseh izobraževalnih in poklicnih možnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podpira vključevanje vidika spola v javne politike na vseh ravneh in ponavlja poziv k „vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju kampanje za ozaveščanje ter komuniciranje na ravni EU, ki je potrebna za boj proti spolnim stereotipom, in poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti mladim, saj je to ena od skupin, ki imajo glavno vlogo pri spremembah“ (5); |
| --- | --- |

44.

| 45. | meni, da je vključevanje mladih z migrantskim ozadjem v izobraževanje in družbeno življenje prednostna naloga, zato poziva k nadaljnjemu usklajevanju in izmenjavi znanja ter primerov dobre prakse o učinkovitih politikah na tem področju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je treba okrepiti podporne ukrepe, s katerimi bi mladim Romom zagotovili dostop do osnovnih storitev v vseh državah članicah EU. Ponavlja svoje trdno prepričanje, „da imajo štiri ključna tematska področja, ki jih je [v svojem strateškem okviru EU za Rome] navedla Evropska komisija pri opredeljevanju svojih ciljnih skupin, in sicer izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja, vodilno vlogo v procesu vključevanja Romov, skupaj s socialnimi storitvami, zlasti na lokalni in regionalni ravni“ (6). Zavzema se za obsežno podporo romskim otrokom, da bi se učinkovito spoprijeli z nizko stopnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je boj proti diskriminaciji, rasizmu in drugim oblikam nestrpnosti ključnega pomena v boju proti nasilni radikalizaciji in pri preprečevanju, da bi mladi postali žrtve političnega ali verskega ekstremizma. V zvezi s tem meni, da bi morali imeti izobraževanje in organizacije civilne družbe ključno vlogo pri seznanjanju z demokratičnimi in humanističnimi vrednotami, tesnejše usklajevanje na tem področju na ravni EU pa bi bilo lahko koristno za vse države članice; |
| --- | --- |

47.

Mladinsko delo

| 48. | poziva k ukrepom za podporo razvoja kakovostnega mladinskega dela na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, med drugim k dodatnim usklajevalnim in podpornim ukrepom, katerih cilj je zagotoviti visokokakovostno usposabljanje plačanih in prostovoljnih mladinskih delavcev, ter k dodelitvi zadostnih sredstev organizacijam za mladinsko delo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da bo evropska agenda za mladinsko delo, ki bo zagotavljala kakovost, inovacije in priznavanje mladinskega dela, uspešna le, če bodo v njeno uresničevanje obsežno vključene lokalne in regionalne oblasti. Nadalje meni, da je treba za učinkovito spremljanje pobude zagotoviti dovolj podatkov in skupnih kazalnikov, tudi na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podpira vzpostavitev pravnega okvira za koncept mladinskega dela, da bi ga bolje opredelili, določili naloge in pristojnosti mladinskih delavcev ter jim zagotovili posebno priznanje za njihovo delo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva k nadaljnjemu priznavanju in podpori prostovoljstva; |
| --- | --- |

51.

Izobraževanje in usposabljanje

| 52. | poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj zagotovijo splošen dostop do kakovostnega izobraževanja že od zgodnjega otroštva (s posebnim poudarkom na učenju jezikov), ter predlaga nadaljnje usklajevanje in izmenjavo primerov dobre prakse na področju socialnega vključevanja mladih, zlasti ranljivih mladih, v izobraževalni sistem (na vseh ravneh) ter preprečevanja zgodnjega opuščanja šolanja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za nadaljnje širjenje pridobivanja kompetenc in priznavanje kompetenc, pridobljenih z neformalnim izobraževanjem in priložnostnim učenjem od zgodnjega otroštva naprej, ter za zagotovitev, da se te kompetence lahko potrdijo ob vstopu ali vrnitvi v formalno izobraževanje, zaposlitev itd. Zavzema se tudi za spodbujanje prečnih spretnosti, ki ustrezajo spreminjajoči se naravi zaposlitev, ter znanja jezikov kot prioritete za povečanje možnosti mladih za vključitev na trg dela; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva, naj se podprejo plačani in prostovoljni mladinski delavci ter mladinske organizacije kot ključni ponudniki izobraževanja v okviru neformalnega izobraževanja in priložnostnega učenja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva k podpornim ukrepom, s katerimi bi zagotovili, da bodo lahko vsi učitelji pridobili in posodabljali potrebno pedagoško znanje in spretnosti na visoki ravni s posebnim poudarkom na digitalnih kompetencah, ter bi dosegli, da bo njihov poklic priznan in cenjen v družbi, kar se mora kazati tudi pri njegovem ekonomskem ovrednotenju na trgu dela; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podpira oblikovanje vseevropskih platform in nadaljnjo uporabo že obstoječih za vsesplošno razširjanje izobraževalnih vsebin in orodij na vključujoč in večjezični način ob upoštevanju regionalnih jezikov; |
| --- | --- |

56.

Digitalni prehod

| 57. | poudarja, kako pomembno je, da imajo vsi mladi dostop do novih tehnologij in ustrezne opreme, ki bo vsem omogočila enake priložnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | priporoča opredelitev ustreznih znanj, spretnosti in kompetenc ter standardov, potrebnih za digitalizacijo izobraževanja, vključno z iskanjem in odpravo morebitnih novih dejavnikov izključevanja učiteljev/izvajalcev usposabljanja in mladih; |
| --- | --- |

58.

| 59. | spodbuja razvoj celovitih digitalnih kompetenc v izobraževalnih sistemih za mlade, med njimi kompetenc za smiselno uporabo tehnologije. |
| --- | --- |

59.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (UL L 462, 28.12.2021, str. 1).

1

(2)  Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COR-2020-05861).

2

(3)  Strategija o pravicah invalidov (COR-2021-01679).

3

(4)  Prav tam.

4

(5)  Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COR-2020-02016).

5

(6)  Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COR-2020-05625).

6

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/36

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Krepitev podpore kohezijske politike regijam z neugodnimi geografskimi in demografskimi razmerami (člen 174 PDEU)

(2023/C 79/07)

| Poročevalka: | Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR/EA), predsednica korziške skupščine |
| --- | --- |

Poročevalka:

Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR/EA), predsednica korziške skupščine

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | poudarja, da člen 174 PDEU Evropski uniji in njenim državam članicam nalaga, naj cilj EU glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije (člen 3(3) PEU) še posebej izvajajo na podeželju, na območjih, ki jih je prizadel industrijski prehod, ter v regijah, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije in regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, otoki ter čezmejne in gorske regije; Upoštevati bi bilo treba tudi regije z zelo starim prebivalstvom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vztraja, da ima kohezijska politika EU sicer ključno vlogo pri izvajanju člena 174 PDEU, a so k temu zavezane tudi vse druge politike EU (zlasti evropski zeleni dogovor in digitalna agenda), ki ne smejo ogroziti cilja teritorialne kohezije teh območij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da se spoštovanje načel deljenega upravljanja kohezijske politike in tudi načela subsidiarnosti (člen 5(3) PEU) ne sme nikoli uporabiti kot argument za spodkopavanje uporabe člena 174 PDEU na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da se z novim krogom financiranja v okviru kohezijske politike uvaja nov cilj politike št. 5 – Evropa, ki je bližje državljanom, ki ga lahko države članice uporabijo za boljše usmerjanje podpore na območja iz člena 174; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da se ravno zaključuje oblikovanje partnerskih sporazumov in programov za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da nova teritorialna agenda 2030 skupaj z novo dolgoročno vizijo EU za podeželska območja, paktom za podeželje in nedavno predloženim paktom za otoke (1) daje območjem iz člena 174 močan nov politični zagon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da se številni novi skladi EU, ki imajo eksplicitno ali implicitno teritorialno razsežnost (strukturni in investicijski skladi EU, vključno s skladom za pravični prehod, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter mehanizem za okrevanje in odpornost), večinoma načrtujejo izolirano. V resnici pa vsa območja iz člena 174, tako tista z enakimi strukturnimi ovirami znotraj ene države članice kot tista z enakimi ovirami v različnih državah članicah, potrebujejo resnično celosten pristop k vsem tem ukrepom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vendar je zaskrbljen, da to ni dovolj, saj nedavno osmo poročilo o koheziji kaže, da se razlike povečujejo, zlasti znotraj držav članic, kar nesorazmerno vpliva na regije iz člena 174, saj njihove strukturne omejitve povzročajo dodatne stroške; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je treba ponovno oceniti vpliv na zaščito in spodbujanje regij iz člena 174, ki ga imajo druge politike EU, zlasti na področju prevoza, energije, enotnega trga in konkurence. Potrebe teh regij se pogosto upoštevajo šele v končnih fazah zasnove politik, na primer pri opredelitvi regionalne državne pomoči, namesto že od samega začetka – na primer pri pripravi smernic o regionalni pomoči; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo EU in njene države članice izpolnjevati zahteve iz člena 3 poglavja 1 in člena 20 poglavja 3 evropskega stebra socialnih pravic ter členov 34(3) (socialna pomoč in pomoč pri pridobitvi stanovanj), 35 (varovanje zdravja) in 36 (dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena) Listine EU o temeljnih pravicah, ko zagotavljajo dostop do osnovnih storitev socialnega varstva in osnovno raven blaginje z izvajanjem osnovnih javnih storitev, zlasti na območjih iz člena 174; |
| --- | --- |

10.

| 11. | predlaga, naj vsaka država članica v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic in Listino o temeljnih pravicah na posameznih območjih iz člena 174 zagotovi temeljne javne storitve. Pri tem je treba zlasti upoštevati določbe Protokola o storitvah splošnega pomena (2), na primer široko diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri organizaciji storitev, spodbujanju splošnega dostopa ipd. Sistematično bi bilo treba preučiti tudi zagotavljanje učinkovitih in trajnostnih čezmejnih javnih storitev (3). Komisija pa mora pri pregledu nacionalnih programov reform, partnerskega sporazuma, strateških načrtov SKP, nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter dodeljevanju ustreznih sredstev EU v državah članicah poskrbeti za to, da bodo podpirali vzdrževanje in razvoj teh osnovnih storitev. Poleg tega je treba v poročilu o koheziji posebej poročati o podpori EU in nacionalni podpori območjem iz člena 174 (člen 175 PDEU); |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi moral biti medregionalni instrument za naložbe v inovacije (I3), pri razvoju katerega je imel OR skupaj z regionalnimi mrežami, kot so med drugim Vanguard Initiative, EARTO, ERRIN in CPMR, ključno vlogo (4), predloga, na podlagi katere se sredstva iz pobude RePowerEU in nacionalnih načrtov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost uporabljajo za povezovanje območij z enakimi ali podobnimi izzivi, da se preizkusijo nove inovativne rešitve, ki jih je nato mogoče prenesti po vsej EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da preverjanje učinkov ukrepov na podeželje in otoke ter, širše, ocena teritorialnega učinka (vključno z oceno čezmejnega učinka) ne smeta biti le izbirna, kakor je določeno v svežnju za boljše pravno urejanje, temveč bi morala biti osrednji element oblikovanja politike EU, da se bo spoštovalo načelo „neškodovanja koheziji“. S tem bo zagotovljeno, da bodo nove politike EU krepile teritorialno kohezijo na vseh področjih politike, zato mora generalni sekretariat Komisije usklajevati te ocene ter v celoti izkoristiti platformo Pripravljeni na prihodnost, RegHub in OR, da bo Komisija dobila natančne dokaze potencialnega učinka na kraju samem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | v zvezi s tem pozdravlja nedavno pripravljena prva vodiča EU o preverjanju učinkov ukrepov na podeželje (5) in pilotnih ukrepih teritorialne agende 2030 (6) o temah, kot sta ocena teritorialnega učinka in depopulacija, k čemur je aktivno prispeval OR (7); se zavezuje, da bo nacionalne vlade spodbujal k prevzemanju odgovornosti za ta ključna orodja in k njihovi uporabi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da razširitev trenutno omejene uporabe člena 174 PDEU v praksi ne sme nikakor vplivati na člen 349 Pogodbe, ki predvideva posebno zaščito najbolj oddaljenih regij, niti na posebno obravnavo redko poseljenih najsevernejših območij, ki jih ščitijo posamezne pristopne pogodbe; |
| --- | --- |

15.

Sredstva EU v podporo regijam s teritorialnimi posebnostmi

| 16. | obžaluje, da cilj politike št. 5 v nasprotju s preostalimi štirimi cilji ne vključuje nikakršnega teritorialnega dodeljevanja razen 8 % iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), namenjenih trajnostnemu mestnemu razvoju (ki se lahko uporabijo za celostne teritorialne naložbe in projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost). S tem se daje prednost tematskemu pristopu in škoduje območjem s posebnimi ovirami, ki jih ščiti člen 174 PDEU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je treba v vseh ustreznih programih in politikah EU, zlasti v okviru vseh strukturnih skladov, demografske izzive celovito in medsektorsko obravnavati s proračunskega vidika ter nameniti dodatna sredstva, da bi se bolje spopadli s socialnim, gospodarskim in teritorialnim razkorakom, s katerim se soočajo evropske regije, iz katerih se prebivalstvo izseljuje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, ki se prav v tem času pogaja z državami članicami o partnerskem sporazumu, strateških načrtih SKP in programih, naj od zadevnih držav članic zahteva dokaze, da območjem iz člena 174 zagotavljajo posebno podporo v okviru strukturnega sklada in sklada za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja zadevne države članice, naj v svojih nacionalnih načrtih predvidijo posebno dodelitev območjem iz člena 174, da bodo organom upravljanja odločno sporočile, naj v programih učinkoviteje upoštevajo te regije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zlasti spodbuja države članice, naj na regionalni ali podregionalni ravni ustvarijo točke „vse na enem mestu“ za sredstva kohezijske politike (ESRR, ESS+, SPP itd.) in EKSRP, da izboljšajo razumevanje teh skladov in dostop do njih za upravičence na območjih iz člena 174 PDEU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča okrepljeno uporabo teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, da se bodo sredstva EU in nacionalna sredstva vlagala v premagovanje teritorialnih ovir na celovit način in s pristopom od spodaj navzgor; vendar poziva Komisijo, naj poveča stopnjo sofinanciranja za instrumente teritorialnega načrtovanja, ki se izvajajo na območjih z neugodnimi geografskimi in demografskimi razmerami iz člena 174, ter oblikuje kazalnike o izvedbi in rezultatih, ki bodo bolj v skladu z vrsto ukrepov, ki se izvajajo na teh območjih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je bistvenega pomena, da postane izvajanje strukturnih skladov prožnejše na podeželskih območjih, ki jih je najbolj prizadelo upadanje prebivalstva, da se tako omogočijo njihova skupna uporaba pri istem projektu, dodeljevanje predujmov in njihovo dopolnjevanje s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da je za območja iz člena 174 enako pomemben mehanizem za okrevanje in odpornost, saj bo večina nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost spodbudila strukturne reforme, modernizacijo javnih storitev, zeleni prehod in podporo MSP. Zato morajo države članice poskrbeti, da se bodo pri naložbah v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost upoštevale posebne potrebe in ovire teh območij, Komisija pa bo morala to preverjati; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi nove kazalnike za boljše ocenjevanje in merjenje resnosti neugodnih geografskih in demografskih razmer v regijah iz člena 174 PDEU. Meni, da bi bilo treba te kazalnike, ko bodo na voljo, uporabiti za prilagoditev porazdelitve evropskih strukturnih in investicijskih skladov za naslednje obdobje, da BDP ne bi bil več edini kazalnik, s čimer bi nadomestili splošne težave z rastjo, s katerimi se soočajo regije iz člena 174 PDEU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, da se v kohezijsko politiko po letu 2027 vključi posebno regionalno ciljno usmerjanje in dodeljevanje na ravni EU za regije z območji iz člena 174, pri čemer je treba v partnerskih sporazumih določiti minimalno raven pomoči. To bi morebiti lahko veljalo tudi za druge politike v okviru proračuna EU s teritorialno razsežnostjo, vključno z naslednikom instrumenta NextGenerationEU; |
| --- | --- |

25.

Podeželska območja

| 26. | vztraja, da bi morale politike EU krepiti privlačnost teh območij ter ščititi tamkajšnjo kakovost življenja in podeželsko prebivalstvo, tako da zagotovijo enak dostop do osnovnih storitev in priložnosti. To ne velja le za kohezijsko politiko, temveč tudi za politiko EU na področju kmetijstva, enotnega trga, konkurence, okolja in energije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi morali strukturni skladi in instrument NextGenerationEU kot načrti, usmerjeni v okrevanje, dati novo socialno-ekonomsko spodbudo podeželskim območjem, ki jih je prizadelo odseljevanje prebivalstva, saj lahko negativne posledice pandemije zaostrijo teritorialna neravnovesja. Glede digitalizacije je treba z njimi zagotoviti kakovostno digitalno povezljivost za 100 % prebivalstva, v zvezi z zelenim prehodom pa morajo ta podeželska območja z njihovo pomočjo postati prostor za naložbe v zeleno gospodarstvo, energijo iz obnovljivih virov, trajnostni turizem in krožno gospodarstvo ter inovacije na teh področjih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja Komisijo, da je nujno preseči novo dolgoročno vizijo za podeželska območja in novo teritorialno agendo 2030 ter pripraviti novo evropsko agendo za podeželje, ki bo omogočila uporabo posebnih kazalnikov za preverjanje uporabe sredstev iz strukturnih skladov v regijah iz člena 174, s posebnimi podatki o gorskih verigah, otokih, podeželskih območjih, območjih, ki se soočajo z upadom prebivalstva ali upadom industrije itd. Te kazalnike bi bilo treba opredeliti na podregionalni ravni (kot sta NUTS 3 in lokalna upravna enota), kjer so razlike v razvoju največje, in jih uporabiti za preverjanje učinkov ukrepov na podeželje v vseh politikah EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da morajo prebivalci podeželja v primerjavi s prebivalci mest opraviti daljšo pot do številnih javnih in zasebnih storitev ter za dostop do večine storitev potrebujejo avtomobile ali avtobuse; opozarja, kakor je bilo navedeno v osmem poročilu o koheziji, na vlogo majhnih mest in zlasti najmanjših krajev in vasi, ki opravljajo vlogo regionalnih središč za ljudi z okoliških podeželskih območij, ki v teh središčih koristijo storitve; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vendar obžaluje, da v številnih delih Evrope majhna in srednje velika mesta strukturno propadajo, kar koristi velikim mestnim območjem, to pa ima nato ponovne posledice za podeželska območja in območja, kjer povezovanje med podeželjem in mesti ni zadostno obravnavano; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba v novi dolgoročni viziji za podeželska območja EU do leta 2040, paktu za podeželje in akcijskem načrtu EU za podeželje skupaj z državami članicami in regijami opredeliti jasne predloge za takojšnje ukrepanje, posebne cilje in naložbe za močnejša, povezana, odporna in uspešna podeželska območja in skupnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zaskrbljen, ker vse večji razkorak med podeželjem in mesti prispeva k politični polarizaciji, občutku kratenja demokratičnih pravic in nezaupanju v nacionalne institucije in zlasti v EU, kakor vse bolj kažejo znanstvene študije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj v podeželska območja vlagajo sredstva iz strukturnega sklada za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in iz celostnih teritorialnih naložb ter naj poskrbijo za skladnost z naložbami iz EKSRP in strukturnih skladov na teh območjih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi morala platforma za oživitev podeželja delovati kot enotna kontaktna točka za sodelovanje podeželskih skupnosti, nosilcev projektov in organov oblasti ter bi morala biti vzpostavljena tudi na tehnični in politični ravni med podeželskimi in mestnimi oblastmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je prepričan, da preverjanje učinkov na podeželje ne sme biti niti simboličen niti tehnokratski proces, temveč mora biti vključeno v razvoj vse zakonodaje EU, ki ima teritorialno razsežnost, in mora vsebovati participativni element, da se bodo upoštevali potencialni učinki na podeželska območja in posledice zanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi morala dolgoročna vizija za podeželska območja podpirati obsežnejše zbiranje podatkov, spremljanje in načrtovanje v zvezi s partnerstvi med podeželjem in mesti na ravni EU, in sicer prek nove opazovalne skupine za podeželje ali s podporo Evropskega omrežja za spremljanje prostorskega razvoja in kohezije (ESPON). Ta opazovalna skupina bi morala zbirati podatke in analize o podeželskih območjih, ki bi se nato uporabili pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

36.

Področja, ki jih je prizadela industrijska tranzicija

| 37. | meni, da sta industrijska strategija EU in COVID-19 pokazala, da je nujno postaviti industrijo in industrijske skupnosti na vrh politične agende EU, da se bo delež industrije v BDP v prihodnosti bistveno povečal; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je podeželski značaj otoških območij zaradi njihove ozemeljske nepovezanosti, kompleksne demografije, omejenega ozemlja in razdrobljenosti povezan z nekaterimi posebnostmi in izzivi, ki jih je treba upoštevati in obravnavati v dolgoročni viziji za podeželska območja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da je sicer treba ukrepe Sklada za pravični prehod ustrezno vključiti v strategije pametne specializacije v okviru kohezijske politike, a je še pomembneje, da ponovna okrepitev nazadujočih industrijskih območij v Evropi preseže kohezijo in postane osrednji del mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov, ki ga bodo nasledili; ti programi pa bi tudi morali biti vključeni v kohezijsko politiko ali vsaj izvedeni v boljši sinergiji z njo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je prepričan, da je to priložnost za regije v industrijskem prehodu, saj prednostna naloga ne smejo biti več zgolj nadomestila za preteklo prestrukturiranje, temveč tudi izkoriščanje premalo cenjenega znanja in prednosti teh regij za hiter ponovni zagon evropske industrijske baze; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da morajo biti prednostne naloge starih in novih skladov EU podpiranje konkurenčnosti, izpopolnjevanja in obnove okolja, spodbujanje vloge MSP ter konceptov „iz znanost v industrijo“ in „z univerze na trg“ (tj. prinašanje zamisli na trg) in krepitev industrijske kulture; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bi bila lahko oživljanje območij, ki jih je prizadel industrijski prehod, odličen način za boj proti širjenju mest, ohranjanje podeželskih zemljišč in biotske raznovrstnosti ter doseganje ekološkega prehoda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je prepričan, da ti skladi in ukrepi ne smejo biti medsebojno nepovezani, temveč morajo imeti jasno opredeljene celovite teritorialne načrte, ki omogočajo sodelovanje s podobnimi območji iz iste države članice in drugih delov EU, na primer po zgledu nedavne misije EU za podnebno nevtralna in pametna mesta (8); |
| --- | --- |

43.

Regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer

| 44. | je zaskrbljen zaradi ugotovitev v osmem poročilu o koheziji, ki potrjuje, da naj bi po predvidevanjih delež prebivalstva EU v regijah, v katerih se število prebivalcev zmanjšuje, do leta 2040 dosegel 50 %, kar bo vplivalo na razpoložljivost javnih storitev, možnosti za zaposlitev ter demokratično legitimnost nacionalnih institucij in institucij EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je zadovoljen, da Komisija daje večji poudarek na demografska vprašanja v osmem poročilu o koheziji in poročilu o vplivu demografskih sprememb v Evropi ter pri evidentiranju stanja, ki bo sledilo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je treba v predlogih o begu možganov (9), h katerim je pozval OR (10) in ki se zdaj pripravljajo, da bi se preprečilo upadanje prebivalstva, to zadevo obravnavati ne le kot problematiko migracij človeškega kapitala v druge države članice, temveč se je treba v glavnem osredotočiti na teritorialne posledice upadanja prebivalstva znotraj držav članic; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je treba prvo vseevropsko opredelitev območja z upadanjem prebivalstva za namene strukturnih in investicijskih skladov EU, kar je prvotno predlagal OR (11) in je bilo vključeno v Uredbo (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (12) o ESRR, uporabiti za boljše prostorsko ciljno usmerjanje ustreznih skladov zunaj kohezijske politike, zlasti Sklada za pravični prehod in nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, da bodo vsi prispevali k celostnim in lokalnim ukrepom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni tudi, da bi bilo treba to opredelitev redno pregledovati, da bi se upoštevale in učinkovito obravnavale težave, s katerimi se soočajo ta območja. Zato spodbuja k preučitvi možnosti uporabe teritorialnih klasifikacij, ki bi bolje ustrezale dejanskim težavam, s katerimi se soočajo posamezna območja, najsi gre za raven NUTS 3 ali nižjo raven lokalnih upravnih enot, ki v nekaterih primerih mejijo nanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je zaskrbljen, saj le peščica držav članic, regij in skupin regij razvija celostne strategije proti upadanju prebivalstva, ki predvidevajo celostne odzive na ta problem, vključno s prostorsko ciljno usmerjenimi nacionalnimi skladi in skladi EU, fiskalnimi spodbudami oziroma državno pomočjo ter zagotavljanjem osnovnih storitev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vendar želi poudariti, da so lahko tudi gosto poseljena območja in območja z zelo starim prebivalstvom prizadeta zaradi neugodnih demografskih razmer, zlasti če nanje vplivajo tudi drugi dejavniki iz člena 174, kot so otoška lega, sezonske gospodarske dejavnosti in potreba po zagotavljanju osnovnih storitev skozi vse leto, zato so potrebni boljši podatki na podregionalni ravni (NUTS 3 in lokalna upravna enota); |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da bi Komisija morala storiti več kot le pripraviti smernice za organe upravljanja; morala bi jih opredeliti kot ključni element svojih priporočil za posamezne države, s čimer bi zlasti zagotovila, da bodo države članice uporabljale sklade EU na način, ki bo ta izziv reševal, ne pa okrepil sedanje dogajanje; |
| --- | --- |

51.

Otoki

| 52. | meni, da je otoška lega stalna in nespremenljiva geografska značilnost, ki vključuje dodatne stroške (prevoz, energija, ravnanje z odpadki, javne storitve, nujne potrebščine in storitve), kar ovira razvoj in konkurenčnost teh območij ter jih hkrati izrazito izpostavlja izgubi biotske raznovrstnosti in podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zato obžaluje, da v osmem poročilu o koheziji niso resnično obravnavane posebne razmere otokov v EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se v celoti strinja s sklepi Sveta, ki jih je predstavilo francosko predsedstvo Sveta EU, v skladu s katerimi se „otoki, obrobna in oddaljena območja, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, soočajo s posebej resnimi izzivi, tudi zaradi višjih stroškov prevoza,“ in v katerih je poudarjena „potreb[a] po vključujočem in posebnem pristopu do njih, da bi jih podprli pri njihovih prehodih“; |
| --- | --- |

54.

| 55. | odločno pozdravlja predlog Evropskega parlamenta, ki Evropsko komisijo poziva, naj pripravi strategijo EU za otoke in akcijski načrt za spodbujanje rasti in inovacij na trajnosten način, da bi se zaščitilo okolje in otočani, ter pakt za otoke, ki bi z medsektorskim pristopom na več ravneh vključil vse akterje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da so v nasprotju z Dogovorom iz Amsterdama in makroregionalnimi strategijami za pakt za otoke in pakt za podeželje, ki se tudi razvija, potrebni nova zakonodaja, novi skladi in novi pristopi politike posebej za ta področja. Pri makroregionalnih strategijah bi se moralo tudi bolj prožno uporabljati pravilo „trikratnega ne“; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva, naj se v ta pakt vključi posebni fiskalni status oziroma državna pomoč za otoke, da bi pomagali izravnati t. i. otoški davek, tj. splošne stroške zaradi otoške lege; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da lahko energetski prehod nehote kaznuje otočane, saj imajo na otokih na voljo manj prožnosti za hitro prilagajanje ambicioznemu cilju EU, da doseže podnebno nevtralnost in vlaga v energijo iz alternativnih virov, zato mora pakt vključevati prilagojeno podporo z ravni EU in nacionalne ravni; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva, naj ta pakt vključuje evropske otoške regije v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope/vseevropskega omrežja v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ponovno poudarja, da sta digitalna ozemeljska povezanost in digitalna kohezija ključni orodji za odpravo fizične izolacije otokov in reševanje enega največjih izzivov, s katerimi se soočajo otoki, tj. demografskega; |
| --- | --- |

60.

| 61. | predlaga Komisiji, naj opredeli dodatne strategije in posebne ukrepe finančne pomoči za otoke in najbolj oddaljene regije, še posebej zaradi nesorazmernega vpliva pandemije na otoški turizem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj na otokih EU uvedejo politike za digitalno operativno odpornost, da bodo lahko državljani in podjetniki delovali na trgih EU, četudi imajo sedež na otoku; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva EU in države članice, naj sodelujejo z OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri pripravah na evropsko leto otokov 2024, da bodo opozorile na edinstveni socialno-ekonomski, naravni in kulturni kapital otokov; |
| --- | --- |

63.

Čezmejne regije

| 64. | obžaluje znatno zmanjšanje sredstev za programe evropskega teritorialnega sodelovanja v programskem obdobju 2021–2027. To ni v skladu z dejstvom, da tretjina evropskih državljanov živi v obmejnih regijah in da ima Interreg dokazano resnično dodano vrednost EU pri spodbujanju čezmejnega sodelovanja kot primerno orodje za razvoj obmejnih regij EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja na razširjenost upravnih, pravnih in jezikovnih ovir (čezmejno zdravstveno varstvo, mobilnost delavcev in dostopnost storitev, ki so se pokazale v času pandemije COVID-19) med državami članicami (meje na kopnem in morju) in znotraj posameznih držav, ki zavirajo rast, socialno-ekonomski razvoj in kohezijo med obmejnimi regijami in znotraj njih; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da dodana vrednost programa Interreg ni le razvoj (pogosto obrobnih) obmejnih regij, temveč tudi krepitev zaupanja med ljudmi na različnih straneh meje. Vloga projektov za stike med ljudmi je ključnega pomena in bi jo bilo treba še naprej podpirati (13); |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Svet, naj odpravi blokado evropskega čezmejnega mehanizma, saj je veliko učinkovitejše orodje kot EZTS ter bi odpravil 50 % ovir, ki omejujejo čezmejni razvoj, še posebej na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, saj bi preprečil ponovno zapiranje nacionalnih meja (angl. covidfencing), ki je na višku pandemije hudo spodkopalo štiri temeljne svobode EU; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k evropskemu okviru za čezmejne delavce, ki bi na čezmejnih trgih dela po vsej Evropi pripomogel k večji učinkovitosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | se strinja z ugotovitvijo raziskave (14), ki jo je naročila Komisija, da bi obmejne regije pridobile 2 % BDP, če bi se odpravilo samo 20 % sedanjih ovir, povezanih z mejo; |
| --- | --- |

69.

Gorske regije

| 70. | meni, da se gorska območja (29 % površin EU in 13 % njenega prebivalstva) soočajo s stalnimi in strukturnimi ovirami, kot so velika občutljivost na podnebne spremembe, učinek težav, povezanih s strminami, odročnostjo in dostopnostjo, pomanjkanje digitalizacije (25 % podeželskih območij je še vedno brez dostopa do interneta), odseljevanje (zlasti mladih), redka poseljenost in izguba podjetij; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da je za večino gorskih regij potreben lokalni pristop v okviru dolgoročne vizije za podeželska območja, pri čemer se bodo upoštevale njihove posebne značilnosti in potrebe; |
| --- | --- |

71.

| 72. | predlaga ponovno preučitev nespornih načel evropskega čezmejnega mehanizma in začetek oblikovanja orodja za sistematično odstranjevanje čezmejnih ovir, saj je to potrebno za izboljšanje kakovosti življenja v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da kohezijska politika, še posebej programi Interreg, predstavlja veliko priložnost za premagovanje izzivov gorskih regij in izboljšave na področju inovativnosti, podnebnih ukrepov, turizma, mladih, zaposlovanja in mobilnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja na svoja priporočila o nadaljnjem razvoju čezmejnih javnih storitev v Evropi (15), kot so pravni okvir EU, boljše usklajevanje izvajanja evropskih direktiv, vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk in večje spodbujanje čezmejnih javnih storitev; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vendar je zaskrbljen, da se premalo pozornosti posveča naložbam, ki jih financira EU, in zagotavljanju javnih dobrin gorovjem znotraj držav članic, zlasti, če segajo čez regionalne meje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da makroregionalne strategije pomagajo posameznim območjem pri soočanju s skupnimi izzivi, omogočajo boljše dopolnjevanje različnih političnih strategij in znatno prispevajo k doseganju teritorialne kohezije med državami in regijami, vendar ugotavlja, da bi jih bilo mogoče učinkoviteje vključiti v politike EU in bolje uskladiti pristop različnih nacionalnih in regionalnih politik; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja, da alpska strategija ostaja najnovejša makroregionalna strategija, vendar lahko sledijo nove strategije za gorske regije, zlasti strategija za Karpate. Alpska strategija, ki temelji na širokem institucionalnem okviru in vključuje številne pobude, bi lahko bila zgled za razvoj novih strategij za gorske regije; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da raziskave, ki jih financira Komisija, kažejo, da še vedno obstaja vrzel med načrtovanjem in izvajanjem kohezijske politike, ki ne upošteva dovolj posebnosti gorskih območij; |
| --- | --- |

78.

| 79. | meni, da je v novem programskem obdobju cilj politike št. 5 – Evropa, ki je bliže državljanom – posebej prilagojen podregionalnim strategijam, ki obravnavajo posebne teritorialne potrebe, na primer na gorskih območjih. Vendar so gorska območja, tako kot druga območja iz člena 174 PDEU, nesorazmerno prikrajšana, ker za cilj politike št. 5 niso dodeljena niti okvirna proračunska sredstva EU. Gorska območja ne bi smela biti izključena iz ciljev politike št. 1 in št. 2, za katera je bilo dodeljenih najmanj 60 % sredstev kohezijske politike, vendar je trenutno to še vedno v celoti odvisno od politične volje osrednjih in regionalnih vlad; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ugotavlja, da imajo organi upravljanja možnost, da podprejo podregionalne ravni z geografskimi posebnostmi, kot so gorske verige, bodisi prek „medregionalnih sklopov“ v operativnih programih bodisi s posebnimi razpisi za ta območja v okviru širših operativnih programov ali vsaj z dodelitvijo dodatnih točk projektom na gorskih območjih. |
| --- | --- |

80.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta 2021/2079(INI).

1

(2)  UL C 306, 17.12.2007, str. 158.

2

(3)  https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

3

(4)  CDR 3595/2018.

4

(5)  enrd_report_tg_rp_a_framework_of_rural_proofing_actions.pdf.

5

(6)  https://territorialagenda.eu/pilot-actions/

6

(7)  Rural proofing – a foresight framework for resilient rural communities (Preverjanje učinkov ukrepov na podeželje – okvir predvidevanja za odporne podeželske skupnosti).

7

(8)  Misija EU za podnebno nevtralna in pametna mesta, Evropska komisija.

8

(9)  Beg možganov – blažitev izzivov, povezanih z upadanjem prebivalstva (sporočilo).

9

(10)  CDR 4645/2019.

10

(11)  CDR 3594/2018.

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

12

(13)  https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1527-2017

13

(14)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

14

(15)  https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

15

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/44

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Majhna mestna območja kot ključni akterji za upravljanje pravičnega prehoda

(2023/C 79/08)

| Poročevalec: | Kieran McCARTHY (IE/EA), član mestnega sveta, Cork |
| --- | --- |

Poročevalec:

Kieran McCARTHY (IE/EA), član mestnega sveta, Cork

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | ugotavlja, da so za zagotavljanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti po vsej Evropi potrebni ukrepi na vseh ravneh na podeželskih, primestnih in mestnih območjih. Na majhnih mestnih območjih živi približno 43 % prebivalstva EU, približno 66 % evropskih mestnih prebivalcev pa živi na območjih z manj kot 500 000 prebivalci. V EU je približno 14 000 majhnih mestnih območij, ki imajo od 5 000 do 50 000 prebivalcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so evropska majhna mestna območja praviloma heterogena; glede na svojo lokacijo, teritorialni kontekst ter gospodarsko strukturo in strukturo trga dela imajo povsem različne značilnosti (in izzive) (1). Kljub temu se pogosto ugotavlja, da se manjše občine zaradi manjše gostote prebivalstva verjetneje soočajo z izzivi, s katerimi se sooča tudi podeželje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da zeleni in digitalni prehod, okrevanje po pandemiji ter vključevanje migrantov, zlasti zaradi vojne v Ukrajini, majhnim mestnim območjem prinašajo dodatne izzive poleg splošnih razvojnih izzivov, s katerimi se spopadajo mesta vseh velikosti (kot so cenovno dostopna stanovanja, trajnostna mobilnost, zagotavljanje storitev, demografske spremembe, beg možganov, zdravje v mestih, socialna segregacija, okoljski odtis, podnebni ukrepi itd.); |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je za pametno, trajnostno in vključujočo rast po vsej Evropi resnično ključno spodbujanje zaposlovanja v zasebnem sektorju na podeželju (v kmetijskem ali drugih sektorjih). Vztraja, da pomanjkanje javnih storitev na podeželskih območjih (kot so izobraževanje, zdravstvo, povezljivost ali mobilnost) povzroča odseljevanje s podeželja. Zato poudarja, da je treba takšne storitve na podeželju zagotavljati kot osnovo, saj se bodo vse druge sektorske politike brez njih izkazale za neučinkovite; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da Nova leipziška listina navaja, da morajo biti mestne občine sposobne opravljati svoje naloge na področju spodbujanja virov v skupni lasti ter da so finančni manevrski prostor, večfunkcijski profili nalog, politična legitimnost, lokalno socialno varstvo in sposobnost preživetja območja bistveni za to, da te občine lahko opravljajo naloge javne službe. Eden glavnih ciljev je splošno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in mesta morajo na najprimernejši način prispevati k ustreznim nacionalnim ciljem in ciljem EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s predlagano opredelitvijo „majhnega mestnega območja“ (2) s harmoniziranimi metodami in kazalniki, da bi jih natančno določili, s ciljem omogočiti mednarodno primerljivost, v skladu s pozivi iz več evropskih in svetovnih agend (Nova urbana agenda ZN/HABITAT, cilji trajnostnega razvoja do leta 2030, Leipziška listina, Teritorialna agenda 2030 itd.). Če se za razdelitev sredstev uporabi ta opredelitev, obstaja tveganje, da bodo majhne občine z manj kot 5 000 prebivalci na slabšem; |
| --- | --- |

6.

Izzivi zmanjševanja števila prebivalcev

| 7. | poudarja, da bo leta 2040 v skladu s predvidevanji 51 % prebivalcev EU živelo v regijah, v katerih se število prebivalcev zmanjšuje, medtem ko je bilo leta 2020 takih prebivalcev 34 %. Hitro zmanjšanje števila prebivalcev je bolj verjetno na podeželskih kot mestnih območjih (11 % v primerjavi z 1 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da številnim majhnim mestnim območjem grozi, da se bo število prebivalcev zmanjšalo in bodo ti kraji zapostavljeni ter bodo tako zamudili evropski zeleni in digitalni prehod; |
| --- | --- |

8.

| 9. | z obžalovanjem ugotavlja, da je Komisija pri uvedbi opredelitve mestnih območij v uredbi TERCET ocenila, da ocena učinka ni potrebna, čeprav je imela uvedba daljnosežne posledice za porazdelitev sredstev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na ugotovitev iz osmega kohezijskega poročila, da zmanjševanje števila prebivalcev neposredno vpliva na zagotavljanje javnih storitev. Majhni in srednje veliki kraji in občine na podeželju ter podjetja, ki imajo v njih sedež, se spopadajo z velikimi izzivi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zato poziva Komisijo, naj pred uvedbo nadaljnjih opredelitev izvede oceno učinka, zlasti v zvezi s cilji iz člena 174 PDEU in razdelitvijo sredstev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi bilo treba sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov dodeliti na podlagi meril, ki presegajo število prebivalcev ali BDP, in da bi bilo treba upoštevati obstoječe izzive na terenu. Ne bi se smelo pavšalno razlikovati med mestnim in podeželskim okoljem izključno na podlagi statistične klasifikacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da se zmanjševanje števila prebivalcev v krajih, kot so majhna mestna območja, zaostruje zaradi vrste težav, ki med drugim vključujejo staranje prebivalstva, šibko lokalno upravljanje in krepitev zmogljivosti, stagnacijo na področju samozadostnosti, upadanje posameznih kazalnikov blaginje in kakovosti življenja, regionalne migracije, domače migracije znotraj EU in globalne migracije, pametno krčenje (angl. smart shrinkage) in pomanjkanje naložb v digitalne ekosisteme, beg možganov, opuščanje zemljišč, naraščajoče socialne neenakosti, zmanjševanje kakovosti življenja, prehode v industriji in negotovo gospodarsko rast ter naraščajočo urbanizacijo v večjih regionalnih središčih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da morajo prebivalci podeželskih območij pogosto potovati dlje kot prebivalci mestnih območij, da bi prišli do javnih in zasebnih storitev, ter se pri tem zanašati na avtomobile ali avtobuse. Regionalna središča ljudem, ki živijo v okolici, omogočajo več storitev; politika mobilnosti mora delovati na širši teritorialni ravni, potreben pa je tudi skupen razmislek za mestna, podeželska in primestna območja. Čim manjše je naselje, tem večji je učinek obstoja regionalnega središča; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so manjša mesta in vasi bistveni za lokalno gospodarstvo, saj zagotavljajo pomembne upravne, socialne, skupnostne in rekreacijske funkcije. Podpirajo grozde lokalnih storitev, v njih je pomemben delež stanovanj in delovnih mest ter delujejo kot prometna vozlišča (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno potrjuje, da so številna obrobna območja, vključno z majhnimi mestnimi območji, trenutno konkurenčno v slabšem položaju zaradi pomanjkanja digitalnih povezav, zato težje izkoriščajo razvojni potencial, zagotavljajo ali ustvarjajo nova delovna mesta ter zmanjšujejo obseg migracij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da bi bilo treba pri oblikovanju trga nameniti pozornost temu, kako bi lahko organi javnega sektorja podprli ali subvencionirali storitve, ki sicer ne bi bile tržno donosne, vendar so bistvene za majhna mestna območja (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da majhna mestna območja pogosto nimajo dovolj zmogljivosti ali znanja za obravnavanje izzivov. Njihove finančne in upravne zmogljivosti so pogosto omejene, imajo težave s sodelovanjem, omejene pristojnosti odločanja ter omejene zmogljivosti vodenja, prilagajanja in odpornosti, kar so lahko hudi izzivi, pri čemer so bistveni strateško, v prihodnost usmerjeno razmišljanje in inovativne rešitve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi geografskega vidika nezadovoljstva s politiko; razkorak med mesti in podeželjem ter neusklajenost mestne in podeželske politike lahko prispevata k politični polarizaciji; |
| --- | --- |

19.

Izvajanje pravičnega prehoda

Krepitev zelene zmogljivosti

| 20. | poudarja, da so majhna mestna območja gonilo zelenega, digitalnega in pravičnega prehoda, ki ga Evropa potrebuje za okrevanje. Zavzemanje za podnebju prijazna funkcionalna območja je povezano predvsem z zmogljivostjo mestnih oblasti, da se prilagodijo na nenehno spreminjajoče se gospodarske razmere in ponovno vzpostavijo zaupanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zato meni, da je potreben ciljno usmerjen pristop, ki bo ljudem na terenu dal pozitiven pogled na prihodnost. Tu bi bila lahko v pomoč dolgoročna vizija Evropske komisije za podeželska območja do leta 2040, pakt za podeželska območja pa bi moral v celoti upoštevati tudi majhna mesta na podeželju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da lahko pomanjkanje ozaveščanja in močne družbene podpore, ki bi uravnotežila posledice zelenega prehoda, ogrozi spremembe, ki se dogajajo. Zeleni prehod je sicer povezan s pravičnim prehodom, vendar morata oba delovati uravnoteženo in biti usklajena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava, da bodo mestna območja, med njimi tudi majhna, bistveno prispevala k blažitvi podnebnih sprememb z vlaganjem virov v ukrepe zelenega prehoda, prenovo mest, val prenove, prizadevanja za krožno gospodarstvo, mobilnost, energijsko učinkovite stavb in boljše ravnanje z odpadki ter s spodbujanjem državljanov in ozaveščanjem glede okolju prijaznih ukrepov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kljub temu ugotavlja, da je za uspešen zeleni prehod na majhnih mestnih območjih potrebno izpopolnjevanje, preusposabljanje in tehnično strokovno znanje, pa tudi znanje o pristopih k prilagajanju na podnebne spremembe. Lokalne oblasti na majhnih mestnih območjih potrebujejo visoko kvalificirano osebje, ki presega tradicionalno lokalno upravo; izmenjava primerov dobre prakse med majhnimi mestnimi območji lahko pripomore k procesu prehoda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da nacionalni programi in programi EU podpirajo razvoj znanj in spretnosti na majhnih mestnih območjih. Ta potrebujejo tudi zadostno število usposobljenih in izobraženih človeških virov za nove procese prehoda. Koristi jim lahko izmenjava znanj iz programov financiranja EU, kot so Inovativni urbanistični ukrepi, partnerstva urbane agende EU, Interreg, URBACT in TAIFEX, saj je znano, da ti niso enakomerno razporejeni med majhnimi mestnimi območji v Evropi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se zavzema za to, da bi si države članice prizadevale za bistveno spremembo infrastrukture za oskrbo z energijo in gradbenih standardov, da bi omogočili proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v malih in srednje velikih mestih, saj bo to pomembno prispevalo k blažitvi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zagovarja stališče, da je bistveno opolnomočiti regije in mesta za krepitev njihovih zmogljivosti za gradnjo odpornih skupnosti, da bi omejili odvisnost EU od fosilnih goriv. Z decentralizirano proizvodnjo energije, energijsko učinkovitostjo in varčevalnimi načrti na lokalni in regionalni ravni bo zagotovljeno uresničevanje načrta REPowerEU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poudarja, da morajo države članice pri vzpostavljanju in spodbujanju javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila upoštevati tudi cilje iz člena 174 PDEU in zagotoviti njihovo razpoložljivost na manj poseljenih območjih; |
| --- | --- |

28.

Vzpostavitev mehanizmov za pravični prehod

| 29. | poziva, naj bo izvajanje Sklada za pravični prehod usmerjeno v podporo majhnim mestnim območjem v vnaprej opredeljenih regijah, za podporo občin, ki jih bo prehod na podnebno nevtralnost najbolj prizadel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva, naj se s Skladom za pravični prehod podprejo mala in srednja podjetja, da se razvije njihovo poslovanje ter zgradijo privlačni in živahni kraji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k podpori za projekte socialnega vključevanja in ukrepe za ranljive skupine ali državljane, ki potrebujejo pomoč, saj so lahko njihove potrebe na majhnih mestnih območjih večje in manj povezane; |
| --- | --- |

31.

Vzpostavitev digitalnega prehoda

| 32. | ponovno poudarja, da bi morale politike, zasnovane za mesta (kot je Leipziška listina), odražati digitalni prehod, saj je digitalizacija pomemben medsektorski element, ki vpliva na trajnostni razvoj mest, kar zadeva mestno mobilnost, energijsko učinkovitost, delo na daljavo in trajnostna stanovanja, pa tudi prodajo na drobno in javne storitve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da v vseh državah članicah EU obstaja pomemben digitalni razkorak med mesti in podeželjem, večinoma zaradi nižjih dohodkov, ki jih lahko ponudniki širokopasovnih storitev pričakujejo od uvajanja digitalne infrastrukture na manj naseljenih območjih. Kljub temu bi lahko nedavno povečanje dela na daljavo in mobilnega dela na podlagi IKT pomenilo enega bistvenih elementov prihodnjega razvoja podeželskih območij. V zvezi s tem poudarja, da je povezljivost visoke hitrosti za vse v Evropski uniji, vključno s podeželskimi in oddaljenimi območji, predpogoj za to, da lahko državljani uporabljajo digitalne storitve; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priporoča državam članicam, naj vlagajo v projekte pametnih vasi in uvajajo digitalne rešitve za izboljšanje povezljivosti, vsakodnevnega življenja in storitev na majhnih mestnih območjih v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba okrepiti povezave med mestnimi in podeželskimi območji za usklajen razvoj vseh vrst urbanih območij, kar lahko spodbudi tudi bolj usklajen teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k raziskovanju možnosti za uskladitev javnih storitev na ravni občin, da bi podprli e-upravo za manj obsežno javno upravo in digitalizirali storitve, da bi bile prijaznejše do državljanov kot uporabnikov; |
| --- | --- |

36.

Gradnja stanovanjskih zmogljivosti

| 37. | opozarja, da zdaj obstajajo znatne neenakosti glede razpoložljivosti in dostopnosti ustreznih stanovanj v mestih in na majhnih mestnih območjih, zlasti za mlade, družine z otroki (vključno z enostarševskimi), migrante in invalide; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice, naj spodbujajo davčne spodbude, povezane s praznimi stanovanjskimi enotami, da bi podprle dostop do cenovno dostopnih stanovanj in pritegnile državljane k naselitvi in življenju v majhnih krajih, v katerih se število prebivalcev zmanjšuje; |
| --- | --- |

38.

Novi evropski Bauhaus

| 39. | priznava prizadevanja Evropske komisije, da bi v okviru razpisa za zbiranje predlogov za lokalne pobude za novi evropski Bauhaus posebej poudarila majhna mestna območja in srednje velika mesta, ter opozarja na predlog, da bi uvedli sistem vavčerjev za laboratorij novega evropskega Bauhausa v okviru prihodnjega razpisa za zbiranje predlogov za evropsko pobudo za mesta; |
| --- | --- |

39.

Dolgoročna vizija za podeželska območja

| 40. | opozarja, da lahko EU doseže bolj uravnotežen teritorialni razvoj s podpiranjem in lajšanjem večjega sodelovanja med mestnimi in podeželskimi območji, ki presega razlike, ki so ta območja v preteklosti delile, namesto da bi jih povezovale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba agendo za podeželje razviti v skladu z modelom urbane agende EU, ki temelji na načelih „boljše financiranje, boljše pravno urejanje in boljše znanje“, ter jo uresničiti s tematskimi medsektorskimi partnerstvi na več ravneh; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da obstaja očitna potreba po boljšem usklajevanju med področji politike, ki se nanašajo na podeželska, primestna in mestna območja. Z bolje usklajenim pristopom bi morali aktivno iskati sinergije in dodano vrednost sodelovanja in usklajevanja med podeželskimi in mestnimi akterji, saj je to bistven dejavnik za uspešno podporo lokalnim inovacijam in eksperimentiranju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | predlaga, naj Evropska komisija razsežnost majhnih mestnih območij vključi v preverjanje učinkov ukrepov na podeželje, in ponovno navaja, da je pripravljen sodelovati pri tej temi. Pregled teritorialnih in podeželskih učinkov bi moral postati obvezen del postopka oblikovanja politik; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priporoča nadaljnji razmislek o možnostih sodelovanja v okviru obstoječih teritorialnih strategij EU, kot sta teritorialna agenda 2030 in Nova leipziška listina, ter o izvajanju nove generacije partnerstev v okviru urbane agende EU, s katerimi bi se agenda osredotočila na odnos med podeželjem in mestom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | si prizadeva za promocijo strateških partnerstev med podeželjem in mesti. Majhna mestna območja lahko bolje spodbujajo partnerstva in dosegajo skupne cilje v tradicionalnih in inovativnih sektorjih z združevanjem virov, razvijanjem strategij in sklepanjem dogovorov na metropolitanski ravni; |
| --- | --- |

45.

Finančna sredstva in okrevanje

| 46. | opozarja, da sta lokalna davčna avtonomija in finančna zmogljivost ključna dejavnika za zagotovitev učinkovitih javnih naložb in oblikovanje regionalnih razvojnih politik, saj dajeta mestnim območjem več možnosti za usmerjanje lastnega razvoja. Z omejitvami, ki jih postavi centralna oblast, se pojavi tveganje, da bo lokalna samouprava nesmiselna; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da na finančno zmogljivost pogosto vpliva velikost občine. V manjših krajih pogosto obstaja tveganje, da ni mogoče mobilizirati dovolj finančnih sredstev za naloge, ki se jih želijo lotiti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je treba kohezijsko politiko šteti za ključno orodje naložb na terenu, ki spodbuja učinek vzvoda za javna in zasebna sredstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko majhna mestna območja dostopala tudi do 8 % sredstev iz ESRR na nacionalni ravni, ki so namenjena financiranju projektov trajnostnega in celostnega razvoja mest, in sicer brez dodatnih pragov glede na število prebivalcev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | se zavzema za uporabo integriranih teritorialnih orodij na ravni lokalnih upravnih enot, kot so tista, ki se financirajo iz naslova kohezijske politike in z drugimi sredstvi EU, da bi naložbe osredotočili in prilagodili realnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno izraža razočaranje zaradi pomanjkanja sodelovanja lokalne in regionalne ravni pri oblikovanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, kar povzroča povratni učinek v fazi izvajanja; v zvezi s tem poudarja, da se ne strinja s predlogom Evropske komisije o prenosu sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje načrta REPowerEU; nasprotuje vsem poskusom pridobivanja sredstev iz regij in njihovega brezpogojnega prenosa na nacionalno raven, saj je to v nasprotju z načeli EU in sporazumi o deljenem upravljanju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | predlaga, naj se nacionalni načrti za okrevanje in odpornost uporabijo za zbiranje podatkov, ki bi jih lahko uporabili za izvajanje javnih politik in nižjo raven upravljanja; |
| --- | --- |

52.

Krepitev teritorialne zmogljivosti

| 53. | poziva države članice, naj v Uredbo (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o ESRR vključijo novo opredelitev ozemelj, ki so jih prizadeli upadanje prebivalstva in demografske spremembe, in sicer kot prečno vprašanje javnih politik, v zvezi s katerim so potrebni celostni in lokalni ukrepi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | predlaga, naj Evropska komisija spodbuja celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, prek vrste dejavnostmi med sorodnimi akterji iz evropske pobude za mesta, ki so primerna orodja za pomoč oblastem majhnih in srednjih mest pri spopadanju s teritorialnimi izzivi, kot je depopulacija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Evropsko komisijo, naj predlaga komunikacijo kampanjo za spodbujanje vpliva EU na življenje ljudi v majhnih (mestnih in podeželskih) krajih, da bi uravnali geografski vidik nezadovoljstva z EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva, naj se majhnim mestnim območjem čim bolj olajša dostop do različnih evropskih skladov in vodenje projektov v zvezi z njimi ter spodbudi celosten pristop k povezovanju različnih sredstev EU; v tem smislu bi morali biti programi z deljenim upravljanjem dejansko decentralizirani, vloga organov upravljanja na regionalni ravni pa okrepljena, saj se tako lahko zagotovi podpora pristopu od spodaj navzgor za financiranje iz malih mest in podeželja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Evropsko komisijo, naj vsem javnim upravam na majhnih mestnih območjih pomaga, da bi dobile uvid v načine spopadanja z izzivi zelenega, digitalnega in demografskega prehoda; poleg tega bi morala usmeriti podporo v enote vmesne ravni upravljanja v državah članicah (kot npr. départements, Landkreise, powiats, județe itd.), da bi lahko v skladu z načelom subsidiarnosti razvile lastne zmogljivosti za svetovanje majhnim občinam. Da bi se te dejavnosti podprle, bi vse lokalne oblasti morale imeti svoje referente za vprašanja in financiranje EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prosi Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo določbe o tehnični podpori za občine, ki jo bodo te uporabljale v celotnem življenjskem ciklu projekta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o možnosti v okviru nove evropske pobude za mesta, da bi majhnim mestnim območjem ponudila mentorstvo na terenu, in predlaga, da bi prihodnje nacionalne kontaktne točke evropske pobude za mesta delovale kot posredniki pri podpori majhnim mestnim območjem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je za majhna mestna območja sodelovanje pri strateškem odločanju lahko velik izziv zaradi omejenih upravnih virov in težav pri obvladovanju zapletenih postopkov upravljanja na več ravneh, kot je financiranje EU; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ugotavlja, da je za majhna mestna območja bistveno sodelovanje. To vključuje sodelovanje s sosednjimi območji pri obravnavi povezanih vprašanj ali združevanje moči, da se ustvari „teritorialna kritična masa“; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da se morajo majhna mestna območja pri velikih družbenih prehodih, kot je zeleni in digitalni prehod, pogosto opreti na podporo svojih prebivalcev in podjetij, saj nimajo dovolj sredstev, da bi vodila in financirala takšne procese socialnih inovacij; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja, da se s predanimi lokalnimi skupnostmi krepijo lokalna identiteta, socialne inovacije in kohezija, poleg tega pa se spodbuja tudi sodelovanje v času gospodarskega nazadovanja ali prehoda; |
| --- | --- |

63.

Sklepi

| 64. | ugotavlja, da majhna mestna območja potrebujejo jasno, sprejeto in priznano opredelitev. Potrebujejo upravne zmogljivosti, da bi oblikovala svoje večrazsežnostne prehode in razvila dolgoročne perspektive, ter tudi znanje, usklajevanje politik in opolnomočenje, da bi spodbudila ljudi, mobilizirala vire in izkoristila programe financiranja EU. |
| --- | --- |

64.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Natančna opredelitev malih in srednjih mestnih območij temelji na kombinaciji ugotovitev iz projekta ESPON TOWN (2014) in razvrstitve glede na stopnjo urbanizacije, ki jo uporabljata OECD in Evropska komisija (temelji pa na gostoti prebivalstva in velikosti urbane aglomeracije). Mala in srednja mestna območja so opredeljena kot neprekinjeni urbani grozdi, ki imajo od 5 000 do 50 000 prebivalcev in gostoto prebivalstva nad 300 prebivalcev/km2 in ki ne veljajo za urbane grozde z veliko gostoto prebivalstva glede na stopnjo urbanizacije za lokalne upravne enote (DEGURBA)(ESPON, 2014).

1

2

(2)  Kot jo je 5. marca 2020 podprla Statistična komisija OZN: A recommendation on the method to delineate cities, urban and rural areas for international statistical comparisons; pripravili Evropska komisija – Eurostat in GD za regionalno in mestno politiko – MOD, FAO, OECD, UN-Habitat, Svetovna banka.

2

A recommendation on the method to delineate cities, urban and rural areas for international statistical comparisons

(3)  Poročilo OECD z naslovom Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change (Dostopnost in cena izobraževalnih in zdravstvenih storitev: priprava regij na demografske spremembe).

3

(4)  Glej projekt ROBUST programa Obzorje 2020, www.rural-urban.eu.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

5

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/51

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski program za inovacije

(2023/C 79/09)

| Poročevalec: | Markku MARKKULA (FI/EPP), predsednik regije, Helsinki |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi evropski program za inovacije
  COM(2022) 332 final |

Poročevalec:

Markku MARKKULA (FI/EPP), predsednik regije, Helsinki

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi evropski program za inovacije

COM(2022) 332 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Zakaj je ta program ključnega pomena? Program za inovacije lahko bistveno prispeva k pospešitvi preobrazbe.

| 1. | pozdravlja novi evropski program za inovacije za spodbujanje inovativnega razmišljanja in ukrepov za inovacije s ciljem, da bi Evropa prevzela vodilno vlogo v znanosti, industrijski bazi, dinamičnih ekosistemih zagonskih podjetij, pogojih za inovacije in naboru talentov. OR poudarja, da je mogoče ambiciozne cilje inovacijske politike EU doseči s preprečevanjem razdrobljenosti in usklajevanjem vplivnih ukrepov z učinkovitim sodelovanjem med industrijo, akademskim svetom, socialnimi pobudami ter regionalnimi in lokalnimi upravami na lokalni, regionalni in medregionalni ravni, da bi obravnavali družbene izzive, ki jih prinašajo podnebne spremembe, potreba po večji odpornosti na zdravstvene grožnje in digitalna preobrazba, če jih navedemo le nekaj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vendar meni, da bi bilo treba v tem sporočilu predlagati nova področja in bolj poglobljen pristop k inovacijam v evropskih politikah. V obdobju številnih izzivov (globalizacija, okolje, zdravje, staranje prebivalstva, odseljevanje z velikih podeželskih območij in mir/vojna) bi morala Komisija izhajati iz izkušenj iz teh kriz, razmišljati izven kalupa in med drugim začeti razpravo o vrsti inovacij, ki jih odporna evropska družba potrebuje. Posebej pomembno se je bolj osredotočiti na družbene in socialne inovacije, tako tiste, ki so neposredno povezane z omenjenimi izzivi, kot tudi druge, na primer na področju zaposlovanja, zlasti mladih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | predlaga, naj Evropska komisija k novemu evropskemu programu za inovacije čim prej doda in vključi dopolnilne ukrepe, ki se osredotočajo na družbena, socialna in energetska vprašanja, da bi z njimi pospešila družbene spremembe v smeri trajnostne rasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da morajo politični ukrepi za odpravo dveh inovacijskih razkorakov vključevati jasne cilje: na številnih področjih inovacijske politike Evropa močno zaostaja za svetovnimi vodilnimi silami – ZDA in Azijo –, v EU, kjer v številnih regijah ni dovolj temeljito upoštevan ključni pomen inovativnosti, pa so najuspešnejše regije do devetkrat bolj inovativne od najmanj uspešnih; opozarja, da vse regije nimajo enakih tehničnih, človeških in finančnih virov za izboljšanje svoje inovacijske uspešnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da izvajanje novega programa za inovacije zahteva radikalnejše ukrepe, kot jih EU običajno sprejme v svojih vseevropskih političnih pobudah, in da morajo biti inovacijski procesi bolj sistematični in pripravljeni prevzeti tveganje. Cilj mora biti jasen, realističen, ambiciozen in merljiv: podvojiti učinek in prepoloviti čas prenosa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da mora biti program za inovacije za celotno EU ključni signal za izvajanje takojšnjih in dolgoročnih konkretnih učinkovitih ukrepov za odpravo inovacijskih razkorakov ter spodbujanje lokalnih in regionalnih inovacijskih ekosistemov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se strinja z Evropsko komisijo, da novi val inovacij, visokotehnološke inovacije, ki temeljijo na najsodobnejši znanosti, tehnologiji in inženirstvu, pogosto združujejo napredek na fizičnem, biološkem in digitalnem področju ter imajo potencial za preobrazbene rešitve pri soočanju z globalnimi izzivi. Poudarja, da mora biti namen tega novega vala pospešiti multidisciplinarne procese soustvarjanja, ki bodo povečali družbene (1) in socialne (2) inovacije, da bi izboljšali blaginjo in dobro počutje posameznikov in skupnosti, ter da bodo ti ukrepi močno upoštevali človeške vidike, da bi Evropa imela več koristi od razvoja univerzalnega podjetniškega vodstvenega duha; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja priznanje pilotnega ukrepa Partnerstva za regionalne inovacije (PRI) in, natančneje, priznanje njegove vloge pri spodbujanju povezanih regionalnih visokotehnoloških inovacijskih dolin, ki povezujejo več regij, in medregionalnih naložb v inovacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da je Evropska komisija zamudila priložnost, da poudari potrebo po močni povezavi med lokalnimi inovacijskimi ekosistemi in evropskim raziskovalnim prostorom prek njegovih vozlišč (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj v okviru akcijskega načrta za evropski raziskovalni prostor (ERA) pospešijo vzpostavljanje vozlišč ERA, da partnerstva in ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij postanejo prednostna področja na dnevnem redu lokalnih in regionalnih političnih voditeljev; |
| --- | --- |

10.

Zakaj so inovacije in vodilna vloga EU na področju inovacijsko intenzivne tehnologije zdaj nujnejše kot kdaj koli prej?

| 11. | poudarja potencial Evrope, da postane vodilna v svetu na področju inovacij na naslednjih področjih: obnovljivi viri energije, nizkoogljični vodik, baterije, digitalne tehnologije, brezpilotni zrakoplovi in umetna inteligenca, visokozmogljivostno računalništvo, proizvodnja in oblikovanje polprevodnikov, industrijsko skupno dobro, zdravje in hrana, javno naročanje inovativnih rešitev ter sodelovanje med industrijo in univerzami v okviru programov EU. OR poudarja tudi, da so podjetja EU vodilna v svetu na področju zelenih patentov visoke vrednosti in zelenih patentov v energijsko intenzivnih panogah. Poleg tega se v EU izda petina vseh vrhunskih znanstvenih publikacij na svetovni ravni. Da bi EU postala vodilna v svetu na področju raziskav, razvoja in inovacij, pa je treba dosledno izvajati številne ambiciozne instrumente politike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je uspeh mogoče doseči le s povezanimi lokalnimi/regionalnimi ukrepi in da Evropa pri financiranju celotnega inovacijskega procesa še vedno zaostaja za ZDA in Kitajsko. Zasebne naložbe rastejo hitreje kot drugje, vendar so evropski vlagatelji tveganega kapitala v primerjavi z ameriškimi in kitajskimi še vedno razmeroma nenaklonjeni tveganju, ko gre za znatne naložbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k uporabi spoznanj iz prejšnjih dvanajstih programov EU za inovacije v zadnjih desetletjih, ki niso dovolj spremenili vzorca inovacij glede






  — | prehoda na ciljno usmerjeno ustvarjalnost ter kulturo inovacij, |
| --- | --- | --- |

13.

—

prehoda na ciljno usmerjeno ustvarjalnost ter kulturo inovacij,

| — | prehoda s preveč zaprtih grozdov na resnično odprte inovacijske ekosisteme, |
| --- | --- |

—

prehoda s preveč zaprtih grozdov na resnično odprte inovacijske ekosisteme,

| — | razvoja podjetniškega vodstvenega duha, |
| --- | --- |

—

razvoja podjetniškega vodstvenega duha,

| — | spodbujanja posebnih programov že v šolah s posebnim poudarkom na ženskah in dekletih, |
| --- | --- |

—

spodbujanja posebnih programov že v šolah s posebnim poudarkom na ženskah in dekletih,

| — | ohranjanja osredotočenosti na zagonska podjetja na račun podjetij v razširitveni fazi in rastočih podjetij, |
| --- | --- |

—

ohranjanja osredotočenosti na zagonska podjetja na račun podjetij v razširitveni fazi in rastočih podjetij,

| — | izboljšanja upravljanja znanja, usklajevanja in sinergij med projekti, |
| --- | --- |

—

izboljšanja upravljanja znanja, usklajevanja in sinergij med projekti,

| — | sodelovanja z lokalnimi/regionalnimi inovacijami ter lokalnimi in tematskimi ekosistemi, |
| --- | --- |

—

sodelovanja z lokalnimi/regionalnimi inovacijami ter lokalnimi in tematskimi ekosistemi,

| — | primerjalne analize in primerjalnega učenja dobrih praks in konceptov sistemskega preoblikovanja na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

primerjalne analize in primerjalnega učenja dobrih praks in konceptov sistemskega preoblikovanja na svetovni ravni,

| — | izmenjave sinergij in znanja med programi EU in drugimi pobudami za odpravo inovacijskega razkoraka, |
| --- | --- |

—

izmenjave sinergij in znanja med programi EU in drugimi pobudami za odpravo inovacijskega razkoraka,

| — | oblikovanja evropskih partnerstev ter upravljanja na več ravneh in sistemske preobrazbe, |
| --- | --- |

—

oblikovanja evropskih partnerstev ter upravljanja na več ravneh in sistemske preobrazbe,

| 14. | spodbuja mesta in regije, naj sprejmejo ciljno usmerjen pristop k reševanju ključnih družbenih izzivov in opredelijo svoje naloge, kot so časovni in akcijski načrti tako za zeleni dogovor na lokalni ravni kot za digitalizacijo. Pri tem bi morali upoštevati regionalne strategije pametne specializacije ter uporabljati javne in zasebne instrumente financiranja na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Nujno je treba povečati sinergije med Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR), programom Digitalna Evropa in programom Obzorje, zlasti zato, da bi okrepili sodelovanje med MSP, univerzami, tehnološkimi središči ter raziskovalnimi in inovacijskimi organizacijami. Krepitev mreže evropskih vozlišč za digitalne inovacije pomaga pri oblikovanju regionalnih inovacijskih ekosistemov ter vzpostavljanju evropskih koridorjev in mrež za doseganje vodilnega položaja v svetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na uspešne pobude in najboljše prakse mest in regij, vključno s kampanjami EU z OR, kot so dialogi z državljani, inovacijski tabori, evropske podjetniške regije in regije projekta „Srečanje med znanostjo in regijami“, ki so pokazale, da lokalno delovanje prispeva k začetku dialoga, osredotočenega na izzive, z lokalnimi mrežami različnih akterjev, da bi premagali institucionalne in miselne ovire pri reševanju družbenih izzivov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je inovacijsko intenzivna tehnologija usmerjena v družbeni napredek in da je treba upoštevati pojem družbene sprejemljivosti in uporabnosti. Za to je treba povečati javne in zasebne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, kar bo omogočilo tehnološko nevtralnost in preprečilo odvisnost od določene tehnologije. OR poudarja, da družbene inovacije zahtevajo sposobnosti za reševanje težav in podjetnost za odpravljanje motenj, da bi ustvarili vrednost ter preprečili nazadovanje in negativne stroške za družbo. Zato je treba pri izvajanju programa za inovacije namenjati večjo pozornost vsem deležnikom na področju raziskav, razvoja in inovacij, vključno z državljani, in širše tudi odnosu med znanostjo in družbo ter potrebnim procesom skupne izgradnje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da so svetovne mreže znanja in sodelovalno učenje bistvenega pomena, zato bi lokalni akterji, ki sodelujejo v mednarodnih mrežah, kot so globalno povezani znanstveniki, podjetja in nevladne organizacije, ustrezno znanje in morebitne rešitve od zunaj lahko vključili v lokalni okvir, kar bi tudi morali narediti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da imajo strategije pametne specializacije osrednjo vlogo pri krepitvi regionalnih inovacijskih ekosistemov za boljše spodbujanje trajnostne gospodarske rasti in reševanje družbenih izzivov s sodelovalnim pristopom od spodaj navzgor, ki je odvisen od okoliščin, in z najboljšimi raziskanimi rešitvami; pozdravlja prizadevanja mreže iz pobude Vanguard za vzpostavitev evropskih industrijskih vrednostnih verig na podlagi medsebojnega dopolnjevanja v okviru strategij pametne specializacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi upravljanju inovacij morala koristiti raznolikost v vzorcih vodenja in upravljanja pri razvoju vedenjskih in upravljavskih praks v podporo prehodu na podjetniško miselnost in učečo se družbo, ki bo delovala za vse generacije in prek vseh meja ter bo učinkovita pri sooblikovanju, sodelovanju, izmenjavi znanja in odločanju na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da ima raven EU, kadar so tehnološke rešitve za družbeni izziv široko podprte in dobro dokazane, kot tudi pri dvojnem zelenem in digitalnem prehodu, ključno vlogo pri ustvarjanju pogojev za širitev, souporabo in določanje standardov s poudarkom na namenu in učinku, pri čemer pa se je treba izogniti regulaciji, ki bi privedla do vezanosti na tehnologijo. To podporo je mogoče razviti z okrepljenim sodelovanjem državljanov in z različnimi komunikacijskimi instrumenti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da se v regijah in industrijskih sektorjih povečuje povpraševanje po soustvarjanju namenskih inovacijskih politik ter da to zahteva hitrejši napredek na področjih inovacijsko intenzivnih tehnologij, zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

21.

Vrsta inovacij: lokalne, strukturne, preobrazbene, s poudarkom na učinku

| 22. | ponovno poudarja, da mora evropska inovacijska politika skupaj z evropsko raziskovalno politiko poskrbeti za razpoložljivost visokokakovostne znanosti za spodbujanje inovacij ter pomagati družbi in podjetjem pri obvladovanju kriz in izzivov, s katerimi se danes soočajo v vseh mestih in regijah EU. Nadalje poudarja stalno pomembno vlogo evropskega financiranja regij prek ESRR in Sklada za pravični prehod. Poziva vlade držav članic ter lokalne in regionalne oblasti, naj upoštevajo izjavo Evropske komisije (4), da regulativni okvir za obdobje 2021–2027, ki ureja sklade kohezijske politike v okviru deljenega upravljanja in sklade z neposrednim upravljanjem, omogoča večje sinergije med ESRR in programom Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da skupni akcijski načrt Evropske komisije in OR na področju raziskav, inovacij, izobraževanja in s tem povezanih politik za povečanje vseevropskih tokov znanja in sodelovalnega učenja pri oblikovanju politik ponuja priložnosti za opolnomočenje raziskovalcev, podjetnikov in civilne družbe, da bi utrdili svoje regionalne raziskovalne in inovacijske ekosisteme ter postali sestavni del vseevropske mreže odličnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da financiranje EU iz mehanizma za okrevanje in odpornost (zlasti za okrevanje po pandemiji COVID-19 in za gospodarsko prenovo) in iz Sklada za pravični prehod (namenjeno predvsem podpori premogovniškim regijam in drugim območjem, ki jih je prehod na podnebno nevtralnost najbolj prizadel) še ne more v celoti vplivati na spodbujanje inovacij, predvsem zato, ker so sedanji postopki koriščenja sredstev zelo počasni, zanje pa veljajo stroga pravila EU o državni pomoči; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter OR, ki državljanom in njihovim demokratično izvoljenim predstavnikom omogočajo, da vplivajo na usmeritev in namen inovacij ter razvijajo rešitve kot inovatorji-uporabniki. Pri tem je pomembno lokalnim in regionalnim oblastem pomagati in jih podpirati na vse možne načine, da bodo dobro pripravljene za podpiranje inovacij na lokalnih ravneh; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba bolje povezati program za inovacije in agendo za boljše pravno urejanje z uporabo nedavnih ugotovitev mreže RegHub o javnih naročilih (5), odpravljanjem ovir za javne naložbe (6) ter vključevanjem akterjev lokalnega in regionalnega razvoja v iskanje inovativnih regulativnih rešitev, ki spodbujajo inovacije. Pri tem je pristop, ki upošteva industrijsko in družbeno skupno dobro, bistven za povezovanje obeh programov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | v zvezi z raziskovalno politiko EU, programom politike ERA in forumom ERA poziva, naj bo odločanje bolj odprto in naj se državljanom omogoči, da dejavno prispevajo in so akterji, pri čemer je treba v celoti upoštevati prispevek OR in regionalno povezanih deležnikov. To pomeni, da bi se pri izbiri izzivov, s katerimi se bo EU spoprijela, bolj osredotočili na pomen znanosti in inovacij za javnost, hkrati pa zagotovili javno podporo za nadaljnji razvoj in izvajanje; |
| --- | --- |

27.

Posebne točke o petih vodilnih področjih

Vodilna pobuda glede financiranja visokotehnoloških podjetij v razširitveni fazi

| 28. | ugotavlja, da ima večina evropskih držav delujoč finančni trg, ki temelji na trgih tveganega in zasebnega kapitala, ki jih podpirajo nacionalne vlade, ter da bi moral predlagani sklad Evropskega sveta za inovacije (EIC), ki zagotavlja javna nepovratna sredstva in naložbe potrpežljivega lastniškega kapitala, trgu prinesti dodatno vrednost in preprečiti motenje obstoječega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba financirati pobude, ki ustvarjajo ugodne pogoje za to, da nova in inovativna tehnološka podjetja še naprej delujejo v svojem lokalnem okolju ter pri tem uporabljajo sinergije in se dopolnjujejo z drugimi lokalnimi deležniki, kot so raziskovalne organizacije in druga podjetja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi morale močnejše povezave med raziskavami in inovacijami vključevati učinkovito razširjanje rezultatov projektov, ki se izvajajo v okviru raziskovalnega programa Obzorje, s posebnim poudarkom na njihovi vrednosti za izboljšanje regionalnih inovacijskih ekosistemov in trikotnika znanja (raziskave, izobraževanje in inovacije) ter za vsakdanje življenje mest, regij in državljanov, zlasti pri zaposlovanju in dobrem počutju. Poudarja, da je treba rezultate raziskovalnih projektov v okviru programa Obzorje učinkovito razširjati na njegovih portalih z odprtimi podatki; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno potrjuje, da Evropski svet za inovacije in njegov portfelj nista dobro poznana med industrijskimi panogami, zagonskimi podjetji, podjetji v razširitveni fazi ter malimi in srednjimi podjetji po vsej Evropi. Dostop do njegovih storitev bi moral biti lažji in moral bi biti enostavnejši za uporabo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj bo sklad EIC spodbujevalec z dolgim, vendar omejenim časovnim okvirom, in naj se uspešni izstopi najprej dosežejo z javnimi ponudbami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaga osredotočanje na nova podjetja in ekosisteme, ki zahtevajo zelo velike dolgoročne naložbe, kot so baterije za električne avtomobile, vodik in polprevodniki, ki neposrednega zasebnega financiranja običajno ne pritegnejo dovolj zgodaj. Preobrazbene naložbe zahtevajo „potrpežljivo“ javno financiranje, medtem ko zasebno financiranje v glavnem spodbuja „tržne“ inovacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da sta ustvarjalna napetost in ustvarjalno uničevanje učinkoviti sredstvi za izumljanje nečesa popolnoma novega ter soustvarjata potencialne prelomne pobude. To zahteva delno uporabo financiranja EU za zadrževanje, privabljanje in reorganizacijo talentov in virov iz visokokakovostnih pobud tržnega gospodarstva, ki so podobne izzive obravnavale z dolgoletnimi poslovno usmerjenimi in/ali javno-zasebnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da mora Evropa pospešiti celoten inovacijski proces na terenu, in sicer s presejanjem ustvarjalnih zamisli, eksperimentiranjem, preskušanjem, izdelavo prototipov, primerjalnim učenjem in širitvijo obsega. Evropska komisija bi morala pokazati svojo inovativnost z oblikovanjem novih možnosti financiranja lokalnih dejavnosti, ki kažejo na svetovni potencial v začetni fazi. Te sheme financiranja EU bi spodbujale nacionalno in regionalno financiranje izvedljivosti, vključno z aktivno uporabo kohezijskih sredstev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Evropsko komisijo, naj prevzame vodilno vlogo in največji strukturni problem na delniškem trgu rešuje tako, da podjetjem, ki kotirajo na borzi, omogoči izdajanje novih delnic in njihovo prodajo na trgu brez obremenjujočega postopka izdaje delnic; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je uspeh vsakega programa za inovacije odvisen od stalne zmogljivosti za zamenjavo starih proizvodov in storitev z novimi, vendar bi bilo treba njihove prelomne učinke obravnavati s sooblikovanjem in skupno izgradnjo, da se zagotovi dolgoročna sprejemljivost, tudi s sodelovanjem lokalnih in regionalnih akterjev; |
| --- | --- |

37.

Vodilna pobuda za omogočanje visokotehnoloških inovacij s prostori za eksperimentiranje in javnim naročanjem

| 38. | poudarja pomen procesa odprtega odkrivanja in se sklicuje na sklop raziskav in preizkušenih metod za usmerjanje in upravljanje postopkov sodelovanja na več ravneh in eksperimentiranja v okviru korenite sistemske preobrazbe. Priznava, da je treba izboljšati strokovne zmogljivosti in delovna mesta, da bi ta postala učna okolja, ki prinašajo izvedljive zamisli. V ta namen je treba ustvariti ugodne pogoje za zaupanje in eksperimentiranje v skupnih projektih z odobreno vizijo, cilji, strategijami in akcijskimi načrti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba v okviru pristopa, ki temelji na sodelovanju na več ravneh, rešitve za lokalne probleme v večini primerov razvijati skupaj z vsemi deležniki četverne vijačnice, povezano in v resničnem okolju. Ta razvoj bo na poti do inovacij privedel do hitrega učenja, razširitve in hitrih popravkov, medtem ko se določeni deli usklajevanja in spremljanja izvajajo v obliki nadregionalnih mrež. Namen je prepoznati, kaj je mogoče, in povečati pričakovanja glede tega, tako da „nemogoče postane mogoče“, nato pa primerjati alternativne prakse, da bi ocenili in spoznali uspešne in neuspešne načine eksperimentiranja ter spodbujali razširjanje in uvajanje inovacij zunaj njihovega prvotnega okvira; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponavlja, da sta ustrezen nadzor in spremljanje inovacij bistvena za učinkovito izvajanje politik. Opozarja (7) na uporabo in nadaljnji razvoj regionalnega sistema inovacijskih kazalnikov za lokalizirane regionalne politike ter želi spomniti, da je to bistveno orodje za primerjavo sprememb v uspešnosti regionalnih inovacijskih politik in organizacijo procesov primerjalnega učenja med regijami, s katerim lahko izboljšamo regionalne inovacijske ekosisteme in pametno specializacijo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da so za obsežno eksperimentiranje potrebna evropska partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa, uporaba inovativnih javnih naročil in podpora Evropskega sveta za inovacije v celotnem življenjskem ciklu inovacij, od zgodnjih faz raziskav do potrditve koncepta, prenosa tehnologije ter financiranja in razširitve poskusov, podjetij in zagonskih podjetij, da bi, kot vir navdiha, uspeli pri pomembnih projektih skupnega evropskega interesa in vodikovih dolinah; |
| --- | --- |

41.

Vodilna pobuda za pospeševanje in krepitev inovacij v evropskih inovacijskih ekosistemih po vsej EU ter odprava inovacijskega razkoraka

| 42. | predlaga, naj regionalne inovacijske doline skupaj z vodilnimi visokošolskimi institucijami postanejo bistveni spodbujevalci družbenih in industrijskih sprememb ter naj regijam s podobnimi področji specializacije omogočijo sodelovanje in izvajanje skupnih inovacijskih projektov. Za to bo potreben celovit, usklajen in decentraliziran sistem za spremljanje in ocenjevanje programov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da bodo za dosego zastavljenih ciljev program Obzorje Evropa (100 milijonov EUR) in medregionalne naložbe v inovacije (70 milijonov EUR) v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj omogočili dovolj sredstev le za prvotni okvir, ki ga je treba podpreti z bistveno večjimi prizadevanji in tem primernim financiranjem. Poziva Evropsko komisijo, naj razvije učinkovite sinergije med temi tokovi financiranja s pobudami, kot so partnerstva za regionalne inovacije in mreža evropskih vozlišč za digitalne inovacije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja učinkovite ukrepe Evropske komisije za spodbujanje regionalne razsežnosti v politiki EU in regionalnih inovacijskih ekosistemov, ki so ključni za krepitev konkurenčnosti Evrope in doseganje strateške avtonomije EU za pametno in trajnostno rast. Poudarja, da so visokošolske ustanove v središču regionalnih inovacijskih ekosistemov s trdno kulturo podjetništva in poslovanja. Visokošolske ustanove, zlasti univerze uporabnih znanosti in druge podobne visokošolske ustanove, ki se ukvarjajo z razvijanjem prakse v resnične življenju, morajo okrepiti svojo vlogo aktivnega gonila inovacij v regijah, skrbeti za usposabljanje nujno potrebnih strokovnjakov, privabljati nove talente, tudi na širšem območju, in omogočati prenos pomembnih tehnoloških inovacij v lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja pomembno vlogo poklicnega izobraževanja, ki se osredotoča na usposabljanje tehnikov in drugih v prakso usmerjenih strokovnjakov, za izvajanje tega programa inovacij; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja temeljni izziv evropskega programa visokotehnoloških inovacij, ki mu primanjkuje spodbud, izkušenj in virov za vključevanje deležnikov v sistemski prehod. Potrebne so tudi spodbude, da bodo najboljše visokošolske institucije premagale odvisnost od nenehnega objavljanja ter lahko dale večji poudarek temu, kako obravnavati pereče velike družbene izzive in podpirati visokotehnološke inovacije in globalni prenos tehnologije v sodelovanju z industrijo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | predlaga, naj visokošolske institucije skupaj z drugimi akterji četverne vijačnice razvijejo vloge in odgovornosti strokovnih organizatorjev lokalnih ekosistemov, v katerih raziskovalci, študenti in podjetja skupaj preskušajo in testirajo nove tehnologije v sklopu nove podjetniške in inovacijske kulture; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poudarja pomen usmerjanja in financiranja pobud za odpravo obeh inovacijskih vrzeli, da bi omogočili globalna partnerstva odličnosti z več akterji in odprt dostop do njih tudi za partnerje iz manj uspešnih držav in regij. To je ključno za oblikovanje trdnejšega in skladnejšega inovacijskega ekosistema EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ponovno poudarja, da so vozlišča evropskega raziskovalnega prostora, ki povezujejo nosilce odločanja ter akterje na področju raziskav, razvoja in inovacij, idealen instrument za popolno priznavanje prednosti lokalnega pristopa k znanosti in inovacijam pri soustvarjanju novih rešitev za sedanje krize z regionalnim pristopom od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | priporoča, naj se v okviru evropske podjetniške mreže sprejmejo ukrepi za mednarodni prenos tehnologije in tehnološko sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij; |
| --- | --- |

50.

Vodilna pobuda za spodbujanje, privabljanje in zadržanje talentov na področju inovacijsko intenzivnih tehnologij

| 51. | poziva k oblikovanju posebnega akcijskega načrta s spodbudami in ustreznim financiranjem, da bi visokošolske institucije spodbudili k dejavni vlogi pri reševanju glavnih družbenih izzivov, krepitvi evropskih visokotehnoloških inovacij, industrijskega sodelovanja in povezovanja ter usposabljanju talentov, ki jih potrebuje Evropa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja vlogo visokošolskih institucij in zlasti študentov kot posrednikov med zagonskim podjetjem in znanstveno miselnostjo ter partnerstev med univerzami in industrijo pri podpiranju visokotehnoloških inovacij in prenosa tehnologije. Visokošolske institucije bi morale postati gonilna sila strukturnih sprememb za pospešitev visokotehnoloških inovacij ter ustvarjanje, ohranjanje in zadrževanje talentov v Evropi. Pri tem bi lahko imela tehnološka vozlišča pomembno vlogo mediatorjev in posrednikov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | predlaga, naj najboljše visokošolske institucije, tako kot v ZDA, dajejo zgled pri spreminjanju miselnosti, potrebne za prehod v družbo, ki ceni podjetništvo, zagonska in rastoča podjetja, sodelovanje med univerzami in industrijo, inovacijsko intenzivno tehnologijo in reševanje družbenih izzivov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponovno potrjuje, da Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), njegove skupnosti znanja in inovacij ter njihovi portfelji še niso dobro znani v mestih in regijah, med študenti in državljani ter v akademskih krogih po Evropi; |
| --- | --- |

54.

Vodilna pobuda za izboljšanje orodij za oblikovanje politik

| 55. | priporoča poglobitev razumevanja spremenljive narave inovacij pri oblikovanju lokalnih in regionalnih politik v okviru pobude za partnerstva za regionalne inovacije ter sodelovanja med Skupnim raziskovalnim središčem, GD RTD, GD GROW, GD REGIO in OR. To bi bilo treba storiti v sodelovanju z območji, ki so vključena v pilotni ukrep OR in Skupnega raziskovalnega središča (PRI), in z izkušenimi vseevropskimi mrežami, osredotočenimi na inovacije, kot so EARTO, ERRIN in ENoLL; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da ta vodilna pobuda vključuje ukrepe, ki so zelo pomembni za regije in mesta. Strinja se z izjavami Evropske komisije o podpori regijam pri oblikovanju in izvajanju boljših inovacijskih politik ter predlaga pogajanja o skupnem izvedbenem načrtu, ki bo upošteval različne elemente inovacijskega programa in tega mnenja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja (vse regije), da novi program za inovacije pomeni bistveno in obsežno prizadevanje za soustvarjanje novih instrumentov za reševanje perečih družbenih izzivov, ki zahtevajo evropsko sodelovanje, in priporoča, da Evropska komisija uporabi partnerstva za regionalne inovacije in druga orodja za podporo mestom in regijam pri pripravi regionalnih programov za inovacije in pospeševanju inovacijskih ukrepov skupaj z deležniki; |
| --- | --- |

57.

| 58. | se strinja, da je v podporo oblikovanju politik na podlagi dokazov treba opredeliti in uporabljati ključno terminologijo, kazalnike, podatkovno taksonomijo in primerljive podatkovne nize, ki bodo objavljeni na institucionalnih portalih odprtih podatkov, da bi olajšali dostop do njih, njihovo uporabo in vpogled vanje; |
| --- | --- |

58.

Naslednji koraki

| 59. | predlaga, naj Skupno raziskovalno središče vzpostavi evropsko virtualno sodelovanje za izmenjavo, eksperimentiranje in preskušanje metod, orodij in praks v politikah in ukrepih na področju raziskav, razvoja in inovacij, ki jih lahko države članice, regije in občine uporabljajo pri oblikovanju in izvajanju svojih inovacijskih politik; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da proces programa za inovacije zahteva redno ocenjevanje napredka in prilagajanja deležnikom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je pri izvajanju novega evropskega programa za inovacije na lokalni in regionalni ravni ključnega pomena povečati sinergijo in sodelovanje med glavnimi pobudami EU ter prikazati, kako to poteka v praksi. Pri tem bi morale EU in vlade držav članic povečati sinergije pri uporabi različnih evropskih in nacionalnih virov financiranja, namenjenih zlasti krepitvi inovacijske baze mest in regij; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da se morajo za okrepitev evropskega razvoja podjetij v razširitveni fazi politični voditelji na vseh ravneh zavezati, da bodo občutno bolj financirali raziskave, razvoj in inovacije ter s tem razširili možnosti za rast in vplivne odprte lokalne inovacijske ekosisteme po vsej Evropi. Pionirsko fazo je mogoče doseči s pomočjo pilotnih regij in mest v partnerstvih za regionalne inovacije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | priporoča poglobitev metodološkega razvoja za izvajanje procesov sistemskega preoblikovanja na vseh ravneh upravljanja, osredotočenih predvsem na preobrazbene inovacije, potrebne za spopadanje s svetovnimi izzivi. Eden od ciljev je, da se v procesih preoblikovanja poveča uporaba najboljšega znanstvenega znanja. Drugi cilj je soustvarjanje praks na lokalni ravni za vodilno vlogo Evrope na področjih, kjer že danes prednjači, kot so zeleni dogovor, pristop dvojnega prehoda in krepitev strateške odpornosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva k soočanju s svetovno konkurenco za nadarjene posameznike in vodilno vlogo na področjih znanosti, tehnologije, inženirstva, matematike in inovacijskih zmogljivosti, po vzoru dveh pobud iz ZDA: nova pobuda Nacionalne znanstvene fundacije (NSF), imenovana Regional Innovation Engines (regionalni inovacijski motorji), je program, ki spodbuja in krepi inovacijske ekosisteme po vsej ZDA, program MIT za pospeševanje regionalnega podjetništva (REAP) pa je globalna pobuda, ki regijam pomaga pospešiti gospodarsko rast in socialni napredek s podjetništvom, ki temelji na inovacijah; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da bo inovacijski program uspešen le, če se prepreči razdrobljenost in če se ukrepi učinkovito izvajajo. Evropa bo postala vodilna v svetu na področju znanosti, industrijske baze, dinamičnih zagonskih ekosistemov, pogojev za inovacije in baze talentov, kar bo ustvarilo ugodne pogoje za evropski zeleni dogovor in cilje trajnostnega razvoja OZN. |
| --- | --- |

65.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Priročnik Partnerstev za regionalne inovacije (PRI Playbook) – Potreba po družbenih spremembah in uporabi družbenih inovacij kot enega od instrumentov.

1

(2)  Opredelitev socialnih inovacij, ki jo uporablja OECD (https://www.oecd.org/regional/leed/social-innovation.htm).

2

(3)  Opozoriti je treba, da je Evropski svet novembra 2021 pripravil 20 prednostnih ukrepov, od katerih je eden (Oblikovanje regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov za izboljšanje regionalne/nacionalne odličnosti in konkurenčnosti) izpostavil potrebo po opredelitvi in pilotni izvedbi vozlišč evropskega raziskovalnega prostora (ERA) za vzpostavitev konkurenčnih ekosistemov raziskav in inovacij po vsej EU, da bi odpravili teritorialne vrzeli ter olajšali gibanje talentov in pretok naložb.

3

(4)  Bruselj, 5.7.2022; C(2022) 4747 final, Priloga k Sporočilu Komisiji o odobritvi vsebine osnutka obvestila Komisije o sinergijah med programi ESRR in programom Obzorje Evropa.

4

(5)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/report-consultation-01-public-procurement.pdf

5

(6)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf

6

(7)  CoR-517-2020.

7

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

152. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2022–1. 12. 2022

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/59

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonite migracije – privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU

(2023/C 79/10)

| Poročevalec: | Giuseppe VARACALLI (IT/Renew Europe), član sveta občine Gerace |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas
  COM(2022) 650 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (prenovitev)
  COM(2022) 655 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU
  COM(2022) 657 final |

Poročevalec:

Giuseppe VARACALLI (IT/Renew Europe), član sveta občine Gerace

Referenčni dokumenti:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas

COM(2022) 650 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (prenovitev)

COM(2022) 655 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU

COM(2022) 657 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas

COM(2022) 650 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da bi se preprečilo tveganje goljufive pridobitve statusa rezidenta EU za daljši čas, bi morale države članice zagotoviti, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja za vse kategorije državljanov tretjih držav. To tveganje zlasti zadeva državljane tretjih držav, ki jim je bilo dovoljenje za prebivanje podeljeno na podlagi kakršne koli naložbe v državi članici, saj se za izdajo teh dovoljenj za prebivanje ne zahteva vedno neprekinjena fizična prisotnost v državi članici ali pa se zahteva le časovno omejena prisotnost vlagatelja v državi članici. Da bi se to tveganje preprečilo, bi morale države članice okrepiti preverjanje zahteve po zakonitem in neprekinjenem prebivanju, zlasti kar zadeva vloge za status rezidenta EU za daljši čas, ki jih predložijo državljani tretjih držav, ki prebivajo v državi članici v zameno za kakršno koli naložbo, kot so prenosi kapitala, nakup ali najem nepremičnine, naložba v državne obveznice, naložba v gospodarske subjekte, donacija ali dotacija sredstev za dejavnost, ki prispeva k javnemu dobremu, in prispevki v državni proračun. | Da bi se preprečilo tveganje goljufive pridobitve statusa rezidenta EU za daljši čas, bi morale države članice zagotoviti, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja za vse kategorije državljanov tretjih držav. To tveganje zlasti zadeva državljane tretjih držav, ki jim je bilo dovoljenje za prebivanje podeljeno na podlagi kakršne koli naložbe v državi članici, saj se za izdajo teh dovoljenj za prebivanje ne zahteva vedno neprekinjena fizična prisotnost v državi članici ali pa se zahteva le časovno omejena prisotnost vlagatelja v državi članici. Da bi se to tveganje preprečilo, bi morale države članice
  v tesnem sodelovanju s pristojnimi lokalnimi ali regionalnimi oblastmi
  okrepiti preverjanje zahteve po zakonitem in neprekinjenem prebivanju, zlasti kar zadeva vloge za status rezidenta EU za daljši čas, ki jih predložijo državljani tretjih držav, ki prebivajo v državi članici v zameno za kakršno koli naložbo, kot so prenosi kapitala, nakup ali najem nepremičnine, naložba v državne obveznice, naložba v gospodarske subjekte, donacija ali dotacija sredstev za dejavnost, ki prispeva k javnemu dobremu, in prispevki v državni proračun. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da bi se preprečilo tveganje goljufive pridobitve statusa rezidenta EU za daljši čas, bi morale države članice zagotoviti, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja za vse kategorije državljanov tretjih držav. To tveganje zlasti zadeva državljane tretjih držav, ki jim je bilo dovoljenje za prebivanje podeljeno na podlagi kakršne koli naložbe v državi članici, saj se za izdajo teh dovoljenj za prebivanje ne zahteva vedno neprekinjena fizična prisotnost v državi članici ali pa se zahteva le časovno omejena prisotnost vlagatelja v državi članici. Da bi se to tveganje preprečilo, bi morale države članice okrepiti preverjanje zahteve po zakonitem in neprekinjenem prebivanju, zlasti kar zadeva vloge za status rezidenta EU za daljši čas, ki jih predložijo državljani tretjih držav, ki prebivajo v državi članici v zameno za kakršno koli naložbo, kot so prenosi kapitala, nakup ali najem nepremičnine, naložba v državne obveznice, naložba v gospodarske subjekte, donacija ali dotacija sredstev za dejavnost, ki prispeva k javnemu dobremu, in prispevki v državni proračun.

Da bi se preprečilo tveganje goljufive pridobitve statusa rezidenta EU za daljši čas, bi morale države članice zagotoviti, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja za vse kategorije državljanov tretjih držav. To tveganje zlasti zadeva državljane tretjih držav, ki jim je bilo dovoljenje za prebivanje podeljeno na podlagi kakršne koli naložbe v državi članici, saj se za izdajo teh dovoljenj za prebivanje ne zahteva vedno neprekinjena fizična prisotnost v državi članici ali pa se zahteva le časovno omejena prisotnost vlagatelja v državi članici. Da bi se to tveganje preprečilo, bi morale države članice
  v tesnem sodelovanju s pristojnimi lokalnimi ali regionalnimi oblastmi
  okrepiti preverjanje zahteve po zakonitem in neprekinjenem prebivanju, zlasti kar zadeva vloge za status rezidenta EU za daljši čas, ki jih predložijo državljani tretjih držav, ki prebivajo v državi članici v zameno za kakršno koli naložbo, kot so prenosi kapitala, nakup ali najem nepremičnine, naložba v državne obveznice, naložba v gospodarske subjekte, donacija ali dotacija sredstev za dejavnost, ki prispeva k javnemu dobremu, in prispevki v državni proračun.

Obrazložitev

Glede na to, da je zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju element, ki ga morajo nadzorovati in spremljati lokalne in regionalne oblasti (npr. z registracijo kraja prebivališča), bi bilo treba vsako spremembo postopka ali „okrepitev“ nadzora razviti v sodelovanju s temi organi. S tem bi preprečili nesorazmerno upravno breme in pridobili izkušnje na terenu.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 20

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Poklicne kvalifikacije, ki jih je državljan tretje države pridobil v kateri drugi državi članici, bi bilo treba priznati na enak način kot kvalifikacije državljanov Unije. Kvalifikacije, pridobljene v tretji državi, bi bilo treba upoštevati v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*). Ta direktiva ne bi smela posegati v pogoje, ki so v nacionalnem pravu določeni za opravljanje reguliranih poklicev. | Poklicne kvalifikacije, ki jih je državljan tretje države pridobil v kateri drugi državi članici, bi bilo treba priznati na enak način kot kvalifikacije državljanov Unije. Kvalifikacije, pridobljene v tretji državi, bi bilo treba upoštevati v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*)
  , posebne določbe pa bi lahko omogočile prožno obravnavo v primeru beguncev, ki morda ne morejo predložiti ustreznih dokumentov in dokazil o kvalifikacijah
  . Ta direktiva ne bi smela posegati v pogoje, ki so v nacionalnem pravu določeni za opravljanje reguliranih poklicev.
  Za države članice bi morala še naprej veljati obveznost, da mladoletnim migrantom, ne glede na njihov pravni status, omogočijo dostop do izobraževalnega sistema pod podobnimi pogoji kot za svoje državljane, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti dekletom migrantkam, ki so pogosteje zapostavljene v izobraževalnem sistemu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Poklicne kvalifikacije, ki jih je državljan tretje države pridobil v kateri drugi državi članici, bi bilo treba priznati na enak način kot kvalifikacije državljanov Unije. Kvalifikacije, pridobljene v tretji državi, bi bilo treba upoštevati v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*). Ta direktiva ne bi smela posegati v pogoje, ki so v nacionalnem pravu določeni za opravljanje reguliranih poklicev.

Poklicne kvalifikacije, ki jih je državljan tretje države pridobil v kateri drugi državi članici, bi bilo treba priznati na enak način kot kvalifikacije državljanov Unije. Kvalifikacije, pridobljene v tretji državi, bi bilo treba upoštevati v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*)
  , posebne določbe pa bi lahko omogočile prožno obravnavo v primeru beguncev, ki morda ne morejo predložiti ustreznih dokumentov in dokazil o kvalifikacijah
  . Ta direktiva ne bi smela posegati v pogoje, ki so v nacionalnem pravu določeni za opravljanje reguliranih poklicev.
  Za države članice bi morala še naprej veljati obveznost, da mladoletnim migrantom, ne glede na njihov pravni status, omogočijo dostop do izobraževalnega sistema pod podobnimi pogoji kot za svoje državljane, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti dekletom migrantkam, ki so pogosteje zapostavljene v izobraževalnem sistemu.

Obrazložitev

V skladu z Direktivo 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013) države članice mladoletnim otrokom prosilcev in mladoletnim prosilcem omogočajo dostop do izobraževalnega sistema pod podobnimi pogoji, kot veljajo za njihove državljane. Predlagamo, da se ta odstavek ohrani, saj je bilo že večkrat rečeno, da je za ustrezno vključevanje treba predvsem zagotoviti pravice. Če naj bi migranti uživali enake pravice kot državljani države članice, morajo nujno imeti tudi pravico do izobraževanja. Pomembno je spomniti na ovire, s katerimi se soočajo dekleta, zlasti v negotovih razmerah in osamitvi, ki so lahko posledica travmatičnih izkušenj z migracijo.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 28

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Usklajenost pogojev za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas pospešuje vzajemno zaupanje med državami članicami. Vendar ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas. Taka nacionalna dovoljenja za prebivanje ne bi smela podeljevati pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici. | Usklajenost pogojev za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas pospešuje vzajemno zaupanje med državami članicami. Vendar ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas. Taka nacionalna dovoljenja za prebivanje ne bi smela podeljevati pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici.
  Državljan tretje države ima lahko bodisi status rezidenta EU za daljši čas bodisi nacionalno dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje EU za stalno prebivanje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Usklajenost pogojev za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas pospešuje vzajemno zaupanje med državami članicami. Vendar ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas. Taka nacionalna dovoljenja za prebivanje ne bi smela podeljevati pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici.

Usklajenost pogojev za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas pospešuje vzajemno zaupanje med državami članicami. Vendar ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas. Taka nacionalna dovoljenja za prebivanje ne bi smela podeljevati pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici.
  Državljan tretje države ima lahko bodisi status rezidenta EU za daljši čas bodisi nacionalno dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje EU za stalno prebivanje.

Obrazložitev

Pojasniti bi bilo treba, da je državljan tretje države, ki že ima status rezidenta za daljši čas v EU, upravičen do nacionalnega dovoljenja za prebivanje, saj s tem pridobi dodatne pravice. Niti sedanja Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44) niti njena prenovitev ne določata, da bi se moral prosilec za status EU odreči nacionalnemu dovoljenju za stalno prebivanje. Poleg tega imajo v skladu s pravom EU državljani tretjih držav lahko dva različna statusa prebivanja.

Predlog spremembe 4

Člen 4(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice vzpostavijo ustrezne nadzorne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja, zlasti kar zadeva vloge državljanov tretjih držav, ki imajo in/ali so imeli dovoljenje za prebivanje, podeljeno zaradi kakršne koli naložbe v državi članici. | Države članice
  v tesnem sodelovanju s pristojnimi lokalnimi in regionalnimi organi
  vzpostavijo ustrezne nadzorne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja, zlasti kar zadeva vloge državljanov tretjih držav, ki imajo in/ali so imeli dovoljenje za prebivanje, podeljeno zaradi kakršne koli naložbe v državi članici. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice vzpostavijo ustrezne nadzorne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja, zlasti kar zadeva vloge državljanov tretjih držav, ki imajo in/ali so imeli dovoljenje za prebivanje, podeljeno zaradi kakršne koli naložbe v državi članici.

Države članice
  v tesnem sodelovanju s pristojnimi lokalnimi in regionalnimi organi
  vzpostavijo ustrezne nadzorne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju ustrezno spremlja, zlasti kar zadeva vloge državljanov tretjih držav, ki imajo in/ali so imeli dovoljenje za prebivanje, podeljeno zaradi kakršne koli naložbe v državi članici.

Obrazložitev

Glede na to, da je zahteva po zakonitem in neprekinjenem prebivanju element, ki ga morajo nadzorovati in spremljati lokalne in regionalne oblasti (npr. z registracijo kraja prebivališča), bi bilo treba vsako spremembo postopka ali „okrepitev“ nadzora razviti v sodelovanju s temi organi. S tem bi preprečili nesorazmerno upravno breme in pridobili izkušnje na terenu.

Predlog spremembe 5

Člen 4(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pri izračunu obdobja iz odstavka 1 se upoštevajo vsa obdobja prebivanja na podlagi vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, izdanega po pravu Unije ali nacionalnem pravu, vključno s primeri iz člena 3(2), točke (a), (b), (c) in (e), če je zadevni državljan tretje države pridobil pravico do prebivanja, ki bo omogočala, da se mu podeli status rezidenta EU za daljši čas.


  Za osebe, ki jim je bila priznana mednarodna zaščita, se pri izračunavanju obdobja iz odstavka 1 upošteva vsaj polovica obdobja med datumom vložitve vloge, na podlagi katere je bila mednarodna zaščita priznana, in datumom, ko je bilo dovoljenje za prebivanje iz člena 24 Direktive 2011/95/EU izdano, ali to celotno obdobje, če presega 18 mesecev. | Pri izračunu obdobja iz odstavka 1 se upoštevajo vsa obdobja prebivanja na podlagi vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, izdanega po pravu Unije ali nacionalnem pravu, vključno s primeri iz člena 3(2), točke (a), (b), (c)
  , (d)
  in (e), če je zadevni državljan tretje države pridobil pravico do prebivanja, ki bo omogočala, da se mu podeli status rezidenta EU za daljši čas. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pri izračunu obdobja iz odstavka 1 se upoštevajo vsa obdobja prebivanja na podlagi vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, izdanega po pravu Unije ali nacionalnem pravu, vključno s primeri iz člena 3(2), točke (a), (b), (c) in (e), če je zadevni državljan tretje države pridobil pravico do prebivanja, ki bo omogočala, da se mu podeli status rezidenta EU za daljši čas.

Za osebe, ki jim je bila priznana mednarodna zaščita, se pri izračunavanju obdobja iz odstavka 1 upošteva vsaj polovica obdobja med datumom vložitve vloge, na podlagi katere je bila mednarodna zaščita priznana, in datumom, ko je bilo dovoljenje za prebivanje iz člena 24 Direktive 2011/95/EU izdano, ali to celotno obdobje, če presega 18 mesecev.

Pri izračunu obdobja iz odstavka 1 se upoštevajo vsa obdobja prebivanja na podlagi vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje, izdanega po pravu Unije ali nacionalnem pravu, vključno s primeri iz člena 3(2), točke (a), (b), (c)
  , (d)
  in (e), če je zadevni državljan tretje države pridobil pravico do prebivanja, ki bo omogočala, da se mu podeli status rezidenta EU za daljši čas.

Obrazložitev

Z izključitvijo primerov iz člena 3(2)(d) predlagana določba v sedanji obliki ustvarja nedosledno ureditev za prosilce za azil. Da bi bili ti dosledno obravnavani, se drugi odstavek črta.

Predlog spremembe 6

Člen 5(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice od državljanov tretjih držav lahko zahtevajo, da izpolnjujejo pogoje za integracijo v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo. | Države članice od državljanov tretjih držav lahko zahtevajo, da izpolnjujejo pogoje za integracijo v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo.
  Zato bi bilo treba okrepiti upravljanje migracij z več akterji. Lokalne in/ali regionalne oblasti, lokalne in regionalne mreže, poklicna združenja in akreditirani zasebni subjekti, ki organizirajo programe vključevanja, bi morali od države članice prejeti zadostno operativno in finančno podporo, prilagojeno storitvam, ki jih nudijo. Te programe vključevanja bi bilo treba zajeti v politike na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravja, stanovanj in udeležbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice od državljanov tretjih držav lahko zahtevajo, da izpolnjujejo pogoje za integracijo v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo.

Države članice od državljanov tretjih držav lahko zahtevajo, da izpolnjujejo pogoje za integracijo v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo.
  Zato bi bilo treba okrepiti upravljanje migracij z več akterji. Lokalne in/ali regionalne oblasti, lokalne in regionalne mreže, poklicna združenja in akreditirani zasebni subjekti, ki organizirajo programe vključevanja, bi morali od države članice prejeti zadostno operativno in finančno podporo, prilagojeno storitvam, ki jih nudijo. Te programe vključevanja bi bilo treba zajeti v politike na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravja, stanovanj in udeležbe.

Obrazložitev

Jezikovne tečaje in tečaje državljanske vzgoje kot del programa vključevanja in/ali poklicno usposabljanje pogosto izvajajo lokalne in regionalne oblasti, pa tudi nepridobitna združenja, sindikati ter lokalne in regionalne mreže, zato je bistvenega pomena, da od države za to prejmejo ustrezno podporo. Z upoštevanjem vključevanja v ustreznih politikah se pospešuje proces vključevanja in spoštujejo vrednote človekovih pravic, solidarnosti in enakosti ter vzpostavlja celovit pristop k migracijam, ki izkorišča prednosti raznolikosti.

Predlog spremembe 7

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas državljan tretje države vloži vlogo pri pristojnih organih države članice, v kateri prebiva. Vlogi je treba priložiti listinske dokaze, ki jih določi nacionalna zakonodaja, da izpolnjuje pogoje, določene v členih 4 in 5, ter po potrebi veljavno potno listino ali njeno overjeno kopijo. | 1.   Za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas državljan tretje države vloži vlogo pri pristojnih organih države članice, v kateri prebiva. Vlogi je treba priložiti listinske dokaze, ki jih določi nacionalna zakonodaja, da izpolnjuje pogoje, določene v členih 4 in 5, ter po potrebi veljavno potno listino ali njeno overjeno kopijo.
  Pristojni nacionalni organi obvestijo državljana tretje države o postopku obravnavanja vloge v treh mesecih po tem, ko je zaključil zahtevano obdobje zakonitega in neprekinjenega prebivanja na ozemlju države članice. |
| 2.   Pristojni nacionalni organi prosilca pisno obvestijo o odločitvi čim prej, nikakor pa ne kasneje kot v šestih mesecih po datumu predložitve popolne vloge. Državljana tretje države se o vsaki takšni odločitvi obvesti skladno s postopki obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji. | 2.   Pristojni nacionalni organi prosilca pisno obvestijo o odločitvi čim prej, nikakor pa ne kasneje kot v šestih mesecih po datumu predložitve popolne vloge. Državljana tretje države se o vsaki takšni odločitvi obvesti skladno s postopki obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji. |
| Kadar so predloženi dokumenti ali zagotovljene informacije v podporo vlogi pomanjkljivi ali nepopolni, pristojni organi obvestijo prosilca o dodatnih zahtevanih dokumentih ali informacijah in določijo razumen rok za njihovo predložitev ali zagotovitev. Obdobje iz prvega pododstavka se prekine, dokler organi ne prejmejo dodatnih zahtevanih dokumentov ali informacij. Če dodatni zahtevani dokumenti ali informacije niso predloženi v navedenem roku, se lahko vloga zavrne. | Kadar so predloženi dokumenti ali zagotovljene informacije v podporo vlogi pomanjkljivi ali nepopolni, pristojni organi obvestijo prosilca o dodatnih zahtevanih dokumentih ali informacijah in določijo razumen rok za njihovo predložitev ali zagotovitev. Obdobje iz prvega pododstavka se prekine, dokler organi ne prejmejo dodatnih zahtevanih dokumentov ali informacij. Če dodatni zahtevani dokumenti ali informacije niso predloženi v navedenem roku, se lahko vloga zavrne. |
| Zadevno osebo je treba podučiti o njenih pravicah in obveznostih po tej direktivi. | Zadevno osebo je treba podučiti o njenih pravicah in obveznostih po tej direktivi. |
| Vse posledice tega, da do konca obdobja, predvidenega v tej določbi, ni sprejeta nobena odločitev, določi nacionalna zakonodaja ustrezne države članice. | Vse posledice tega, da do konca obdobja, predvidenega v tej določbi, ni sprejeta nobena odločitev, določi nacionalna zakonodaja ustrezne države članice. |
| 3.   Če so izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 in posameznik ne pomeni grožnje v smislu člena 6, zadevna država članica državljanu tretje države podeli status rezidenta EU za daljši čas. | 3.   Če so izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 in posameznik ne pomeni grožnje v smislu člena 6, zadevna država članica državljanu tretje države podeli status rezidenta EU za daljši čas. |
| 4.   Če vloga za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas zadeva državljana tretje države, ki ima nacionalno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala ista država članica v skladu s členom 14, ta država članica od prosilca ne zahteva, da predloži dokazila o pogojih iz člena 5(1) in (2), če je bilo izpolnjevanje teh pogojev že preverjeno v okviru prošnje za nacionalno dovoljenje za prebivanje. | 4.   Če vloga za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas zadeva državljana tretje države, ki ima nacionalno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala ista država članica v skladu s členom 14, ta država članica od prosilca ne zahteva, da predloži dokazila o pogojih iz člena 5(1) in (2), če je bilo izpolnjevanje teh pogojev že preverjeno v okviru prošnje za nacionalno dovoljenje za prebivanje. |
| | 5.
     
  Pri odločitvi o zavrnitvi prošnje za prebivanje za daljši čas se upoštevajo posebne okoliščine primera in načelo sorazmernosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas državljan tretje države vloži vlogo pri pristojnih organih države članice, v kateri prebiva. Vlogi je treba priložiti listinske dokaze, ki jih določi nacionalna zakonodaja, da izpolnjuje pogoje, določene v členih 4 in 5, ter po potrebi veljavno potno listino ali njeno overjeno kopijo.

1.   Za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas državljan tretje države vloži vlogo pri pristojnih organih države članice, v kateri prebiva. Vlogi je treba priložiti listinske dokaze, ki jih določi nacionalna zakonodaja, da izpolnjuje pogoje, določene v členih 4 in 5, ter po potrebi veljavno potno listino ali njeno overjeno kopijo.
  Pristojni nacionalni organi obvestijo državljana tretje države o postopku obravnavanja vloge v treh mesecih po tem, ko je zaključil zahtevano obdobje zakonitega in neprekinjenega prebivanja na ozemlju države članice.

2.   Pristojni nacionalni organi prosilca pisno obvestijo o odločitvi čim prej, nikakor pa ne kasneje kot v šestih mesecih po datumu predložitve popolne vloge. Državljana tretje države se o vsaki takšni odločitvi obvesti skladno s postopki obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji.

2.   Pristojni nacionalni organi prosilca pisno obvestijo o odločitvi čim prej, nikakor pa ne kasneje kot v šestih mesecih po datumu predložitve popolne vloge. Državljana tretje države se o vsaki takšni odločitvi obvesti skladno s postopki obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji.

Kadar so predloženi dokumenti ali zagotovljene informacije v podporo vlogi pomanjkljivi ali nepopolni, pristojni organi obvestijo prosilca o dodatnih zahtevanih dokumentih ali informacijah in določijo razumen rok za njihovo predložitev ali zagotovitev. Obdobje iz prvega pododstavka se prekine, dokler organi ne prejmejo dodatnih zahtevanih dokumentov ali informacij. Če dodatni zahtevani dokumenti ali informacije niso predloženi v navedenem roku, se lahko vloga zavrne.

Kadar so predloženi dokumenti ali zagotovljene informacije v podporo vlogi pomanjkljivi ali nepopolni, pristojni organi obvestijo prosilca o dodatnih zahtevanih dokumentih ali informacijah in določijo razumen rok za njihovo predložitev ali zagotovitev. Obdobje iz prvega pododstavka se prekine, dokler organi ne prejmejo dodatnih zahtevanih dokumentov ali informacij. Če dodatni zahtevani dokumenti ali informacije niso predloženi v navedenem roku, se lahko vloga zavrne.

Zadevno osebo je treba podučiti o njenih pravicah in obveznostih po tej direktivi.

Zadevno osebo je treba podučiti o njenih pravicah in obveznostih po tej direktivi.

Vse posledice tega, da do konca obdobja, predvidenega v tej določbi, ni sprejeta nobena odločitev, določi nacionalna zakonodaja ustrezne države članice.

Vse posledice tega, da do konca obdobja, predvidenega v tej določbi, ni sprejeta nobena odločitev, določi nacionalna zakonodaja ustrezne države članice.

3.   Če so izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 in posameznik ne pomeni grožnje v smislu člena 6, zadevna država članica državljanu tretje države podeli status rezidenta EU za daljši čas.

3.   Če so izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 in posameznik ne pomeni grožnje v smislu člena 6, zadevna država članica državljanu tretje države podeli status rezidenta EU za daljši čas.

4.   Če vloga za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas zadeva državljana tretje države, ki ima nacionalno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala ista država članica v skladu s členom 14, ta država članica od prosilca ne zahteva, da predloži dokazila o pogojih iz člena 5(1) in (2), če je bilo izpolnjevanje teh pogojev že preverjeno v okviru prošnje za nacionalno dovoljenje za prebivanje.

4.   Če vloga za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas zadeva državljana tretje države, ki ima nacionalno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala ista država članica v skladu s členom 14, ta država članica od prosilca ne zahteva, da predloži dokazila o pogojih iz člena 5(1) in (2), če je bilo izpolnjevanje teh pogojev že preverjeno v okviru prošnje za nacionalno dovoljenje za prebivanje.

5.
     
  Pri odločitvi o zavrnitvi prošnje za prebivanje za daljši čas se upoštevajo posebne okoliščine primera in načelo sorazmernosti.

Obrazložitev

Obrazložitev

Pomembno je, da pristojni organi posameznike, ki lahko zaprosijo za dovoljenje za prebivanje za daljši čas, ustrezno obvestijo o tej možnosti, saj so prosilci za prebivanje zelo slabo obveščeni, kar povzroča ne le zmedo in nesporazume ter vzbuja lažne upe, temveč tudi prekomerno obremenjuje in zavlačuje upravni postopek. Predlagamo, da se členu 7 – po vzoru člena 7(3) prenovljene direktive o modri karti – tudi doda nov odstavek 5, da organi, pristojni za priseljevanje, ravnajo sorazmerno in ob upoštevanju posebnih okoliščin primera.

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Člen 9(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V naslednjih primerih rezidenti EU za daljši čas nimajo več pravice obdržati statusa rezidenta EU za daljši čas: | V naslednjih primerih rezidenti EU za daljši čas nimajo več pravice obdržati statusa rezidenta EU za daljši čas: |
| a) | če se odkrije, da je bil status rezidenta EU za daljši čas pridobljen z goljufijo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V naslednjih primerih rezidenti EU za daljši čas nimajo več pravice obdržati statusa rezidenta EU za daljši čas:

V naslednjih primerih rezidenti EU za daljši čas nimajo več pravice obdržati statusa rezidenta EU za daljši čas:

a)

če se odkrije, da je bil status rezidenta EU za daljši čas pridobljen z goljufijo;

| a) | če se odkrije, da je bil status rezidenta EU za daljši čas pridobljen z goljufijo; |
| --- | --- |

a)

če se odkrije, da je bil status rezidenta EU za daljši čas pridobljen z goljufijo;

| b) | če je sprejeta odločitev o prenehanju zakonitega prebivanja pod pogoji, predvidenimi v členu 13; |
| --- | --- |

b)

če je sprejeta odločitev o prenehanju zakonitega prebivanja pod pogoji, predvidenimi v členu 13;

| b) | če je sprejeta odločitev o prenehanju zakonitega prebivanja pod pogoji, predvidenimi v členu 13; |
| --- | --- |

b)

če je sprejeta odločitev o prenehanju zakonitega prebivanja pod pogoji, predvidenimi v členu 13;

| c) | v primeru odsotnosti z ozemlja Unije za obdobje 24 zaporednih mesecev. |
| --- | --- |

c)

v primeru odsotnosti z ozemlja Unije za obdobje 24 zaporednih mesecev.

| c) | v primeru odsotnosti z ozemlja Unije za obdobje 
  več kot
  24 zaporednih mesecev. |
| --- | --- |

c)

v primeru odsotnosti z ozemlja Unije za obdobje 
  več kot
  24 zaporednih mesecev.

več kot

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlagamo, da se doda „več kot“, da bi besedilo uskladili s tem, kar je v navedeno pozneje v direktivi.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

Člen 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Stalna ali neomejena nacionalna dovoljenja za prebivanje | Stalna ali neomejena nacionalna dovoljenja za prebivanje |
| Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenja EU za prebivanje za daljši čas, izdana v skladu s to direktivo. Takšna dovoljenja za prebivanje ne dajejo pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici, kot je predvideno v Poglavju III te direktive. | Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenja EU za prebivanje za daljši čas, izdana v skladu s to direktivo. Takšna dovoljenja za prebivanje ne dajejo pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici, kot je predvideno v Poglavju III te direktive.
  Države članice, ki izdajajo nacionalna dovoljenja za stalno prebivanje, državljanom tretjih držav, ki so jim podelile status rezidenta EU za daljši čas, podelijo enake pravice in ugodnosti kot v okviru svojih nacionalnih sistemov, če so te večje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Stalna ali neomejena nacionalna dovoljenja za prebivanje

Stalna ali neomejena nacionalna dovoljenja za prebivanje

Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenja EU za prebivanje za daljši čas, izdana v skladu s to direktivo. Takšna dovoljenja za prebivanje ne dajejo pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici, kot je predvideno v Poglavju III te direktive.

Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da izdajajo stalna ali neomejena dovoljenja za prebivanje, ki niso dovoljenja EU za prebivanje za daljši čas, izdana v skladu s to direktivo. Takšna dovoljenja za prebivanje ne dajejo pravice do prebivanja v kateri drugi državi članici, kot je predvideno v Poglavju III te direktive.
  Države članice, ki izdajajo nacionalna dovoljenja za stalno prebivanje, državljanom tretjih držav, ki so jim podelile status rezidenta EU za daljši čas, podelijo enake pravice in ugodnosti kot v okviru svojih nacionalnih sistemov, če so te večje.

Države članice, ki izdajajo nacionalna dovoljenja za stalno prebivanje, državljanom tretjih držav, ki so jim podelile status rezidenta EU za daljši čas, podelijo enake pravice in ugodnosti kot v okviru svojih nacionalnih sistemov, če so te večje.

Obrazložitev

Obrazložitev

Da bi dosegli enakost pogojev med dovoljenjem EU za prebivanje za daljši čas in nacionalnim dovoljenjem za stalno prebivanje, morajo države članice državljanom tretjih držav, ki imajo status rezidenta za daljši čas, priznati enake pravice in ugodnosti, kot jih omogoča njihova nacionalna ureditev. Predlagana sprememba odraža določbo iz člena 11(6) Direktive (EU) 2021/1883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2021 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namen visokokvalificirane zaposlitve in razveljavitvi Direktive Sveta 2009/50/ES (UL L 382, 28.10.2021, str. 1) o modri karti.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

Člen 21(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Druga država članica izda članom družine rezidenta EU za daljši čas obnovljiva dovoljenja za prebivanje, veljavna za enako obdobje kot dovoljenje za prebivanje rezidenta EU za daljši čas. | Druga država članica izda članom družine rezidenta EU za daljši čas obnovljiva dovoljenja za prebivanje, veljavna za enako obdobje kot dovoljenje za prebivanje rezidenta EU za daljši čas.
  Dovoljenje za prebivanje se izda v skladu s standardnimi pravili in obliko, določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002. Pod „Opombe“ države članice dodajo „imetnik ima enake pravice kot rezident EU za daljši čas v skladu s poglavjem III“. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Druga država članica izda članom družine rezidenta EU za daljši čas obnovljiva dovoljenja za prebivanje, veljavna za enako obdobje kot dovoljenje za prebivanje rezidenta EU za daljši čas.

Druga država članica izda članom družine rezidenta EU za daljši čas obnovljiva dovoljenja za prebivanje, veljavna za enako obdobje kot dovoljenje za prebivanje rezidenta EU za daljši čas.
  Dovoljenje za prebivanje se izda v skladu s standardnimi pravili in obliko, določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002. Pod „Opombe“ države članice dodajo „imetnik ima enake pravice kot rezident EU za daljši čas v skladu s poglavjem III“.

Dovoljenje za prebivanje se izda v skladu s standardnimi pravili in obliko, določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 1030/2002. Pod „Opombe“ države članice dodajo „imetnik ima enake pravice kot rezident EU za daljši čas v skladu s poglavjem III“.

Obrazložitev

Obrazložitev

V dovoljenju za prebivanje bi moralo biti izrecno navedeno, da se izda rezidentu za daljši čas v drugi državi članici, sicer se javni organi, zasebne organizacije in druge osebe ne bodo zavedali, da imajo državljani tretjih držav status rezidenta EU za daljši čas in da uživajo s tem povezane pravice, kot je enaka obravnava.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 24

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Obravnava, zagotovljena v drugi državi članici | Obravnava, zagotovljena v drugi državi članici |
| 1.   Takoj ko v drugi državi članici prejmejo dovoljenje za prebivanje, predvideno v členu 21, so rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani v tej državi članici deležni enake obravnave na področjih in pod pogoji, omenjenimi v členu 12. | 1.   Takoj ko v drugi državi članici prejmejo dovoljenje za prebivanje, predvideno v členu 21, so rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani v tej državi članici deležni enake obravnave na področjih in pod pogoji, omenjenimi v členu 12. |
| 2.   Rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani imajo dostop do trga dela skladno z odstavkom 1. | 2.   Rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani imajo dostop do trga dela skladno z odstavkom 1. |
| Države članice lahko določijo, da morajo rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani, ki opravljajo gospodarsko dejavnost kot zaposlena ali samozaposlena oseba, pristojnim organom sporočiti vsako spremembo delodajalca ali gospodarske dejavnosti. Taka zahteva ne vpliva na pravico zadevnih oseb, da začnejo opravljati in da opravljajo novo dejavnost. | Države članice lahko določijo, da morajo rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani, ki opravljajo gospodarsko dejavnost kot zaposlena ali samozaposlena oseba, pristojnim organom sporočiti vsako spremembo delodajalca ali gospodarske dejavnosti. Taka zahteva ne vpliva na pravico zadevnih oseb, da začnejo opravljati in da opravljajo novo dejavnost. |
| Države članice lahko skladno z nacionalno zakonodajo določijo pogoje, pod katerimi imajo lahko osebe iz člena 16(2)
  , točka (b) ali
  (c), in njihovi družinski člani dostop do dejavnosti kot zaposlene ali samozaposlene osebe. | Države članice lahko skladno z nacionalno zakonodajo določijo pogoje, pod katerimi imajo lahko osebe iz člena 16(2)(c), in njihovi družinski člani dostop do dejavnosti kot zaposlene ali samozaposlene osebe. |
| | 3.
     
  Osebe iz člena 16(2)(b) imajo ob študiju in ob upoštevanju pravil in pogojev, ki se uporabljajo za določeno dejavnost v določeni državi članici, pravico opravljati dejavnost zaposlene osebe in lahko se jim dovoli opravljanje gospodarske dejavnosti samozaposlene osebe. Vsaka država članica za tako dejavnost določi največje število dovoljenih ur na teden ali dni ali mesecev na leto, ki ne sme biti manj kot 15 ur na teden, ali temu ustrezno število dni ali mesecev na leto. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obravnava, zagotovljena v drugi državi članici

Obravnava, zagotovljena v drugi državi članici

1.   Takoj ko v drugi državi članici prejmejo dovoljenje za prebivanje, predvideno v členu 21, so rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani v tej državi članici deležni enake obravnave na področjih in pod pogoji, omenjenimi v členu 12.

1.   Takoj ko v drugi državi članici prejmejo dovoljenje za prebivanje, predvideno v členu 21, so rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani v tej državi članici deležni enake obravnave na področjih in pod pogoji, omenjenimi v členu 12.

2.   Rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani imajo dostop do trga dela skladno z odstavkom 1.

2.   Rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani imajo dostop do trga dela skladno z odstavkom 1.

Države članice lahko določijo, da morajo rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani, ki opravljajo gospodarsko dejavnost kot zaposlena ali samozaposlena oseba, pristojnim organom sporočiti vsako spremembo delodajalca ali gospodarske dejavnosti. Taka zahteva ne vpliva na pravico zadevnih oseb, da začnejo opravljati in da opravljajo novo dejavnost.

Države članice lahko določijo, da morajo rezidenti EU za daljši čas in njihovi družinski člani, ki opravljajo gospodarsko dejavnost kot zaposlena ali samozaposlena oseba, pristojnim organom sporočiti vsako spremembo delodajalca ali gospodarske dejavnosti. Taka zahteva ne vpliva na pravico zadevnih oseb, da začnejo opravljati in da opravljajo novo dejavnost.

Države članice lahko skladno z nacionalno zakonodajo določijo pogoje, pod katerimi imajo lahko osebe iz člena 16(2)
  , točka (b) ali
  (c), in njihovi družinski člani dostop do dejavnosti kot zaposlene ali samozaposlene osebe.

, točka (b) ali

Države članice lahko skladno z nacionalno zakonodajo določijo pogoje, pod katerimi imajo lahko osebe iz člena 16(2)(c), in njihovi družinski člani dostop do dejavnosti kot zaposlene ali samozaposlene osebe.

3.
     
  Osebe iz člena 16(2)(b) imajo ob študiju in ob upoštevanju pravil in pogojev, ki se uporabljajo za določeno dejavnost v določeni državi članici, pravico opravljati dejavnost zaposlene osebe in lahko se jim dovoli opravljanje gospodarske dejavnosti samozaposlene osebe. Vsaka država članica za tako dejavnost določi največje število dovoljenih ur na teden ali dni ali mesecev na leto, ki ne sme biti manj kot 15 ur na teden, ali temu ustrezno število dni ali mesecev na leto.

Obrazložitev

Obrazložitev

V skladu s predlagano razlago zadnjega stavka člena 24(2) bi bil dostop do zaposlitve za državljana tretje države, ki je rezident za daljši čas in ki se preseli v drugo državo članico kot študent v smislu člena 16(2)(b), v celoti odvisen od ustreznih nacionalnih predpisov. Nobenega razloga ni, zakaj bi moral imeti tak državljan tretje države, ki ima vsaj pet let zakonitega prebivanja v EU, slabši dostop do zaposlitve kot študent iz tretjih držav v skladu s členom 24 Direktive (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (UL L 132, 21.5.2016, str. 21) o študentih in raziskovalcih. Dodani odstavek odraža člen 24 te direktive.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Člen 27

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dostop do informacij | Dostop do informacij |
| 1.   Države članice prosilcem za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas omogočijo preprost dostop do informacij | 1.   Države članice prosilcem za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas omogočijo preprost dostop do informacij |
| a) | o listinskih dokazih, potrebnih za vlogo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dostop do informacij

Dostop do informacij

Dostop do informacij

Dostop do informacij

1.   Države članice prosilcem za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas omogočijo preprost dostop do informacij

1.   Države članice prosilcem za dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas omogočijo preprost dostop do informacij

a)

o listinskih dokazih, potrebnih za vlogo;

| a) | o listinskih dokazih, potrebnih za vlogo; |
| --- | --- |

a)

o listinskih dokazih, potrebnih za vlogo;

| b) | o pogojih za pridobitev statusa in prebivanje, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav in njihove družinske člane, vključno z njihovimi pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi zaščitnimi ukrepi. |
| --- | --- |

b)

o pogojih za pridobitev statusa in prebivanje, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav in njihove družinske člane, vključno z njihovimi pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi zaščitnimi ukrepi.

| b) | o pogojih za pridobitev statusa in prebivanje, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav in njihove družinske člane, vključno z njihovimi pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi zaščitnimi ukrepi. |
| --- | --- |

b)

o pogojih za pridobitev statusa in prebivanje, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav in njihove družinske člane, vključno z njihovimi pravicami in obveznostmi ter postopkovnimi zaščitnimi ukrepi.

2.   Kadar države članice izdajajo nacionalna dovoljenja za prebivanje v skladu s členom 14, zagotovijo enak dostop do informacij o dovoljenju EU za prebivanje za daljši čas kot do informacij o takih nacionalnih dovoljenjih za prebivanje.

2.   Kadar države članice izdajajo nacionalna dovoljenja za prebivanje v skladu s členom 14, zagotovijo enak dostop do informacij o dovoljenju EU za prebivanje za daljši čas kot do informacij o takih nacionalnih dovoljenjih za prebivanje.

3.
     
  Ko državljan tretje države pet let zakonito in neprekinjeno prebiva na ozemlju države članice, ga ta država obvesti o preteku tega obdobja in o možnosti, da zaprosi za status iz člena 7, če so izpolnjeni pogoji iz členov 3, 4 in 5 ali člena 26.

Obrazložitev

Obrazložitev

Status rezidenta za daljši čas v EU je bil doslej premalo izkoriščen, deloma zaradi pomanjkanja ozaveščenosti in informacij o pravicah in ugodnostih, povezanih s statusom. Zato priporočamo obveščanje državljanov tretjih držav, ki so zakonito prebivali v državi članici, da so morda upravičeni do tega statusa, in o tem, kako zanj zaprositi.

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici

COM(2022) 655 final

COM(2022) 655 final

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določiti bi bilo treba niz pravil, ki bi urejala postopek obravnavanja vloge za enotno dovoljenje. Navedeni postopek bi moral biti
  ob upoštevanju normalne delovne obremenitve uprav držav članic
  učinkovit in obvladljiv, hkrati pa pregleden in pravičen, da se zadevnim osebam
  zagotovi
  ustrezna pravna varnost. | Določiti bi bilo treba niz pravil, ki bi urejala postopek obravnavanja vloge za enotno dovoljenje. Navedeni postopek bi moral biti učinkovit in obvladljiv, hkrati pa pregleden in pravičen, da se zadevnim osebam
  zagotovita
  ustrezna pravna varnost
  in hitra obravnava
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določiti bi bilo treba niz pravil, ki bi urejala postopek obravnavanja vloge za enotno dovoljenje. Navedeni postopek bi moral biti
  ob upoštevanju normalne delovne obremenitve uprav držav članic
  učinkovit in obvladljiv, hkrati pa pregleden in pravičen, da se zadevnim osebam
  zagotovi
  ustrezna pravna varnost.

ob upoštevanju normalne delovne obremenitve uprav držav članic

zagotovi

Določiti bi bilo treba niz pravil, ki bi urejala postopek obravnavanja vloge za enotno dovoljenje. Navedeni postopek bi moral biti učinkovit in obvladljiv, hkrati pa pregleden in pravičen, da se zadevnim osebam
  zagotovita
  ustrezna pravna varnost
  in hitra obravnava
  .

zagotovita

in hitra obravnava

Obrazložitev

Obrazložitev

Zlasti glede na zgodovinsko obdobje, ko je migracij vse več, menimo, da ni primerno, da je postopek za obravnavo vlog za enotno dovoljenje, za katerega bi bili potrebni posebni uradi, manj pomemben od drugih dejavnosti.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Uvodna izjava 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določbe te direktive ne bi smele posegati v pristojnost držav članic za urejanje sprejema državljanov tretjih držav za namen dela, vključno z njihovim številom. | Določbe te direktive ne bi smele posegati v pristojnost držav članic za urejanje sprejema državljanov tretjih držav za namen dela, vključno z njihovim številom.
  Države članice se spodbuja, da se pri določanju obsega sprejema posvetujejo s svojimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ustreznimi lokalnimi akterji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določbe te direktive ne bi smele posegati v pristojnost držav članic za urejanje sprejema državljanov tretjih držav za namen dela, vključno z njihovim številom.

Določbe te direktive ne bi smele posegati v pristojnost držav članic za urejanje sprejema državljanov tretjih držav za namen dela, vključno z njihovim številom.
  Države članice se spodbuja, da se pri določanju obsega sprejema posvetujejo s svojimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ustreznimi lokalnimi akterji.

Države članice se spodbuja, da se pri določanju obsega sprejema posvetujejo s svojimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ustreznimi lokalnimi akterji.

Obrazložitev

Obrazložitev

Čeprav so kvote za sprejem v nacionalni pristojnosti, se lahko razmere na trgu dela med regijami države članice precej razlikujejo, povprečni nacionalni podatki pa morda ne dajejo natančne slike potreb po delovni sili. Lokalne in regionalne oblasti bi zato morale imeti možnost, da se njihove potrebe upoštevajo pri nacionalnih kvotah za sprejem. Tudi lokalni deležniki, kot so lokalna in regionalna združenja, nevladne organizacije, ki se ukvarjajo z vključevanjem migrantov in sprejemanjem beguncev, sveti za begunce itd., lahko točno ocenijo število sprejemov državljanov tretjih držav.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Uvodna izjava 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določitev pristojnega organa v skladu s to direktivo ne bi smela posegati v položaj in odgovornost drugih organov ter, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev v zvezi s preučitvijo vloge in odločitvijo o njej. | Določitev pristojnega organa v skladu s to direktivo ne bi smela posegati v položaj in odgovornost drugih organov
  , vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi,
  ter, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev v zvezi s preučitvijo vloge in odločitvijo o njej. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določitev pristojnega organa v skladu s to direktivo ne bi smela posegati v položaj in odgovornost drugih organov ter, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev v zvezi s preučitvijo vloge in odločitvijo o njej.

Določitev pristojnega organa v skladu s to direktivo ne bi smela posegati v položaj in odgovornost drugih organov
  , vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi,
  ter, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev v zvezi s preučitvijo vloge in odločitvijo o njej.

, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi,

Obrazložitev

Obrazložitev

Namen tega predloga spremembe je, da lokalne in regionalne oblasti ohranijo svojo vlogo in odgovornost.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V rok za sprejem odločitve o vlogi pa ne bi smel biti vštet čas, potreben za priznavanje poklicnih kvalifikacij
  . Ta direktiva
  ne bi
  smela


  posegati v
  nacionalne postopke priznavanja diplom. | V rok za sprejem odločitve o vlogi pa ne bi smel biti vštet čas, potreben za priznavanje poklicnih kvalifikacij
  in akademskih nazivov ter
  ne bi
  smel vplivati na
  nacionalne
  ali regionalne
  postopke v zvezi s priznavanjem diplom. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V rok za sprejem odločitve o vlogi pa ne bi smel biti vštet čas, potreben za priznavanje poklicnih kvalifikacij
  . Ta direktiva
  ne bi
  smela


  posegati v
  nacionalne postopke priznavanja diplom.

. Ta direktiva

smela

posegati v

V rok za sprejem odločitve o vlogi pa ne bi smel biti vštet čas, potreben za priznavanje poklicnih kvalifikacij
  in akademskih nazivov ter
  ne bi
  smel vplivati na
  nacionalne
  ali regionalne
  postopke v zvezi s priznavanjem diplom.

in akademskih nazivov ter

smel vplivati na

ali regionalne

Obrazložitev

Obrazložitev

Priznavanje kvalifikacij izvajajo različni organi in lahko upočasni obravnavo vloge za enotno dovoljenje. V nekaterih državah članicah so številni poklici urejeni na regionalni ravni. Da bi bile te kvalifikacije priznane, morajo ustrezne predpise izvajati regije.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Uvodna izjava 32

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za zagotovitev pravilnega izvrševanja te direktive bi morale države članice zagotoviti, da so vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za spremljanje delodajalcev ter da se po potrebi na njihovem ozemlju izvajajo učinkoviti in ustrezni inšpekcijski pregledi. Izbor delodajalcev, pri katerih se izvedejo inšpekcijski pregledi, bi moral temeljiti predvsem na oceni tveganja, ki jo izvedejo pristojni organi v državah članicah ob upoštevanju dejavnikov, kot so sektor, v katerem podjetje deluje, in morebitne kršitve v preteklosti. | Za zagotovitev pravilnega izvrševanja te direktive bi morale države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotoviti, da so vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za spremljanje delodajalcev ter da se po potrebi na njihovem ozemlju izvajajo učinkoviti in ustrezni inšpekcijski pregledi. Izbor delodajalcev, pri katerih se izvedejo inšpekcijski pregledi, bi moral temeljiti predvsem na oceni tveganja, ki jo izvedejo pristojni organi v državah članicah ob upoštevanju dejavnikov, kot so sektor, v katerem podjetje deluje, in morebitne kršitve v preteklosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za zagotovitev pravilnega izvrševanja te direktive bi morale države članice zagotoviti, da so vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za spremljanje delodajalcev ter da se po potrebi na njihovem ozemlju izvajajo učinkoviti in ustrezni inšpekcijski pregledi. Izbor delodajalcev, pri katerih se izvedejo inšpekcijski pregledi, bi moral temeljiti predvsem na oceni tveganja, ki jo izvedejo pristojni organi v državah članicah ob upoštevanju dejavnikov, kot so sektor, v katerem podjetje deluje, in morebitne kršitve v preteklosti.

Za zagotovitev pravilnega izvrševanja te direktive bi morale države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotoviti, da so vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za spremljanje delodajalcev ter da se po potrebi na njihovem ozemlju izvajajo učinkoviti in ustrezni inšpekcijski pregledi. Izbor delodajalcev, pri katerih se izvedejo inšpekcijski pregledi, bi moral temeljiti predvsem na oceni tveganja, ki jo izvedejo pristojni organi v državah članicah ob upoštevanju dejavnikov, kot so sektor, v katerem podjetje deluje, in morebitne kršitve v preteklosti.

v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi

Obrazložitev

Obrazložitev

Možnost razširitve nadzora na lokalne in regionalne oblasti pomeni, da so te lahko vključene tudi v zaščito delavcev in s tem v nadzor delovnih mest.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pristojni organ | Pristojni organ |
| 1.   Države članice določijo organ, pristojen za sprejem vloge in izdajo enotnega dovoljenja. | 1.   Države članice določijo organ, pristojen za sprejem vloge in izdajo enotnega dovoljenja. |
| 2.   Pristojni organ odločitev na podlagi popolne vloge sprejme čim prej, v vsakem primeru pa v štirih mesecih po datumu predložitve vloge. | 2.   Pristojni organ odločitev na podlagi popolne vloge sprejme čim prej, v vsakem primeru pa v štirih mesecih po datumu predložitve vloge. |
| Rok iz prvega pododstavka zajema preverjanje razmer na trgu dela in izdajo zahtevanega vizuma iz člena 4(3). V izjemnih okoliščinah, povezanih z zahtevnostjo obravnavanja vloge, se lahko rok podaljša. | Rok iz prvega pododstavka zajema preverjanje razmer na trgu dela in izdajo zahtevanega vizuma iz člena 4(3). V izjemnih okoliščinah, povezanih z zahtevnostjo obravnavanja vloge
  , ali v primeru resnih političnih/socialnih razmer ali naravnih nesreč, pri čemer je treba zahteve naknadno preveriti
  , se lahko rok podaljša. |
| Če se v roku, predvidenem v tem odstavku, ne sprejme nobena odločitev, se kakršne koli posledice določijo v nacionalnem pravu. | Če se v roku, predvidenem v tem odstavku, ne sprejme nobena odločitev, se kakršne koli posledice določijo v nacionalnem pravu. |
| 3.   Pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o odločitvi v skladu s postopki uradnega obveščanja, določenimi v zadevnem nacionalnem pravu. | 3.   Pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o odločitvi v skladu s postopki uradnega obveščanja, določenimi v zadevnem nacionalnem pravu. |
| 4.   Če so podatki ali dokumenti, priloženi vlogi, po merilih, podrobno določenih v nacionalnem pravu, nepopolni, pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o potrebnih dodatnih podatkih ali dokumentih, za njihovo posredovanje pa določi razumen rok. Rok iz odstavka 2 ne teče, dokler pristojni organ ali drugi zadevni organi ne prejmejo potrebnih dodatnih podatkov. Če dodatni podatki ali dokumenti niso predloženi v določenem roku, lahko pristojni organ vlogo zavrne. | 4.   Če so podatki ali dokumenti, priloženi vlogi, po merilih, podrobno določenih v nacionalnem pravu, nepopolni, pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o potrebnih dodatnih podatkih ali dokumentih, za njihovo posredovanje pa določi razumen rok. Rok iz odstavka 2 ne teče, dokler pristojni organ ali drugi zadevni organi ne prejmejo potrebnih dodatnih podatkov. Če dodatni podatki ali dokumenti niso predloženi v določenem roku, lahko pristojni organ vlogo zavrne. |
| | 5.
     
  Preverjanje razmer na trgu dela se lahko opusti ali pospeši, če je naslov delodajalca v regiji ali mestu, ki je pristojnemu organu države članice navedlo pomanjkanje delovne sile, ki ga ni mogoče pokriti z domačo delovno silo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pristojni organ

Pristojni organ

1.   Države članice določijo organ, pristojen za sprejem vloge in izdajo enotnega dovoljenja.

1.   Države članice določijo organ, pristojen za sprejem vloge in izdajo enotnega dovoljenja.

2.   Pristojni organ odločitev na podlagi popolne vloge sprejme čim prej, v vsakem primeru pa v štirih mesecih po datumu predložitve vloge.

2.   Pristojni organ odločitev na podlagi popolne vloge sprejme čim prej, v vsakem primeru pa v štirih mesecih po datumu predložitve vloge.

Rok iz prvega pododstavka zajema preverjanje razmer na trgu dela in izdajo zahtevanega vizuma iz člena 4(3). V izjemnih okoliščinah, povezanih z zahtevnostjo obravnavanja vloge, se lahko rok podaljša.

Rok iz prvega pododstavka zajema preverjanje razmer na trgu dela in izdajo zahtevanega vizuma iz člena 4(3). V izjemnih okoliščinah, povezanih z zahtevnostjo obravnavanja vloge
  , ali v primeru resnih političnih/socialnih razmer ali naravnih nesreč, pri čemer je treba zahteve naknadno preveriti
  , se lahko rok podaljša.

, ali v primeru resnih političnih/socialnih razmer ali naravnih nesreč, pri čemer je treba zahteve naknadno preveriti

Če se v roku, predvidenem v tem odstavku, ne sprejme nobena odločitev, se kakršne koli posledice določijo v nacionalnem pravu.

Če se v roku, predvidenem v tem odstavku, ne sprejme nobena odločitev, se kakršne koli posledice določijo v nacionalnem pravu.

3.   Pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o odločitvi v skladu s postopki uradnega obveščanja, določenimi v zadevnem nacionalnem pravu.

3.   Pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o odločitvi v skladu s postopki uradnega obveščanja, določenimi v zadevnem nacionalnem pravu.

4.   Če so podatki ali dokumenti, priloženi vlogi, po merilih, podrobno določenih v nacionalnem pravu, nepopolni, pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o potrebnih dodatnih podatkih ali dokumentih, za njihovo posredovanje pa določi razumen rok. Rok iz odstavka 2 ne teče, dokler pristojni organ ali drugi zadevni organi ne prejmejo potrebnih dodatnih podatkov. Če dodatni podatki ali dokumenti niso predloženi v določenem roku, lahko pristojni organ vlogo zavrne.

4.   Če so podatki ali dokumenti, priloženi vlogi, po merilih, podrobno določenih v nacionalnem pravu, nepopolni, pristojni organ pisno uradno obvesti prosilca o potrebnih dodatnih podatkih ali dokumentih, za njihovo posredovanje pa določi razumen rok. Rok iz odstavka 2 ne teče, dokler pristojni organ ali drugi zadevni organi ne prejmejo potrebnih dodatnih podatkov. Če dodatni podatki ali dokumenti niso predloženi v določenem roku, lahko pristojni organ vlogo zavrne.

5.
     
  Preverjanje razmer na trgu dela se lahko opusti ali pospeši, če je naslov delodajalca v regiji ali mestu, ki je pristojnemu organu države članice navedlo pomanjkanje delovne sile, ki ga ni mogoče pokriti z domačo delovno silo.

Obrazložitev

Obrazložitev

S predlagano spremembo bi omogočili hitrejšo obravnavo vlog za delavce, ki prihajajo v regije, ki si dejavno prizadevajo za odpravo pomanjkanja delovne sile z zaposlovanjem tujih delavcev.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | pozdravlja strateški pristop k zakonitim migracijam; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja strateški pristop k zakonitim migracijam;

| 2. | priznava, da imajo zakoniti migranti ključno vlogo v evropskem gospodarstvu in družbi ter da lahko s sprejetjem ustreznih politik postanejo razvojni akterji; poudarja, da so zakonite migracije ključno gonilo rasti mest in prispevajo k njihovi večji raznolikosti ter večji gospodarski dinamičnosti; poudarja tudi prispevek visokega odstotka ključnih delavcev migrantov med pandemijo COVID-19; poudarja, da je treba okrepiti enako obravnavo delavcev, ki so državljani tretjih držav, zlasti v zvezi z delovnimi pogoji, svobodo združevanja in pripadnosti ter socialnovarstvenimi prejemki, obenem je treba tudi bolje zaščititi pravice žensk in vidik spola, zlasti v sektorjih, kjer so migrantke prekomerno zastopane, pa tudi zaščititi invalide ter jim zagotoviti pravice in dostop do oskrbe; |
| --- | --- |

2.

priznava, da imajo zakoniti migranti ključno vlogo v evropskem gospodarstvu in družbi ter da lahko s sprejetjem ustreznih politik postanejo razvojni akterji; poudarja, da so zakonite migracije ključno gonilo rasti mest in prispevajo k njihovi večji raznolikosti ter večji gospodarski dinamičnosti; poudarja tudi prispevek visokega odstotka ključnih delavcev migrantov med pandemijo COVID-19; poudarja, da je treba okrepiti enako obravnavo delavcev, ki so državljani tretjih držav, zlasti v zvezi z delovnimi pogoji, svobodo združevanja in pripadnosti ter socialnovarstvenimi prejemki, obenem je treba tudi bolje zaščititi pravice žensk in vidik spola, zlasti v sektorjih, kjer so migrantke prekomerno zastopane, pa tudi zaščititi invalide ter jim zagotoviti pravice in dostop do oskrbe;

| 3. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi svojega položaja najbolj celosten pregled nad sedanjim in bolj strukturnim pomanjkanjem ter priložnostmi na lokalnem trgu dela, zato bi jih bilo treba vključiti v upravljanje na več ravneh za privabljanje in ohranjanje mednarodnih talentov pri odzivanju na potrebe lokalnega trga dela. V ta namen je treba nameniti več prostora dialogu na več ravneh v strukturi upravljanja na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi svojega položaja najbolj celosten pregled nad sedanjim in bolj strukturnim pomanjkanjem ter priložnostmi na lokalnem trgu dela, zato bi jih bilo treba vključiti v upravljanje na več ravneh za privabljanje in ohranjanje mednarodnih talentov pri odzivanju na potrebe lokalnega trga dela. V ta namen je treba nameniti več prostora dialogu na več ravneh v strukturi upravljanja na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU;

| 4. | poudarja, da je treba zaposlovanje delavcev migrantov obravnavati celostno in zajeti vse vidike migracijskega procesa: od zaposlovanja do uspešnega vključevanja in nazadnje svobode gibanja na trgu dela v EU; hkrati poudarja pomen usklajevanja obsega zakonitih ekonomskih migracij s potrebami trga dela držav članic; v ta proces bi bilo treba vključiti tudi partnerje in delodajalce iz zasebnega sektorja ter upoštevati delavce migrante vseh ravni kvalifikacij; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba zaposlovanje delavcev migrantov obravnavati celostno in zajeti vse vidike migracijskega procesa: od zaposlovanja do uspešnega vključevanja in nazadnje svobode gibanja na trgu dela v EU; hkrati poudarja pomen usklajevanja obsega zakonitih ekonomskih migracij s potrebami trga dela držav članic; v ta proces bi bilo treba vključiti tudi partnerje in delodajalce iz zasebnega sektorja ter upoštevati delavce migrante vseh ravni kvalifikacij;

| 5. | priznava, da so za prehod EU na zeleno in digitalno gospodarstvo potrebni posebna znanja in spretnosti ter prestrukturiranje gospodarstev in trgov dela, kar pa zahteva dodatno delovno silo ter nova znanja in spretnosti, pridobljene s poklicnim in strokovnim izobraževanjem in usposabljanjem; poziva, naj se v ta proces vključijo regionalne in lokalne oblasti, ki najbolje poznajo potrebe lokalnih in regionalnih trgov dela; |
| --- | --- |

5.

priznava, da so za prehod EU na zeleno in digitalno gospodarstvo potrebni posebna znanja in spretnosti ter prestrukturiranje gospodarstev in trgov dela, kar pa zahteva dodatno delovno silo ter nova znanja in spretnosti, pridobljene s poklicnim in strokovnim izobraževanjem in usposabljanjem; poziva, naj se v ta proces vključijo regionalne in lokalne oblasti, ki najbolje poznajo potrebe lokalnih in regionalnih trgov dela;

| 6. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri omogočanju vključevanja vseh državljanov tretjih držav, ne glede na njihov pravni status. Pogosto spodbujajo raznolikost in socialno kohezijo z vrsto naprednih politik, ki krepijo zaupanje v lokalne uprave, pravičen dostop do skupnih storitev in socialno-ekonomsko vključevanje. So v središču pri sprejemanju in nudenju pomoči beguncem ter imajo ključno vlogo pri ugotavljanju potreb na trgu dela, pa tudi pri opredelitvi razmer, ki zahtevajo izvajanje zaščitnih ukrepov (analiza trga dela), in zagotavljanju priznavanja in spoštovanja raznolikosti na trgu dela ter enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri omogočanju vključevanja vseh državljanov tretjih držav, ne glede na njihov pravni status. Pogosto spodbujajo raznolikost in socialno kohezijo z vrsto naprednih politik, ki krepijo zaupanje v lokalne uprave, pravičen dostop do skupnih storitev in socialno-ekonomsko vključevanje. So v središču pri sprejemanju in nudenju pomoči beguncem ter imajo ključno vlogo pri ugotavljanju potreb na trgu dela, pa tudi pri opredelitvi razmer, ki zahtevajo izvajanje zaščitnih ukrepov (analiza trga dela), in zagotavljanju priznavanja in spoštovanja raznolikosti na trgu dela ter enakih možnosti za vse;

| 7. | poziva k oblikovanju celovite metode na ravni EU za zbiranje podatkov o povpraševanju po visoko usposobljenih delavcih v različnih poklicih in na različnih trgih dela, za kar bi bil potreben nadaljnji razvoj pobud, kot so portal EURES, EuroPass in ukrepi, ki so trenutno predvideni v novem programu znanj in spretnosti. Vzpostavili bi lahko tudi enostavnejše platforme za sodelovanje na podlagi dejanskih potreb trga, ki jih pogosto navajajo tudi nacionalni socialni partnerji; |
| --- | --- |

7.

poziva k oblikovanju celovite metode na ravni EU za zbiranje podatkov o povpraševanju po visoko usposobljenih delavcih v različnih poklicih in na različnih trgih dela, za kar bi bil potreben nadaljnji razvoj pobud, kot so portal EURES, EuroPass in ukrepi, ki so trenutno predvideni v novem programu znanj in spretnosti. Vzpostavili bi lahko tudi enostavnejše platforme za sodelovanje na podlagi dejanskih potreb trga, ki jih pogosto navajajo tudi nacionalni socialni partnerji;

| 8. | pozdravlja podporo Evropskega organa za delo (ELA) pri pravičnem, enostavnem in učinkovitem izvrševanju predpisov EU o mobilnosti delovne sile in usklajevanju sistemov socialne varnosti, vključno z zagotavljanjem informacij, usklajenimi in skupnimi inšpekcijskimi pregledi, okrepljenim upravnim sodelovanjem ter spodbujanjem mobilnosti delovne sile, zlasti prek portala EURES; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja podporo Evropskega organa za delo (ELA) pri pravičnem, enostavnem in učinkovitem izvrševanju predpisov EU o mobilnosti delovne sile in usklajevanju sistemov socialne varnosti, vključno z zagotavljanjem informacij, usklajenimi in skupnimi inšpekcijskimi pregledi, okrepljenim upravnim sodelovanjem ter spodbujanjem mobilnosti delovne sile, zlasti prek portala EURES;

| 9. | meni, da je prenovitev obeh direktiv v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

9.

meni, da je prenovitev obeh direktiv v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 10. | pozdravlja nadaljnje ukrepe iz svežnja o znanjih in spretnostih ter talentih, vključno z oblikovanjem pilotnega projekta EU o talentih, posebej namenjenega ljudem, ki bežijo pred vdorom Rusije v Ukrajino, in predlaganim naborom talentov EU; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja nadaljnje ukrepe iz svežnja o znanjih in spretnostih ter talentih, vključno z oblikovanjem pilotnega projekta EU o talentih, posebej namenjenega ljudem, ki bežijo pred vdorom Rusije v Ukrajino, in predlaganim naborom talentov EU;

| 11. | pozdravlja napoved Evropske komisije, da bo nabor talentov EU razširila na begunce, ki prebivajo v EU in tretjih državah, da bi utrla pot bolj trajnostnemu in vključujočemu pristopu k mobilnosti delovne sile in rešitvam, ki vključujejo tretje države; opozarja, da je treba pri zasnovi teh orodij storiti več za razvoj pravičnih programov delovnih migracij, ki bodo vsem delavcem zagotavljali dostojno delo in bodo pod enakimi pogoji in s potrebnimi zaščitnimi ukrepi dostopni beguncem, ne glede na njihovo državljanstvo in kraj bivanja. Sedanji pravni in upravni okviri so še vedno preveč zapleteni in pogosto ovirajo doseganje obsega. Pretirano birokratski postopki lahko vplivajo na dostop beguncev do trga dela, zaradi česar so vse bolj izpostavljeni tveganju, da se bodo morali zatekati k neprijavljenemu delu, izpostavljeni pa so tudi zlorabam in izkoriščanju; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja napoved Evropske komisije, da bo nabor talentov EU razširila na begunce, ki prebivajo v EU in tretjih državah, da bi utrla pot bolj trajnostnemu in vključujočemu pristopu k mobilnosti delovne sile in rešitvam, ki vključujejo tretje države; opozarja, da je treba pri zasnovi teh orodij storiti več za razvoj pravičnih programov delovnih migracij, ki bodo vsem delavcem zagotavljali dostojno delo in bodo pod enakimi pogoji in s potrebnimi zaščitnimi ukrepi dostopni beguncem, ne glede na njihovo državljanstvo in kraj bivanja. Sedanji pravni in upravni okviri so še vedno preveč zapleteni in pogosto ovirajo doseganje obsega. Pretirano birokratski postopki lahko vplivajo na dostop beguncev do trga dela, zaradi česar so vse bolj izpostavljeni tveganju, da se bodo morali zatekati k neprijavljenemu delu, izpostavljeni pa so tudi zlorabam in izkoriščanju;

| 12. | poudarja, da bi moralo izvajanje projektov mobilnosti in partnerstev za privabljanje talentov v prihodnosti vključevati: lokalne in regionalne oblasti, katerih naloga je prispevati k razvoju prihodnjih projektov; diaspore, katerih naloga je opredeliti potrebe migrantov in pomagati pri oblikovanju projektov v državah izvora; poklicna združenja in združenja delodajalcev, katerih naloga je zbrati potrebe trga dela na nacionalni in lokalni ravni ter pomagati pri oblikovanju učinkovitih ukrepov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi moralo izvajanje projektov mobilnosti in partnerstev za privabljanje talentov v prihodnosti vključevati: lokalne in regionalne oblasti, katerih naloga je prispevati k razvoju prihodnjih projektov; diaspore, katerih naloga je opredeliti potrebe migrantov in pomagati pri oblikovanju projektov v državah izvora; poklicna združenja in združenja delodajalcev, katerih naloga je zbrati potrebe trga dela na nacionalni in lokalni ravni ter pomagati pri oblikovanju učinkovitih ukrepov;

| 13. | poudarja, da bi bilo treba upoštevati potrebe različnih akterjev (migrantov, diaspor, lokalnih in regionalnih oblasti, delodajalcev in poklicnih združenj), da bi bili prihodnji projekti kot orodje za dolgoročno upravljanje zakonitih migracij učinkoviti in trajnostni; zato poziva k oblikovanju delovne platforme Evropske komisije, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Evropskega odbora regij in Evropskega parlamenta za izmenjave na podlagi preteklih posvetovanj in dialoge s ključnimi deležniki o vključevanju migrantov; hkrati poziva k sinergijam s platformo EU o delovnih migracijah, ki jo je predvidela Evropska komisija, in opozarja, da bi bilo treba pri prihodnjih projektih upoštevati izredno ranljiv položaj beguncev, da se jim zagotovi enak dostop do priložnosti na trgu dela in da je vzpostavljena potrebna pravna zaščita; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo treba upoštevati potrebe različnih akterjev (migrantov, diaspor, lokalnih in regionalnih oblasti, delodajalcev in poklicnih združenj), da bi bili prihodnji projekti kot orodje za dolgoročno upravljanje zakonitih migracij učinkoviti in trajnostni; zato poziva k oblikovanju delovne platforme Evropske komisije, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Evropskega odbora regij in Evropskega parlamenta za izmenjave na podlagi preteklih posvetovanj in dialoge s ključnimi deležniki o vključevanju migrantov; hkrati poziva k sinergijam s platformo EU o delovnih migracijah, ki jo je predvidela Evropska komisija, in opozarja, da bi bilo treba pri prihodnjih projektih upoštevati izredno ranljiv položaj beguncev, da se jim zagotovi enak dostop do priložnosti na trgu dela in da je vzpostavljena potrebna pravna zaščita;

| 14. | podpira oblikovanje programa dela in potovanj znotraj EU za mlade iz tretjih držav, kot je predvidela Komisija v svojem sporočilu o pridobivanju spretnosti in talentov v EU, kakor tudi razširitev programa DiscoverEU onkraj tretjih držav, pridruženih programu Erasmus+; poziva k podobnemu pristopu pri evropski solidarnostni enoti, da bi v program vključili več tretjih držav, kot je trenutno načrtovano, ter obravnavali izzive in priložnosti migracij v celotnem migracijskem ciklu; |
| --- | --- |

14.

podpira oblikovanje programa dela in potovanj znotraj EU za mlade iz tretjih držav, kot je predvidela Komisija v svojem sporočilu o pridobivanju spretnosti in talentov v EU, kakor tudi razširitev programa DiscoverEU onkraj tretjih držav, pridruženih programu Erasmus+; poziva k podobnemu pristopu pri evropski solidarnostni enoti, da bi v program vključili več tretjih držav, kot je trenutno načrtovano, ter obravnavali izzive in priložnosti migracij v celotnem migracijskem ciklu;

| 15. | meni, da sporočilo COM(2022) 657 final, katerega glavni cilj in poudarek je pritegniti znanja in spretnosti ter talente v Evropi, ni ustrezno upoštevano v predlogih direktiv iz sporočil COM(2022) 650 in 655, čeprav je pomembno gonilo za spremembo paradigme pri analizi migracij; |
| --- | --- |

15.

meni, da sporočilo COM(2022) 657 final, katerega glavni cilj in poudarek je pritegniti znanja in spretnosti ter talente v Evropi, ni ustrezno upoštevano v predlogih direktiv iz sporočil COM(2022) 650 in 655, čeprav je pomembno gonilo za spremembo paradigme pri analizi migracij;

| 16. | poudarja, da med državljani tretjih držav, ki prispevajo k trgu dela EU, obstajajo posebne skupine, ki bi jim bilo treba nameniti pozornost v zakonodaji, saj postajajo vse bolj pomembne v ključnih sektorjih na evropskih trgih dela, na primer v okviru pobud za okrepitev sektorjev zdravstva in oskrbe, kot sta jamstvo EU za otroke ali Zelena knjiga o staranju; poziva k večji ciljno usmerjeni podpori državljanom tretjih držav, da bi jim olajšali pridobitev statusa rezidenta za daljši čas, mobilnost in vključevanje znotraj EU, s posebnim poudarkom na upravičencih do mednarodne zaščite, za katere v skladu s predlagano direktivo o rezidentih za daljši čas veljajo enaka pravila kot za vse druge državljane tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive, ki ne upošteva posebnega položaja beguncev in njihove ranljivosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da med državljani tretjih držav, ki prispevajo k trgu dela EU, obstajajo posebne skupine, ki bi jim bilo treba nameniti pozornost v zakonodaji, saj postajajo vse bolj pomembne v ključnih sektorjih na evropskih trgih dela, na primer v okviru pobud za okrepitev sektorjev zdravstva in oskrbe, kot sta jamstvo EU za otroke ali Zelena knjiga o staranju; poziva k večji ciljno usmerjeni podpori državljanom tretjih držav, da bi jim olajšali pridobitev statusa rezidenta za daljši čas, mobilnost in vključevanje znotraj EU, s posebnim poudarkom na upravičencih do mednarodne zaščite, za katere v skladu s predlagano direktivo o rezidentih za daljši čas veljajo enaka pravila kot za vse druge državljane tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive, ki ne upošteva posebnega položaja beguncev in njihove ranljivosti;

| 17. | poudarja, da je lahko mobilnost delovne sile dodatna zakonita možnost za begunce, da pridejo v Evropo ali na druge destinacije, ne da bi se jim bilo treba zatekati k nezakonitim potem, saj jim lahko odpre varno pot, da s svojimi znanji in spretnostmi uresničijo svoj potencial v regijah, ki si prizadevajo za odpravo pomanjkanja posebnih znanj in spretnosti; predlaga, naj se begunci, ki prebivajo v tretjih državah, obravnavajo kot dodatna kategorija kvalificiranih delavcev, medtem ko bi zagotavljanje take dodatne zakonite poti na podlagi delovnih migracij lahko pripomoglo k zmanjšanju pritiskov na evropske azilne sisteme; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je lahko mobilnost delovne sile dodatna zakonita možnost za begunce, da pridejo v Evropo ali na druge destinacije, ne da bi se jim bilo treba zatekati k nezakonitim potem, saj jim lahko odpre varno pot, da s svojimi znanji in spretnostmi uresničijo svoj potencial v regijah, ki si prizadevajo za odpravo pomanjkanja posebnih znanj in spretnosti; predlaga, naj se begunci, ki prebivajo v tretjih državah, obravnavajo kot dodatna kategorija kvalificiranih delavcev, medtem ko bi zagotavljanje take dodatne zakonite poti na podlagi delovnih migracij lahko pripomoglo k zmanjšanju pritiskov na evropske azilne sisteme;

| 18. | opozarja, da kljub temu, da nezakonite migracije predstavljajo le majhen delež migracij v EU, še vedno močno obremenjujejo regije in mesta na zunanjih mejah EU; zato poziva k ustreznemu izvrševanju načela porazdelitve bremena med državami članicami EU in preprečevanju nedovoljenih migracij, tudi z bojem proti trgovcem z ljudmi, ki izkoriščajo prosilce za azil in ekonomske migrante s spodbujanjem k nevarnim potovanjem; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da kljub temu, da nezakonite migracije predstavljajo le majhen delež migracij v EU, še vedno močno obremenjujejo regije in mesta na zunanjih mejah EU; zato poziva k ustreznemu izvrševanju načela porazdelitve bremena med državami članicami EU in preprečevanju nedovoljenih migracij, tudi z bojem proti trgovcem z ljudmi, ki izkoriščajo prosilce za azil in ekonomske migrante s spodbujanjem k nevarnim potovanjem;

| 19. | opozarja, da je treba nekaterim strokovnjakom/poklicem (zdravstveni delavci, inženirji itd.) olajšati vstop z zmanjšanjem birokracije, medtem ko v primeru na tisoče prostih delovnih mest na področjih, kjer ni potrebna univerzitetna, temveč tehnična izobrazba – na primer v kmetijstvu, gradbeništvu, prevozu, strojništvu itd. – ni dovolj, da se ponudba trga uskladi s povpraševanjem. Predvideti je treba drugačno obliko sodelovanja, ki sicer vključuje usklajevanje ponudbe na trgu s povpraševanjem, pa tudi tesnejše sodelovanje s socialnimi partnerji in ustreznimi centri za usposabljanje ter občinami in regijami; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je treba nekaterim strokovnjakom/poklicem (zdravstveni delavci, inženirji itd.) olajšati vstop z zmanjšanjem birokracije, medtem ko v primeru na tisoče prostih delovnih mest na področjih, kjer ni potrebna univerzitetna, temveč tehnična izobrazba – na primer v kmetijstvu, gradbeništvu, prevozu, strojništvu itd. – ni dovolj, da se ponudba trga uskladi s povpraševanjem. Predvideti je treba drugačno obliko sodelovanja, ki sicer vključuje usklajevanje ponudbe na trgu s povpraševanjem, pa tudi tesnejše sodelovanje s socialnimi partnerji in ustreznimi centri za usposabljanje ter občinami in regijami;

| 20. | poziva tudi države članice, naj za privabljanje znanj in spretnosti ter talentov preučijo možnost lažje pridobitve statusa rezidenta za daljši čas za vse legalne migrante z višjimi kvalifikacijami in visokokvalificiranimi delovnimi mesti, pa tudi za posebne kategorije srednje kvalificiranih državljanov tretjih držav – pri čemer je treba jasno določiti prednostno lestvico – kar lahko pomaga premostiti vrzel v sektorjih, za katere je značilno pomanjkanje delavcev, kot sta računalništvo in zdravstvo. Zato bi bilo treba oblikovati sezname delovnih mest, za katera primanjkuje delovne sile, in za kvalificirane delavce uvesti odstopanje od preizkusa trga dela; |
| --- | --- |

20.

poziva tudi države članice, naj za privabljanje znanj in spretnosti ter talentov preučijo možnost lažje pridobitve statusa rezidenta za daljši čas za vse legalne migrante z višjimi kvalifikacijami in visokokvalificiranimi delovnimi mesti, pa tudi za posebne kategorije srednje kvalificiranih državljanov tretjih držav – pri čemer je treba jasno določiti prednostno lestvico – kar lahko pomaga premostiti vrzel v sektorjih, za katere je značilno pomanjkanje delavcev, kot sta računalništvo in zdravstvo. Zato bi bilo treba oblikovati sezname delovnih mest, za katera primanjkuje delovne sile, in za kvalificirane delavce uvesti odstopanje od preizkusa trga dela;

| 21. | predlaga aktivacijo sistema za priznavanje znanj in spretnosti na lokalni (regionalni ali metropolitanski) ravni, da bi pospešili proces socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tako tistih, ki so šele prispeli, kot tudi tistih s prebivališčem, ki imajo enega od statusov, ki jih zagotavlja veljavna nacionalna zakonodaja. Ta sistem priznavanja znanj in spretnosti ne bi nadomestil nacionalnega sistema, temveč bi ga dopolnjeval, saj bi zagotovil hitrejše vključevanje na regionalni ali metropolitanski trg dela; |
| --- | --- |

21.

predlaga aktivacijo sistema za priznavanje znanj in spretnosti na lokalni (regionalni ali metropolitanski) ravni, da bi pospešili proces socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tako tistih, ki so šele prispeli, kot tudi tistih s prebivališčem, ki imajo enega od statusov, ki jih zagotavlja veljavna nacionalna zakonodaja. Ta sistem priznavanja znanj in spretnosti ne bi nadomestil nacionalnega sistema, temveč bi ga dopolnjeval, saj bi zagotovil hitrejše vključevanje na regionalni ali metropolitanski trg dela;

| 22. | poudarja, da nedavni pritok visoko usposobljenih beguncev iz Ukrajine ponazarja, da je treba pospešiti postopek priznavanja znanj in spretnosti za vse državljane tretjih držav, kar že ureja nova direktiva o evropski modri karti. Politika EU, ki ureja vstop in obravnavo delavcev migrantov, je bistvena za dobro ravnovesje med ponudbo delovne sile in povpraševanjem po njej, ki je v tem trenutku še posebej neuravnotežena, zlasti pri nekaterih družbeno pomembnih funkcijah, kot so tiste, povezane s sektorjem oskrbe in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da nedavni pritok visoko usposobljenih beguncev iz Ukrajine ponazarja, da je treba pospešiti postopek priznavanja znanj in spretnosti za vse državljane tretjih držav, kar že ureja nova direktiva o evropski modri karti. Politika EU, ki ureja vstop in obravnavo delavcev migrantov, je bistvena za dobro ravnovesje med ponudbo delovne sile in povpraševanjem po njej, ki je v tem trenutku še posebej neuravnotežena, zlasti pri nekaterih družbeno pomembnih funkcijah, kot so tiste, povezane s sektorjem oskrbe in zdravstvenega varstva;

| 23. | opozarja, da je treba upoštevati, kdo je nadarjen umetnik in ne spada med iskane poklice, vendar je sposoben obogatiti kulturo države gostiteljice in ustvariti kulturno izmenjavo, na katero bodo naše skupnosti lahko ponosne; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je treba upoštevati, kdo je nadarjen umetnik in ne spada med iskane poklice, vendar je sposoben obogatiti kulturo države gostiteljice in ustvariti kulturno izmenjavo, na katero bodo naše skupnosti lahko ponosne;

| 24. | priporoča izvajanje dolgoročnih politik, ki bi s spodbujanjem boljšega vključevanja presegale varnostne ukrepe, hkrati pa odpravljale temeljne vzroke migracij; |
| --- | --- |

24.

priporoča izvajanje dolgoročnih politik, ki bi s spodbujanjem boljšega vključevanja presegale varnostne ukrepe, hkrati pa odpravljale temeljne vzroke migracij;

| 25. | poziva k spodbujanju podjetništva s povečanjem možnosti za migracije v EU za ustanavljanje podjetij in zagonskih podjetij ter z olajšanjem izdaje dovoljenj državljanom tretjih držav za ustanavljanje podjetij; opozarja na potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri usmerjanju novih migrantov in njihovem povezovanju z lokalnimi podjetji ter na potrebo po podpiranju teh pobud s trajno podporo prek financiranja EU; |
| --- | --- |

25.

poziva k spodbujanju podjetništva s povečanjem možnosti za migracije v EU za ustanavljanje podjetij in zagonskih podjetij ter z olajšanjem izdaje dovoljenj državljanom tretjih držav za ustanavljanje podjetij; opozarja na potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri usmerjanju novih migrantov in njihovem povezovanju z lokalnimi podjetji ter na potrebo po podpiranju teh pobud s trajno podporo prek financiranja EU;

| 26. | poudarja, da je treba spodbujati kulturo strpnosti s krepitvijo medkulturne zavesti in oblikovanjem skupnega občutka pripadnosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba spodbujati kulturo strpnosti s krepitvijo medkulturne zavesti in oblikovanjem skupnega občutka pripadnosti;

| 27. | predlaga okrepitev upravljanja migracij z več akterji, podporo tesnejšemu sodelovanju med regionalnimi organi in civilno družbo pri upravljanju migracij, raznolikosti in vključevanja, krepitev dialoga in sodelovanja na področju migracij ter oblikovanje resnično celovitega pristopa za obravnavo tega vprašanja v vseh njegovih razsežnostih ob polnem spoštovanju človekovih pravic. |
| --- | --- |

27.

predlaga okrepitev upravljanja migracij z več akterji, podporo tesnejšemu sodelovanju med regionalnimi organi in civilno družbo pri upravljanju migracij, raznolikosti in vključevanja, krepitev dialoga in sodelovanja na področju migracij ter oblikovanje resnično celovitega pristopa za obravnavo tega vprašanja v vseh njegovih razsežnostih ob polnem spoštovanju človekovih pravic.

V Bruslju, 30. novembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/74

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Reforma sistema geografskih označb

(2023/C 79/11)

| Poročevalka: | Karine GLOANEC MAURIN (FR/PES), delegirana podžupanja v združeni občini, Couëtron-au-Perche |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012
  COM(2022) 134 final |

Poročevalka:

Karine GLOANEC MAURIN (FR/PES), delegirana podžupanja v združeni občini, Couëtron-au-Perche

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012

COM(2022) 134 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012

COM(2022) 134 final

Predlog spremembe 1

Za uvodno izjavo 3 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Komisija je v svojem sporočilu z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 geografskim označbam namenila vlogo med vodilnimi pobudami, ki podpirajo uspešna podeželska območja, saj prispevajo h gospodarski diverzifikaciji podeželskih območij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija je v svojem sporočilu z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 geografskim označbam namenila vlogo med vodilnimi pobudami, ki podpirajo uspešna podeželska območja, saj prispevajo h gospodarski diverzifikaciji podeželskih območij.

Obrazložitev

Geografske označbe zaradi svojih številnih pozitivnih zunanjih učinkov prispevajo k trajnostni rasti podeželja.

Predlog spremembe 2

Za uvodno izjavo 3 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | V okviru reforme skupne kmetijske politike (SKP) je bil z Uredbo (EU) 2021/2117 spremenjen sistem geografskih označb Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V okviru reforme skupne kmetijske politike (SKP) je bil z Uredbo (EU) 2021/2117 spremenjen sistem geografskih označb Unije.

Obrazložitev

Poskrbeti je treba za skladnost z napredkom, doseženim z uredbo o skupni ureditvi trgov in Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1) v okviru nedavne SKP.

Predlog spremembe 3

Za uvodno izjavo 11 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Politika EU o kakovosti je javna politika, povezana s proizvodnjo javnih dobrin, zato bi bilo treba njen prispevek k prehodu na trajnostni prehranski sistem oceniti s tega vidika, in sicer s celostnim in večdimenzionalnim pristopom, ki zajema okoljsko, gospodarsko in družbeno-kulturno trajnostnost. Geografske označbe so instrument, ki lahko na podlagi mehanizmov, vključenih v specifikacije proizvodov, prispeva k trajnostnemu razvoju podeželja, diverzifikaciji podeželskega gospodarstva, ohranjanju delovnih mest in MSP, preprečevanju odseljevanja, ohranjanju kulturne in družbeno-gospodarske pestrosti, zaščiti podeželske krajine, trajnostnemu upravljanju in obnavljanju naravnih virov, ohranjanju biotske raznovrstnosti, dobremu počutju živali ter prehranski varnosti in sledljivosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Politika EU o kakovosti je javna politika, povezana s proizvodnjo javnih dobrin, zato bi bilo treba njen prispevek k prehodu na trajnostni prehranski sistem oceniti s tega vidika, in sicer s celostnim in večdimenzionalnim pristopom, ki zajema okoljsko, gospodarsko in družbeno-kulturno trajnostnost. Geografske označbe so instrument, ki lahko na podlagi mehanizmov, vključenih v specifikacije proizvodov, prispeva k trajnostnemu razvoju podeželja, diverzifikaciji podeželskega gospodarstva, ohranjanju delovnih mest in MSP, preprečevanju odseljevanja, ohranjanju kulturne in družbeno-gospodarske pestrosti, zaščiti podeželske krajine, trajnostnemu upravljanju in obnavljanju naravnih virov, ohranjanju biotske raznovrstnosti, dobremu počutju živali ter prehranski varnosti in sledljivosti.

Obrazložitev

Pomembno je priznati prispevek geografskih označb k okoljski, gospodarski in družbeno-kulturni trajnostnosti, saj so tesno povezave z ozemljem.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (12) | Da bi prispevali k prehodu v trajnosten prehranski sistem in se odzvali na družbene zahteve po proizvodnih metodah, ki so trajnostne, okolju in podnebju prijazne, zagotavljajo dobrobit živali, so gospodarne z viri ter družbeno in etično odgovorne, bi bilo treba proizvajalce geografskih označb spodbujati k 
  upoštevanju
  trajnostnih
  standardov,
  ki
  so strožji od obveznih
  in
  presegajo dobro prakso
  . Take posebne
  zahteve
  bi se lahko določile v specifikaciji proizvoda. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(12)

Da bi prispevali k prehodu v trajnosten prehranski sistem in se odzvali na družbene zahteve po proizvodnih metodah, ki so trajnostne, okolju in podnebju prijazne, zagotavljajo dobrobit živali, so gospodarne z viri ter družbeno in etično odgovorne, bi bilo treba proizvajalce geografskih označb spodbujati k 
  upoštevanju
  trajnostnih
  standardov,
  ki
  so strožji od obveznih
  in
  presegajo dobro prakso
  . Take posebne
  zahteve
  bi se lahko določile v specifikaciji proizvoda.

| (12) | Da bi prispevali k prehodu v trajnosten prehranski sistem in se odzvali na družbene zahteve po proizvodnih metodah, ki so trajnostne, okolju in podnebju prijazne, zagotavljajo dobrobit živali, so gospodarne z viri ter družbeno in etično odgovorne, bi bilo treba proizvajalce geografskih označb spodbujati k 
  dogovoru o
  trajnostnih
  zavezah,
  ki
  prispevajo k doseganju ciljev okoljske, gospodarske
  in
  družbeno-kulturne trajnostnosti
  . Take posebne
  zaveze
  bi se lahko določile v specifikaciji proizvoda. |
| --- | --- |

(12)

Da bi prispevali k prehodu v trajnosten prehranski sistem in se odzvali na družbene zahteve po proizvodnih metodah, ki so trajnostne, okolju in podnebju prijazne, zagotavljajo dobrobit živali, so gospodarne z viri ter družbeno in etično odgovorne, bi bilo treba proizvajalce geografskih označb spodbujati k 
  dogovoru o
  trajnostnih
  zavezah,
  ki
  prispevajo k doseganju ciljev okoljske, gospodarske
  in
  družbeno-kulturne trajnostnosti
  . Take posebne
  zaveze
  bi se lahko določile v specifikaciji proizvoda.

Obrazložitev

Ni opredelitve „trajnostnih standardov“, po kateri bi se ravnali. Zato je pomembno obdržati terminologijo iz člena 12, ki govori o trajnostnih zavezah.

Predlog spremembe 5

Za uvodno izjavo 12 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Trajnostne zaveze bi morale prispevati k doseganju enega ali več od naslednjih okoljskih, gospodarskih ali družbeno-kulturnih ciljev: |
| | 1. | Okoljski cilji so med drugim:








  — | blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, vključno z energijsko učinkovitostjo in zmanjšanjem porabe vode; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Trajnostne zaveze bi morale prispevati k doseganju enega ali več od naslednjih okoljskih, gospodarskih ali družbeno-kulturnih ciljev:

1.

Okoljski cilji so med drugim:

—

blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, vključno z energijsko učinkovitostjo in zmanjšanjem porabe vode;

| — | ohranjanje tal, krajine in naravnih virov ter njihova trajnostna raba; |
| --- | --- |

—

ohranjanje tal, krajine in naravnih virov ter njihova trajnostna raba;

| — | ohranjanje biokulturne raznolikosti ter redkih semen, lokalnih pasem in rastlinskih sort; |
| --- | --- |

—

ohranjanje biokulturne raznolikosti ter redkih semen, lokalnih pasem in rastlinskih sort;

| — | upravljanje in poudarjanje pomena zdravja ter dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

—

upravljanje in poudarjanje pomena zdravja ter dobrega počutja živali;

| — | prehod na krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

prehod na krožno gospodarstvo.

| 2. | Gospodarski cilji so med drugim:








  — | zagotavljanje vzdržnih prihodkov in odpornosti proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

2.

Gospodarski cilji so med drugim:

—

zagotavljanje vzdržnih prihodkov in odpornosti proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo;

| — | izboljšanje ekonomske vrednosti proizvodov z geografsko označbo in prerazporeditev dodane vrednosti; |
| --- | --- |

—

izboljšanje ekonomske vrednosti proizvodov z geografsko označbo in prerazporeditev dodane vrednosti;

| — | prispevek k diverzifikaciji podeželskega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

prispevek k diverzifikaciji podeželskega gospodarstva;

| — | ohranjanje podeželskega tkiva in lokalnega razvoja, vključno z zaposlovanjem v kmetijstvu. |
| --- | --- |

—

ohranjanje podeželskega tkiva in lokalnega razvoja, vključno z zaposlovanjem v kmetijstvu.

| 3. | Družbeno-kulturni cilji so med drugim:








  — | privabljanje in podpiranje mladih proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo in novih proizvajalcev teh proizvodov ter omogočanje lažjega medgeneracijskega prenosa znanja in kulture; |
| --- | --- | --- |

3.

Družbeno-kulturni cilji so med drugim:

—

privabljanje in podpiranje mladih proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo in novih proizvajalcev teh proizvodov ter omogočanje lažjega medgeneracijskega prenosa znanja in kulture;

| — | prispevek k spodbujanju podeželske identitete ter kulturne in gastronomske dediščine; |
| --- | --- |

—

prispevek k spodbujanju podeželske identitete ter kulturne in gastronomske dediščine;

| — | spodbujanje izobraževanja o vprašanjih, povezanih s sistemom kakovosti, prehransko varnostjo ter uravnoteženo in raznoliko prehrano; |
| --- | --- |

—

spodbujanje izobraževanja o vprašanjih, povezanih s sistemom kakovosti, prehransko varnostjo ter uravnoteženo in raznoliko prehrano;

| — | izboljšanje usklajevanja med proizvajalci z večjo učinkovitostjo instrumentov upravljanja. |
| --- | --- |

—

izboljšanje usklajevanja med proizvajalci z večjo učinkovitostjo instrumentov upravljanja.

Obrazložitev

Po uvodni izjavi 12 bi bilo treba dodati opredelitev trajnostnih zavez, pri čemer je treba opozoriti, da trajnostnost zajema tri stebre, tj. gospodarskega, socialnega in okoljskega.

Predlog spremembe 6

Za uvodno izjavo 12 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Geografske označbe bi bilo treba vključiti med obvezna minimalna merila za trajnostna javna naročila hrane, da bi lokalni in regionalni sistemi proizvodnje hrane postali bolj trajnostni ter bi prispevali k raznoliki in uravnoteženi trajnostni prehrani. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Geografske označbe bi bilo treba vključiti med obvezna minimalna merila za trajnostna javna naročila hrane, da bi lokalni in regionalni sistemi proizvodnje hrane postali bolj trajnostni ter bi prispevali k raznoliki in uravnoteženi trajnostni prehrani.

Obrazložitev

V skladu s priporočilom iz študije Evropskega odbora regij (1) bi bilo treba spodbujati vključevanje trajnostnih živil, tudi proizvodov z ZOP in ZGO.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 39

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (39) | Postopke za registracijo, spremembo in preklic geografskih označb, vključno s pregledom in postopkom ugovora, bi bilo treba izvajati čim učinkoviteje. To je mogoče doseči ob pomoči Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) pri pregledu zahtevkov. Čeprav se upošteva možnost delnega zunanjega izvajanja v uradu EUIPO, bi Komisija ostala odgovorna za registracijo, spremembo in preklic zaradi močne povezave s skupno kmetijsko politiko in strokovnega znanja, ki je potrebno, da se posebnosti vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov ustrezno ocenijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(39)

Postopke za registracijo, spremembo in preklic geografskih označb, vključno s pregledom in postopkom ugovora, bi bilo treba izvajati čim učinkoviteje. To je mogoče doseči ob pomoči Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) pri pregledu zahtevkov. Čeprav se upošteva možnost delnega zunanjega izvajanja v uradu EUIPO, bi Komisija ostala odgovorna za registracijo, spremembo in preklic zaradi močne povezave s skupno kmetijsko politiko in strokovnega znanja, ki je potrebno, da se posebnosti vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov ustrezno ocenijo.

| (39) | Postopke za registracijo, spremembo in preklic geografskih označb, vključno s pregledom in postopkom ugovora, bi bilo treba izvajati čim učinkoviteje. To je mogoče doseči ob pomoči Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) pri pregledu zahtevkov
  , in sicer na njegovem področju pristojnosti, ki se nanaša na vidike intelektualne lastnine
  .
  Vključitev urada EUIPO ne sme čezmerno otežiti ali podaljšati postopkov.
  Čeprav se upošteva možnost delnega zunanjega izvajanja v uradu EUIPO, bi Komisija ostala odgovorna za registracijo, spremembo in preklic zaradi močne povezave s skupno kmetijsko politiko in strokovnega znanja, ki je potrebno, da se posebnosti vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov ustrezno ocenijo. |
| --- | --- |

(39)

Postopke za registracijo, spremembo in preklic geografskih označb, vključno s pregledom in postopkom ugovora, bi bilo treba izvajati čim učinkoviteje. To je mogoče doseči ob pomoči Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) pri pregledu zahtevkov
  , in sicer na njegovem področju pristojnosti, ki se nanaša na vidike intelektualne lastnine
  .
  Vključitev urada EUIPO ne sme čezmerno otežiti ali podaljšati postopkov.
  Čeprav se upošteva možnost delnega zunanjega izvajanja v uradu EUIPO, bi Komisija ostala odgovorna za registracijo, spremembo in preklic zaradi močne povezave s skupno kmetijsko politiko in strokovnega znanja, ki je potrebno, da se posebnosti vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov ustrezno ocenijo.

Obrazložitev

Geografske označbe presegajo pravice intelektualne lastnine. Glede na njihovo tesno povezanost s politiko razvoja podeželja se ne bi smele obravnavati kot blagovne znamke. Zato je v predlogu uredbe treba pojasniti, da se bo tehnična podpora urada EUIPO nanašala le na preučitev vidikov, ki spadajo na njegovo področje pristojnosti, tj. intelektualno lastnino.

Predlog spremembe 8

Za uvodno izjavo 39 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Urad EUIPO bo prispeval k delovanju sistema geografskih označb EU, tako da bo svoje strokovno znanje o intelektualni lastnini nudil tudi pri opravljanju nalog, povezanih z zaščito geografskih označb, tudi na internetu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Urad EUIPO bo prispeval k delovanju sistema geografskih označb EU, tako da bo svoje strokovno znanje o intelektualni lastnini nudil tudi pri opravljanju nalog, povezanih z zaščito geografskih označb, tudi na internetu.

Obrazložitev

S strokovnim znanjem urada EUIPO o pravicah intelektualne lastnine in njegovimi viri bi lahko zagotovili neprecenljivo podporo krepitvi zaščite geografskih označb. Urad EUIPO bi tako lahko s strokovnim znanjem na področju pravic intelektualne lastnine dopolnil kompetence GD AGRI na področju kmetijstva in razvoja podeželja.

Predlog spremembe 9

Za uvodno izjavo 39 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Jasni roki in hitrejši postopki spreminjanja specifikacij zaradi razlikovanja med spremembami na ravni Unije in standardnimi spremembami bodo prispevali k večji učinkovitosti sistema. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Jasni roki in hitrejši postopki spreminjanja specifikacij zaradi razlikovanja med spremembami na ravni Unije in standardnimi spremembami bodo prispevali k večji učinkovitosti sistema.

Obrazložitev

Poenostavitev postopkov spreminjanja specifikacij, sprejeta decembra 2021, bo olajšala upravno breme. To je pomembno, ker spreminjanje specifikacij močno vpliva na prilagajanje proizvodnega procesa.

Predlog spremembe 10

Uvodna izjava 56

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (56) | Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi
  z opredelitvijo trajnostnih standardov in določitvijo meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov;
  pojasnitvijo ali dodajanjem podatkov, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji; pooblastitvijo urada EUIPO za naloge, povezane
  s pregledom ugovora in postopkom ugovora,
  vodenjem registra, objavo standardnih sprememb specifikacije proizvoda,
  posvetovanjem pri postopku preklica,
  vzpostavitvijo in upravljanjem sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti domenskega imena za njihove geografske označbe, pregledom geografskih označb tretjih držav, ki niso geografske označbe po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah in so bile predlagane za zaščito v skladu z mednarodnimi pogajanji ali mednarodnimi sporazumi; določitvijo ustreznih meril za spremljanje delovanja urada EUIPO pri izvajanju nalog, ki so mu zaupane;
  določitvijo dodatnih pravil o uporabi geografskih označb za opredelitev sestavin v predelanih proizvodih; določitvijo dodatnih pravil za določanje generičnega statusa izrazov;
  določitvijo omejitev in odstopanj glede izvora krme v primeru označbe porekla; določitvijo omejitev in odstopanj glede zakola živih živali ali izvora surovin; določitvijo pravil za opredelitev uporabe poimenovanj rastlinske sorte ali živalske pasme; določitvijo pravil, ki omejujejo informacije v specifikaciji proizvoda za geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih podrobnih pravil o merilih za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih pravil za ustrezne postopke certificiranja in akreditacije, ki se uporabljajo pri organih za certificiranje proizvodov; določitvijo dodatnih pravil za nadaljnjo podrobno zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo dodatnih pravil pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih za določanje generičnega statusa izrazov, pogojev za uporabo poimenovanj rastlinskih sort in živalskih pasem ter povezave s pravicami intelektualne lastnine za zajamčene tradicionalne posebnosti; opredelitev dodatnih pravil za skupne zahtevke, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, in dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnosti; dopolnitev pravil za postopek ugovora pri zajamčenih tradicionalnih posebnosti, da se določijo podrobni postopki in roki; dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za spremembo zajamčenih tradicionalnih posebnosti; dopolnitev pravil za postopek preklica zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil za merila za neobvezne izraze kakovosti; rezerviranjem dodatnega neobveznega izraza kakovosti, pri čemer se določijo pogoji njegove uporabe; določitvijo odstopanj od uporabe izraza „gorski proizvod“ ter uvedbo metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo neobveznega izraza kakovosti, zlasti določitvijo pogojev, pod katerimi lahko surovine ali krma izvirajo zunaj gorskih območij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(56)

Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi
  z opredelitvijo trajnostnih standardov in določitvijo meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov;
  pojasnitvijo ali dodajanjem podatkov, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji; pooblastitvijo urada EUIPO za naloge, povezane
  s pregledom ugovora in postopkom ugovora,
  vodenjem registra, objavo standardnih sprememb specifikacije proizvoda,
  posvetovanjem pri postopku preklica,
  vzpostavitvijo in upravljanjem sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti domenskega imena za njihove geografske označbe, pregledom geografskih označb tretjih držav, ki niso geografske označbe po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah in so bile predlagane za zaščito v skladu z mednarodnimi pogajanji ali mednarodnimi sporazumi; določitvijo ustreznih meril za spremljanje delovanja urada EUIPO pri izvajanju nalog, ki so mu zaupane;
  določitvijo dodatnih pravil o uporabi geografskih označb za opredelitev sestavin v predelanih proizvodih; določitvijo dodatnih pravil za določanje generičnega statusa izrazov;
  določitvijo omejitev in odstopanj glede izvora krme v primeru označbe porekla; določitvijo omejitev in odstopanj glede zakola živih živali ali izvora surovin; določitvijo pravil za opredelitev uporabe poimenovanj rastlinske sorte ali živalske pasme; določitvijo pravil, ki omejujejo informacije v specifikaciji proizvoda za geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih podrobnih pravil o merilih za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih pravil za ustrezne postopke certificiranja in akreditacije, ki se uporabljajo pri organih za certificiranje proizvodov; določitvijo dodatnih pravil za nadaljnjo podrobno zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo dodatnih pravil pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih za določanje generičnega statusa izrazov, pogojev za uporabo poimenovanj rastlinskih sort in živalskih pasem ter povezave s pravicami intelektualne lastnine za zajamčene tradicionalne posebnosti; opredelitev dodatnih pravil za skupne zahtevke, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, in dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnosti; dopolnitev pravil za postopek ugovora pri zajamčenih tradicionalnih posebnosti, da se določijo podrobni postopki in roki; dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za spremembo zajamčenih tradicionalnih posebnosti; dopolnitev pravil za postopek preklica zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil za merila za neobvezne izraze kakovosti; rezerviranjem dodatnega neobveznega izraza kakovosti, pri čemer se določijo pogoji njegove uporabe; določitvijo odstopanj od uporabe izraza „gorski proizvod“ ter uvedbo metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo neobveznega izraza kakovosti, zlasti določitvijo pogojev, pod katerimi lahko surovine ali krma izvirajo zunaj gorskih območij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (56) | Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi
  s
  pojasnitvijo ali dodajanjem podatkov, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji; pooblastitvijo urada EUIPO za naloge, povezane
  z
  vodenjem registra, objavo standardnih sprememb specifikacije proizvoda, vzpostavitvijo in upravljanjem sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti domenskega imena za njihove geografske označbe, pregledom geografskih označb tretjih držav, ki niso geografske označbe po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah in so bile predlagane za zaščito v skladu z mednarodnimi pogajanji ali mednarodnimi sporazumi; določitvijo ustreznih meril za spremljanje delovanja urada EUIPO pri izvajanju nalog, ki so mu zaupane; določitvijo omejitev in odstopanj glede izvora krme v primeru označbe porekla; določitvijo omejitev in odstopanj glede zakola živih živali ali izvora surovin; določitvijo pravil za opredelitev uporabe poimenovanj rastlinske sorte ali živalske pasme; določitvijo pravil, ki omejujejo informacije v specifikaciji proizvoda za geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih podrobnih pravil o merilih za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih pravil za ustrezne postopke certificiranja in akreditacije, ki se uporabljajo pri organih za certificiranje proizvodov; določitvijo dodatnih pravil za nadaljnjo podrobno zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo dodatnih pravil pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih za določanje generičnega statusa izrazov, pogojev za uporabo poimenovanj rastlinskih sort in živalskih pasem ter povezave s pravicami intelektualne lastnine za zajamčene tradicionalne posebnosti; opredelitev dodatnih pravil za skupne zahtevke, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, in dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnosti; dopolnitev pravil za postopek ugovora pri zajamčenih tradicionalnih posebnosti, da se določijo podrobni postopki in roki; dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za spremembo zajamčenih tradicionalnih posebnosti; dopolnitev pravil za postopek preklica zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil za merila za neobvezne izraze kakovosti; rezerviranjem dodatnega neobveznega izraza kakovosti, pri čemer se določijo pogoji njegove uporabe; določitvijo odstopanj od uporabe izraza „gorski proizvod“ ter uvedbo metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo neobveznega izraza kakovosti, zlasti določitvijo pogojev, pod katerimi lahko surovine ali krma izvirajo zunaj gorskih območij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(56)

Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi
  s
  pojasnitvijo ali dodajanjem podatkov, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji; pooblastitvijo urada EUIPO za naloge, povezane
  z
  vodenjem registra, objavo standardnih sprememb specifikacije proizvoda, vzpostavitvijo in upravljanjem sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti domenskega imena za njihove geografske označbe, pregledom geografskih označb tretjih držav, ki niso geografske označbe po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah in so bile predlagane za zaščito v skladu z mednarodnimi pogajanji ali mednarodnimi sporazumi; določitvijo ustreznih meril za spremljanje delovanja urada EUIPO pri izvajanju nalog, ki so mu zaupane; določitvijo omejitev in odstopanj glede izvora krme v primeru označbe porekla; določitvijo omejitev in odstopanj glede zakola živih živali ali izvora surovin; določitvijo pravil za opredelitev uporabe poimenovanj rastlinske sorte ali živalske pasme; določitvijo pravil, ki omejujejo informacije v specifikaciji proizvoda za geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih podrobnih pravil o merilih za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih pravil za ustrezne postopke certificiranja in akreditacije, ki se uporabljajo pri organih za certificiranje proizvodov; določitvijo dodatnih pravil za nadaljnjo podrobno zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo dodatnih pravil pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih za določanje generičnega statusa izrazov, pogojev za uporabo poimenovanj rastlinskih sort in živalskih pasem ter povezave s pravicami intelektualne lastnine za zajamčene tradicionalne posebnosti; opredelitev dodatnih pravil za skupne zahtevke, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, in dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnosti; dopolnitev pravil za postopek ugovora pri zajamčenih tradicionalnih posebnosti, da se določijo podrobni postopki in roki; dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za spremembo zajamčenih tradicionalnih posebnosti; dopolnitev pravil za postopek preklica zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil za merila za neobvezne izraze kakovosti; rezerviranjem dodatnega neobveznega izraza kakovosti, pri čemer se določijo pogoji njegove uporabe; določitvijo odstopanj od uporabe izraza „gorski proizvod“ ter uvedbo metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo neobveznega izraza kakovosti, zlasti določitvijo pogojev, pod katerimi lahko surovine ali krma izvirajo zunaj gorskih območij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Obrazložitev

Pomembno je, da so nekateri bistveni deli sistema opredeljeni v uredbi in ne z delegiranimi akti.

Predlog spremembe 11

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (g) | „generični izraz“ pomeni:








  (i) | ime proizvoda, ki je postalo splošno ime proizvodov v Uniji, čeprav se navezuje na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil
  , in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(g)

„generični izraz“ pomeni:

(i)

ime proizvoda, ki je postalo splošno ime proizvodov v Uniji, čeprav se navezuje na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil
  , in

| (ii) | splošni izraz, ki opisuje vrste proizvodov, njihove lastnosti ali druge izraze, ki se ne nanašajo na poseben proizvod; |
| --- | --- |

(ii)

splošni izraz, ki opisuje vrste proizvodov, njihove lastnosti ali druge izraze, ki se ne nanašajo na poseben proizvod;

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (g) | „generični izraz“ pomeni:
  ime proizvoda, ki je postalo splošno ime proizvodov v Uniji, čeprav se navezuje na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil; |
| --- | --- |

(g)

„generični izraz“ pomeni:

ime proizvoda, ki je postalo splošno ime proizvodov v Uniji, čeprav se navezuje na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil;

Obrazložitev

S točko (g)(ii) se dodaja nova določba v zvezi z opredelitvijo generičnega izraza. To vprašanje je treba prepustiti sodiščem.

Predlog spremembe 12

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Namen ukrepov iz te uredbe je podpreti kmetijske in predelovalne dejavnosti ter sisteme kmetovanja, povezane z visokokakovostnimi proizvodi, in tako prispevati k uresničevanju ciljev politike razvoja podeželja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.
     
  Namen ukrepov iz te uredbe je podpreti kmetijske in predelovalne dejavnosti ter sisteme kmetovanja, povezane z visokokakovostnimi proizvodi, in tako prispevati k uresničevanju ciljev politike razvoja podeželja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Geografske označbe EU imajo pomembno vlogo pri ohranjanju gospodarskih in socialnih dejavnosti na podeželju in so zato ključne za ohranjanje teritorialnega ravnovesja na regionalni ravni. Ker je Komisija geografske označbe sama priznala kot glavno gonilo rasti podeželja, bi bilo treba geografske označbe ponovno omeniti kot instrument, ki prispeva k razvoju podeželja.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1   Ta naslov določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, vezanim na njihov kraj proizvodnje, s čimer se zagotovi naslednje: | 1.   Ta naslov določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, vezanim na njihov kraj proizvodnje, s čimer se zagotovi naslednje: |
| (a) | proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, vključno z odzivanjem na družbene zahteve po proizvodih iz trajnostne proizvodnje ob upoštevanju njene gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti, ter za delovanje na trgu; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1   Ta naslov določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, vezanim na njihov kraj proizvodnje, s čimer se zagotovi naslednje:

1.   Ta naslov določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, vezanim na njihov kraj proizvodnje, s čimer se zagotovi naslednje:

(a)

proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, vključno z odzivanjem na družbene zahteve po proizvodih iz trajnostne proizvodnje ob upoštevanju njene gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti, ter za delovanje na trgu;

| (a) | proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, vključno z 
  ustvarjanjem vrednosti in
  odzivanjem na družbene zahteve po proizvodih iz trajnostne proizvodnje ob upoštevanju njene gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti, ter za delovanje na trgu; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, vključno z 
  ustvarjanjem vrednosti in
  odzivanjem na družbene zahteve po proizvodih iz trajnostne proizvodnje ob upoštevanju njene gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti, ter za delovanje na trgu;

ustvarjanjem vrednosti in

| (b) | poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi; |
| --- | --- |

(b)

poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi;

| (b) | poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi; |
| --- | --- |

(b)

poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi;

| (c) | potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih proizvodov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi pri elektronskem trgovanju; |
| --- | --- |

(c)

potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih proizvodov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi pri elektronskem trgovanju;

| (c) | potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih proizvodov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi
  v sistemu domenskih imen in
  pri elektronskem trgovanju; |
| --- | --- |

(c)

potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih proizvodov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi
  v sistemu domenskih imen in
  pri elektronskem trgovanju;

v sistemu domenskih imen in

| (d) | učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine
  in |
| --- | --- |

(d)

učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine
  in

in

| (d) | učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine
  na enotnem in digitalnem trgu Unije; |
| --- | --- |

(d)

učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine
  na enotnem in digitalnem trgu Unije;

na enotnem in digitalnem trgu Unije;

| (e) | učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji
  ter
  pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga. |
| --- | --- |

(e)

učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji
  ter
  pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga.

ter

| (e) | učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji
  , tudi v sistemu domenskih imen in
  pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga; |
| --- | --- |

(e)

učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji
  , tudi v sistemu domenskih imen in
  pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga;

, tudi v sistemu domenskih imen in

| (f) | dodana vrednost, povezana s proizvodi z geografsko označbo, se porazdeli po celotni vrednostni verigi, tako da lahko proizvajalci stabilizirajo svoje cene ter vlagajo v kakovost in sloves svojih proizvodov. |
| --- | --- |

(f)

(f)

dodana vrednost, povezana s proizvodi z geografsko označbo, se porazdeli po celotni vrednostni verigi, tako da lahko proizvajalci stabilizirajo svoje cene ter vlagajo v kakovost in sloves svojih proizvodov.

dodana vrednost, povezana s proizvodi z geografsko označbo, se porazdeli po celotni vrednostni verigi, tako da lahko proizvajalci stabilizirajo svoje cene ter vlagajo v kakovost in sloves svojih proizvodov.

Obrazložitev

Obrazložitev

Kot je bilo v členu 172b uredbe o skupni ureditvi trgov določeno za vina z geografsko označbo, je treba poudariti, da mora biti cilj geografskih označb ustvarjanje dodane vrednosti v celotni verigi, da se izboljšata njihova kakovost in sloves.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Skupina proizvajalcev se lahko dogovori, da bo pri proizvodnji proizvoda z geografsko označbo upoštevala trajnostne zaveze.
  Cilj takih zavez je uporaba trajnostnega standarda, ki presega zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava in znatno presega dobro prakso pri socialnih, okoljskih ali gospodarskih zavezah.
  Take zaveze so specifične, upoštevajo obstoječe trajnostne prakse, ki se uporabljajo za proizvode z geografskimi označbami, in se lahko nanašajo na obstoječe sisteme trajnostnosti. | 1.   Skupina proizvajalcev se lahko dogovori, da bo pri proizvodnji proizvoda z geografsko označbo upoštevala trajnostne
  gospodarske, okoljske ali socialne
  zaveze. Take zaveze so specifične, upoštevajo obstoječe trajnostne prakse, ki se uporabljajo za proizvode z geografskimi označbami, in se lahko nanašajo na obstoječe sisteme trajnostnosti. |
| 2.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 se vključijo v specifikacijo proizvoda. | 2.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 se
  lahko
  vključijo v specifikacijo proizvoda
  in/ali oblikujejo v okviru ločenih pobud
  . |
| 3.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 ne posegajo v zahteve po skladnosti s higienskimi in varnostnimi standardi ter pravili konkurence. | 3.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 ne posegajo v zahteve po skladnosti s higienskimi in varnostnimi standardi ter pravili konkurence. |
| 4
  .   
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o opredelitvi trajnostnih standardov v različnih sektorjih in določitvi meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov, ki jih lahko upoštevajo proizvajalci proizvodov z geografsko označbo. | |
| 5.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli harmonizirano predstavitev trajnostnih zavez. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53(2). | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Skupina proizvajalcev se lahko dogovori, da bo pri proizvodnji proizvoda z geografsko označbo upoštevala trajnostne zaveze.
  Cilj takih zavez je uporaba trajnostnega standarda, ki presega zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava in znatno presega dobro prakso pri socialnih, okoljskih ali gospodarskih zavezah.
  Take zaveze so specifične, upoštevajo obstoječe trajnostne prakse, ki se uporabljajo za proizvode z geografskimi označbami, in se lahko nanašajo na obstoječe sisteme trajnostnosti.

1.   Skupina proizvajalcev se lahko dogovori, da bo pri proizvodnji proizvoda z geografsko označbo upoštevala trajnostne
  gospodarske, okoljske ali socialne
  zaveze. Take zaveze so specifične, upoštevajo obstoječe trajnostne prakse, ki se uporabljajo za proizvode z geografskimi označbami, in se lahko nanašajo na obstoječe sisteme trajnostnosti.

2.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 se vključijo v specifikacijo proizvoda.

2.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 se
  lahko
  vključijo v specifikacijo proizvoda
  in/ali oblikujejo v okviru ločenih pobud
  .

3.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 ne posegajo v zahteve po skladnosti s higienskimi in varnostnimi standardi ter pravili konkurence.

3.   Trajnostne zaveze iz odstavka 1 ne posegajo v zahteve po skladnosti s higienskimi in varnostnimi standardi ter pravili konkurence.

4
  .   
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o opredelitvi trajnostnih standardov v različnih sektorjih in določitvi meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov, ki jih lahko upoštevajo proizvajalci proizvodov z geografsko označbo.

5.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli harmonizirano predstavitev trajnostnih zavez. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53(2).

Obrazložitev

Obrazložitev

Trajnostnih meril se ne sme opredeljevati z delegiranimi akti. Opredelitev mora biti določena v uredbi, pri čemer morajo imeti skupine proizvajalcev možnost, da se odločijo, ali bodo dogovorjene trajnostne zaveze vključile v specifikacije ali jih kako drugače upoštevale.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Pregled
  naj ne bi trajal
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno
  obvesti
  o razlogih za zamudo. | 2.   Pregled
  ne sme trajati
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev,
  mora
  Komisija vložnika pisno
  obvestiti
  o razlogih za zamudo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Pregled
  naj ne bi trajal
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno
  obvesti
  o razlogih za zamudo.

2.   Pregled
  ne sme trajati
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev,
  mora
  Komisija vložnika pisno
  obvestiti
  o razlogih za zamudo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Komisija na splošno ne spoštuje šestmesečnega roka, določenega v uredbi, proizvajalci ali države članice pa niso nikoli obveščeni o razlogu za zamudo (čeprav uredba predvideva to možnost). Določiti je treba, da pregled ne sme biti daljši od šestih mesecev.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz tega člena. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz tega člena.

Obrazložitev

Obrazložitev

Jasno mora biti, da je za pregled zahtevkov za registracijo odgovorna Komisija. Pri vprašanjih intelektualne lastnine se bo Komisija lahko zanesla na tehnično podporo EUIPO. Vendar je treba to delitev pristojnosti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine jasno opredeliti v zakonodajnem predlogu in ne z delegiranimi akti.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Člen 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 10.
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe s podrobnimi postopki in roki za postopek ugovora, za uradno predložitev pripomb nacionalnih organov in oseb s pravnim interesom, ki ne sprožijo postopka ugovora, ter s pravili o prenosu svojih nalog iz tega člena na urad EUIPO. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

10.
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe s podrobnimi postopki in roki za postopek ugovora, za uradno predložitev pripomb nacionalnih organov in oseb s pravnim interesom, ki ne sprožijo postopka ugovora, ter s pravili o prenosu svojih nalog iz tega člena na urad EUIPO.

Obrazložitev

Obrazložitev

Jasno mora biti, da je za postopek ugovora odgovorna Komisija. V primeru prenosa nalog na urad EUIPO bi morale biti te jasno opredeljene v zakonodajnem predlogu in ne z delegiranimi akti.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Člen 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Standardna sprememba velja za začasno spremembo, če zadeva začasno spremembo specifikacije proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov ali začasno spremembo, potrebno zaradi naravne nesreče
  ali
  slabih vremenskih razmer, ki jih uradno priznajo pristojni organi. | 5.   Standardna sprememba velja za začasno spremembo, če zadeva začasno spremembo specifikacije proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov ali začasno spremembo, potrebno zaradi naravne nesreče, slabih vremenskih razmer
  ali posledic izrednega geopolitičnega dogodka
  , ki jih uradno priznajo pristojni organi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Standardna sprememba velja za začasno spremembo, če zadeva začasno spremembo specifikacije proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov ali začasno spremembo, potrebno zaradi naravne nesreče
  ali
  slabih vremenskih razmer, ki jih uradno priznajo pristojni organi.

5.   Standardna sprememba velja za začasno spremembo, če zadeva začasno spremembo specifikacije proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov ali začasno spremembo, potrebno zaradi naravne nesreče, slabih vremenskih razmer
  ali posledic izrednega geopolitičnega dogodka
  , ki jih uradno priznajo pristojni organi.

Obrazložitev

Obrazložitev

Nedavni dogodki kažejo, da bi bilo koristno upoštevati geopolitične razmere, kot je vojna, da bi dovolili začasne spremembe specifikacij.

Predlog spremembe 19

Predlog spremembe 19

Člen 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 8.   Če zahtevek za spremembo specifikacije proizvoda za registrirano geografsko označbo na ravni Unije vključuje tudi standardne ali začasne spremembe, Komisija pregleda samo spremembo na ravni Unije. Za standardne in začasne spremembe se šteje, da niso bile predložene. Pregled teh zahtevkov se osredotoča na predlagane spremembe na ravni Unije.
  Po potrebi lahko Komisija ali zadevna država članica vložnika pozove k spremembi drugih elementov v specifikaciji proizvoda. | 8.   Če zahtevek za spremembo specifikacije proizvoda za registrirano geografsko označbo na ravni Unije vključuje tudi standardne ali začasne spremembe, Komisija pregleda samo spremembo na ravni Unije. Za standardne in začasne spremembe se šteje, da niso bile predložene. Pregled teh zahtevkov se osredotoča na predlagane spremembe na ravni Unije.
  Komisija tudi preveri, da sprememba specifikacije proizvoda za geografsko označbo na ravni Unije ne oslabi drugih morebitnih obstoječih geografskih označb ali označb porekla. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8.   Če zahtevek za spremembo specifikacije proizvoda za registrirano geografsko označbo na ravni Unije vključuje tudi standardne ali začasne spremembe, Komisija pregleda samo spremembo na ravni Unije. Za standardne in začasne spremembe se šteje, da niso bile predložene. Pregled teh zahtevkov se osredotoča na predlagane spremembe na ravni Unije.
  Po potrebi lahko Komisija ali zadevna država članica vložnika pozove k spremembi drugih elementov v specifikaciji proizvoda.

8.   Če zahtevek za spremembo specifikacije proizvoda za registrirano geografsko označbo na ravni Unije vključuje tudi standardne ali začasne spremembe, Komisija pregleda samo spremembo na ravni Unije. Za standardne in začasne spremembe se šteje, da niso bile predložene. Pregled teh zahtevkov se osredotoča na predlagane spremembe na ravni Unije.
  Komisija tudi preveri, da sprememba specifikacije proizvoda za geografsko označbo na ravni Unije ne oslabi drugih morebitnih obstoječih geografskih označb ali označb porekla.

Obrazložitev

Obrazložitev

Lahko bi bilo tvegano omogočiti Komisiji, da zahteva spremembe specifikacij, ki presegajo vsebino vloženega zahtevka za spremembo.

Predlog spremembe 20

Predlog spremembe 20

Člen 26

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6.
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz odstavka 5. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz odstavka 5.

Obrazložitev

Obrazložitev

Prenos teh nalog na urad EUIPO ni sprejemljiv.

Predlog spremembe 21

Predlog spremembe 21

Člen 27(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Geografske označbe, vpisane v register Unije za geografske označbe, so zaščitene pred: | 1.   Geografske označbe, vpisane v register Unije za geografske označbe,
  in geografske označbe, ki so v Uniji zaščitene z mednarodnimi sporazumi,
  so zaščitene pred: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Geografske označbe, vpisane v register Unije za geografske označbe, so zaščitene pred:

1.   Geografske označbe, vpisane v register Unije za geografske označbe,
  in geografske označbe, ki so v Uniji zaščitene z mednarodnimi sporazumi,
  so zaščitene pred:

Obrazložitev

Obrazložitev

Geografske označbe, ki so zaščitene z dvostranskimi ali večstranskimi sporazumi, ne smejo biti samodejno vključene v register Unije.

Predlog spremembe 22

Predlog spremembe 22

Člen 27(1)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | vsako neposredno ali posredno tržno rabo geografske označbe za proizvode, ki jih registracija ne zajema, kadar so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod navedenim imenom, ali kadar uporaba imena izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves zaščitenega imena; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

vsako neposredno ali posredno tržno rabo geografske označbe za proizvode, ki jih registracija ne zajema, kadar so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod navedenim imenom, ali kadar uporaba imena izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves zaščitenega imena;

| (a) | vsako neposredno ali posredno tržno rabo geografske označbe za proizvode, ki jih registracija ne zajema, kadar so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod navedenim imenom, ali kadar uporaba imena izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves zaščitenega imena
  , tudi kadar se ti proizvodi uporabljajo kot sestavine
  ; |
| --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno tržno rabo geografske označbe za proizvode, ki jih registracija ne zajema, kadar so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod navedenim imenom, ali kadar uporaba imena izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves zaščitenega imena
  , tudi kadar se ti proizvodi uporabljajo kot sestavine
  ;

, tudi kadar se ti proizvodi uporabljajo kot sestavine

Obrazložitev

Obrazložitev

Zaradi skladnosti z novimi določbami o zaščiti proizvodov z geografsko označbo, ki se uporabljajo kot sestavine, v členu 28 tega predloga uredbe je koristno ponovno omeniti proizvode z geografsko označbo, ki se uporabljajo kot sestavine.

Predlog spremembe 23

Predlog spremembe 23

Člen 27(1)(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali namigovanjem na geografsko označbo, tudi če je resnično poreklo proizvodov ali storitev navedeno ali je zaščiteno ime prevedeno ali so mu dodani izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „približek“, „okus“, „kot“ ali podobno; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali namigovanjem na geografsko označbo, tudi če je resnično poreklo proizvodov ali storitev navedeno ali je zaščiteno ime prevedeno ali so mu dodani izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „približek“, „okus“, „kot“ ali podobno;

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali namigovanjem na geografsko označbo, tudi če
  so vpletene države članice ali javni organi in
  je resnično poreklo proizvodov ali storitev navedeno ali je zaščiteno ime prevedeno
  , transkribirano ali transliterirano
  ali so mu dodani izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „približek“, „okus“, „kot“ ali podobno
  , tudi kadar se ti proizvodi uporabljajo kot sestavine
  ; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali namigovanjem na geografsko označbo, tudi če
  so vpletene države članice ali javni organi in
  je resnično poreklo proizvodov ali storitev navedeno ali je zaščiteno ime prevedeno
  , transkribirano ali transliterirano
  ali so mu dodani izrazi, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „približek“, „okus“, „kot“ ali podobno
  , tudi kadar se ti proizvodi uporabljajo kot sestavine
  ;

so vpletene države članice ali javni organi in

, transkribirano ali transliterirano

, tudi kadar se ti proizvodi uporabljajo kot sestavine

Obrazložitev

Obrazložitev

Okrepiti je treba tudi zaščito pred kakršnimi koli ukrepi drugih držav članic in javnih organov, ki so formalno v mejah zakonitosti, vendar skušajo izkoristiti priljubljenost geografske označbe.

Predlog spremembe 24

Predlog spremembe 24

Člen 27(1)(c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v oglaševalskem gradivu ali kot informacija na spletnih straneh o zadevnem proizvodu, in pred pakiranjem proizvoda v posodo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v oglaševalskem gradivu ali kot informacija na spletnih straneh o zadevnem proizvodu, in pred pakiranjem proizvoda v posodo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu;

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v oglaševalskem gradivu ali kot informacija na spletnih straneh
  ali v domenskih imenih
  o zadevnem proizvodu, in pred pakiranjem proizvoda v posodo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v oglaševalskem gradivu ali kot informacija na spletnih straneh
  ali v domenskih imenih
  o zadevnem proizvodu, in pred pakiranjem proizvoda v posodo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu;

ali v domenskih imenih

Predlog spremembe 25

Predlog spremembe 25

Člen 27(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.
     
  Za namene odstavka 1, točka (b), do namigovanja na geografske označbe pride zlasti, kadar izraz, znak ali drugo označevanje ali embalaža po mnenju razumno preudarnega potrošnika predstavlja neposredno in jasno povezavo s proizvodom z registrirano geografsko označbo, s čimer izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves registriranega imena. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.
     
  Za namene odstavka 1, točka (b), do namigovanja na geografske označbe pride zlasti, kadar izraz, znak ali drugo označevanje ali embalaža po mnenju razumno preudarnega potrošnika predstavlja neposredno in jasno povezavo s proizvodom z registrirano geografsko označbo, s čimer izkorišča, slabi, zmanjšuje ali kvari sloves registriranega imena.

Obrazložitev

Obrazložitev

V veljavnih uredbah EU o geografskih označbah namigovanje ni opredeljeno. Sodišče EU je o njem sicer podalo obširno razlago, vendar se to v predlaganem členu ne odraža. Najbolje je, da Sodišče EU to vprašanje še naprej presoja za vsak primer posebej.

Predlog spremembe 26

Predlog spremembe 26

Člen 27(7)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 7.
     
  Kadar je geografska označba sestavljeno ime, ki vsebuje izraz, ki se šteje za generičnega, uporaba tega izraza ne pomeni ravnanja iz odstavka 1, točki (a) in (b). | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

7.
     
  Kadar je geografska označba sestavljeno ime, ki vsebuje izraz, ki se šteje za generičnega, uporaba tega izraza ne pomeni ravnanja iz odstavka 1, točki (a) in (b).

Obrazložitev

Obrazložitev

Ta določba bi lahko bila nevarna za nekatera vina z ZOP.

Predlog spremembe 27

Predlog spremembe 27

Člen 27 – novi odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 8
     
  Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečitev ali odpravo nezakonite uporabe zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, kot je navedeno v odstavku 1, na proizvodih, ki so proizvedeni ali trženi v tej državi članici.




  Države članice v ta namen imenujejo organe, ki so odgovorni za sprejetje teh ukrepov v skladu s postopki, ki jih določi vsaka posamezna država članica. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8
     
  Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečitev ali odpravo nezakonite uporabe zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, kot je navedeno v odstavku 1, na proizvodih, ki so proizvedeni ali trženi v tej državi članici.

Države članice v ta namen imenujejo organe, ki so odgovorni za sprejetje teh ukrepov v skladu s postopki, ki jih določi vsaka posamezna država članica.

Obrazložitev

Obrazložitev

Treba bi bilo ponovno uvesti to določbo iz člena 13(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Predlog spremembe 28

Predlog spremembe 28

Člen 28(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Geografska označba, ki označuje sestavino proizvoda, se ne uporablja v imenu živila povezanega predelanega proizvoda, razen ob dogovoru s skupino proizvajalcev, ki
  predstavlja dve tretjini proizvajalcev
  . | 2.   Geografska označba, ki označuje sestavino proizvoda, se ne uporablja v imenu živila povezanega predelanega proizvoda, razen ob dogovoru s skupino proizvajalcev, ki
  lahko določi minimalne pogoje za njeno uporabo
  .
  Če se uporablja kot sestavina, se lahko od predelovalca, ki uporablja geografsko označbo, zahteva finančno nadomestilo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Geografska označba, ki označuje sestavino proizvoda, se ne uporablja v imenu živila povezanega predelanega proizvoda, razen ob dogovoru s skupino proizvajalcev, ki
  predstavlja dve tretjini proizvajalcev
  .

2.   Geografska označba, ki označuje sestavino proizvoda, se ne uporablja v imenu živila povezanega predelanega proizvoda, razen ob dogovoru s skupino proizvajalcev, ki
  lahko določi minimalne pogoje za njeno uporabo
  .
  Če se uporablja kot sestavina, se lahko od predelovalca, ki uporablja geografsko označbo, zahteva finančno nadomestilo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Treba je navesti, da lahko skupine proizvajalcev določijo minimalna merila za uporabo svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine ter zahtevajo finančni prispevek ali povračilo, da lažje krijejo višje stroške poslovanja in opravljanja rednih dejavnosti.

Predlog spremembe 29

Predlog spremembe 29

Člen 28(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili o uporabi geografskih označb za opredelitev sestavin v predelanih proizvodih iz odstavka 1 tega člena. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3
     
  Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili o uporabi geografskih označb za opredelitev sestavin v predelanih proizvodih iz odstavka 1 tega člena.

Obrazložitev

Obrazložitev

V tej uredbi bi bilo treba določiti nova pravila o proizvodih z geografsko označbo, ki se uporabljajo kot sestavine.

Predlog spremembe 30

Predlog spremembe 30

Člen 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.
     
  je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili za določitev generičnosti izraza iz odstavka 1 tega člena. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.
     
  je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe z dodatnimi pravili za določitev generičnosti izraza iz odstavka 1 tega člena.

Obrazložitev

Obrazložitev

Morebitna dodatna pravila o generičnosti bi bilo treba določiti v uredbi in ne z delegiranimi akti.

Predlog spremembe 31

Predlog spremembe 31

Člen 32(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Skupina proizvajalcev se ustanovi na pobudo zainteresiranih deležnikov
  , vključno s kmeti, kmetijskimi dobavitelji, vmesnimi in končnimi predelovalci
  , kot določijo nacionalni organi in glede na naravo zadevnega proizvoda. Države članice preverijo, da je delovanje skupine proizvajalcev pregledno in demokratično ter da imajo vsi proizvajalci proizvoda z geografsko označbo pravico do članstva v skupini.
  Države članice lahko določijo, da pri delu skupine proizvajalcev sodelujejo tudi javni uslužbenci in drugi deležniki, kot so skupine potrošnikov, trgovci na drobno in dobavitelji. | 1.   Skupina proizvajalcev se ustanovi na pobudo zainteresiranih deležnikov
  in jo lahko sestavljajo proizvajalci in/ali predelovalci
  , kot določijo
  pristojni
  nacionalni organi in glede na naravo zadevnega proizvoda. Države članice preverijo, da je delovanje skupine proizvajalcev pregledno in demokratično ter da imajo vsi proizvajalci proizvoda z geografsko označbo pravico do članstva v skupini. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Skupina proizvajalcev se ustanovi na pobudo zainteresiranih deležnikov
  , vključno s kmeti, kmetijskimi dobavitelji, vmesnimi in končnimi predelovalci
  , kot določijo nacionalni organi in glede na naravo zadevnega proizvoda. Države članice preverijo, da je delovanje skupine proizvajalcev pregledno in demokratično ter da imajo vsi proizvajalci proizvoda z geografsko označbo pravico do članstva v skupini.
  Države članice lahko določijo, da pri delu skupine proizvajalcev sodelujejo tudi javni uslužbenci in drugi deležniki, kot so skupine potrošnikov, trgovci na drobno in dobavitelji.

1.   Skupina proizvajalcev se ustanovi na pobudo zainteresiranih deležnikov
  in jo lahko sestavljajo proizvajalci in/ali predelovalci
  , kot določijo
  pristojni
  nacionalni organi in glede na naravo zadevnega proizvoda. Države članice preverijo, da je delovanje skupine proizvajalcev pregledno in demokratično ter da imajo vsi proizvajalci proizvoda z geografsko označbo pravico do članstva v skupini.

Obrazložitev

Obrazložitev

Kategorije, ki sestavljajo skupine proizvajalcev, se razlikujejo glede na vrsto vrednostne verige in med državami članicami, zato se je bolje omejiti na omembo proizvajalcev in predelovalcev. Poleg tega je težko razumeti smisel vključitve akterjev, ki ne sodelujejo v proizvodnem procesu, med člane skupine proizvajalcev.

Predlog spremembe 32

Predlog spremembe 32

Člen 32(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   proizvajalcev ima lahko zlasti naslednja pooblastila in odgovornosti: | 2.   Skupina proizvajalcev ima lahko zlasti naslednja pooblastila in odgovornosti: |
| (a) | izdelati specifikacijo proizvoda in izvajati
  notranji nadzor
  za zagotovitev, da so proizvodne faze proizvoda z geografsko označbo skladne z navedeno specifikacijo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   proizvajalcev ima lahko zlasti naslednja pooblastila in odgovornosti:

2.   Skupina proizvajalcev ima lahko zlasti naslednja pooblastila in odgovornosti:

(a)

izdelati specifikacijo proizvoda in izvajati
  notranji nadzor
  za zagotovitev, da so proizvodne faze proizvoda z geografsko označbo skladne z navedeno specifikacijo;

notranji nadzor

| (a) | izdelati specifikacijo proizvoda in izvajati
  dejavnosti
  za zagotovitev, da so proizvodne faze proizvoda z geografsko označbo skladne z navedeno specifikacijo; |
| --- | --- |

(a)

izdelati specifikacijo proizvoda in izvajati
  dejavnosti
  za zagotovitev, da so proizvodne faze proizvoda z geografsko označbo skladne z navedeno specifikacijo;

dejavnosti

| (b) | začeti sodni postopek za zaščito geografske označbe in pravic intelektualne lastnine, ki so nanjo neposredno vezane; |
| --- | --- |

(b)

začeti sodni postopek za zaščito geografske označbe in pravic intelektualne lastnine, ki so nanjo neposredno vezane;

| (b) | začeti sodni postopek za zaščito geografske označbe in pravic intelektualne lastnine, ki so nanjo neposredno vezane; |
| --- | --- |

(b)

začeti sodni postopek za zaščito geografske označbe in pravic intelektualne lastnine, ki so nanjo neposredno vezane;

| (c) | dogovoriti se o trajnostnih zavezah, ki so lahko ali ne vključene v specifikacijo proizvoda oziroma predstavljajo ločeno pobudo, vključno z ukrepi za preverjanje skladnosti s temi zavezami in skrbjo za ustrezno obveščanje javnosti, zlasti prek informacijskega sistema, ki ga da na voljo Komisija; |
| --- | --- |

(c)

dogovoriti se o trajnostnih zavezah, ki so lahko ali ne vključene v specifikacijo proizvoda oziroma predstavljajo ločeno pobudo, vključno z ukrepi za preverjanje skladnosti s temi zavezami in skrbjo za ustrezno obveščanje javnosti, zlasti prek informacijskega sistema, ki ga da na voljo Komisija;

| (c) | dogovoriti se o trajnostnih zavezah, ki so lahko ali ne vključene v specifikacijo proizvoda oziroma predstavljajo ločeno pobudo, vključno z ukrepi za preverjanje skladnosti s temi zavezami in skrbjo za ustrezno obveščanje javnosti, zlasti prek informacijskega sistema, ki ga da na voljo Komisija; |
| --- | --- |

(c)

dogovoriti se o trajnostnih zavezah, ki so lahko ali ne vključene v specifikacijo proizvoda oziroma predstavljajo ločeno pobudo, vključno z ukrepi za preverjanje skladnosti s temi zavezami in skrbjo za ustrezno obveščanje javnosti, zlasti prek informacijskega sistema, ki ga da na voljo Komisija;

| (d) | izmenjevati si primere dobre prakse in ozaveščati proizvajalce o trajnostnih zavezah, kot so opredeljene v členu 12. To je lahko med drugim v obliki zagotavljanja informacij o razpoložljivi finančni pomoči ter priprave orodij in akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

(d)

izmenjevati si primere dobre prakse in ozaveščati proizvajalce o trajnostnih zavezah, kot so opredeljene v členu 12. To je lahko med drugim v obliki zagotavljanja informacij o razpoložljivi finančni pomoči ter priprave orodij in akcijskih načrtov;

izmenjevati si primere dobre prakse in ozaveščati proizvajalce o trajnostnih zavezah, kot so opredeljene v členu 12. To je lahko med drugim v obliki zagotavljanja informacij o razpoložljivi finančni pomoči ter priprave orodij in akcijskih načrtov;

| (d) | sprejeti ukrepe za izboljšanje učinkovitosti geografske označbe, vključno z: |
| --- | --- |

(d)

sprejeti ukrepe za izboljšanje učinkovitosti geografske označbe, vključno z:

| (e) | sprejeti ukrepe za izboljšanje učinkovitosti geografske označbe, vključno z: |
| --- | --- |

(e)

(e)

sprejeti ukrepe za izboljšanje učinkovitosti geografske označbe, vključno z:

| | (i) | oblikovanjem, organizacijo in izvajanjem skupnih trženjskih in oglaševalskih akcij; |
| --- | --- | --- |

(i)

oblikovanjem, organizacijo in izvajanjem skupnih trženjskih in oglaševalskih akcij;

| | (i) | oblikovanjem, organizacijo in izvajanjem skupnih trženjskih in oglaševalskih akcij; |
| --- | --- | --- |

(i)

oblikovanjem, organizacijo in izvajanjem skupnih trženjskih in oglaševalskih akcij;

| | (ii) | razširjanjem informacij in promocijskimi dejavnostmi za obveščanje potrošnikov o lastnostih proizvoda z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

razširjanjem informacij in promocijskimi dejavnostmi za obveščanje potrošnikov o lastnostih proizvoda z geografsko označbo;

| | (ii) | razširjanjem informacij in promocijskimi dejavnostmi za obveščanje potrošnikov o lastnostih proizvoda z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

razširjanjem informacij in promocijskimi dejavnostmi za obveščanje potrošnikov o lastnostih proizvoda z geografsko označbo;

| | (iii) | analizo gospodarske uspešnosti, trajnostnosti proizvodnje ter prehranskega in organoleptičnega profila proizvoda z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(iii)

analizo gospodarske uspešnosti, trajnostnosti proizvodnje ter prehranskega in organoleptičnega profila proizvoda z geografsko označbo;

| | (iii) | analizo gospodarske uspešnosti, trajnostnosti proizvodnje ter prehranskega in organoleptičnega profila proizvoda z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(iii)

analizo gospodarske uspešnosti, trajnostnosti proizvodnje ter prehranskega in organoleptičnega profila proizvoda z geografsko označbo;

| | (iv) | razširjanjem informacij o geografski označbi in zadevnem simbolu Unije, ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

razširjanjem informacij o geografski označbi in zadevnem simbolu Unije, ter

| | (iv) | razširjanjem informacij o geografski označbi in zadevnem simbolu Unije, ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

razširjanjem informacij o geografski označbi in zadevnem simbolu Unije, ter

| | (v) | svetovanjem sedanjim in prihodnjim proizvajalcem ter njihovim usposabljanjem, tudi z vključevanjem vidika spola in načela enakosti spolov; |
| --- | --- | --- |

(v)

svetovanjem sedanjim in prihodnjim proizvajalcem ter njihovim usposabljanjem, tudi z vključevanjem vidika spola in načela enakosti spolov;

| | (v) | svetovanjem sedanjim in prihodnjim proizvajalcem ter njihovim usposabljanjem, tudi z vključevanjem vidika spola in načela enakosti spolov; |
| --- | --- | --- |

(v)

svetovanjem sedanjim in prihodnjim proizvajalcem ter njihovim usposabljanjem, tudi z vključevanjem vidika spola in načela enakosti spolov;

| (e) | boriti se proti ponarejanju in domnevni goljufivi uporabi geografske označbe za označevanje proizvodov, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda, na notranjem trgu, in sicer s spremljanjem uporabe geografske označbe na notranjem trgu in na trgih tretjih držav, v katerih so geografske označbe zaščitene, tudi na spletu, ter po potrebi obveščati izvršilne organe z uporabo zaupnih sistemov, ki so na voljo. |
| --- | --- |

(e)

(e)

boriti se proti ponarejanju in domnevni goljufivi uporabi geografske označbe za označevanje proizvodov, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda, na notranjem trgu, in sicer s spremljanjem uporabe geografske označbe na notranjem trgu in na trgih tretjih držav, v katerih so geografske označbe zaščitene, tudi na spletu, ter po potrebi obveščati izvršilne organe z uporabo zaupnih sistemov, ki so na voljo.

| (f) | boriti se proti ponarejanju in domnevni goljufivi uporabi geografske označbe za označevanje proizvodov, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda, na notranjem trgu, in sicer s spremljanjem uporabe geografske označbe na notranjem trgu in na trgih tretjih držav, v katerih so geografske označbe zaščitene, tudi na spletu, ter po potrebi obveščati izvršilne organe z uporabo zaupnih sistemov, ki so na voljo. |
| --- | --- |

(f)

(f)

boriti se proti ponarejanju in domnevni goljufivi uporabi geografske označbe za označevanje proizvodov, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda, na notranjem trgu, in sicer s spremljanjem uporabe geografske označbe na notranjem trgu in na trgih tretjih držav, v katerih so geografske označbe zaščitene, tudi na spletu, ter po potrebi obveščati izvršilne organe z uporabo zaupnih sistemov, ki so na voljo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Zmogljivosti nepriznanih skupin proizvajalcev ne zadostujejo za prevzem teh novih nalog. Nasprotno, s prenosom novih pooblastil na priznane skupine proizvajalcev bi bilo mogoče najbolj dejavne nepriznane skupine spodbuditi, da dosežejo priznanje in tako izboljšajo svojo strukturo.

Predlog spremembe 33

Predlog spremembe 33

Člen 32 – nova točka (g) odstavka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (g) | za povečanje vrednosti proizvodov in, če je to potrebno, za preprečevanje ali odpravljanje vseh ukrepov, ki ogrožajo ali bi lahko ogrozili sloves teh proizvodov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(g)

(g)

za povečanje vrednosti proizvodov in, če je to potrebno, za preprečevanje ali odpravljanje vseh ukrepov, ki ogrožajo ali bi lahko ogrozili sloves teh proizvodov.

za povečanje vrednosti proizvodov in, če je to potrebno, za preprečevanje ali odpravljanje vseh ukrepov, ki ogrožajo ali bi lahko ogrozili sloves teh proizvodov.

Obrazložitev

Obrazložitev

To določbo člena 45(1)(f) Uredbe (EU) št 1151/2012 je treba ponovno uvesti, da se okrepijo vloga in pooblastila skupin proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo.

Predlog spremembe 34

Predlog spremembe 34

Člen 33

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice na zahtevo skupin proizvajalcev
  , ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3,
  v skladu s svojo nacionalno zakonodajo eno skupino proizvajalcev imenujejo za priznano skupino proizvajalcev za
  vsako geografsko označbo
  s poreklom s svojega ozemlja
  , ki je registrirana ali je predmet zahtevka za registracijo, ali za imena proizvodov, za katera bi se lahko vložil zahtevek za registracijo
  . | 1.   Države članice na zahtevo skupin proizvajalcev v skladu s svojo nacionalno zakonodajo eno skupino proizvajalcev imenujejo za priznano skupino proizvajalcev za
  eno ali več geografskih označb
  s poreklom s svojega ozemlja. |
| 2.   Skupina proizvajalcev se lahko imenuje za priznano skupino proizvajalcev
  na podlagi predhodnega sporazuma, sklenjenega med vsaj dvema tretjinama proizvajalcev proizvoda z geografsko označbo, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz specifikacije proizvoda
  .
  Izjemoma se organ iz člena 8(2) oziroma en sam proizvajalec iz člena 8(3) šteje za priznano skupino proizvajalcev. | 2.   Skupina proizvajalcev se lahko imenuje za priznano skupino proizvajalcev
  , če: |
| | (a) | ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica. Takšne določbe ne izključujejo priznavanja skupin proizvajalcev, ki se osredotočajo na proizvodnjo v majhnem obsegu; (aa) ne oslabi drugih morebitnih obstoječih geografskih označb ali označb porekla; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice na zahtevo skupin proizvajalcev
  , ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3,
  v skladu s svojo nacionalno zakonodajo eno skupino proizvajalcev imenujejo za priznano skupino proizvajalcev za
  vsako geografsko označbo
  s poreklom s svojega ozemlja
  , ki je registrirana ali je predmet zahtevka za registracijo, ali za imena proizvodov, za katera bi se lahko vložil zahtevek za registracijo
  .

1.   Države članice na zahtevo skupin proizvajalcev v skladu s svojo nacionalno zakonodajo eno skupino proizvajalcev imenujejo za priznano skupino proizvajalcev za
  eno ali več geografskih označb
  s poreklom s svojega ozemlja.

2.   Skupina proizvajalcev se lahko imenuje za priznano skupino proizvajalcev
  na podlagi predhodnega sporazuma, sklenjenega med vsaj dvema tretjinama proizvajalcev proizvoda z geografsko označbo, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz specifikacije proizvoda
  .
  Izjemoma se organ iz člena 8(2) oziroma en sam proizvajalec iz člena 8(3) šteje za priznano skupino proizvajalcev.

2.   Skupina proizvajalcev se lahko imenuje za priznano skupino proizvajalcev
  , če:

(a)

(a)

ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica. Takšne določbe ne izključujejo priznavanja skupin proizvajalcev, ki se osredotočajo na proizvodnjo v majhnem obsegu; (aa) ne oslabi drugih morebitnih obstoječih geografskih označb ali označb porekla;

ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica. Takšne določbe ne izključujejo priznavanja skupin proizvajalcev, ki se osredotočajo na proizvodnjo v majhnem obsegu; (aa) ne oslabi drugih morebitnih obstoječih geografskih označb ali označb porekla;

| (b) | zadostno dokaže, da lahko izvaja svoje dejavnosti, in sicer z vidika trajanja, učinkovitosti ter zagotavljanja človeške, materialne in tehnične podpore članom; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zadostno dokaže, da lahko izvaja svoje dejavnosti, in sicer z vidika trajanja, učinkovitosti ter zagotavljanja človeške, materialne in tehnične podpore članom;

zadostno dokaže, da lahko izvaja svoje dejavnosti, in sicer z vidika trajanja, učinkovitosti ter zagotavljanja človeške, materialne in tehnične podpore članom;

| (c) | pooblastila in odgovornosti izvaja ob upoštevanju meril pravične in uravnotežene zastopanosti kategorij izvajalcev dejavnosti, vključenih v proizvodni proces, ki jih določi ali jih bo določila zadevna država članica, da se preprečijo izključitve in omogoči demokratično upravljanje priznane skupine. |
| --- | --- |

(c)

(c)

pooblastila in odgovornosti izvaja ob upoštevanju meril pravične in uravnotežene zastopanosti kategorij izvajalcev dejavnosti, vključenih v proizvodni proces, ki jih določi ali jih bo določila zadevna država članica, da se preprečijo izključitve in omogoči demokratično upravljanje priznane skupine.

pooblastila in odgovornosti izvaja ob upoštevanju meril pravične in uravnotežene zastopanosti kategorij izvajalcev dejavnosti, vključenih v proizvodni proces, ki jih določi ali jih bo določila zadevna država članica, da se preprečijo izključitve in omogoči demokratično upravljanje priznane skupine.

3   Poleg pooblastil in odgovornosti iz člena 32(2) ima lahko priznana skupina proizvajalcev naslednja pooblastila in odgovornosti:

3.   Poleg pooblastil in odgovornosti iz člena 32(2) ima lahko priznana skupina proizvajalcev naslednja pooblastila in odgovornosti:

| (a) | povezovati se z organi za izvrševanje pravic intelektualne lastnine in organi za boj proti ponarejanju ter sodelovati v mrežah za izvrševanje pravic intelektualne lastnine kot imetnica pravice do geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

povezovati se z organi za izvrševanje pravic intelektualne lastnine in organi za boj proti ponarejanju ter sodelovati v mrežah za izvrševanje pravic intelektualne lastnine kot imetnica pravice do geografske označbe;

| (a) | povezovati se z organi za izvrševanje pravic intelektualne lastnine in organi za boj proti ponarejanju ter sodelovati v mrežah za izvrševanje pravic intelektualne lastnine kot imetnica pravice do geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

povezovati se z organi za izvrševanje pravic intelektualne lastnine in organi za boj proti ponarejanju ter sodelovati v mrežah za izvrševanje pravic intelektualne lastnine kot imetnica pravice do geografske označbe;

| (b) | sprejemanje izvršilnih ukrepov, vključno z vlaganjem zahtev za ukrepanje pri carinskih organih, da se preprečijo ali izničijo vsi ukrepi, ki kvarijo ali bi lahko kvarili sloves njenih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje izvršilnih ukrepov, vključno z vlaganjem zahtev za ukrepanje pri carinskih organih, da se preprečijo ali izničijo vsi ukrepi, ki kvarijo ali bi lahko kvarili sloves njenih proizvodov;

| (b) | sprejemanje izvršilnih ukrepov, vključno z vlaganjem zahtev za ukrepanje pri carinskih organih, da se preprečijo ali izničijo vsi ukrepi, ki kvarijo ali bi lahko kvarili sloves njenih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje izvršilnih ukrepov, vključno z vlaganjem zahtev za ukrepanje pri carinskih organih, da se preprečijo ali izničijo vsi ukrepi, ki kvarijo ali bi lahko kvarili sloves njenih proizvodov;

| (c) | nacionalnim organom priporočiti zavezujoča pravila, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 166a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za upravljanje ponudbe proizvodov z geografsko označbo; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnim organom priporočiti zavezujoča pravila, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 166a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za upravljanje ponudbe proizvodov z geografsko označbo;

| (c) | nacionalnim organom priporočiti zavezujoča pravila, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 166a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za upravljanje ponudbe proizvodov z geografsko označbo; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnim organom priporočiti zavezujoča pravila, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 166a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za upravljanje ponudbe proizvodov z geografsko označbo;

| (d) | z namenom zaščite geografske označbe v sistemih internetnih domenskih imen zunaj pristojnosti Unije registrirati, kot je ustrezno v zadevnem sistemu blagovnih znamk, individualno, kolektivno ali certifikacijsko blagovno znamko, ki kot enega od svojih vidnih elementov vsebuje geografsko označbo in je omejena na proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

z namenom zaščite geografske označbe v sistemih internetnih domenskih imen zunaj pristojnosti Unije registrirati, kot je ustrezno v zadevnem sistemu blagovnih znamk, individualno, kolektivno ali certifikacijsko blagovno znamko, ki kot enega od svojih vidnih elementov vsebuje geografsko označbo in je omejena na proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda.

| (d) | z namenom zaščite geografske označbe v sistemih internetnih domenskih imen zunaj pristojnosti Unije registrirati, kot je ustrezno v zadevnem sistemu blagovnih znamk, individualno, kolektivno ali certifikacijsko blagovno znamko, ki kot enega od svojih vidnih elementov vsebuje geografsko označbo in je omejena na proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

z namenom zaščite geografske označbe v sistemih internetnih domenskih imen zunaj pristojnosti Unije registrirati, kot je ustrezno v zadevnem sistemu blagovnih znamk, individualno, kolektivno ali certifikacijsko blagovno znamko, ki kot enega od svojih vidnih elementov vsebuje geografsko označbo in je omejena na proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda;

| (e) | določiti standardne klavzule o porazdelitvi vrednosti v smislu člena 172a Uredbe (EU) št. 1308/2013, vključno s tržnimi bonusi in izgubami, pri tem pa tudi razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugo blago; |
| --- | --- |

(e)

(e)

določiti standardne klavzule o porazdelitvi vrednosti v smislu člena 172a Uredbe (EU) št. 1308/2013, vključno s tržnimi bonusi in izgubami, pri tem pa tudi razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugo blago;

določiti standardne klavzule o porazdelitvi vrednosti v smislu člena 172a Uredbe (EU) št. 1308/2013, vključno s tržnimi bonusi in izgubami, pri tem pa tudi razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugo blago;

| (f) | opredeliti pravila o uporabi svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine, zlasti: (i) določiti minimalne pogoje za uporabo svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine; (ii) zahtevati finančni prispevek ali povračilo od predelovalca, ki proizvod z geografsko označbo uporablja kot sestavino; (iii) izvajati nadzor in spremljanje na celotnem notranjem trgu EU; |
| --- | --- |

(f)

(f)

opredeliti pravila o uporabi svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine, zlasti: (i) določiti minimalne pogoje za uporabo svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine; (ii) zahtevati finančni prispevek ali povračilo od predelovalca, ki proizvod z geografsko označbo uporablja kot sestavino; (iii) izvajati nadzor in spremljanje na celotnem notranjem trgu EU;

opredeliti pravila o uporabi svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine, zlasti: (i) določiti minimalne pogoje za uporabo svojih proizvodov z geografsko označbo kot sestavine; (ii) zahtevati finančni prispevek ali povračilo od predelovalca, ki proizvod z geografsko označbo uporablja kot sestavino; (iii) izvajati nadzor in spremljanje na celotnem notranjem trgu EU;

| (g) | biti zaprošena za mnenje s strani Evropske komisije v okviru pogajanj o mednarodnih trgovinskih sporazumih v zvezi z zaščito svojega imena. |
| --- | --- |

(g)

(g)

biti zaprošena za mnenje s strani Evropske komisije v okviru pogajanj o mednarodnih trgovinskih sporazumih v zvezi z zaščito svojega imena.

biti zaprošena za mnenje s strani Evropske komisije v okviru pogajanj o mednarodnih trgovinskih sporazumih v zvezi z zaščito svojega imena.

4.   
  Pooblastila in odgovornosti iz odstavka 2 so predmet predhodnega sporazuma, sklenjenega med vsaj dvema tretjinama proizvajalcev proizvoda z geografsko označbo, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz specifikacije proizvoda.

4.   Države članice izvajajo preglede za zagotovitev izpolnjevanja pogojev iz odstavka 2. Če pristojni nacionalni organi ugotovijo, da ti pogoji niso izpolnjeni, države članice razveljavijo odločitev o priznanju skupine proizvajalcev.

5
  .   Države članice izvajajo preglede za zagotovitev izpolnjevanja pogojev iz odstavka 2. Če pristojni nacionalni organi ugotovijo, da ti pogoji niso izpolnjeni, države članice razveljavijo odločitev o priznanju skupine proizvajalcev.

Obrazložitev

Obrazložitev

Sedanje besedilo ne upošteva raznolikosti pravnih položajev v državah članicah. V zakonodajnem predlogu bi bilo treba določiti splošna načela o tem, kako lahko država članica prizna skupino proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo, da se lahko upoštevajo nacionalne posebnosti in razlike med sektorji. Poleg tega je bistveno, da merila za reprezentativnost priznane skupine zagotavljajo ravnovesje pri odločanju med različnimi člani skupine.

Predlog spremembe 35

Predlog spremembe 35

Člen 33 – novi odstavek 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Države članice se lahko v ustrezno utemeljenih primerih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril odločijo, da skupine proizvajalcev, ki so že priznane na nacionalni ravni na podlagi nacionalnih pravil, veljavnih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 in da to ne vpliva na pravilno delovanje notranjega trga. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.
     
  Države članice se lahko v ustrezno utemeljenih primerih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril odločijo, da skupine proizvajalcev, ki so že priznane na nacionalni ravni na podlagi nacionalnih pravil, veljavnih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 in da to ne vpliva na pravilno delovanje notranjega trga.

Obrazložitev

Obrazložitev

V nekaterih državah članicah že obstaja sistem priznanih skupin proizvajalcev.

Predlog spremembe 36

Predlog spremembe 36

Člen 34(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Registri domenskih imen
  najvišje ravni z državno kodo, vzpostavljeni v Uniji, lahko
  na zahtevo fizične ali pravne osebe s pravnim interesom ali pravicami
  prekličejo
  ali
  prenesejo
  domensko ime
  , registrirano pod tako domeno najvišje ravni z državno kodo,
  na priznano skupino proizvajalcev proizvodov z zadevno geografsko označbo po ustreznem postopku alternativnega reševanja sporov ali sodnem postopku, če je imetnik takšno domensko ime registriral brez pravic ali pravnega interesa za geografsko označbo ali če je bilo ime registrirano ali se uporablja v slabi veri in je njegova uporaba v nasprotju s členom 27. | 1.   
  V skladu s členom 1 Uredbe 2022/xxx veljajo za jedrne platformne storitve, ki jih vratarji zagotavljajo ali ponujajo končnim uporabnikom, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji, in poslovnim uporabnikom, ne glede na kraj sedeža ali prebivališča vratarjev ali poslovnih uporabnikov in ne glede na pravo, ki se sicer uporablja za zagotavljanje storitev, spodaj navedene obveznosti.


  Registri domenskih imen
  morajo po uradni dolžnosti ali
  na zahtevo fizične ali pravne osebe s pravnim interesom ali pravicami
  preklicati
  ali
  prenesti registrirano
  domensko ime na priznano skupino proizvajalcev proizvodov z zadevno geografsko označbo
  ali na državo članico, ki je država porekla zadevne geografske označbe,
  po ustreznem postopku alternativnega reševanja sporov ali sodnem postopku, če je imetnik takšno domensko ime registriral brez pravic ali pravnega interesa za geografsko označbo ali če je bilo ime registrirano ali se uporablja v slabi veri in je njegova uporaba v nasprotju s členom 27. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Registri domenskih imen
  najvišje ravni z državno kodo, vzpostavljeni v Uniji, lahko
  na zahtevo fizične ali pravne osebe s pravnim interesom ali pravicami
  prekličejo
  ali
  prenesejo
  domensko ime
  , registrirano pod tako domeno najvišje ravni z državno kodo,
  na priznano skupino proizvajalcev proizvodov z zadevno geografsko označbo po ustreznem postopku alternativnega reševanja sporov ali sodnem postopku, če je imetnik takšno domensko ime registriral brez pravic ali pravnega interesa za geografsko označbo ali če je bilo ime registrirano ali se uporablja v slabi veri in je njegova uporaba v nasprotju s členom 27.

1.   
  V skladu s členom 1 Uredbe 2022/xxx veljajo za jedrne platformne storitve, ki jih vratarji zagotavljajo ali ponujajo končnim uporabnikom, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji, in poslovnim uporabnikom, ne glede na kraj sedeža ali prebivališča vratarjev ali poslovnih uporabnikov in ne glede na pravo, ki se sicer uporablja za zagotavljanje storitev, spodaj navedene obveznosti.

Registri domenskih imen
  morajo po uradni dolžnosti ali
  na zahtevo fizične ali pravne osebe s pravnim interesom ali pravicami
  preklicati
  ali
  prenesti registrirano
  domensko ime na priznano skupino proizvajalcev proizvodov z zadevno geografsko označbo
  ali na državo članico, ki je država porekla zadevne geografske označbe,
  po ustreznem postopku alternativnega reševanja sporov ali sodnem postopku, če je imetnik takšno domensko ime registriral brez pravic ali pravnega interesa za geografsko označbo ali če je bilo ime registrirano ali se uporablja v slabi veri in je njegova uporaba v nasprotju s členom 27.

Obrazložitev

Obrazložitev

Člen 34 zajema samo državne vrhnje domene v Uniji. Za domenska imena, ki niso državne vrhnje domene, se ta določba ne bi uporabljala. Zato je treba besedilo uskladiti z besedilom zakonodaje o digitalnih trgih.

Predlog spremembe 37

Predlog spremembe 37

Člen 34(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Registri domenskih imen
  najvišje ravni z državno kodo, vzpostavljeni v Uniji,
  zagotovijo, da je v vseh postopkih alternativnega reševanja sporov za reševanje sporov o registraciji domenskih imen iz odstavka 1 geografska označba priznana kot pravica, ki lahko prepreči registracijo ali uporabo domenskega imena v slabi veri. | 2.   domenskih imen zagotovijo, da je v vseh postopkih alternativnega reševanja sporov za reševanje sporov o registraciji domenskih imen iz odstavka 1 geografska označba priznana kot pravica, ki lahko prepreči registracijo ali uporabo domenskega imena v slabi veri. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Registri domenskih imen
  najvišje ravni z državno kodo, vzpostavljeni v Uniji,
  zagotovijo, da je v vseh postopkih alternativnega reševanja sporov za reševanje sporov o registraciji domenskih imen iz odstavka 1 geografska označba priznana kot pravica, ki lahko prepreči registracijo ali uporabo domenskega imena v slabi veri.

2.   domenskih imen zagotovijo, da je v vseh postopkih alternativnega reševanja sporov za reševanje sporov o registraciji domenskih imen iz odstavka 1 geografska označba priznana kot pravica, ki lahko prepreči registracijo ali uporabo domenskega imena v slabi veri.

Predlog spremembe 38

Predlog spremembe 38

Nov člen za členom 45

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Urad EUIPO je lahko udeležen v delovanju sistema geografskih označb Unije z zagotavljanjem tehnične pomoči Evropski komisiji, kakor je določeno v tej uredbi, vendar v okviru njegovega področja pristojnosti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine. |
| | 2.
     
  Vključitev urada EUIPO ne sme čezmerno otežiti ali podaljšati postopkov. |
| | 3.
     
  Urad EUIPO lahko Evropski komisiji pomaga pri izvajanju naslednjih nalog: |
| | (a) | pomoč v zvezi z vidiki intelektualne lastnine pri pregledu zahtevkov v postopkih registracije in spremembe geografskih označb ter ugovora; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.
     
  Urad EUIPO je lahko udeležen v delovanju sistema geografskih označb Unije z zagotavljanjem tehnične pomoči Evropski komisiji, kakor je določeno v tej uredbi, vendar v okviru njegovega področja pristojnosti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine.

2.
     
  Vključitev urada EUIPO ne sme čezmerno otežiti ali podaljšati postopkov.

3.
     
  Urad EUIPO lahko Evropski komisiji pomaga pri izvajanju naslednjih nalog:

(a)

(a)

pomoč v zvezi z vidiki intelektualne lastnine pri pregledu zahtevkov v postopkih registracije in spremembe geografskih označb ter ugovora;

pomoč v zvezi z vidiki intelektualne lastnine pri pregledu zahtevkov v postopkih registracije in spremembe geografskih označb ter ugovora;

| (b) | objava standardnih sprememb specifikacije proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

(b)

objava standardnih sprememb specifikacije proizvoda;

objava standardnih sprememb specifikacije proizvoda;

| (c) | zaščita geografskih označb, tudi na internetu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

zaščita geografskih označb, tudi na internetu;

zaščita geografskih označb, tudi na internetu;

| (d) | vodenje registra geografskih označb; |
| --- | --- |

(d)

(d)

vodenje registra geografskih označb;

vodenje registra geografskih označb;

| (e) | vzpostavitev in upravljanje sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti njihove geografske označbe kot domenskega imena. |
| --- | --- |

(e)

(e)

vzpostavitev in upravljanje sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti njihove geografske označbe kot domenskega imena.

vzpostavitev in upravljanje sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti njihove geografske označbe kot domenskega imena.

Obrazložitev

Obrazložitev

Poglavje 5 predloga uredbe je primerno mesto za pojasnitev in pregledno naštetje vrst nalog, pri katerih lahko urad EUIPO pomaga Komisiji. Urad EUIPO bi tako lahko s strokovnim znanjem na področju pravic intelektualne lastnine dopolnil kompetence GD AGRI na področju kmetijstva in razvoja podeželja.

Predlog spremembe 39

Predlog spremembe 39

Člen 47

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Kadar Komisija
  izvaja katero koli pooblastilo iz te uredbe za prenos nalog na urad EUIPO
  , je pooblaščena
  tudi
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 84 za dopolnitev te uredbe z merili za spremljanje uspešnosti pri izvajanju navedenih nalog. Takšna merila lahko vključujejo: | 1.   Kadar Komisija
  zaprosi urad EUIPO za pomoč pri izvajanju navedenih nalog
  , je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 84 za dopolnitev te uredbe z merili za spremljanje uspešnosti pri izvajanju navedenih nalog. Takšna merila lahko vključujejo: |
| (a) | obseg vključevanja kmetijskih dejavnikov v postopek pregleda; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Kadar Komisija
  izvaja katero koli pooblastilo iz te uredbe za prenos nalog na urad EUIPO
  , je pooblaščena
  tudi
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 84 za dopolnitev te uredbe z merili za spremljanje uspešnosti pri izvajanju navedenih nalog. Takšna merila lahko vključujejo:

1.   Kadar Komisija
  zaprosi urad EUIPO za pomoč pri izvajanju navedenih nalog
  , je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 84 za dopolnitev te uredbe z merili za spremljanje uspešnosti pri izvajanju navedenih nalog. Takšna merila lahko vključujejo:

(a)

obseg vključevanja kmetijskih dejavnikov v postopek pregleda;

obseg vključevanja kmetijskih dejavnikov v postopek pregleda;

| (a) | kakovost ocen; |
| --- | --- |

(a)

kakovost ocen;

| (b) | kakovost ocen; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kakovost ocen;

| (b) | usklajenost ocen geografskih označb iz različnih virov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

usklajenost ocen geografskih označb iz različnih virov;

| (c) | usklajenost ocen geografskih označb iz različnih virov; |
| --- | --- |

(c)

(c)

usklajenost ocen geografskih označb iz različnih virov;

| (c) | učinkovitost nalog; |
| --- | --- |

(c)

(c)

učinkovitost nalog;

| (d) | učinkovitost nalog 
  in |
| --- | --- |

(d)

(d)

učinkovitost nalog 
  in

in

| (d) | krajši čas pregleda zahtevkov in |
| --- | --- |

(d)

(d)

krajši čas pregleda zahtevkov in

krajši čas pregleda zahtevkov in

| (e) | zadovoljstvo uporabnikov. |
| --- | --- |

(e)

zadovoljstvo uporabnikov.

| (e) | zadovoljstvo uporabnikov. |
| --- | --- |

(e)

zadovoljstvo uporabnikov.

2.   Komisija najpozneje pet let po prvem prenosu katerih koli nalog na urad EUIPO pripravi poročilo o rezultatih in izkušnjah pri izvajanju teh nalog v uradu EUIPO ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Komisija najpozneje pet let po prvem prenosu katerih koli nalog na urad EUIPO pripravi poročilo o rezultatih in izkušnjah pri izvajanju teh nalog v uradu EUIPO ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Obrazložitev

Obrazložitev

Prispevek urada EUIPO k izvajanju teh nalog bo omejen na vidike pravic intelektualne lastnine, njegovo posredovanje pa bo treba oceniti tudi v smislu skrajšanja trajanja postopkov.

Predlog spremembe 40

Predlog spremembe 40

Člen 48(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Naslednji kmetijski proizvodi ne morejo pridobiti zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe: | 3.   Naslednji kmetijski proizvodi ne morejo pridobiti zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe: |
| (a) | proizvodi, s katerimi zaradi njihove narave ni mogoče trgovati na notranjem trgu in ki se lahko porabljajo samo na kraju proizvodnje ali blizu njega, na primer v restavracijah; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Naslednji kmetijski proizvodi ne morejo pridobiti zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe:

3.   Naslednji kmetijski proizvodi ne morejo pridobiti zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe:

(a)

(a)

proizvodi, s katerimi zaradi njihove narave ni mogoče trgovati na notranjem trgu in ki se lahko porabljajo samo na kraju proizvodnje ali blizu njega, na primer v restavracijah;

proizvodi, s katerimi zaradi njihove narave ni mogoče trgovati na notranjem trgu in ki se lahko porabljajo samo na kraju proizvodnje ali blizu njega, na primer v restavracijah;

| (b) | proizvodi, ki so brez poseganja v pravila iz člena 5(2) v nasprotju z javno politiko ali sprejetimi moralnimi načeli in se ne smejo dajati na notranji trg. |
| --- | --- |

(b)

(b)

proizvodi, ki so brez poseganja v pravila iz člena 5(2) v nasprotju z javno politiko ali sprejetimi moralnimi načeli in se ne smejo dajati na notranji trg.

proizvodi, ki so brez poseganja v pravila iz člena 5(2) v nasprotju z javno politiko ali sprejetimi moralnimi načeli in se ne smejo dajati na notranji trg.

Obrazložitev

Obrazložitev

Ker vrsta proizvodov, ki bi jih bilo mogoče izključiti, ni jasno opredeljena, bi ta člen lahko pomenil diskriminatorno določbo.

Predlog spremembe 41

Predlog spremembe 41

Člen 60

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Pregled
  naj ne bi trajal
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno
  obvesti
  o razlogih za zamudo. | 2.   Pregled
  ne sme trajati
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev,
  mora
  Komisija vložnika pisno
  obvestiti
  o razlogih za zamudo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Pregled
  naj ne bi trajal
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno
  obvesti
  o razlogih za zamudo.

2.   Pregled
  ne sme trajati
  več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev,
  mora
  Komisija vložnika pisno
  obvestiti
  o razlogih za zamudo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Komisija na splošno ne spoštuje šestmesečnega roka, določenega v uredbi. Določiti je treba, da pregled ne sme biti daljši od šestih mesecev.

Predlog spremembe 42

Predlog spremembe 42

Člen 84

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 12(4), člena 14(2),
   člena 15(6), 
  člena 17(5), člena 19(10),
   člena 23(7), člena 25(10), 
  člena 26(6), člena 28(3), člena 29(3),
   člena 34(3), člena 46(1), člena 46, člena 47(1), člena 48(6), člena 48(7), člena 49(4), člena 51(3), člena 55(5), člena 56(2), člena 73(10), člena 69(4), člena 70(2), člena 58(3), člena 62(10), člena 67(3), člena 68(6), člena 76(4), člena 77(1), člena 78(3) in člena 78(4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 15(6), člena 23(7), člena 25(10), člena 34(3), člena 46(1), člena 46, člena 47(1), člena 48(6), člena 48(7), člena 49(4), člena 51(3), člena 55(5), člena 56(2), člena 73(10), člena 69(4), člena 70(2), člena 58(3), člena 62(10), člena 67(3), člena 68(6), člena 76(4), člena 77(1), člena 78(3) in člena 78(4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 12(4), člena 14(2),
   člena 15(6), 
  člena 17(5), člena 19(10),
   člena 23(7), člena 25(10), 
  člena 26(6), člena 28(3), člena 29(3),
   člena 34(3), člena 46(1), člena 46, člena 47(1), člena 48(6), člena 48(7), člena 49(4), člena 51(3), člena 55(5), člena 56(2), člena 73(10), člena 69(4), člena 70(2), člena 58(3), člena 62(10), člena 67(3), člena 68(6), člena 76(4), člena 77(1), člena 78(3) in člena 78(4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 15(6), člena 23(7), člena 25(10), člena 34(3), člena 46(1), člena 46, člena 47(1), člena 48(6), člena 48(7), člena 49(4), člena 51(3), člena 55(5), člena 56(2), člena 73(10), člena 69(4), člena 70(2), člena 58(3), člena 62(10), člena 67(3), člena 68(6), člena 76(4), člena 77(1), člena 78(3) in člena 78(4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Komisija bi imela na podlagi tega besedila precej manevrskega prostora za spreminjanje politike geografskih označb z delegiranimi akti. To ni sprejemljivo, saj je treba ključna vprašanja urediti v besedilu uredbe in v postopku soodločanja.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ,

| 1. | pozdravlja zakonodajni predlog Evropske komisije ter poziva Evropski parlament in Svet, naj upoštevata pomembne izboljšave sistema geografskih označb, ki so bile uvedene z nedavno reformo skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zakonodajni predlog Evropske komisije ter poziva Evropski parlament in Svet, naj upoštevata pomembne izboljšave sistema geografskih označb, ki so bile uvedene z nedavno reformo skupne kmetijske politike;

| 2. | opozarja, da so geografske označbe eden od temeljnih elementov politike razvoja podeželja ter vplivajo na gospodarske in družbene dejavnosti v regijah; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so geografske označbe eden od temeljnih elementov politike razvoja podeželja ter vplivajo na gospodarske in družbene dejavnosti v regijah;

| 3. | zato obžaluje, da je bilo doseganje ciljev politike razvoja podeželja v predlogu uredbe umaknjeno med uvodne izjave, medtem ko je bilo prej vključeno v člen 1 uredbe; |
| --- | --- |

3.

zato obžaluje, da je bilo doseganje ciljev politike razvoja podeželja v predlogu uredbe umaknjeno med uvodne izjave, medtem ko je bilo prej vključeno v člen 1 uredbe;

| 4. | podpira oblikovanje enotnega sklopa postopkovnih pravil za vse sektorje, da bi zagotovili doslednost in izboljšali razumljivost sistema geografskih označb, ter priporoča, naj se ne sprejmejo dodatni ukrepi, da bi se tako ohranile posebnosti posameznih sektorjev; |
| --- | --- |

4.

podpira oblikovanje enotnega sklopa postopkovnih pravil za vse sektorje, da bi zagotovili doslednost in izboljšali razumljivost sistema geografskih označb, ter priporoča, naj se ne sprejmejo dodatni ukrepi, da bi se tako ohranile posebnosti posameznih sektorjev;

| 5. | podpira predlagano novo možnost, da regionalni ali lokalni javni organi pomagajo pri pripravi zahtevka in v postopku registracije geografskih označb, saj bi tako formalizirali prispevek regij k pripravi in začetnim fazam postopka registracije geografskih označb; |
| --- | --- |

5.

podpira predlagano novo možnost, da regionalni ali lokalni javni organi pomagajo pri pripravi zahtevka in v postopku registracije geografskih označb, saj bi tako formalizirali prispevek regij k pripravi in začetnim fazam postopka registracije geografskih označb;

| 6. | opozarja, da geografskih označb ne bi smeli obravnavati le kot pravic intelektualne lastnine, saj so ravno tako instrumenti za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da geografskih označb ne bi smeli obravnavati le kot pravic intelektualne lastnine, saj so ravno tako instrumenti za razvoj podeželja;

| 7. | zato meni, da bi moral biti GD AGRI zaradi svojega strokovnega znanja na področju kmetijstva in razvoja podeželja še naprej zadolžen za ocenjevanje zahtevkov za registracijo, ugovor in preklic geografskih označb ter za spremembe specifikacij; |
| --- | --- |

7.

zato meni, da bi moral biti GD AGRI zaradi svojega strokovnega znanja na področju kmetijstva in razvoja podeželja še naprej zadolžen za ocenjevanje zahtevkov za registracijo, ugovor in preklic geografskih označb ter za spremembe specifikacij;

| 8. | meni, da bi lahko bil Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) s svojim strokovnim znanjem o pravicah intelektualne lastnine in viri, s katerimi razpolaga, vključen v delovanje sistema geografskih označb EU z zagotavljanjem tehnične pomoči Evropski komisiji, kadar bi šlo za vidike intelektualne lastnine, in sicer na način, ki bi bil jasno opredeljen v zakonodajnem predlogu in ne z delegiranimi akti; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi lahko bil Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) s svojim strokovnim znanjem o pravicah intelektualne lastnine in viri, s katerimi razpolaga, vključen v delovanje sistema geografskih označb EU z zagotavljanjem tehnične pomoči Evropski komisiji, kadar bi šlo za vidike intelektualne lastnine, in sicer na način, ki bi bil jasno opredeljen v zakonodajnem predlogu in ne z delegiranimi akti;

| 9. | poudarja, da mora biti vključitev urada EUIPO v registracijo, spreminjanje specifikacij in postopke ugovora omejena na njegovo področje pristojnosti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in ne sme čezmerno otežiti ali podaljšati postopkov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora biti vključitev urada EUIPO v registracijo, spreminjanje specifikacij in postopke ugovora omejena na njegovo področje pristojnosti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in ne sme čezmerno otežiti ali podaljšati postopkov;

| 10. | ugotavlja, da glede na poročilo Računskega sodišča (2) posredovanje urada EUIPO ni skrajšalo postopkov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da glede na poročilo Računskega sodišča (2

| 11. | poudarja, da je treba določiti jasne roke in pospešiti postopke za spremembo specifikacij, saj to močno vpliva na prilagajanje proizvodnega procesa; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba določiti jasne roke in pospešiti postopke za spremembo specifikacij, saj to močno vpliva na prilagajanje proizvodnega procesa;

| 12. | ugotavlja tudi, da je urad EUIPO razvil resnično strokovno znanje na področju geografskih označb in ima zelo učinkovita orodja, ki bi lahko bila zelo koristna za spremljanje in spodbujanje geografskih označb ter boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja tudi, da je urad EUIPO razvil resnično strokovno znanje na področju geografskih označb in ima zelo učinkovita orodja, ki bi lahko bila zelo koristna za spremljanje in spodbujanje geografskih označb ter boj proti goljufijam;

| 13. | priporoča, da se ta delni prenos pristojnosti pregleda v roku dveh let, tudi glede na to, da naj bi bil urad EUIPO v celoti odgovoren za registracijo nekmetijskih geografskih označb. Tako bi ugotovili, ali je uredbo treba spremeniti; |
| --- | --- |

13.

priporoča, da se ta delni prenos pristojnosti pregleda v roku dveh let, tudi glede na to, da naj bi bil urad EUIPO v celoti odgovoren za registracijo nekmetijskih geografskih označb. Tako bi ugotovili, ali je uredbo treba spremeniti;

| 14. | glede na teritorialno razsežnost geografskih označb je zaželeno, da se v sistem ocenjevanja vključi tudi Odbor regij; |
| --- | --- |

14.

glede na teritorialno razsežnost geografskih označb je zaželeno, da se v sistem ocenjevanja vključi tudi Odbor regij;

| 15. | priznava prispevek geografskih označb k okoljski, socialni in gospodarski trajnostnosti, saj so tesno povezane z ozemljem izvora ter z raznoliko in uravnoteženo prehrano; |
| --- | --- |

15.

priznava prispevek geografskih označb k okoljski, socialni in gospodarski trajnostnosti, saj so tesno povezane z ozemljem izvora ter z raznoliko in uravnoteženo prehrano;

| 16. | podpira vključitev prostovoljnih trajnostnih zavez v geografske označbe, pri čemer bi bilo treba opredelitev teh zavez določiti v uredbi, skupinam proizvajalcev pa omogočiti, da trajnostne standarde prilagodijo svojim ozemljem; |
| --- | --- |

16.

podpira vključitev prostovoljnih trajnostnih zavez v geografske označbe, pri čemer bi bilo treba opredelitev teh zavez določiti v uredbi, skupinam proizvajalcev pa omogočiti, da trajnostne standarde prilagodijo svojim ozemljem;

| 17. | pozdravlja cilj Evropske komisije, da proizvajalce proizvodov z geografsko označbo spodbudi k učinkovitemu sodelovanju v okviru skupin proizvajalcev in tem skupinam dodeli več pristojnosti, saj je močno kolektivno upravljanje osrednji element sistema geografskih označb; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja cilj Evropske komisije, da proizvajalce proizvodov z geografsko označbo spodbudi k učinkovitemu sodelovanju v okviru skupin proizvajalcev in tem skupinam dodeli več pristojnosti, saj je močno kolektivno upravljanje osrednji element sistema geografskih označb;

| 18. | obžaluje, da predlog Evropske komisije, ki v sedanji obliki predvideva dve ravni reprezentativnosti, povzroča veliko zmedo glede različnih skupin proizvajalcev, njihovih pristojnosti in odgovornosti, in meni, da sedanje besedilo ne upošteva raznolikosti pravnih položajev v državah članicah; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da predlog Evropske komisije, ki v sedanji obliki predvideva dve ravni reprezentativnosti, povzroča veliko zmedo glede različnih skupin proizvajalcev, njihovih pristojnosti in odgovornosti, in meni, da sedanje besedilo ne upošteva raznolikosti pravnih položajev v državah članicah;

| 19. | podpira izboljšanje zaščite geografskih označb, zlasti na internetu in pri prodaji na spletnih platformah, ter zaščito pred registracijo in uporabo geografskih označb v slabi veri v sistemu domenskih imen; |
| --- | --- |

19.

podpira izboljšanje zaščite geografskih označb, zlasti na internetu in pri prodaji na spletnih platformah, ter zaščito pred registracijo in uporabo geografskih označb v slabi veri v sistemu domenskih imen;

| 20. | se strinja s pojasnili glede proizvodov z geografsko označbo, ki se uporabljajo kot sestavine; |
| --- | --- |

20.

se strinja s pojasnili glede proizvodov z geografsko označbo, ki se uporabljajo kot sestavine;

| 21. | vrednost prodaje proizvodov z geografsko označbo znaša 74,76 milijarde EUR, njihov delež v skupnem izvozu agroživilskih proizvodov EU pa 15,5 %, zato priporoča njihovo nadaljnjo zaščito v trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

21.

vrednost prodaje proizvodov z geografsko označbo znaša 74,76 milijarde EUR, njihov delež v skupnem izvozu agroživilskih proizvodov EU pa 15,5 %, zato priporoča njihovo nadaljnjo zaščito v trgovinskih sporazumih;

| 22. | majhne in srednje velike geografske označbe predstavljajo 48 % skupnega števila geografskih označb v EU, vendar le 0,5 % skupne vrednosti prodaje v okviru geografskih označb (3), zato priporoča, naj se zagotovi ustrezna podpora, da bodo proizvajalci kos proizvodnim stroškom in da bi se izognili opustitvi certificiranja; |
| --- | --- |

22.

majhne in srednje velike geografske označbe predstavljajo 48 % skupnega števila geografskih označb v EU, vendar le 0,5 % skupne vrednosti prodaje v okviru geografskih označb (3

| 23. | meni, da bi bilo pri neobveznih izrazih kakovosti morda koristno ohraniti možnost ponovne uvedbe izraza „proizvod otoškega kmetovanja“ in razmisliti o uvedbi izraza „mleko, sir in meso s pašnikov“ za proizvode, pri katerih se zagotavlja, da več kot 80 % krme izvira s pašnika v pašni sezoni; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo pri neobveznih izrazih kakovosti morda koristno ohraniti možnost ponovne uvedbe izraza „proizvod otoškega kmetovanja“ in razmisliti o uvedbi izraza „mleko, sir in meso s pašnikov“ za proizvode, pri katerih se zagotavlja, da več kot 80 % krme izvira s pašnika v pašni sezoni;

| 24. | priporoča hitrejše uvajanje neobveznega izraza kakovosti „gorski proizvodi“ ter opozarja države članice na priložnosti, ki jih ponuja ta izraz, in na to, naj spremljajo njegovo uvajanje; |
| --- | --- |

24.

priporoča hitrejše uvajanje neobveznega izraza kakovosti „gorski proizvodi“ ter opozarja države članice na priložnosti, ki jih ponuja ta izraz, in na to, naj spremljajo njegovo uvajanje;

| 25. | priznava, da so lahko geografske označbe tudi ključni dejavnik za pridobitev Unescovega znaka svetovne dediščine (4), za poudarjanje vloge podeželja pa priporoča ustvarjanje sinergije med obema znakoma, da bi s kulturno dediščino dodali vrednost kmetijskim vrednostnim verigam in s tem celotnemu gospodarstvu določenega ozemlja. |
| --- | --- |

25.

priznava, da so lahko geografske označbe tudi ključni dejavnik za pridobitev Unescovega znaka svetovne dediščine (4

V Bruslju, 30. novembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Soldi, R., Sustainable public procurement of food, Evropski odbor regij, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2863/1187.

1

(2)  Posebno poročilo 06/2022 – Pravice intelektualne lastnine EU: varstvo ni popolnoma zanesljivo.

2

(3)  Study on economic value of EU quality schemes, geographical indications (GI) and traditional specialities guaranteed (TSG), Evropska komisija, februar 2021.

3

(4)  How can local and regional authorities use World Heritage agricultural landscapes as a tool for enhancing the economic and social sustainability of rural areas? Case studies and recommendations for successful knowledge transfer, Evropski odbor regij, marec 2022.

4

---

| 2.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 79/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 79/99

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU

(2023/C 79/12)

| Poročevalka: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), predsednica departmajskega sveta, Finistère |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU
  COM(2021) 566 final
  Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije
  COM(2021) 570
  Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027
  COM(2021) 569 |

Poročevalka:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), predsednica departmajskega sveta, Finistère

Referenčni dokumenti:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU

COM(2021) 566 final

Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije

COM(2021) 570

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

COM(2021) 569

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije

COM(2021) 570

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sistem EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*), je osrednji del podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo trgovanja z emisijami s cilji podnebne politike Unije je primerno, da se delež zadevnih prihodkov dodeli proračunu Unije. | Sistem EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*), je osrednji del podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo trgovanja z emisijami s cilji podnebne politike Unije
  in čezmejno naravo emisij ogljika
  je
  morda
  primerno
  razmisliti o tem
  , da se delež zadevnih prihodkov dodeli proračunu Unije
  , vendar le pod pogojem, da (1) ne bo negativno vplival na finančno zmogljivost nacionalnih oblasti za uresničevanje ciljev zelenega dogovora
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sistem EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*), je osrednji del podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo trgovanja z emisijami s cilji podnebne politike Unije je primerno, da se delež zadevnih prihodkov dodeli proračunu Unije.

Sistem EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*), je osrednji del podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo trgovanja z emisijami s cilji podnebne politike Unije
  in čezmejno naravo emisij ogljika
  je
  morda
  primerno
  razmisliti o tem
  , da se delež zadevnih prihodkov dodeli proračunu Unije
  , vendar le pod pogojem, da (1) ne bo negativno vplival na finančno zmogljivost nacionalnih oblasti za uresničevanje ciljev zelenega dogovora
  .

Obrazložitev

S prerazporeditvijo prihodkov iz ETS z ravni držav članic na raven EU bi se zmanjšali njihovi prihodki in s tem morda tudi njihove zmožnosti vlaganja v podnebne ukrepe.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da se prepreči pretirano regresiven vpliv na prispevke iz trgovanja z emisijami, bi bilo treba določiti najvišji prispevek za upravičene države članice. Za obdobje od leta 2023 do leta 2027 so države članice upravičene, če je bruto nacionalni dohodek na prebivalca, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za
  leto 2020
  , nižji od 90 % povprečja EU. Za obdobje od leta 2028 do leta 2030 bi bilo treba uporabiti bruto nacionalni dohodek na prebivalca v 
  letu 2025
  . Najvišji prispevek bi bilo treba določiti s primerjavo deležev držav članic v skupnem viru lastnih sredstev iz naslova trgovanja z emisijami z deleži teh držav članic v bruto nacionalnem dohodku Unije. Minimalni prispevek bi bilo treba določiti za vse države članice, če je njihov delež v skupnem znesku vira lastnih sredstev iz naslova ETS nižji od 75 % njihovega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije. | Da se prepreči pretirano regresiven vpliv na prispevke iz trgovanja z emisijami, bi bilo treba določiti najvišji prispevek za upravičene države članice. Za obdobje od leta 2023 do leta 2027 so države članice upravičene, če je bruto nacionalni dohodek na prebivalca, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za
  obdobje 2018–2020
  , nižji od 90 % povprečja EU. Za obdobje od leta 2028 do leta 2030 bi bilo treba uporabiti bruto nacionalni dohodek na prebivalca v 
  obdobju 2023–2025
  . Najvišji prispevek bi bilo treba določiti s primerjavo deležev držav članic v skupnem viru lastnih sredstev iz naslova trgovanja z emisijami z deleži teh držav članic v bruto nacionalnem dohodku Unije. Minimalni prispevek bi bilo treba določiti za vse države članice, če je njihov delež v skupnem znesku vira lastnih sredstev iz naslova ETS nižji od 75 % njihovega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da se prepreči pretirano regresiven vpliv na prispevke iz trgovanja z emisijami, bi bilo treba določiti najvišji prispevek za upravičene države članice. Za obdobje od leta 2023 do leta 2027 so države članice upravičene, če je bruto nacionalni dohodek na prebivalca, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za
  leto 2020
  , nižji od 90 % povprečja EU. Za obdobje od leta 2028 do leta 2030 bi bilo treba uporabiti bruto nacionalni dohodek na prebivalca v 
  letu 2025
  . Najvišji prispevek bi bilo treba določiti s primerjavo deležev držav članic v skupnem viru lastnih sredstev iz naslova trgovanja z emisijami z deleži teh držav članic v bruto nacionalnem dohodku Unije. Minimalni prispevek bi bilo treba določiti za vse države članice, če je njihov delež v skupnem znesku vira lastnih sredstev iz naslova ETS nižji od 75 % njihovega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije.

Da se prepreči pretirano regresiven vpliv na prispevke iz trgovanja z emisijami, bi bilo treba določiti najvišji prispevek za upravičene države članice. Za obdobje od leta 2023 do leta 2027 so države članice upravičene, če je bruto nacionalni dohodek na prebivalca, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za
  obdobje 2018–2020
  , nižji od 90 % povprečja EU. Za obdobje od leta 2028 do leta 2030 bi bilo treba uporabiti bruto nacionalni dohodek na prebivalca v 
  obdobju 2023–2025
  . Najvišji prispevek bi bilo treba določiti s primerjavo deležev držav članic v skupnem viru lastnih sredstev iz naslova trgovanja z emisijami z deleži teh držav članic v bruto nacionalnem dohodku Unije. Minimalni prispevek bi bilo treba določiti za vse države članice, če je njihov delež v skupnem znesku vira lastnih sredstev iz naslova ETS nižji od 75 % njihovega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije.

Obrazložitev

V kohezijski politiki je običajna praksa, da se za razvrstitev regij in držav članic med bolj razvite, manj razvite ali regije v prehodu uporabljajo podatki o povprečju BND v obdobju treh let. Predlagamo, da se ta metoda uporabi tudi za izračun mehanizma rabatov, ki se uporablja za lastna sredstva iz naslova ETS.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Uredba (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta 15 vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, da bi se dopolnil sistem EU za trgovanje z emisijami in zagotovila učinkovitost podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah s podnebno politiko Unije bi bilo treba določen delež prihodkov od prodaje kuponov prenesti v proračun Unije kot vir lastnih sredstev. | Uredba (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta 15 vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, da bi se dopolnil sistem EU za trgovanje z emisijami in zagotovila učinkovitost podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah s podnebno politiko Unije
  ter čezmejno naravo emisij ogljika in industrijskih vrednostnih verig
  bi bilo treba določen delež prihodkov od prodaje kuponov prenesti v proračun Unije kot vir lastnih sredstev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Uredba (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta 15 vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, da bi se dopolnil sistem EU za trgovanje z emisijami in zagotovila učinkovitost podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah s podnebno politiko Unije bi bilo treba določen delež prihodkov od prodaje kuponov prenesti v proračun Unije kot vir lastnih sredstev.

Uredba (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta 15 vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, da bi se dopolnil sistem EU za trgovanje z emisijami in zagotovila učinkovitost podnebne politike Unije. Glede na tesno povezavo mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah s podnebno politiko Unije
  ter čezmejno naravo emisij ogljika in industrijskih vrednostnih verig
  bi bilo treba določen delež prihodkov od prodaje kuponov prenesti v proračun Unije kot vir lastnih sredstev.

Obrazložitev

Zaradi čezmejne narave emisij ogljika in industrijskih vrednostnih verig je prihodke od mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah težko pripisati posameznim državam članicam, kar je močan argument v prid prerazporeditvi prihodkov na raven EU.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Oktobra 2021 je bil na ravni vključujočega okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter skupine G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dosežen dogovor o dodelitvi 25 % preostalih dobičkov velikih multinacionalnih podjetij nad 10-odstotnim pragom dobičkonosnosti sodelujočim tržnim jurisdikcijam (v nadaljnjem besedilu: prvi steber dogovora vključujočega okvira OECD/G20). Za vir lastnih sredstev bi bilo treba uporabiti enotno vpoklicno stopnjo za delež preostalih dobičkov multinacionalnih podjetij, ki se prerazporedijo državam članicam [v skladu z direktivo o izvajanju globalnega dogovora o prerazporeditvi pravic do obdavčitve]. | Oktobra 2021 je bil na ravni vključujočega okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter skupine G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dosežen dogovor o dodelitvi 25 % preostalih dobičkov velikih multinacionalnih podjetij nad 10-odstotnim pragom dobičkonosnosti sodelujočim tržnim jurisdikcijam (v nadaljnjem besedilu: prvi steber dogovora vključujočega okvira OECD/G20). Za vir lastnih sredstev bi bilo treba uporabiti enotno vpoklicno stopnjo za delež preostalih dobičkov multinacionalnih podjetij, ki se prerazporedijo državam članicam [
  po začetku veljavnosti večstranske konvencije in
  v skladu z direktivo o izvajanju globalnega dogovora o prerazporeditvi pravic do obdavčitve]. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Oktobra 2021 je bil na ravni vključujočega okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter skupine G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dosežen dogovor o dodelitvi 25 % preostalih dobičkov velikih multinacionalnih podjetij nad 10-odstotnim pragom dobičkonosnosti sodelujočim tržnim jurisdikcijam (v nadaljnjem besedilu: prvi steber dogovora vključujočega okvira OECD/G20). Za vir lastnih sredstev bi bilo treba uporabiti enotno vpoklicno stopnjo za delež preostalih dobičkov multinacionalnih podjetij, ki se prerazporedijo državam članicam [v skladu z direktivo o izvajanju globalnega dogovora o prerazporeditvi pravic do obdavčitve].

Oktobra 2021 je bil na ravni vključujočega okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter skupine G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dosežen dogovor o dodelitvi 25 % preostalih dobičkov velikih multinacionalnih podjetij nad 10-odstotnim pragom dobičkonosnosti sodelujočim tržnim jurisdikcijam (v nadaljnjem besedilu: prvi steber dogovora vključujočega okvira OECD/G20). Za vir lastnih sredstev bi bilo treba uporabiti enotno vpoklicno stopnjo za delež preostalih dobičkov multinacionalnih podjetij, ki se prerazporedijo državam članicam [
  po začetku veljavnosti večstranske konvencije in
  v skladu z direktivo o izvajanju globalnega dogovora o prerazporeditvi pravic do obdavčitve].

Obrazložitev

Pojasniti je treba, da je vzpostavitev tega novega vira lastnih sredstev odvisna od sklenitve večstranske konvencije, s katero se bo začel izvajati prvi steber sporazuma OECD/G20.

Predlog spremembe 5

Člen 1

Spremeni se točka (1)(d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2a.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (e), se do proračunskega leta 2030 uporablja naslednje: | 2a.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (e), se do proračunskega leta 2030 uporablja naslednje: |
| (a) | kadar je delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), nižji od 75 % njenega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije, ta država članica da na voljo znesek, ki je enak 75 % tega deleža bruto nacionalnega dohodka, pomnoženega s skupnim zneskom prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2a.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (e), se do proračunskega leta 2030 uporablja naslednje:

2a.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (e), se do proračunskega leta 2030 uporablja naslednje:

(a)

kadar je delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), nižji od 75 % njenega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije, ta država članica da na voljo znesek, ki je enak 75 % tega deleža bruto nacionalnega dohodka, pomnoženega s skupnim zneskom prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e);

| (a) | kadar je delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), nižji od 75 % njenega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije, ta država članica da na voljo znesek, ki je enak 75 % tega deleža bruto nacionalnega dohodka, pomnoženega s skupnim zneskom prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e); |
| --- | --- |

(a)

kadar je delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), nižji od 75 % njenega deleža v bruto nacionalnem dohodku Unije, ta država članica da na voljo znesek, ki je enak 75 % tega deleža bruto nacionalnega dohodka, pomnoženega s skupnim zneskom prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e);

| (b) | delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), ne presega 150 % deleža te države članice v bruto nacionalnem dohodku Unije za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja Unije, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov
  za leto 2020
  za obdobje od leta 2023 do leta 2027 ter na podlagi podatkov
  za leto 2025
  za obdobje od leta 2028 do leta 2030. |
| --- | --- |

(b)

delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), ne presega 150 % deleža te države članice v bruto nacionalnem dohodku Unije za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja Unije, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov
  za leto 2020
  za obdobje od leta 2023 do leta 2027 ter na podlagi podatkov
  za leto 2025
  za obdobje od leta 2028 do leta 2030.

za leto 2020

za leto 2025

| (b) | delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), ne presega 150 % deleža te države članice v bruto nacionalnem dohodku Unije za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja Unije, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov
  iz obdobja od leta 2018 do leta 2020
  za obdobje od leta 2023 do leta 2027 ter na podlagi podatkov
  iz obdobja od leta 2023 do leta 2025
  za obdobje od leta 2028 do leta 2030. |
| --- | --- |

(b)

delež države članice v skupnem znesku prihodkov, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (e), ne presega 150 % deleža te države članice v bruto nacionalnem dohodku Unije za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja Unije, merjen glede na standard kupne moči in izračunan na podlagi podatkov
  iz obdobja od leta 2018 do leta 2020
  za obdobje od leta 2023 do leta 2027 ter na podlagi podatkov
  iz obdobja od leta 2023 do leta 2025
  za obdobje od leta 2028 do leta 2030.

iz obdobja od leta 2018 do leta 2020

iz obdobja od leta 2023 do leta 2025

Obrazložitev

Obrazložitev

V kohezijski politiki je običajna praksa, da se za razvrstitev regij in držav članic med bolj razvite, manj razvite ali v prehodnem obdobju uporabljajo podatki o povprečju BND v treh letih. Predlagamo uporabo te metode za izračun mehanizma rabatov, ki se uporablja za lastna sredstva iz naslova ETS.

Predlog UREDBE SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

Predlog UREDBE SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

COM(2021) 569

COM(2021) 569

Predlog spremembe 6

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 14, bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta 15 ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta 2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil. | Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 14, bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta 15 ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta
  2024,
  2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 14, bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta 15 ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta 2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil.

14

15

Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 14, bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta 15 ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta
  2024,
  2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil.

14

15

2024,

Obrazložitev

Obrazložitev

Socialni sklad za podnebje bi se moral začeti izvajati leto pred razširitvijo sistema za trgovanje z emisijami na stavbni sektor in sektor cestnega prometa, da bi ranljivim gospodinjstvom, mikro in malim podjetjem ter uporabnikom mobilnosti omogočili dovolj časa za prilagoditev.

Predlog spremembe 7

Predlog spremembe 7

Za uvodno izjavo 3 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Primerno je uvesti samodejno „prilagajanje zaradi nihanja cen ogljika“ za zgornjo mejo v razdelku 3, da se omogoči letno povečanje odobritev za Socialni sklad za podnebje v primeru višjih cen ogljika v sektorju mobilnosti in stavbnem sektorju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Primerno je uvesti samodejno „prilagajanje zaradi nihanja cen ogljika“ za zgornjo mejo v razdelku 3, da se omogoči letno povečanje odobritev za Socialni sklad za podnebje v primeru višjih cen ogljika v sektorju mobilnosti in stavbnem sektorju.

Primerno je uvesti samodejno „prilagajanje zaradi nihanja cen ogljika“ za zgornjo mejo v razdelku 3, da se omogoči letno povečanje odobritev za Socialni sklad za podnebje v primeru višjih cen ogljika v sektorju mobilnosti in stavbnem sektorju.

Obrazložitev

Obrazložitev

Treba je zagotoviti, da se proračun Socialnega sklada za podnebje poveča, če bi bila cena ogljika v sektorjih ETS 2 višja, kot je sprva predvidela Komisija.

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Novi člen 1(3), v katerem se vstavi člen 4b

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | vstavi se naslednji člen 4b:




  „
  Člen 4b




  Mehanizem za prilagoditev cenam ogljika





  1.
     
  Od leta 2024 se po predložitvi začasnih zaključnih računov za leto n–1 v skladu s členom 245(3) finančne uredbe izvede prilagoditev navzgor zgornje meje odhodkov za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 in zgornje meje za odobritve plačil za tekoče leto, če bi bila cena ogljika v sektorjih ETS 2 višja, kot je sprva predvidela Komisija.






  2.
     
  Letna prilagoditev se izračuna na podlagi povprečne ravni cene ogljika v okviru ETS 2 v EU-27 v letu –1.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

vstavi se naslednji člen 4b:

vstavi se naslednji člen 4b:

„
  Člen 4b

Mehanizem za prilagoditev cenam ogljika

1.
     
  Od leta 2024 se po predložitvi začasnih zaključnih računov za leto n–1 v skladu s členom 245(3) finančne uredbe izvede prilagoditev navzgor zgornje meje odhodkov za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 in zgornje meje za odobritve plačil za tekoče leto, če bi bila cena ogljika v sektorjih ETS 2 višja, kot je sprva predvidela Komisija.

2.
     
  Letna prilagoditev se izračuna na podlagi povprečne ravni cene ogljika v okviru ETS 2 v EU-27 v letu –1.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Treba je zagotoviti, da se proračun Socialnega sklada za podnebje poveča, če bi bila cena ogljika v sektorjih ETS 2 višja, kot je sprva predvidela Komisija.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA (OR)

POLITIČNA PRIPOROČILA (OR)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | se je seznanil s predlogom Komisije za uvedbo treh novih virov lastnih sredstev za proračun EU, vendar ostaja zelo zaskrbljen, ker ni verodostojne ocene učinka glede stroškov, ki jih bodo ti ukrepi povzročili evropskim podjetjem in potrošnikom; |
| --- | --- |

1.

se je seznanil s predlogom Komisije za uvedbo treh novih virov lastnih sredstev za proračun EU, vendar ostaja zelo zaskrbljen, ker ni verodostojne ocene učinka glede stroškov, ki jih bodo ti ukrepi povzročili evropskim podjetjem in potrošnikom;

| 2. | poudarja, da je treba predvideti nova sredstva ne le za odplačilo dolga v okviru instrumenta NextGenerationEU, temveč tudi za trajno povečanje finančne avtonomije proračuna EU in odvrnitev držav članic od razmišljanja o „pravičnem povračilu“; uvedba lastnih sredstev bi morala biti za proračune držav članic vzdržna; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba predvideti nova sredstva ne le za odplačilo dolga v okviru instrumenta NextGenerationEU, temveč tudi za trajno povečanje finančne avtonomije proračuna EU in odvrnitev držav članic od razmišljanja o „pravičnem povračilu“; uvedba lastnih sredstev bi morala biti za proračune držav članic vzdržna;

| 3. | ugotavlja, da prvi vir lastnih sredstev iz naslova nereciklirane odpadne embalaže, uveden 1. januarja 2021, ni namenjen za neposredne naložbe v ponovno uporabo in recikliranje plastičnih odpadkov; poziva k večjim prizadevanjem EU za zmanjšanje uporabe plastike in za recikliranje plastike; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da prvi vir lastnih sredstev iz naslova nereciklirane odpadne embalaže, uveden 1. januarja 2021, ni namenjen za neposredne naložbe v ponovno uporabo in recikliranje plastičnih odpadkov; poziva k večjim prizadevanjem EU za zmanjšanje uporabe plastike in za recikliranje plastike;

| 4. | ugotavlja, da bo uvedba prve košarice novih virov lastnih sredstev leta 2023, v skladu z načrtom iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2021, poslala pozitivno sporočilo vlagateljem na finančnih trgih in bonitetnim agencijam; opozarja, da so zadostni prihodki iz novih virov lastnih sredstev bistveni, da se zajamči odplačevanje dolga NextGenerationEU brez ogrožanja programov EU v naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bo uvedba prve košarice novih virov lastnih sredstev leta 2023, v skladu z načrtom iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2021, poslala pozitivno sporočilo vlagateljem na finančnih trgih in bonitetnim agencijam; opozarja, da so zadostni prihodki iz novih virov lastnih sredstev bistveni, da se zajamči odplačevanje dolga NextGenerationEU brez ogrožanja programov EU v naslednjem večletnem finančnem okviru;

Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah

Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah

| 5. | podpira predlog o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah za spodbujanje podnebnih ukrepov na svetovni ravni. Mehanizem bi moral biti vključen v širšo industrijsko strategijo EU za prehod; |
| --- | --- |

5.

podpira predlog o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah za spodbujanje podnebnih ukrepov na svetovni ravni. Mehanizem bi moral biti vključen v širšo industrijsko strategijo EU za prehod;

| 6. | opozarja, da se lahko prihodki s trga ogljika in dajatve na mejah na ogljik sčasoma zmanjšajo, saj si evropsko gospodarstvo prizadeva za razogljičenje, druge tretje države pa postopoma sprejemajo podobne mehanizme za cene ogljika; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da se lahko prihodki s trga ogljika in dajatve na mejah na ogljik sčasoma zmanjšajo, saj si evropsko gospodarstvo prizadeva za razogljičenje, druge tretje države pa postopoma sprejemajo podobne mehanizme za cene ogljika;

| 7. | priznava, da je mehanizem koristno orodje, s katerim lahko EU prispeva k zmanjšanju emisij CO2 na svetovni ravni, vendar vzbuja številne pomisleke, med drugim zaradi nepredvidljivega vpliva tega mehanizma na trge EU, vključno z malimi in srednjimi podjetji ter kmetijstvom. Evropska komisija mora okrepiti spremljanje in poročanje Parlamentu in Svetu o izvajanju mehanizma in njegovem vplivu na trge; |
| --- | --- |

7.

priznava, da je mehanizem koristno orodje, s katerim lahko EU prispeva k zmanjšanju emisij CO2

| 8. | poudarja, da bi bilo treba pravice do emisij iz sistema za trgovanje z emisijami (ETS) (1) postopoma odpraviti za sektorje, ki jih zajema mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, in jih nadomestiti s prodajo vseh pravic do emisij na dražbi, da se dolgoročno zagotovi skladnost s pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba pravice do emisij iz sistema za trgovanje z emisijami (ETS) (1

Nov vir lastnih sredstev iz naslova sistema EU za trgovanje z emisijami

Nov vir lastnih sredstev iz naslova sistema EU za trgovanje z emisijami

| 9. | podpira predlog o oblikovanju novih lastnih sredstev na podlagi prenovljenega ETS; poudarja, da je čezmejna narava emisij ogljika, povezanih z negativnimi zunanjimi učinki, ki niso omejeni na države, ki povzročajo emisije, močan razlog, da se delež prihodkov od prodaje kuponov ETS EU na dražbi dodeli ravni EU; poudarja, da to ne sme negativno vplivati na zmogljivost držav članic za financiranje lastnih nacionalnih programov v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

9.

podpira predlog o oblikovanju novih lastnih sredstev na podlagi prenovljenega ETS; poudarja, da je čezmejna narava emisij ogljika, povezanih z negativnimi zunanjimi učinki, ki niso omejeni na države, ki povzročajo emisije, močan razlog, da se delež prihodkov od prodaje kuponov ETS EU na dražbi dodeli ravni EU; poudarja, da to ne sme negativno vplivati na zmogljivost držav članic za financiranje lastnih nacionalnih programov v zvezi s podnebnimi spremembami;

| 10. | izjemno pomembno je, da se ublažijo negativne socialne in teritorialne posledice razširitve sistema trgovanja z emisijami na stavbni sektor in sektor cestnega prometa (ETS 2). OR je prepričan, da je predlog Komisije o ustanovitvi Socialnega sklada za podnebje, ki bi se financiral z zneskom, ki ustreza 25 % prihodkov iz razširjenega ETS, povsem nezadosten za kompenzacijo obsežne prenove stanovanjskih stavb in elektrifikacijo cestnega prometa; poudarja, da je pomembno, da so lokalne in regionalne oblasti v celoti vključene v upravljanje sredstev ETS in Socialnega sklada za podnebje; priporoča, da se Socialni sklad za podnebje vključi v uredbo o skupnih določbah kohezijske politike, da bo njegovo upravljanje na terenu za organe upravljanja in upravičence preprostejše. Prednostno bi bilo treba poskrbeti za boljše in hitrejše delovanje obstoječih naložbenih in kohezijskih orodij, namesto da se ustanavljajo novi skladi, ki bi podvajali sedanje mehanizme in cilje z drugačnimi pravili in s tveganjem, da se zaobidejo veljavna pravila o upravičenosti virov energije; |
| --- | --- |

10.

izjemno pomembno je, da se ublažijo negativne socialne in teritorialne posledice razširitve sistema trgovanja z emisijami na stavbni sektor in sektor cestnega prometa (ETS 2). OR je prepričan, da je predlog Komisije o ustanovitvi Socialnega sklada za podnebje, ki bi se financiral z zneskom, ki ustreza 25 % prihodkov iz razširjenega ETS, povsem nezadosten za kompenzacijo obsežne prenove stanovanjskih stavb in elektrifikacijo cestnega prometa; poudarja, da je pomembno, da so lokalne in regionalne oblasti v celoti vključene v upravljanje sredstev ETS in Socialnega sklada za podnebje; priporoča, da se Socialni sklad za podnebje vključi v uredbo o skupnih določbah kohezijske politike, da bo njegovo upravljanje na terenu za organe upravljanja in upravičence preprostejše. Prednostno bi bilo treba poskrbeti za boljše in hitrejše delovanje obstoječih naložbenih in kohezijskih orodij, namesto da se ustanavljajo novi skladi, ki bi podvajali sedanje mehanizme in cilje z drugačnimi pravili in s tveganjem, da se zaobidejo veljavna pravila o upravičenosti virov energije;

| 11. | meni, da bi moral biti mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah dinamičen, da bi se lahko spopadli s tehnološkimi, regulativnimi in tržnimi spremembami, pri čemer bi bilo treba ob upoštevanju lokalnega in regionalnega vpliva mehanizma redno pregledovati sektorje in emisije, ki jih zajema; je pripravljen podpreti oceno teritorialnih učinkov mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi moral biti mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah dinamičen, da bi se lahko spopadli s tehnološkimi, regulativnimi in tržnimi spremembami, pri čemer bi bilo treba ob upoštevanju lokalnega in regionalnega vpliva mehanizma redno pregledovati sektorje in emisije, ki jih zajema; je pripravljen podpreti oceno teritorialnih učinkov mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah;

| 12. | podpira zamisel, da bi se Socialni sklad za podnebje financiral z lastnimi sredstvi, namesto da bi se prihodki iz ETS 2 dodeljevali kot namenski prejemki; ugotavlja, da bi mehanizem dodeljevanja namenskih prejemkov otežil dolgoročno načrtovanje, saj bi bili letni zneski nepredvidljivi in nestanovitni; |
| --- | --- |

12.

podpira zamisel, da bi se Socialni sklad za podnebje financiral z lastnimi sredstvi, namesto da bi se prihodki iz ETS 2 dodeljevali kot namenski prejemki; ugotavlja, da bi mehanizem dodeljevanja namenskih prejemkov otežil dolgoročno načrtovanje, saj bi bili letni zneski nepredvidljivi in nestanovitni;

| 13. | opozarja, da bodo lastna sredstva iz naslova EU ETS predstavljala 71 % skupnih prihodkov iz te prve košarice novih virov lastnih sredstev. Ohranitev lastnih sredstev iz naslova EU ETS je zato ključnega pomena za verodostojnost svežnja; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da bodo lastna sredstva iz naslova EU ETS predstavljala 71 % skupnih prihodkov iz te prve košarice novih virov lastnih sredstev. Ohranitev lastnih sredstev iz naslova EU ETS je zato ključnega pomena za verodostojnost svežnja;

| 14. | je kljub temu zaskrbljen, da bi lahko bil obseg sredstev za Socialni sklad za podnebje v primeru zelo visokih cen ogljika nezadosten; podpira zamisel (2) o uvedbi „samodejnega prilagajanja zaradi nihanja cen ogljika“, da bi tako okrepili letni proračun Socialnega sklada za podnebje v primeru višjih cen ogljika v sektorjih ETS 2; |
| --- | --- |

14.

je kljub temu zaskrbljen, da bi lahko bil obseg sredstev za Socialni sklad za podnebje v primeru zelo visokih cen ogljika nezadosten; podpira zamisel (2

| 15. | meni, da bi se moral Socialni sklad za podnebje začeti izvajati leta 2024, torej leto pred razširitvijo sistema za trgovanje z emisijami na stavbni sektor in sektor cestnega prometa, da bi ranljivim gospodinjstvom, mikro in malim podjetjem ter uporabnikom mobilnosti, zlasti tistim, ki se soočajo z mobilnostno revščino, omogočili dovolj časa za prilagoditev; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi se moral Socialni sklad za podnebje začeti izvajati leta 2024, torej leto pred razširitvijo sistema za trgovanje z emisijami na stavbni sektor in sektor cestnega prometa, da bi ranljivim gospodinjstvom, mikro in malim podjetjem ter uporabnikom mobilnosti, zlasti tistim, ki se soočajo z mobilnostno revščino, omogočili dovolj časa za prilagoditev;

Vir lastnih sredstev EU na podlagi prvega stebra sporazuma OECD/G20

Vir lastnih sredstev EU na podlagi prvega stebra sporazuma OECD/G20

| 16. | pozdravlja predlog Komisije o oblikovanju novega vira lastnih sredstev na podlagi prvega stebra mednarodnega sporazuma OECD/G20 o obdavčitvi; vendar ugotavlja, da je uvedba tega novega vira lastnih sredstev odvisna od uspešne sklenitve večstranske konvencije OECD/G20 v letu 2022; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predlog Komisije o oblikovanju novega vira lastnih sredstev na podlagi prvega stebra mednarodnega sporazuma OECD/G20 o obdavčitvi; vendar ugotavlja, da je uvedba tega novega vira lastnih sredstev odvisna od uspešne sklenitve večstranske konvencije OECD/G20 v letu 2022;

| 17. | poziva Komisijo, naj se pripravi za primer, da glavne jurisdikcije, zlasti ZDA, ne ratificirajo sporazuma; meni, da bi morala EU v tem primeru narediti korak naprej in predlagati davek EU na digitalne storitve, ki bi bil začasna rešitev, dokler ne bo sprejeta bolj globalna rešitev za obdavčitev velikih multinacionalnih podjetij; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj se pripravi za primer, da glavne jurisdikcije, zlasti ZDA, ne ratificirajo sporazuma; meni, da bi morala EU v tem primeru narediti korak naprej in predlagati davek EU na digitalne storitve, ki bi bil začasna rešitev, dokler ne bo sprejeta bolj globalna rešitev za obdavčitev velikih multinacionalnih podjetij;

| 18. | opozarja, da je v sporazumu OECD/G20 o globalni obdavčitvi iz leta 2021 predviden zaključek pripravljalnih del v zvezi z večstransko konvencijo v začetku leta 2022; ugotavlja, da je napredek pri izvajanju počasnejši, saj OECD še ni dokončala besedila večstranske konvencije; je zaskrbljen, da lahko politične spremembe po ameriških vmesnih volitvah ogrozijo možnosti ZDA za podpis in ratifikacijo večstranske konvencije; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je v sporazumu OECD/G20 o globalni obdavčitvi iz leta 2021 predviden zaključek pripravljalnih del v zvezi z večstransko konvencijo v začetku leta 2022; ugotavlja, da je napredek pri izvajanju počasnejši, saj OECD še ni dokončala besedila večstranske konvencije; je zaskrbljen, da lahko politične spremembe po ameriških vmesnih volitvah ogrozijo možnosti ZDA za podpis in ratifikacijo večstranske konvencije;

Drugi možni viri lastnih sredstev

Drugi možni viri lastnih sredstev

| 19. | poudarja, da bodo po ocenah Evropske komisije trije predlagani novi viri lastnih sredstev v obdobju 2026–2030 skupaj ustvarili do 17 milijard EUR letno; ugotavlja, da ta znesek ne bo zadostoval za kritje stroškov odplačila dolga instrumenta NextGenerationEU (15 milijard EUR letno) in financiranje Socialnega sklada za podnebje (9,7 milijarde EUR letno); zato poudarja, da bodo potrebna dodatna nova lastna sredstva; poudarja pomen ocen teritorialnega učinka in poziva Komisijo, naj to upošteva pri predstavitvi novih virov lastnih sredstev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bodo po ocenah Evropske komisije trije predlagani novi viri lastnih sredstev v obdobju 2026–2030 skupaj ustvarili do 17 milijard EUR letno; ugotavlja, da ta znesek ne bo zadostoval za kritje stroškov odplačila dolga instrumenta NextGenerationEU (15 milijard EUR letno) in financiranje Socialnega sklada za podnebje (9,7 milijarde EUR letno); zato poudarja, da bodo potrebna dodatna nova lastna sredstva; poudarja pomen ocen teritorialnega učinka in poziva Komisijo, naj to upošteva pri predstavitvi novih virov lastnih sredstev;

| 20. | je zaskrbljen zaradi predloga Evropske komisije, da bi lahko države članice neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ali skupne kmetijske politike preusmerile v načrt REPowerEU, saj bi to lahko ogrozilo kohezijo v EU; ponovno poudarja, da bi bilo treba nove politike financirati z novimi finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen zaradi predloga Evropske komisije, da bi lahko države članice neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ali skupne kmetijske politike preusmerile v načrt REPowerEU, saj bi to lahko ogrozilo kohezijo v EU; ponovno poudarja, da bi bilo treba nove politike financirati z novimi finančnimi sredstvi;

| 21. | ugotavlja, da prihodnja reforma proračunskega sistema EU zahteva vire lastnih sredstev EU, ki podpirajo pravičen prehod na konkurenčno krožno gospodarstvo; poziva Evropsko komisijo, naj preuči predloge Ex’Tax za preusmeritev obdavčitve z dela na onesnaževanje in rabo virov, kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru. Taka davčna preusmeritev temelji na načelu onesnaževalec plača ter na načelih, da se mora delo izplačati in da nihče ne sme biti prezrt. Z uporabo takih načel bi se davčne politike med drugim uskladile s cilji evropskega zelenega dogovora in akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da prihodnja reforma proračunskega sistema EU zahteva vire lastnih sredstev EU, ki podpirajo pravičen prehod na konkurenčno krožno gospodarstvo; poziva Evropsko komisijo, naj preuči predloge Ex’Tax za preusmeritev obdavčitve z dela na onesnaževanje in rabo virov, kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru. Taka davčna preusmeritev temelji na načelu onesnaževalec plača ter na načelih, da se mora delo izplačati in da nihče ne sme biti prezrt. Z uporabo takih načel bi se davčne politike med drugim uskladile s cilji evropskega zelenega dogovora in akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic;

| 22. | poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi predloge za nove vire lastnih sredstev; meni, da je zelo obetavna zamisel o oblikovanju vira lastnih sredstev, povezanega z velikimi korporacijami, ki temelji na predlogu BEFIT(Podjetja v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov) in ki naj bi bil predstavljen leta 2023; ugotavlja, da bi se lahko prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb v Evropi po nekaterih študijah z izvajanjem sporazuma OECD/G20 povečali za več kot 80 milijard EU letno (3); |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi predloge za nove vire lastnih sredstev; meni, da je zelo obetavna zamisel o oblikovanju vira lastnih sredstev, povezanega z velikimi korporacijami, ki temelji na predlogu BEFIT(Podjetja v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov

3

| 23. | poudarja, da namerava Evropska komisija vzpostaviti instrument za obnovo „RebuildUkraine“, ki naj bi bil glavni pravni instrument za podporo EU pri obnovi Ukrajine; poudarja, da nove naloge zahtevajo nove finančne vire in pozdravlja s tem povezano napoved Evropske komisije, da dodatne potrebe, ki so nastale zaradi vojne, močno presegajo razpoložljiva sredstva v sedanjem večletnem finančnem okviru, zaradi česar bo treba najti nove finančne vire; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da namerava Evropska komisija vzpostaviti instrument za obnovo „RebuildUkraine“, ki naj bi bil glavni pravni instrument za podporo EU pri obnovi Ukrajine; poudarja, da nove naloge zahtevajo nove finančne vire in pozdravlja s tem povezano napoved Evropske komisije, da dodatne potrebe, ki so nastale zaradi vojne, močno presegajo razpoložljiva sredstva v sedanjem večletnem finančnem okviru, zaradi česar bo treba najti nove finančne vire;

| 24. | toplo pozdravlja dejstvo, da je Komisija predlogu za nov sistem ETS in predlogu uredbe o vzpostavitvi mehanizma za prilagoditev na mejah priložila preglednice subsidiarnosti. Podana obrazložitev v zvezi z evropsko dodano vrednostjo predlogov in uvedbo ukrepov, ki izhajajo iz pristojnosti EU na področju podnebnih sprememb, kot so opredeljene v členih od 191 do 193 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je skladna z oceno OR o popolni združljivosti predlogov z načelom subsidiarnosti. |
| --- | --- |

24.

toplo pozdravlja dejstvo, da je Komisija predlogu za nov sistem ETS in predlogu uredbe o vzpostavitvi mehanizma za prilagoditev na mejah priložila preglednice subsidiarnosti. Podana obrazložitev v zvezi z evropsko dodano vrednostjo predlogov in uvedbo ukrepov, ki izhajajo iz pristojnosti EU na področju podnebnih sprememb, kot so opredeljene v členih od 191 do 193 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je skladna z oceno OR o popolni združljivosti predlogov z načelom subsidiarnosti.

V Bruslju, 30. novembra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  V okviru sistema ETS EU morajo podjetja pridobiti pravice do emisije, ki pokrivajo njihove emisije ogljika. Brezplačna dodelitev je določena kot prehodna metoda dodeljevanja pravic v nasprotju s privzeto metodo (dražba). Vendar brezplačno dodeljene pravice še vedno predstavljajo več kot 40 % skupnega števila razpoložljivih pravic.

1

(2)  Osnutek mnenja Odbora za proračun o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021) 568 – C9-0324/2021 – 2021/206 (COD)), 9. februar 2022.

2

(3)  Barake, Mona in drugi: Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates (Učinki prihodkov iz minimalnega svetovnega davka: ocene po posameznih državah), Davčni observatorij EU, Obvestilo št. 2, oktober 2021.

3

Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates

---