# Eiropas Savienības C 125/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 125 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 5. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 125

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 5. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 12.–15. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 12.–15. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 13. septembris |
| 2023/C 125/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par atbildīgu privāto finansējumu tiesvedībai (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par jaunu ES Meža stratēģiju 2030. gadam – meža ilgtspējīga apsaimniekošana Eiropā (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 2022. gada 13. septembra rezolūcija par ietekmi, ko uz bērniem un jauniešiem ES radīja izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta aktivitāšu pārtraukšana Covid-19 pandēmijas dēļ (2022/2004(INI)) | 44 |
| | Trešdiena, 2022. gada 14. septembris |
| 2023/C 125/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra rezolūcija par jauno Eiropas Bauhaus (2021/2255(INI)) | 56 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris |
| 2023/C 125/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar Ukrainas civiliedzīvotāju piespiedu deportāciju un ukraiņu bērnu piespiedu adopciju Krievijā (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Ugandā un Tanzānijā saistībā ar ieguldījumiem fosilā kurināmā projektos (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par Nikaragvu, jo īpaši bīskapa Rolando Álvarez aizturēšanu (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2020. un 2021. gadā (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES: 8. kohēzijas ziņojums (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par ES pierobežas reģioniem: Eiropas integrācijas dzīvās laboratorijas (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par atjauninātās jaunās Eiropas industriālās stratēģijas īstenošanu: izdevumu pieskaņošana politikai (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par sausuma, ugunsgrēku un citu ekstrēmu laikapstākļu radītajām sekām: ES centienu pastiprināšana klimata pārmaiņu apkarošanai (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par stāvokli Taivānas šaurumā (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2022. gada 14. septembris |
| 2023/C 125/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. septembris

2023/C 125/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par atbildīgu privāto finansējumu tiesvedībai (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par jaunu ES Meža stratēģiju 2030. gadam – meža ilgtspējīga apsaimniekošana Eiropā (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 2022. gada 13. septembra rezolūcija par ietekmi, ko uz bērniem un jauniešiem ES radīja izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta aktivitāšu pārtraukšana Covid-19 pandēmijas dēļ (2022/2004(INI))

44

Trešdiena, 2022. gada 14. septembris

2023/C 125/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra rezolūcija par jauno Eiropas Bauhaus (2021/2255(INI))

Bauhaus

56

Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris

2023/C 125/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar Ukrainas civiliedzīvotāju piespiedu deportāciju un ukraiņu bērnu piespiedu adopciju Krievijā (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Ugandā un Tanzānijā saistībā ar ieguldījumiem fosilā kurināmā projektos (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par Nikaragvu, jo īpaši bīskapa Rolando Álvarez aizturēšanu (2022/2827(RSP))

Rolando Álvarez

76

2023/C 125/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2020. un 2021. gadā (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES: 8. kohēzijas ziņojums (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par ES pierobežas reģioniem: Eiropas integrācijas dzīvās laboratorijas (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par atjauninātās jaunās Eiropas industriālās stratēģijas īstenošanu: izdevumu pieskaņošana politikai (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par sausuma, ugunsgrēku un citu ekstrēmu laikapstākļu radītajām sekām: ES centienu pastiprināšana klimata pārmaiņu apkarošanai (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par stāvokli Taivānas šaurumā (2022/2822(RSP))

149

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 14. septembris

2023/C 125/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 13. septembris |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Vienota kārtība, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodificēta redakcija) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots par protokola, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, pagarināšanu (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu: 2021. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Grozījumu izdarīšana Kapitāla prasību regulā noregulējuma jomā (Daisy Chain priekšlikums) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām | 171 |
| 2023/C 125/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par 2021. gada priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabals: saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 | 294 |
| | Trešdiena, 2022. gada 14. septembris |
| 2023/C 125/24 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Adekvāta minimālā alga Eiropas Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā | 397 |
| 2023/C 125/26 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi] | 398 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība Ukrainai un kopējā uzkrājumu fonda pastiprināšana ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu tiek konstatēta droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. septembris

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Vienota kārtība, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodificēta redakcija) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija)

166

2023/C 125/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots par protokola, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, pagarināšanu (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu: 2021. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Grozījumu izdarīšana Kapitāla prasību regulā noregulējuma jomā (Daisy Chain priekšlikums) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

Daisy Chain

171

2023/C 125/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par 2021. gada priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

NAFO

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabals: saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007

294

Trešdiena, 2022. gada 14. septembris

2023/C 125/24

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Adekvāta minimālā alga Eiropas Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā

397

2023/C 125/26

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

398

Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība Ukrainai un kopējā uzkrājumu fonda pastiprināšana ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201

462

2023/C 125/28

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu tiek konstatēta droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD))

485

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 12.–15. septembra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Atbildīgs privātais finansējums tiesvedībai

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par atbildīgu privāto finansējumu tiesvedībai (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra 1ēmuma, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1), 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra 1ēmuma, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1), 5. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 25. novembra Direktīvu (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un ar ko atceļ Direktīvu 2009/22/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 25. novembra Direktīvu (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un ar ko atceļ Direktīvu 2009/22/EK (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 11. jūnija ieteikumu par kopīgiem principiem attiecībā uz pagaidu vai kompensējošiem kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem dalībvalstīs saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzētu tiesību pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 11. jūnija ieteikumu par kopīgiem principiem attiecībā uz pagaidu vai kompensējošiem kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem dalībvalstīs saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzētu tiesību pārkāpumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2021. gada marta pētījumu “Atbildīgs privātais finansējums tiesvedībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2021. gada marta pētījumu “Atbildīgs privātais finansējums tiesvedībai”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0218/2022),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu dalībvalstīm ir galvenā atbildība sniegt atbilstošu juridisko palīdzību tiem, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, lai tādējādi nodrošinātu tiesu iestāžu pieejamību visiem; tā kā valsts juridiskā palīdzība un kriminālvajāšana ir un tām arī turpmāk jābūt galvenajiem mehānismiem, ar ko tiek garantētas pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu dalībvalstīm ir galvenā atbildība sniegt atbilstošu juridisko palīdzību tiem, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, lai tādējādi nodrošinātu tiesu iestāžu pieejamību visiem; tā kā valsts juridiskā palīdzība un kriminālvajāšana ir un tām arī turpmāk jābūt galvenajiem mehānismiem, ar ko tiek garantētas pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu;

| B. | tā kā komerciāls trešo personu finansējums tiesvedībai (TPFL) ir arvien izplatītāka prakse, proti, komerciālie ieguldītāji (“tiesvedības finansētāji”), kas nav strīdā iesaistītās puses, iegulda tiesvedībā un sedz juridiskos un citus izdevumus apmaiņā pret daļu no eventuālā atlīdzinājuma; tā kā kolektīvā tiesiskā aizsardzība ir tikai viens tiesvedības veids, kurā pašlaik izmanto TPLF un citi šāda finansējuma izmantošanas piemēri ir šķīrējtiesas, maksātnespējas procedūras, ieguldījumu atgūšana, pretmonopola prasības u. c.; |
| --- | --- |

B.

tā kā komerciāls trešo personu finansējums tiesvedībai (TPFL) ir arvien izplatītāka prakse, proti, komerciālie ieguldītāji (“tiesvedības finansētāji”), kas nav strīdā iesaistītās puses, iegulda tiesvedībā un sedz juridiskos un citus izdevumus apmaiņā pret daļu no eventuālā atlīdzinājuma; tā kā kolektīvā tiesiskā aizsardzība ir tikai viens tiesvedības veids, kurā pašlaik izmanto TPLF un citi šāda finansējuma izmantošanas piemēri ir šķīrējtiesas, maksātnespējas procedūras, ieguldījumu atgūšana, pretmonopola prasības u. c.;

| C. | tā kā trešo personu finansējumu tiesvedībai (TPFL), ja to pienācīgi reglamentē, varētu biežāk izmantot kā instrumentu, lai atbalstītu tiesu iestāžu pieejamību, jo īpaši valstīs, kurās juridiskās izmaksas ir ļoti augstas, vai sievietēm un atstumtām grupām, kam nav pieejams papildu finansējums; tā kā trešo personu finansējums tiesvedībai varētu arī arvien vairāk palīdzēt nodrošināt, ka sabiedrības interešu lietas tiek iesniegtas tiesā, un samazināt ievērojamās materiālā stāvokļa atšķirības, kas pastāv starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem, kuri pieprasa tiesisko aizsardzību, un tādējādi nodrošināt pienācīgu korporatīvo atbildību; |
| --- | --- |

C.

tā kā trešo personu finansējumu tiesvedībai (TPFL), ja to pienācīgi reglamentē, varētu biežāk izmantot kā instrumentu, lai atbalstītu tiesu iestāžu pieejamību, jo īpaši valstīs, kurās juridiskās izmaksas ir ļoti augstas, vai sievietēm un atstumtām grupām, kam nav pieejams papildu finansējums; tā kā trešo personu finansējums tiesvedībai varētu arī arvien vairāk palīdzēt nodrošināt, ka sabiedrības interešu lietas tiek iesniegtas tiesā, un samazināt ievērojamās materiālā stāvokļa atšķirības, kas pastāv starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem, kuri pieprasa tiesisko aizsardzību, un tādējādi nodrošināt pienācīgu korporatīvo atbildību;

| D. | tā kā Lielbritānijas Starptautisko un salīdzinošo tiesību institūta (BIICL) ziņojumā “Kolektīvās tiesiskās aizsardzības stāvoklis ES saistībā ar Komisijas ieteikumu” uzsvērts, ka dažās dalībvalstīs trešo personu finansējums ir kļuvis par būtisku faktoru kolektīvās tiesiskās aizsardzības īstenošanā (3); tā kā Komisijas ziņojumā COM(2018)0040 par to, kā tiek īstenoti 2013. gada nesaistošie ieteikumi par kolektīvo tiesisko aizsardzību, ir uzsvērts, ka trešo personu finansējums tiesvedībai ir būtisks kolektīvās tiesiskās aizsardzības aspekts, kam ir svarīga pārrobežu dimensija (4); |
| --- | --- |

D.

tā kā Lielbritānijas Starptautisko un salīdzinošo tiesību institūta (BIICL) ziņojumā “Kolektīvās tiesiskās aizsardzības stāvoklis ES saistībā ar Komisijas ieteikumu” uzsvērts, ka dažās dalībvalstīs trešo personu finansējums ir kļuvis par būtisku faktoru kolektīvās tiesiskās aizsardzības īstenošanā (3); tā kā Komisijas ziņojumā COM(2018)0040 par to, kā tiek īstenoti 2013. gada nesaistošie ieteikumi par kolektīvo tiesisko aizsardzību, ir uzsvērts, ka trešo personu finansējums tiesvedībai ir būtisks kolektīvās tiesiskās aizsardzības aspekts, kam ir svarīga pārrobežu dimensija (4);

| E. | tā kā tiesvedībā iesaistītie tiesvedības finansētāji var rīkoties savās ekonomiskajās interesēs, nevis prasītāju interesēs; tā kā tie var censties kontrolēt tiesvedību un pieprasīt konkrētu iznākumu, kas tiem pēc iespējas ātrāk nodrošinās visizdevīgāko atdevi no ieguldījuma (5); tā kā ir būtiski nodrošināt, lai cietušajiem tiktu izmaksāta pienācīga kompensācija; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesvedībā iesaistītie tiesvedības finansētāji var rīkoties savās ekonomiskajās interesēs, nevis prasītāju interesēs; tā kā tie var censties kontrolēt tiesvedību un pieprasīt konkrētu iznākumu, kas tiem pēc iespējas ātrāk nodrošinās visizdevīgāko atdevi no ieguldījuma (5); tā kā ir būtiski nodrošināt, lai cietušajiem tiktu izmaksāta pienācīga kompensācija;

| F. | tā kā, lai gan trešo personu finansējums tiesvedībai Eiropā praktiski nepastāv, tā ir ārkārtīgi izplatīta parādība saistībā ar ieguldījumiem arbitrāžā, kas palielina privāto ieguldītāju prasījumu pret valstīm skaitu un apjomu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan trešo personu finansējums tiesvedībai Eiropā praktiski nepastāv, tā ir ārkārtīgi izplatīta parādība saistībā ar ieguldījumiem arbitrāžā, kas palielina privāto ieguldītāju prasījumu pret valstīm skaitu un apjomu;

| G. | tā kā saskaņā ar pieejamiem datiem tiesvedības finansētāji dažās dalībvalstīs var pieprasīt nesamērīgu ienākumu daļu, kas pārsniedz parasto atdevi no citiem ieguldījumu veidiem; tā kā tiesvedības finansētāju pieprasītās summas Savienībā parasti svārstās no 20 % līdz 50 % no piespriestās summas (6), bet ārpus Savienības šādas prasības dažos gadījumos var sniegt ienākums no ieguldījumiem līdz pat 300 % apmērā; tā kā būtu jāievieš noteikumi, lai nodrošinātu, ka tiesvedības finansētājiem maksājamās summas ir samērīgas un vispirms piešķir prasītājiem piespriesto summu, tikai tad maksā nodevu tiesvedības finansētājam; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar pieejamiem datiem tiesvedības finansētāji dažās dalībvalstīs var pieprasīt nesamērīgu ienākumu daļu, kas pārsniedz parasto atdevi no citiem ieguldījumu veidiem; tā kā tiesvedības finansētāju pieprasītās summas Savienībā parasti svārstās no 20 % līdz 50 % no piespriestās summas (6), bet ārpus Savienības šādas prasības dažos gadījumos var sniegt ienākums no ieguldījumiem līdz pat 300 % apmērā; tā kā būtu jāievieš noteikumi, lai nodrošinātu, ka tiesvedības finansētājiem maksājamās summas ir samērīgas un vispirms piešķir prasītājiem piespriesto summu, tikai tad maksā nodevu tiesvedības finansētājam;

| H. | tā kā trešo personu finansējums tiesvedībai nav vienīgais veids, kā atvieglot tiesu pieejamību, un ir citi instrumenti, piemēram, juridiskā palīdzība vai juridisko pakalpojumu izmaksu apdrošināšana, lai atvieglotu šādu piekļuvi, un pastāv arī ārpustiesas tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai pieprasītu tiesisko aizsardzību, piemēram, mediācija, strīdu alternatīva izšķiršana / strīdu izšķiršana tiešsaistē, ombuda institūts vai uzņēmumu pārvaldītās sūdzību sistēmas izmantošana; tā kā šie risinājumi varētu nodrošināt ātrāku un atbilstošāku kompensāciju prasītājiem, lai gan šādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ne vienmēr ir pietiekami efektīvi, lai nodrošinātu pienācīgu tiesisko aizsardzību; tā kā prasītājiem vienmēr būtu jādod iespēja tieši izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

H.

tā kā trešo personu finansējums tiesvedībai nav vienīgais veids, kā atvieglot tiesu pieejamību, un ir citi instrumenti, piemēram, juridiskā palīdzība vai juridisko pakalpojumu izmaksu apdrošināšana, lai atvieglotu šādu piekļuvi, un pastāv arī ārpustiesas tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai pieprasītu tiesisko aizsardzību, piemēram, mediācija, strīdu alternatīva izšķiršana / strīdu izšķiršana tiešsaistē, ombuda institūts vai uzņēmumu pārvaldītās sūdzību sistēmas izmantošana; tā kā šie risinājumi varētu nodrošināt ātrāku un atbilstošāku kompensāciju prasītājiem, lai gan šādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ne vienmēr ir pietiekami efektīvi, lai nodrošinātu pienācīgu tiesisko aizsardzību; tā kā prasītājiem vienmēr būtu jādod iespēja tieši izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

| I. | tā kā trešo personu finansējums tiesvedībai ir izplatīts Austrālijā, ASV, Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē un daži to uzskata par būtisku faktoru, lai nodrošinātu tiesu pieejamību (7), tomēr pastāv bažas arī par tā ļaunprātīgu izmantošanu dažās jurisdikcijās; tā kā empīriskie dati (8) liecina, ka tiesvedības finansētāji parasti izvēlas lietas, kas varētu sniegt vislabāko atdevi no ieguldījumiem, bet neiegulda lietās, ko uzskata par pārāk riskantām vai nepietiekami ienesīgām; |
| --- | --- |

I.

tā kā trešo personu finansējums tiesvedībai ir izplatīts Austrālijā, ASV, Kanādā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē un daži to uzskata par būtisku faktoru, lai nodrošinātu tiesu pieejamību (7), tomēr pastāv bažas arī par tā ļaunprātīgu izmantošanu dažās jurisdikcijās; tā kā empīriskie dati (8) liecina, ka tiesvedības finansētāji parasti izvēlas lietas, kas varētu sniegt vislabāko atdevi no ieguldījumiem, bet neiegulda lietās, ko uzskata par pārāk riskantām vai nepietiekami ienesīgām;

| J. | tā kā tiesvedības finansētāju skaitu ir grūti noteikt un pašlaik ir zināms, ka Savienībā darbojas vairāk nekā 45 finansētāji; tā kā, lai gan lielākajā daļā dalībvalstu trešo personu finansējuma tiesvedībai prakse līdz šim ir bijusi ierobežota, paredzams, ka turpmākajos gados tai būs arvien lielāka nozīme, taču Savienībā tā joprojām lielā mērā nav reglamentēta, neraugoties uz to, ka tā varētu radīt ne tikai ieguvumus, bet arī būtiskus riskus tiesas spriešanai, kuri ir jānovērš; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesvedības finansētāju skaitu ir grūti noteikt un pašlaik ir zināms, ka Savienībā darbojas vairāk nekā 45 finansētāji; tā kā, lai gan lielākajā daļā dalībvalstu trešo personu finansējuma tiesvedībai prakse līdz šim ir bijusi ierobežota, paredzams, ka turpmākajos gados tai būs arvien lielāka nozīme, taču Savienībā tā joprojām lielā mērā nav reglamentēta, neraugoties uz to, ka tā varētu radīt ne tikai ieguvumus, bet arī būtiskus riskus tiesas spriešanai, kuri ir jānovērš;

| K. | tā kā pašreizējais regulējuma trūkums rada risku, ka tiesvedības finansētāji rīkojas nepārredzami, kā rezultātā tiesas dažkārt var piespriest summas par labu prasītājiem, neapzinoties, ka daļa no piespriestās summas, kas var būt nesamērīga, vēlāk tiks novirzīta tiesvedības finansētājiem uz prasītāju rēķina; tā kā pārredzamības trūkums var nozīmēt arī to, ka pat potenciālajiem saņēmējiem ir maz zināšanu vai vispār nav zināšanu par atlīdzinājumu vai finansēšanas līgumu sadali, jo īpaši, ja tiek piemērots pasīvās izvēles mehānisms kolektīvās tiesiskas aizsardzības sistēmas ietvaros; tā kā Savienības līmenī nav kopīgu minimālo standartu, pastāv sadrumstalotības un regulējuma nelīdzsvarotības risks tiesvedības finansēšanas jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā pašreizējais regulējuma trūkums rada risku, ka tiesvedības finansētāji rīkojas nepārredzami, kā rezultātā tiesas dažkārt var piespriest summas par labu prasītājiem, neapzinoties, ka daļa no piespriestās summas, kas var būt nesamērīga, vēlāk tiks novirzīta tiesvedības finansētājiem uz prasītāju rēķina; tā kā pārredzamības trūkums var nozīmēt arī to, ka pat potenciālajiem saņēmējiem ir maz zināšanu vai vispār nav zināšanu par atlīdzinājumu vai finansēšanas līgumu sadali, jo īpaši, ja tiek piemērots pasīvās izvēles mehānisms kolektīvās tiesiskas aizsardzības sistēmas ietvaros; tā kā Savienības līmenī nav kopīgu minimālo standartu, pastāv sadrumstalotības un regulējuma nelīdzsvarotības risks tiesvedības finansēšanas jomā;

| L. | tā kā Direktīvā (ES) 2020/1828 ir norādīts uz iespējām un tajā ir noteiktas garantijas attiecībā uz tiesvedības finansēšanu, kas tomēr aptver tikai ierobežotas pārstāvības prasības patērētāju vārdā minētās direktīvas darbības jomā, un tāpēc neregulē cita veida darbības, piemēram, tādas, kas ir saistītas ar uzņēmējdarbību vai cilvēktiesībām, vai prasītāju kategorijas, piemēram, cilvēktiesību organizācijas vai darbiniekus; tā kā attiecībā uz visu veidu prasījumiem būtu jāpiemēro efektīvi pasākumi un garantijas, |
| --- | --- |

L.

tā kā Direktīvā (ES) 2020/1828 ir norādīts uz iespējām un tajā ir noteiktas garantijas attiecībā uz tiesvedības finansēšanu, kas tomēr aptver tikai ierobežotas pārstāvības prasības patērētāju vārdā minētās direktīvas darbības jomā, un tāpēc neregulē cita veida darbības, piemēram, tādas, kas ir saistītas ar uzņēmējdarbību vai cilvēktiesībām, vai prasītāju kategorijas, piemēram, cilvēktiesību organizācijas vai darbiniekus; tā kā attiecībā uz visu veidu prasījumiem būtu jāpiemēro efektīvi pasākumi un garantijas,

Ievads

| 1. | konstatē — lai gan trešo personu tiesvedības finansējums joprojām ir ierobežots, tā ir arvien plašāka prakse Savienībā, kurai ir arvien lielāka nozīme dažu dalībvalstu tiesu sistēmās, kā arī attiecībā uz to, kā Eiropas pilsoņi var piekļūt tiesu iestādēm, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu lietām; norāda, ka tiesvedības finansēšana Savienības līdz šim lielākoties nav reglamentēta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka trešo personu finansējuma tiesvedībai regulējumam vajadzētu būt tieši saistītam ar politiku, kas uzlabo tiesu pieejamību prasītājiem, piemēram, samazinot juridiskās izmaksas, nodrošinot pienācīgu publisko finansējumu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp patērētāju aizsardzības organizācijām, vai veicinot citu praksi, piemēram, juridisko palīdzību vai kolektīvo finansēšanu; aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi šajā jautājumā un izmantot Direktīvas (ES) 2020/1828 20. pantā minētos pasākumus, lai nodrošinātu tiesu iestāžu efektīvu pieejamību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž pārliecību par to, ka tiesu iestāžu pieejamības nodrošināšanai visiem un prioritātes piešķiršanai tiesu sistēmās cietušo personu tiesiskajai aizsardzībai, nevis privāto ieguldītāju interesēm, kuri varētu tikai meklēt komerciālas iespējas saistībā ar juridiskiem strīdiem, ir nepieciešams Savienības līmenī noteikt kopējus minimālos standartus, kuros būtu ņemti vērā galvenie ar trešo personu finansējumu tiesvedībai saistītie aspekti, tostarp pārredzamība, taisnīgums un proporcionalitāte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka šāda regulatīvā režīma mērķis būtu reglamentēt tiesvedības finansētāju tiesvedības finansēšanas darbības. Norāda, ka šādam režīmam būtu jāreglamentē finansēšanas darbības attiecībā uz visu veidu prasījumiem neatkarīgi no prasījumu rakstura un ka tam nevajadzētu skart spēkā esošos starptautiskos, Savienības un valstu tiesību aktus, kas ļauj celt prasības, jo īpaši tiesību aktus par patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību, vides aizsardzību un tiesību aktus, kas reglamentē maksātnespējas procedūras vai atbildību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka minimālo standartu noteikšana attiecībā uz trešo personu finansējumu tiesvedībai ļaus likumdevējiem veikt efektīvu uzraudzību un pienācīgi nodrošināt prasītāju interešu aizsardzību; norāda, ka brīvprātīgiem regulatīviem mehānismiem un rīcības kodeksiem var būt pozitīva loma, bet lielākā daļa finansētāju tiem nav pievienojušies, tādējādi radot būtisku apdraudējumu prasītājiem; |
| --- | --- |

5.

Tiesvedības finansētāju regulējums un uzraudzība

| 6. | iesaka izveidot atļauju piešķiršanas sistēmu tiesvedības finansētājiem, tādējādi nodrošinot, ka prasītājiem tiek paredzētas reālas iespējas izmantot trešo personu finansējumu tiesvedībai un ka ir spēkā atbilstoši aizsardzības pasākumi, tostarp ieviešot korporatīvās pārvaldības prasības un uzraudzības pilnvaras, lai aizsargātu prasītājus, un nodrošinot, ka finansējumu sniedz tikai tādas struktūras, kuras ir apņēmušās ievērot minimālos standartus attiecībā uz pārredzamību, neatkarību, pārvaldību un kapitāla pietiekamību un ievērot arī fiduciāras attiecības ar prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem; uzsver, ka ir jānodrošina, lai šī sistēma neradītu pārmērīgu administratīvo slogu dalībvalstīm vai tiesvedības finansētājiem; |
| --- | --- |

6.

Ētikas jautājumi

| 7. | iesaka noteikt tiesvedības finansētājiem pienākumu ievērot fiduciāru rūpības pienākumu, liekot tiem rīkoties prasītāju interesēs. Uzskata, ka tiesvedības finansētāji nevar nepamatoti kontrolēt tiesvedību, ko tie finansē; par šādu tiesas procesa kontroli ir prasītāja un tā juridisko pārstāvju kompetencē; šāda finansēto tiesvedības procesu kontrole var ietvert gan formālu kontroli, piemēram, līgumā paredzētu kartību, gan neformālu kontroli, piemēram, draudus pārtraukt finansējumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka var rasties interešu konflikti, ja pastāv nepiemērotas attiecības starp tiesvedības finansētājiem, kvalificētām struktūrām, juristu birojiem, apkopotājiem, tostarp prasījumu piedziņas un piešķīrumu sadales platformām, un citām vienībām, kas var būt iesaistītas prasījumos un ir ieinteresētas lietas iznākumā tiesā; norāda, ka pieaug tendence, ka tiesvedības finansētāji piekrīt finansēt juristu birojus vairākās secīgās nākotnē paredzamās lietās (portfeļa finansēšana) (9); iesaka pieņemt aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamus interešu konfliktus, noteikt prasītāju tiesības un pieprasīt, lai sīkāk tiktu darītas zināmas attiecības starp tiesvedības finansētājiem un citām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka, izņemot ierobežotos un skaidri noteiktos apstākļos, tiesvedības finansētājiem, nedrīkstētu ļaut tiesvedības laikā atteikties no finansēšanas, padarot prasītājus pilnībā atbildīgus par visām tiesvedības izmaksām, kas varētu būt radušās tikai finansētāja iesaistīšanās dēļ; tādēļ uzsver, ka līgumiskas vienošanās, kurās finansēšanai izvirzīti kādi nosacījumi s, būtu jāuzskata par spēkā neesošām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka tiesvedības finansētājiem, tāpat kā prasītājiem, būtu jāuzņemas atbildība par atbildētāju izmaksām, kas radušās nesekmīgas tiesvedības rezultātā, piemēram, negatīvu izmaksu atlīdzināšanas dēļ; uzsver, ka regulējumam būtu jānovērš tas, ka tiesvedības finansētāji neveiksmīga iznākuma gadījumā uzņemas atbildību tikai par izmaksām; |
| --- | --- |

10.

Piedziņas stimuli un ierobežojumi

| 11. | uzskata, ka tiesību aktos būtu jānosaka ierobežojumi attiecībā uz to piespriestās summas daļu, ko tiesvedības finansētāji ir tiesīgi saņemt tiesvedības prāvas vai izlīguma veiksmīga iznākuma gadījumā un balstoties līgumā noteiktajā kartībā; uzskata, ka attiecībā uz vienošanos starp tiesvedības finansētājiem un prasītājiem tikai izņēmuma gadījumos būtu jāatkāpjas no noteikuma, ka prasītājiem izmaksā ne mazāk kā 60 % no norēķina vai zaudējumu kompensācijas bruto summas; |
| --- | --- |

11.

Informācijas atklāšana un pārredzamība

| 12. | uzskata, ka būtu jānodrošina pārredzamība attiecībā uz tiesvedības finansējuma iesaistīšanu tiesas procesos, tostarp attiecībā uz prasītāju un viņu juristu pienākumu pēc tiesas iniciatīvas vai pēc atbildētāja pieprasījuma tiesai atklāt informāciju par finansēšanas līgumiem un informēt tiesu par komerciāla finansējuma pastāvēšanu un konkrētās lietas finansētāja identitāti; uzskata, ka tiesai būtu jāinformē atbildētājs par trešo personu finansējuma tiesvedībai pastāvēšanu un par finansētāja identitāti; norāda, ka pašlaik tiesas vai administratīvās iestādes un atbildētāji bieži vien nezina, ka prasību finansē komerciāls dalībnieks; |
| --- | --- |

12.

Uzraudzības iestāžu pilnvaras un tiesu un administratīvo iestāžu veikta pārskatīšana

| 13. | uzskata, ka uzraudzības iestādēm, tiesām un administratīvajām iestādēm, ja tas ir piemēroti saskaņā ar valsts procesuālajiem tiesību aktiem, vajadzētu būt pilnvarotām atvieglot to tiesību aktu izpildi, kas pieņemti, lai sasniegtu iepriekš izklāstītos mērķus; iesaka izveidot prasību iesniegšanas sistēmu, kas neradītu pārmērīgas izmaksas vai pārmērīgu administratīvo slogu dalībvalstīm; uzskata, ka uzraudzības iestādēm, kā arī tiesām un administratīvajām iestādēm, ja tas ir piemēroti saskaņā ar valsts procesuālajiem tiesību aktiem, vajadzētu varēt novērst atļauju saņēmušo tiesvedības finansētāju ļaunprātīgu rīcību, vienlaikus nekavējot prasītāju un paredzamo saņēmēju piekļuvi tiesām; |
| --- | --- |

13.

Noslēguma aspekti

| 14. | prasa Komisijai cieši uzraudzīt un analizēt trešo personu tiesvedības finansēšanas attīstību dalībvalstīs gan tiesiskā regulējuma, gan prakses ziņā, īpašu uzmanību pievēršot Direktīvas (ES) 2020/1828 īstenošanai; turklāt prasa Komisijai pēc Direktīvas (ES) 2020/1828 piemērošanas termiņa beigām, proti, 2023. gada 25. jūnija, un ņemot vērā minētās direktīvas ietekmi, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, iesniegt priekšlikumu direktīvai, ar ko Savienības līmenī nosaka kopējus minimālos standartus attiecībā uz komerciālu trešo personu finansējumu tiesvedībai finansēšanu, ievērojot tās pielikumā izklāstītos ieteikumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nebūs finansiālas ietekmes; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.

(2)  OV L 409, 4.12.2020., 1. lpp.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, 19. lpp.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=LV, 10. lpp.

(5)  Austrālijas parlaments secināja, ka “tiesvedības finansētāju varas un ietekmes līmenis kolektīvās prasībās rada situācijas, kurā viņu finansiālās intereses ir pārākas par pārstāvības prasītāja un kolektīva locekļu finansiālajām interesēm”, sk. Austrālijas Tiesību reformas komisijas 2019. gada ziņojumu “An Inquiry into Class Action Proceedings and Third Party Litigation Funders”, 19. lpp.

(6)  EPRS pētījums (2021. g.) Atbildīgs privātais finansējums tiesvedībai. Pielikums — Situācija ES privātā finansējuma tiesvedībai jomā un pašreizējie ES noteikumi, kas piemērojami privātajam tiesvedības finansējumam.

(7)  Sk. https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, 269. lpp.: “Vispārējais viedoklis par Apvienotās Karalistes pieeju trešo personu finansējumam bija labvēlīgs, un respondenti uzskatīja, ka šāda finansējuma pieejamība ir būtisks faktors, pieņemot lēmumu piedalīties kolektīvajās procedūrās. Praksē pieredze, kas gūta, trešām personām finansējot kolektīvos prasījumus, kopumā bija pozitīva. Nevienam no respondentiem nebija pieredzes ar organizāciju, kas mēģināja finansēt prasību pret konkurentu. Nevienam no atbildētājiem nebija pieredzes, kad finansētājs atklāti mēģināja kontrolēt tiesvedību, lai gan viens advokāts aprakstīja situāciju, kad finansētājs lietas izskatīšanas laikā bija atsaucis finansējumu, iesniedzot prasību, kā rezultātā lieta tika priekšlaicīgi atrisināta.”

(8)  Sk. Austrālijas Likumu reformas komisijas 2019. gada ziņojumu “An Inquiry into Class Action Proceedings and Third Party Litigation Funders”, 34. lpp.

(9)  EPRS pētījums (2021. g.) – “Atbildīga tiesvedības finansēšana. Situācija ES privātās tiesvedības finansējuma jomā un pašreizējie ES noteikumi, kas piemērojami privātajam tiesvedības finansējumam”, 2021., 28.–29. lpp.

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI

par trešo personu finansējuma tiesvedībai regulējumu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta pieprasījumu Eiropas Komisijai (1),

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | trešo personu finansējums tiesvedībai ir prakse, kas strauji kļūst par tiesvedības pakalpojumu tirgu bez jebkāda konkrēta spēkā esoša tiesiskā regulējuma Savienības līmenī. Neraugoties uz to, ka tiesvedības finansētāji ir iedibināti un darbojas dažādās dalībvalstīs gan iekšzemē, gan pāri robežām, uz viņiem līdz šim ir attiekušies atšķirīgi valstu noteikumi un prakse iekšējā tirgū, kur šajā jomā atkarībā no dalībvalsts pastāv kopumā sadrumstaloti noteikumi un pat likumdošanas vakuums. Atšķirīgi noteikumi un prakse dalībvalstīs varētu būt šķērslis iekšējā tirgus darbībai. Skaidrības trūkums par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var darboties komerciāli trešo personu tiesvedības finansētāji (“tiesvedības finansētāji”), nav saderīgs ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, jo īpaši ņemot vērā to, ka pārrobežu lietas varētu būt iespējams finansēt tikai ar trešās personas starpniecību un šīs lietas ir īpaši pievilcīgas tiesvedības finansētājiem. Atšķirības tiesiskajā regulējumā, kas piemērojams katrā dalībvalstī, rada diskriminācijas risku attiecībā uz tiesu pieejamību starp prasītājiem dažādās dalībvalstīs, jo īpaši lietās ar pārrobežu elementu, kā arī risku, ka tiesvedības finansētāji izvēlēsies labvēlīgāko tiesu, — to varētu ietekmēt dažu valsts noteikumu labvēlīgums attiecībā uz to izveidi, finansēšanas līgumiem piemērojamiem tiesību aktiem un valsts procesuālajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

trešo personu finansējums tiesvedībai ir prakse, kas strauji kļūst par tiesvedības pakalpojumu tirgu bez jebkāda konkrēta spēkā esoša tiesiskā regulējuma Savienības līmenī. Neraugoties uz to, ka tiesvedības finansētāji ir iedibināti un darbojas dažādās dalībvalstīs gan iekšzemē, gan pāri robežām, uz viņiem līdz šim ir attiekušies atšķirīgi valstu noteikumi un prakse iekšējā tirgū, kur šajā jomā atkarībā no dalībvalsts pastāv kopumā sadrumstaloti noteikumi un pat likumdošanas vakuums. Atšķirīgi noteikumi un prakse dalībvalstīs varētu būt šķērslis iekšējā tirgus darbībai. Skaidrības trūkums par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var darboties komerciāli trešo personu tiesvedības finansētāji (“tiesvedības finansētāji”), nav saderīgs ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, jo īpaši ņemot vērā to, ka pārrobežu lietas varētu būt iespējams finansēt tikai ar trešās personas starpniecību un šīs lietas ir īpaši pievilcīgas tiesvedības finansētājiem. Atšķirības tiesiskajā regulējumā, kas piemērojams katrā dalībvalstī, rada diskriminācijas risku attiecībā uz tiesu pieejamību starp prasītājiem dažādās dalībvalstīs, jo īpaši lietās ar pārrobežu elementu, kā arī risku, ka tiesvedības finansētāji izvēlēsies labvēlīgāko tiesu, — to varētu ietekmēt dažu valsts noteikumu labvēlīgums attiecībā uz to izveidi, finansēšanas līgumiem piemērojamiem tiesību aktiem un valsts procesuālajiem noteikumiem.

| (2) | Savienības tiesību aktu mērķis ir nodrošināt līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamību un atbilstīgu garantiju piešķiršanu tiesvedībā iesaistītajiem, lai nepieļautu, ka viņu tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību tiek izmantotas nepienācīgi. Ja tiesvedības finansētāji nodrošina finansējumu tiesvedībai apmaiņā pret daļu no piešķirtās kompensācijas, var rasties netaisnīguma risks. Šāds risks ietver to, ka tiesvedības finansētāji var izmantot prasītāju vai to pārstāvēto personu situāciju, tostarp tādu patērētāju situāciju, kuru intereses pārstāv kvalificētas struktūras, savās interesēs un nolūkā maksimāli palielināt savus ieņēmumus no ieguldījuma, tādējādi atstājot prasītājiem vai paredzamajiem saņēmējiem mazāku daļu no iespējamās summas, kas tiks piespriesta. Riski var būt īpaši izteikti, ja tiesvedību vēlas izmantot patērētāji vai cilvēktiesību pārkāpumu rezultātā cietušie, kas varētu piekrist tāda tiesvedības finansētāja iesaistīšanai, kurš ir gatavs apmaksāt tiesvedību, neapzinoties, ka viņu intereses varētu tikt pakļautas tiesvedības finansētāja interesēm. |
| --- | --- |

(2)

Savienības tiesību aktu mērķis ir nodrošināt līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamību un atbilstīgu garantiju piešķiršanu tiesvedībā iesaistītajiem, lai nepieļautu, ka viņu tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību tiek izmantotas nepienācīgi. Ja tiesvedības finansētāji nodrošina finansējumu tiesvedībai apmaiņā pret daļu no piešķirtās kompensācijas, var rasties netaisnīguma risks. Šāds risks ietver to, ka tiesvedības finansētāji var izmantot prasītāju vai to pārstāvēto personu situāciju, tostarp tādu patērētāju situāciju, kuru intereses pārstāv kvalificētas struktūras, savās interesēs un nolūkā maksimāli palielināt savus ieņēmumus no ieguldījuma, tādējādi atstājot prasītājiem vai paredzamajiem saņēmējiem mazāku daļu no iespējamās summas, kas tiks piespriesta. Riski var būt īpaši izteikti, ja tiesvedību vēlas izmantot patērētāji vai cilvēktiesību pārkāpumu rezultātā cietušie, kas varētu piekrist tāda tiesvedības finansētāja iesaistīšanai, kurš ir gatavs apmaksāt tiesvedību, neapzinoties, ka viņu intereses varētu tikt pakļautas tiesvedības finansētāja interesēm.

| (3) | Vienota Savienības minimālo standartu regulējuma noteikšana atbildīgam trešo personu finansējumam tiesvedībai palīdzētu veicināt tiesu iestāžu pieejamību un nodrošināt pienācīgu korporatīvo pārskatatbildību. Patiešām, starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem, kas vēlas saņemt tiesisko aizsardzību, bieži pastāv ievērojama ekonomiskā nelīdzsvarotība, un trešo personu finansējums tiesvedībai var palīdzēt samazināt šo nelīdzsvarotību, ja ar to saistītie riski tiek mazināti un ja šāds finansējums papildina citus pasākumus, kas novērš šķēršļus tiesu iestāžu pieejamībai. Šajā nolūkā ir ļoti svarīgi nodrošināt nepieciešamo līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamības uzlabošanu prasītājiem un atbilstošiem aizsardzības pasākumiem, lai izvairītos no tiesvedības ļaunprātīgas izmantošanas. Atbildīgs trešo personu finansējums tiesvedībai var samazināt izmaksas, padarīt tās paredzamākas, vienkāršot nevajadzīgas procedūras un sniegt efektīvus pakalpojumus par izmaksām, kas ir samērīgas ar strīda summām. |
| --- | --- |

(3)

Vienota Savienības minimālo standartu regulējuma noteikšana atbildīgam trešo personu finansējumam tiesvedībai palīdzētu veicināt tiesu iestāžu pieejamību un nodrošināt pienācīgu korporatīvo pārskatatbildību. Patiešām, starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem, kas vēlas saņemt tiesisko aizsardzību, bieži pastāv ievērojama ekonomiskā nelīdzsvarotība, un trešo personu finansējums tiesvedībai var palīdzēt samazināt šo nelīdzsvarotību, ja ar to saistītie riski tiek mazināti un ja šāds finansējums papildina citus pasākumus, kas novērš šķēršļus tiesu iestāžu pieejamībai. Šajā nolūkā ir ļoti svarīgi nodrošināt nepieciešamo līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamības uzlabošanu prasītājiem un atbilstošiem aizsardzības pasākumiem, lai izvairītos no tiesvedības ļaunprātīgas izmantošanas. Atbildīgs trešo personu finansējums tiesvedībai var samazināt izmaksas, padarīt tās paredzamākas, vienkāršot nevajadzīgas procedūras un sniegt efektīvus pakalpojumus par izmaksām, kas ir samērīgas ar strīda summām.

| (4) | Tā kā iekšējais tirgus veicina pārrobežu tirdzniecību, strīdiem arvien biežāk ir pārrobežu raksturs, un tā kā tiesvedības finansētāju darbības pēc būtības ir globālas, pastāv būtisku atšķirību potenciāls risks dalībvalstu pieejā aizsardzības pasākumiem un aizsardzībai, kas nepieciešama attiecībā uz trešo personu finansējumu tiesvedībai. Brīvprātīgas pieejas ir bijušas sekmīgas tikai zināmā mērā, tām nav piekritusi lielākā daļa nozares pārstāvju un jebkurā gadījumā neleģislatīvi pasākumi nebūtu piemēroti, ņemot vērā būtiskus riskus, piemēram, attiecībā uz neaizsargātām iedzīvotāju kategorijām, tostarp no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā iekšējais tirgus veicina pārrobežu tirdzniecību, strīdiem arvien biežāk ir pārrobežu raksturs, un tā kā tiesvedības finansētāju darbības pēc būtības ir globālas, pastāv būtisku atšķirību potenciāls risks dalībvalstu pieejā aizsardzības pasākumiem un aizsardzībai, kas nepieciešama attiecībā uz trešo personu finansējumu tiesvedībai. Brīvprātīgas pieejas ir bijušas sekmīgas tikai zināmā mērā, tām nav piekritusi lielākā daļa nozares pārstāvju un jebkurā gadījumā neleģislatīvi pasākumi nebūtu piemēroti, ņemot vērā būtiskus riskus, piemēram, attiecībā uz neaizsargātām iedzīvotāju kategorijām, tostarp no trešām valstīm.

| (5) | Šīs direktīvas mērķis ir regulēt trešo personu komerciālu finansējumu tiesvedībai — praksi, saskaņā ar kuru trešās personas, kas nav tieši iesaistītas strīdā, peļņas nolūkos iegulda tiesvedībā, parasti apmaiņā pret procentuālu daļu no izlīguma summas vai kompensācijas (turpmāk “trešo personu finansējums tiesvedībai”). Trešo personu finansējums tiesvedībai attiecas uz situācijām, kurās komercdalībnieks veic ieguldījumus uzņēmējdarbības nolūkos. Tādēļ tas neietver līdzekļu nodrošināšanu, lai sponsorētu tiesvedību labdarības vai ziedojumu veidā, kad finansētājs vēlas atgūt vienīgi tam radušos izdevumus, vai līdzīgas darbības, ko veic saskaņā ar pro bono publico principu. Šīs direktīvas mērķis ir arī noteikt aizsardzības pasākumus, no vienas puses, lai nodrošinātu tiesu efektīvu pieejamību un strīdā iesaistīto pušu interešu aizsardzību, un, no otras puses, lai nepieļautu interešu konfliktus, ļaunprātīgu tiesāšanos, kā arī nesamērīgu naudas piešķīrumu piešķiršanu tiesvedības finansētājiem. |
| --- | --- |

(5)

Šīs direktīvas mērķis ir regulēt trešo personu komerciālu finansējumu tiesvedībai — praksi, saskaņā ar kuru trešās personas, kas nav tieši iesaistītas strīdā, peļņas nolūkos iegulda tiesvedībā, parasti apmaiņā pret procentuālu daļu no izlīguma summas vai kompensācijas (turpmāk “trešo personu finansējums tiesvedībai”). Trešo personu finansējums tiesvedībai attiecas uz situācijām, kurās komercdalībnieks veic ieguldījumus uzņēmējdarbības nolūkos. Tādēļ tas neietver līdzekļu nodrošināšanu, lai sponsorētu tiesvedību labdarības vai ziedojumu veidā, kad finansētājs vēlas atgūt vienīgi tam radušos izdevumus, vai līdzīgas darbības, ko veic saskaņā ar pro bono publico principu. Šīs direktīvas mērķis ir arī noteikt aizsardzības pasākumus, no vienas puses, lai nodrošinātu tiesu efektīvu pieejamību un strīdā iesaistīto pušu interešu aizsardzību, un, no otras puses, lai nepieļautu interešu konfliktus, ļaunprātīgu tiesāšanos, kā arī nesamērīgu naudas piešķīrumu piešķiršanu tiesvedības finansētājiem.

| (6) | Termins “tiesvedības finansētājs” būtu jāsaprot kā tāds, kas attiecas uz jebkuru uzņēmumu, kurš nav tiesvedībā iesaistīta puse, taču saistībā ar attiecīgo tiesvedību noslēdz līgumu par trešās personas finansēšanu tiesvedībai (“trešās personas finansēšanas līgums”). Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru jēdziens “uzņēmums” ietver jebkuru saimnieciskajā darbībā iesaistītu vienību neatkarīgi no tās juridiskā statusa un finansējuma veida, un tādējādi tas ietver jebkuru juridisku personu, tostarp tās mātesuzņēmumus, meitasuzņēmumus vai filiāles, un varētu ietvert profesionālus tiesvedības finansējuma sniedzējus, finanšu pakalpojumu sniedzējus, prasījumu pārvaldības sabiedrības vai citus pakalpojumu sniedzējus. Tiesvedības finansētāja jēdzienu nav paredzēts attiecināt uz advokātiem, kas pārstāv pusi tiesvedībā, vai uz regulētiem apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem šādai pusei. |
| --- | --- |

(6)

Termins “tiesvedības finansētājs” būtu jāsaprot kā tāds, kas attiecas uz jebkuru uzņēmumu, kurš nav tiesvedībā iesaistīta puse, taču saistībā ar attiecīgo tiesvedību noslēdz līgumu par trešās personas finansēšanu tiesvedībai (“trešās personas finansēšanas līgums”). Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru jēdziens “uzņēmums” ietver jebkuru saimnieciskajā darbībā iesaistītu vienību neatkarīgi no tās juridiskā statusa un finansējuma veida, un tādējādi tas ietver jebkuru juridisku personu, tostarp tās mātesuzņēmumus, meitasuzņēmumus vai filiāles, un varētu ietvert profesionālus tiesvedības finansējuma sniedzējus, finanšu pakalpojumu sniedzējus, prasījumu pārvaldības sabiedrības vai citus pakalpojumu sniedzējus. Tiesvedības finansētāja jēdzienu nav paredzēts attiecināt uz advokātiem, kas pārstāv pusi tiesvedībā, vai uz regulētiem apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem šādai pusei.

| (7) | Saskaņā ar dalībvalstu tiesību tradīcijām un autonomiju katras dalībvalsts ziņā ir noteikt, vai un kādā mērā tās tiesību sistēmā būtu jāatļauj piešķirt finansējumu tiesvedībai. Ja dalībvalstis izvēlas atļaut šādu trešo personu finansējumu tiesvedībai, šajā direktīvā ir paredzēti minimālie standarti finansēto prasītāju aizsardzībai, lai uz tiem, kuri varētu izmantot finansējumu tiesvedībai Savienībā, attiektos minimālais aizsardzības līmenis, kas ir saskanīgs visā Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar dalībvalstu tiesību tradīcijām un autonomiju katras dalībvalsts ziņā ir noteikt, vai un kādā mērā tās tiesību sistēmā būtu jāatļauj piešķirt finansējumu tiesvedībai. Ja dalībvalstis izvēlas atļaut šādu trešo personu finansējumu tiesvedībai, šajā direktīvā ir paredzēti minimālie standarti finansēto prasītāju aizsardzībai, lai uz tiem, kuri varētu izmantot finansējumu tiesvedībai Savienībā, attiektos minimālais aizsardzības līmenis, kas ir saskanīgs visā Savienībā.

| (8) | Tomēr tajās dalībvalstīs, kurās juridiskās izmaksas var radīt būtisku šķērsli tiesu iestāžu pieejamībai, dalībvalstis var apsvērt iespēju ieviest tiesību aktus, lai atļautu trešo personu finansējum tiesvedībai, un šādā gadījumā tām būtu jāparedz skaidri nosacījumi un aizsardzības pasākumi, kas atbilst šai direktīvai. Lai gan šī direktīva neattiecas tikai uz pārstāvības prasībām vien, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka ar pārstāvības prasībām saistītās tiesvedības izmaksas neliedz tiesīgajām iestādēm efektīvi īstenot savas tiesības uz tiesisko aizsardzību saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/1828 un jo īpaši tās 20. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr tajās dalībvalstīs, kurās juridiskās izmaksas var radīt būtisku šķērsli tiesu iestāžu pieejamībai, dalībvalstis var apsvērt iespēju ieviest tiesību aktus, lai atļautu trešo personu finansējum tiesvedībai, un šādā gadījumā tām būtu jāparedz skaidri nosacījumi un aizsardzības pasākumi, kas atbilst šai direktīvai. Lai gan šī direktīva neattiecas tikai uz pārstāvības prasībām vien, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka ar pārstāvības prasībām saistītās tiesvedības izmaksas neliedz tiesīgajām iestādēm efektīvi īstenot savas tiesības uz tiesisko aizsardzību saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/1828 un jo īpaši tās 20. pantu.

| (9) | Ja trešo personu finansējums tiesvedībai ir atļauts, ir vajadzīga sistēma, lai dalībvalstu neatkarīgās administratīvās iestādes atļautu un uzraudzītu tiesvedības finansētājus, tādējādi nodrošinot, ka šādi tiesvedības finansētāji atbilst šajā direktīvā noteiktajiem minimālajiem kritērijiem un standartiem. Tiesvedības finansētāji būtu jāuzrauga līdzīgā veidā kā finanšu pakalpojumu sniedzēji, kuriem piemēro prudenciālās uzraudzības sistēmu. |
| --- | --- |

(9)

Ja trešo personu finansējums tiesvedībai ir atļauts, ir vajadzīga sistēma, lai dalībvalstu neatkarīgās administratīvās iestādes atļautu un uzraudzītu tiesvedības finansētājus, tādējādi nodrošinot, ka šādi tiesvedības finansētāji atbilst šajā direktīvā noteiktajiem minimālajiem kritērijiem un standartiem. Tiesvedības finansētāji būtu jāuzrauga līdzīgā veidā kā finanšu pakalpojumu sniedzēji, kuriem piemēro prudenciālās uzraudzības sistēmu.

| (10) | Būtu jāprasa, lai tiesvedības finansētāji, kuri darbojas Savienībā, veic uzņēmējdarbību no Savienības teritorijas, tiem jāsaņem atļauja Savienībā un jānoslēdz trešo personu finansēšanas līgumi, ievērojot tiesvedības dalībvalsts tiesību aktus vai, ja tā atšķiras, prasītāja vai paredzamo saņēmēju dalībvalsts tiesību aktus, lai nodrošinātu pienācīgu uzraudzību saskaņā ar ES un valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāprasa, lai tiesvedības finansētāji, kuri darbojas Savienībā, veic uzņēmējdarbību no Savienības teritorijas, tiem jāsaņem atļauja Savienībā un jānoslēdz trešo personu finansēšanas līgumi, ievērojot tiesvedības dalībvalsts tiesību aktus vai, ja tā atšķiras, prasītāja vai paredzamo saņēmēju dalībvalsts tiesību aktus, lai nodrošinātu pienācīgu uzraudzību saskaņā ar ES un valsts tiesību aktiem.

| (11) | Uzraudzības iestādes ES, kuras piešķir atļaujas veikt darbības, lai sniegtu trešo personu finansējumu tiesvedībai, būtu jāpilnvaro likt tiesvedības finansētājiem ievērot šajā direktīvā noteiktos minimālos kritērijus. Šādiem kritērijiem būtu jāietver noteikumi par konfidencialitāti, neatkarību, pārvaldību, pārredzamību, kapitāla pietiekamību un fiduciārā pienākuma ievērošanu attiecībā uz prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem. Uzraudzības iestādes būtu jāpilnvaro izdot visus vajadzīgos rīkojumus, tostarp pilnvaras no tiesvedības finansētājiem saņemt atļaujas pieteikumus un lemt par tiem, vākt visu vajadzīgo informāciju, piešķirt, apturēt, atteikt vai atsaukt atļauju vai noteikt jebkādus nosacījumus, ierobežojumus vai sodus jebkuram tiesvedības finansētājam, kā arī bez liekas kavēšanās izmeklēt sūdzības, ko iesniegusi jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot atbildētāju, pret jebkuru tiesvedības finansētāju, kurš veic darbības to jurisdikcijā. Atbildētāja paustās bažas par tiesvedības finansētāju notiekošās tiesvedības laikā būtu jārisina attiecīgajai tiesai vai administratīvajai iestādei. |
| --- | --- |

(11)

Uzraudzības iestādes ES, kuras piešķir atļaujas veikt darbības, lai sniegtu trešo personu finansējumu tiesvedībai, būtu jāpilnvaro likt tiesvedības finansētājiem ievērot šajā direktīvā noteiktos minimālos kritērijus. Šādiem kritērijiem būtu jāietver noteikumi par konfidencialitāti, neatkarību, pārvaldību, pārredzamību, kapitāla pietiekamību un fiduciārā pienākuma ievērošanu attiecībā uz prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem. Uzraudzības iestādes būtu jāpilnvaro izdot visus vajadzīgos rīkojumus, tostarp pilnvaras no tiesvedības finansētājiem saņemt atļaujas pieteikumus un lemt par tiem, vākt visu vajadzīgo informāciju, piešķirt, apturēt, atteikt vai atsaukt atļauju vai noteikt jebkādus nosacījumus, ierobežojumus vai sodus jebkuram tiesvedības finansētājam, kā arī bez liekas kavēšanās izmeklēt sūdzības, ko iesniegusi jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot atbildētāju, pret jebkuru tiesvedības finansētāju, kurš veic darbības to jurisdikcijā. Atbildētāja paustās bažas par tiesvedības finansētāju notiekošās tiesvedības laikā būtu jārisina attiecīgajai tiesai vai administratīvajai iestādei.

| (12) | Citu atļaujas piešķiršanas kritēriju starpā dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai tiesvedības finansētāji pierādītu, ka viņiem ir pietiekams kapitāls savu finansiālo saistību izpildei. Kapitāla pietiekamības prasību neesamība rada risku, ka nepietiekami kapitalizēts tiesvedības finansētājs noslēdz trešās personas finansēšanas līgumu un nevēlas vai nespēj vēlāk segt tiesvedības izmaksas, kuras tas piekrita segt, tostarp izmaksas vai maksas, kas nepieciešamas, lai tiesvedību varētu pabeigt, vai kompensētu jebkādas negatīvās izmaksas. Tas var pakļaut prasītājus, kuri paļaujas uz tiesvedības finansētājiem, būtisku neparedzētu ekonomisku zaudējumu riskam un riskam, ka tiesvedības finansētāja uzņēmējdarbības apstākļu vai lēmumu dēļ var tikt pārtraukta citādi īstenojama tiesvedība. |
| --- | --- |

(12)

Citu atļaujas piešķiršanas kritēriju starpā dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai tiesvedības finansētāji pierādītu, ka viņiem ir pietiekams kapitāls savu finansiālo saistību izpildei. Kapitāla pietiekamības prasību neesamība rada risku, ka nepietiekami kapitalizēts tiesvedības finansētājs noslēdz trešās personas finansēšanas līgumu un nevēlas vai nespēj vēlāk segt tiesvedības izmaksas, kuras tas piekrita segt, tostarp izmaksas vai maksas, kas nepieciešamas, lai tiesvedību varētu pabeigt, vai kompensētu jebkādas negatīvās izmaksas. Tas var pakļaut prasītājus, kuri paļaujas uz tiesvedības finansētājiem, būtisku neparedzētu ekonomisku zaudējumu riskam un riskam, ka tiesvedības finansētāja uzņēmējdarbības apstākļu vai lēmumu dēļ var tikt pārtraukta citādi īstenojama tiesvedība.

| (13) | Tiesvedības finansētājiem būtu jāliek apņemties pildīt pienākumu rīkoties taisnīgi, pārredzami un prasītāju un paredzamo saņēmēju interesēs. Nav prasības par to, lai prasītāju un paredzēto saņēmēju intereses būtu svarīgākas par paša tiesvedības finansētāja interesēm, tādēļ var rasties risks, ka tiesvedība tiks virzīta tā, lai galu galā kalpotu tiesvedības finansētāja interesēm, nevis prasītāja interesēm. |
| --- | --- |

(13)

Tiesvedības finansētājiem būtu jāliek apņemties pildīt pienākumu rīkoties taisnīgi, pārredzami un prasītāju un paredzamo saņēmēju interesēs. Nav prasības par to, lai prasītāju un paredzēto saņēmēju intereses būtu svarīgākas par paša tiesvedības finansētāja interesēm, tādēļ var rasties risks, ka tiesvedība tiks virzīta tā, lai galu galā kalpotu tiesvedības finansētāja interesēm, nevis prasītāja interesēm.

| (14) | Lai novērstu šīs direktīvas prasību apiešanu, līgumiem, kas noslēgti ar tiesvedības finansētājiem, kuriem nav vajadzīgās atļaujas, nevajadzētu būt spēkā. Nepieciešamo atļauju iegūšanas slogs būtu jāuzņemas pašiem tiesvedības finansētājiem, un tāpēc prasītājiem un paredzamajiem saņēmējiem būtu atlīdzināms jebkāds kaitējums, ko nodarījis tiesvedības finansētājs, kuram nav vajadzīgās atļaujas. |
| --- | --- |

(14)

Lai novērstu šīs direktīvas prasību apiešanu, līgumiem, kas noslēgti ar tiesvedības finansētājiem, kuriem nav vajadzīgās atļaujas, nevajadzētu būt spēkā. Nepieciešamo atļauju iegūšanas slogs būtu jāuzņemas pašiem tiesvedības finansētājiem, un tāpēc prasītājiem un paredzamajiem saņēmējiem būtu atlīdzināms jebkāds kaitējums, ko nodarījis tiesvedības finansētājs, kuram nav vajadzīgās atļaujas.

| (15) | Šai direktīvai būtu jāreglamentē tiesvedības finansētāju darbības, bet tai nebūtu jāskar nekādi citi reglamentējoši pienākumi vai režīmi, piemēram, spēkā esošie noteikumi, kas reglamentē finanšu pakalpojumu sniegšanu un ko var piemērot, ievērojot arī dalībvalstu juridiskās tradīcijas, to autonomiju un lēmumus par to, vai ir lietderīgi atļaut tiesvedības finansēšanu to valsts tiesību sistēmās. |
| --- | --- |

(15)

Šai direktīvai būtu jāreglamentē tiesvedības finansētāju darbības, bet tai nebūtu jāskar nekādi citi reglamentējoši pienākumi vai režīmi, piemēram, spēkā esošie noteikumi, kas reglamentē finanšu pakalpojumu sniegšanu un ko var piemērot, ievērojot arī dalībvalstu juridiskās tradīcijas, to autonomiju un lēmumus par to, vai ir lietderīgi atļaut tiesvedības finansēšanu to valsts tiesību sistēmās.

| (16) | Lai veicinātu šīs direktīvas konsekventu piemērošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to uzraudzības iestādes piemēro šo direktīvu ciešā sadarbībā ar citu dalībvalstu uzraudzības iestādēm. Koordinācija starp uzraudzības iestādēm būtu jāorganizē ES līmenī, lai izvairītos no uzraudzības standartu atšķirībām, kas varētu apdraudēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

(16)

Lai veicinātu šīs direktīvas konsekventu piemērošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to uzraudzības iestādes piemēro šo direktīvu ciešā sadarbībā ar citu dalībvalstu uzraudzības iestādēm. Koordinācija starp uzraudzības iestādēm būtu jāorganizē ES līmenī, lai izvairītos no uzraudzības standartu atšķirībām, kas varētu apdraudēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību;

| (17) | Komisijai būtu jākoordinē uzraudzības iestāžu darbības un jāveicina šim nolūkam piemērota sadarbības tīkla izveide. Uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā apspriesties ar Komisiju, un Komisijai vajadzētu būt iespējai sniegt pamatnostādnes, ieteikumus, paraugprakses paziņojumus vai konsultatīvus atzinumus uzraudzības iestādēm par šīs direktīvas piemērošanu un par jebkādu iespējamu nekonsekvenci šīs direktīvas īstenošanā. Uzraudzības iestādēm būtu jāsniedz Komisijai informācija par savām darbībām, lai atvieglotu koordināciju, tostarp daloties ar informāciju par visiem pieņemtajiem lēmumiem un tiesvedības finansētājiem, kurus tās pilnvaro. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai būtu jākoordinē uzraudzības iestāžu darbības un jāveicina šim nolūkam piemērota sadarbības tīkla izveide. Uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā apspriesties ar Komisiju, un Komisijai vajadzētu būt iespējai sniegt pamatnostādnes, ieteikumus, paraugprakses paziņojumus vai konsultatīvus atzinumus uzraudzības iestādēm par šīs direktīvas piemērošanu un par jebkādu iespējamu nekonsekvenci šīs direktīvas īstenošanā. Uzraudzības iestādēm būtu jāsniedz Komisijai informācija par savām darbībām, lai atvieglotu koordināciju, tostarp daloties ar informāciju par visiem pieņemtajiem lēmumiem un tiesvedības finansētājiem, kurus tās pilnvaro.

| (18) | Lai atvieglotu pārrobežu tiesvedības finansēšanas pakalpojumu sniegšanu tajās dalībvalstīs, kurās tas ir atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, dalībvalstīm būtu jāspēj sadarboties un apmainīties ar informāciju un paraugpraksi un būtu jāprasa, lai tās pilnībā ņemtu vērā cita citas lēmumus par atļauju piešķiršanu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visaptveroša un skaidra informācija un norādījumi par prasību celšanas finansēšanas iespējām, kā arī par nosacījumiem un prasībām, ko piemēro prasību celšanas finansēšanai, ir pilnībā un brīvi pieejami visiem iedzīvotājiem, kuri varētu lūgt tiesisko aizsardzību, tostarp visneaizsargātākajām grupām. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 56. pantu dalībvalstīm būtu savstarpēji jāatzīst iepriekšējas atļaujas un tādēļ automātiski jāpiešķir atļauja tiesvedības finansētājiem, kas darbojas to teritorijā, bet kam darbības atļauja izsniegta citā dalībvalstī, ar noteikumu, ka sākotnējā atļauja joprojām ir derīga. Ja uzraudzības iestāde uzņēmējā dalībvalstī ir informēta par pārkāpumiem tiesvedības finansētāja darbībā, tai būtu tieši jāinformē atbildīgā uzraudzības iestāde. |
| --- | --- |

(18)

Lai atvieglotu pārrobežu tiesvedības finansēšanas pakalpojumu sniegšanu tajās dalībvalstīs, kurās tas ir atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, dalībvalstīm būtu jāspēj sadarboties un apmainīties ar informāciju un paraugpraksi un būtu jāprasa, lai tās pilnībā ņemtu vērā cita citas lēmumus par atļauju piešķiršanu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visaptveroša un skaidra informācija un norādījumi par prasību celšanas finansēšanas iespējām, kā arī par nosacījumiem un prasībām, ko piemēro prasību celšanas finansēšanai, ir pilnībā un brīvi pieejami visiem iedzīvotājiem, kuri varētu lūgt tiesisko aizsardzību, tostarp visneaizsargātākajām grupām. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 56. pantu dalībvalstīm būtu savstarpēji jāatzīst iepriekšējas atļaujas un tādēļ automātiski jāpiešķir atļauja tiesvedības finansētājiem, kas darbojas to teritorijā, bet kam darbības atļauja izsniegta citā dalībvalstī, ar noteikumu, ka sākotnējā atļauja joprojām ir derīga. Ja uzraudzības iestāde uzņēmējā dalībvalstī ir informēta par pārkāpumiem tiesvedības finansētāja darbībā, tai būtu tieši jāinformē atbildīgā uzraudzības iestāde.

| (19) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesvedības finansētājs nekādā veidā, kas kaitētu to patērētāju interesēm, uz kuriem attiecas konkrētā darbība, nepienācīgi neietekmē vai nekontrolē lēmumus par attiecīgo tiesvedību, tostarp lēmumus par izlīgumu. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesvedības finansētājs nekādā veidā, kas kaitētu to patērētāju interesēm, uz kuriem attiecas konkrētā darbība, nepienācīgi neietekmē vai nekontrolē lēmumus par attiecīgo tiesvedību, tostarp lēmumus par izlīgumu.

| (20) | Lai novērstu jebkādu zināšanu vai resursu nelīdzsvarotību starp tiesvedības finansētāju un prasītāju, tiesām vai administratīvajām iestādēm, novērtējot trešās personas finansēšanas līguma piemērotību, būtu jāņem vērā šādu līgumu skaidrība un pārredzamība, kā arī tas, cik lielā mērā visi riski un ieguvumi bijuši pārredzami izklāstīti prasītājiem vai prasītāju pārstāvētajiem un cik apzināti tie tos ir uzņēmušies. |
| --- | --- |

(20)

Lai novērstu jebkādu zināšanu vai resursu nelīdzsvarotību starp tiesvedības finansētāju un prasītāju, tiesām vai administratīvajām iestādēm, novērtējot trešās personas finansēšanas līguma piemērotību, būtu jāņem vērā šādu līgumu skaidrība un pārredzamība, kā arī tas, cik lielā mērā visi riski un ieguvumi bijuši pārredzami izklāstīti prasītājiem vai prasītāju pārstāvētajiem un cik apzināti tie tos ir uzņēmušies.

| (21) | Trešo personu finansēšanas līgumi prasītājiem būtu jāizklāsta valodā, ko viņi saprot, un tajos būtu skaidri un atbilstīgā veidā jānorāda visi iespējamie iznākumi, kā arī jebkādi riski un attiecīgie ierobežojumi. |
| --- | --- |

(21)

Trešo personu finansēšanas līgumi prasītājiem būtu jāizklāsta valodā, ko viņi saprot, un tajos būtu skaidri un atbilstīgā veidā jānorāda visi iespējamie iznākumi, kā arī jebkādi riski un attiecīgie ierobežojumi.

| (22) | Tiesvedības finansētāju un trešo personu finansēšanas līgumu atbilstīgu uzraudzību nevar nodrošināt, ja tiesvedības finansētājiem nav pienākumu nodrošināt savu darbību pārredzamību. Tas ietver pārredzamību attiecībā uz tiesām vai administratīvajām iestādēm, atbildētājiem un prasītājiem. Tādēļ būtu jānosaka pienākumi informēt attiecīgo tiesu vai administratīvo iestādi par komerciāla finansējuma pastāvēšanu un finansētāja identitāti, kā arī pilnībā atklāt trešo personu finansēšanas līgumus tiesām vai administratīvajām iestādēm pēc to pieprasījuma vai pēc atbildētāja lūguma tiesai, ievērojot atbilstīgus ierobežojumus, lai aizsargātu jebkādu nepieciešamo konfidencialitāti. Tiesām vai administratīvām iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām piekļūt attiecīgai informācijai par visām trešo personu veiktajām tiesvedības finansēšanas darbībām, kas attiecas uz to atbildības jomā esošo tiesvedību. Turklāt tiesai vai administratīvai iestādei būtu jāinformē atbildētāji par trešās personas finansējuma tiesvedībai pastāvēšanu un finansētāja identitāti. |
| --- | --- |

(22)

Tiesvedības finansētāju un trešo personu finansēšanas līgumu atbilstīgu uzraudzību nevar nodrošināt, ja tiesvedības finansētājiem nav pienākumu nodrošināt savu darbību pārredzamību. Tas ietver pārredzamību attiecībā uz tiesām vai administratīvajām iestādēm, atbildētājiem un prasītājiem. Tādēļ būtu jānosaka pienākumi informēt attiecīgo tiesu vai administratīvo iestādi par komerciāla finansējuma pastāvēšanu un finansētāja identitāti, kā arī pilnībā atklāt trešo personu finansēšanas līgumus tiesām vai administratīvajām iestādēm pēc to pieprasījuma vai pēc atbildētāja lūguma tiesai, ievērojot atbilstīgus ierobežojumus, lai aizsargātu jebkādu nepieciešamo konfidencialitāti. Tiesām vai administratīvām iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām piekļūt attiecīgai informācijai par visām trešo personu veiktajām tiesvedības finansēšanas darbībām, kas attiecas uz to atbildības jomā esošo tiesvedību. Turklāt tiesai vai administratīvai iestādei būtu jāinformē atbildētāji par trešās personas finansējuma tiesvedībai pastāvēšanu un finansētāja identitāti.

| (23) | Tiesām vai administratīvajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām, ja trešās personas finansēšanas līgums attiecas uz tajās izskatāmo lietu, izvērtēt, vai trešās personas finansēšanas līgums atbilst šai direktīvai, un saskaņā ar 16. pantu vajadzības gadījumā to pārskatīt vai nu pēc procesā iesaistītās puses pieprasījuma, vai pēc tiesas vai administratīvās iestādes iniciatīvas, vai pēc tām iesniegtas prasības par uzraudzības iestādes administratīvo lēmumu, kas ir kļuvis galīgs. |
| --- | --- |

(23)

Tiesām vai administratīvajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām, ja trešās personas finansēšanas līgums attiecas uz tajās izskatāmo lietu, izvērtēt, vai trešās personas finansēšanas līgums atbilst šai direktīvai, un saskaņā ar 16. pantu vajadzības gadījumā to pārskatīt vai nu pēc procesā iesaistītās puses pieprasījuma, vai pēc tiesas vai administratīvās iestādes iniciatīvas, vai pēc tām iesniegtas prasības par uzraudzības iestādes administratīvo lēmumu, kas ir kļuvis galīgs.

| (24) | Tiesvedības finansētājiem būtu jāizveido iekšēji labas pārvaldes procesi, lai izvairītos no interešu konfliktiem starp tiesvedības finansētāju un prasītājiem. Ievērojot pārredzamības prasības, būtu jānodrošina, ka prasītāji ir pilnībā informēti par jebkādām attiecībām, kādas tiesvedības finansētājam var būt ar atbildētājiem, advokātiem, citiem tiesvedības finansētājiem vai jebkuru citu trešo personu, kas iesaistītas lietā un kuras var radīt faktisku vai šķietamu konfliktu. |
| --- | --- |

(24)

Tiesvedības finansētājiem būtu jāizveido iekšēji labas pārvaldes procesi, lai izvairītos no interešu konfliktiem starp tiesvedības finansētāju un prasītājiem. Ievērojot pārredzamības prasības, būtu jānodrošina, ka prasītāji ir pilnībā informēti par jebkādām attiecībām, kādas tiesvedības finansētājam var būt ar atbildētājiem, advokātiem, citiem tiesvedības finansētājiem vai jebkuru citu trešo personu, kas iesaistītas lietā un kuras var radīt faktisku vai šķietamu konfliktu.

| (25) | Tiesvedības finansētājiem nekādā gadījumā nevajadzētu pieprasīt negodīgu, nesamērīgu vai nepamatotu atlīdzību uz prasītāju rēķina. Tiesām vai administratīvajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām izvērtēt trešo personu finansējuma tiesvedībai līgumus, kas attiecas uz tām iesniegto lietu, ņemot vērā apstākļus un priekšvēsturi, uz kā pamata līgums tika noslēgts, lai efektīvi noteiktu, vai tas ir godīgs un atbilst šai direktīvai un visiem attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(25)

Tiesvedības finansētājiem nekādā gadījumā nevajadzētu pieprasīt negodīgu, nesamērīgu vai nepamatotu atlīdzību uz prasītāju rēķina. Tiesām vai administratīvajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām izvērtēt trešo personu finansējuma tiesvedībai līgumus, kas attiecas uz tām iesniegto lietu, ņemot vērā apstākļus un priekšvēsturi, uz kā pamata līgums tika noslēgts, lai efektīvi noteiktu, vai tas ir godīgs un atbilst šai direktīvai un visiem attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem.

| (26) | Ja trešo personu finansēšanas līgumi ļauj tiesvedības finansētājiem saņemt daļu no jebkāda atlīdzinājuma vai noteiktām maksām, kas ir prioritāra attiecībā pret jebkādu atlīdzinājumu, kas piešķirts prasītājiem, pieejamais atlīdzinājums var tikt samazināts, prasītājiem atstājot pavisam maz vai neko. Tādēļ trešo personu finansēšanas līgumiem vienmēr būtu jānodrošina, ka visi maksājumi prasītājam tiek izmaksāti vispirms, t. i., ka prasītāja tiesībām ir prioritāte salīdzinājumā ar finansētāja tiesībām. Tiesvedības finansētāji nedrīkstētu pieprasīt, lai prioritāra būtu viņu pašu atlīdzība. |
| --- | --- |

(26)

Ja trešo personu finansēšanas līgumi ļauj tiesvedības finansētājiem saņemt daļu no jebkāda atlīdzinājuma vai noteiktām maksām, kas ir prioritāra attiecībā pret jebkādu atlīdzinājumu, kas piešķirts prasītājiem, pieejamais atlīdzinājums var tikt samazināts, prasītājiem atstājot pavisam maz vai neko. Tādēļ trešo personu finansēšanas līgumiem vienmēr būtu jānodrošina, ka visi maksājumi prasītājam tiek izmaksāti vispirms, t. i., ka prasītāja tiesībām ir prioritāte salīdzinājumā ar finansētāja tiesībām. Tiesvedības finansētāji nedrīkstētu pieprasīt, lai prioritāra būtu viņu pašu atlīdzība.

| (27) | Ņemot vērā, ka dažās valstīs atlīdzinājuma daļa, ko saņem tiesvedības finansētāji, samazina jebkādu atlīdzinājumu, ko saņem prasītāji, tiesām vai administratīvajām iestādēm būtu jāpārrauga šīs daļas vērtība un proporcija, lai nepieļautu nesamērīgu naudas atlīdzības piešķiršanu tiesvedības finansētājiem. Izņemot ārkārtējus apstākļus, ja daļa no atlīdzības, ko pieprasa tiesvedības finansētājs, samazinātu atlīdzinājumu (ietverot visas kompensācijas summas, izmaksas, maksas un citus izdevumus), kas pieejams prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem, līdz 60 % vai mazāk, tā būtu jāuzskata par negodīgu un par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā, ka dažās valstīs atlīdzinājuma daļa, ko saņem tiesvedības finansētāji, samazina jebkādu atlīdzinājumu, ko saņem prasītāji, tiesām vai administratīvajām iestādēm būtu jāpārrauga šīs daļas vērtība un proporcija, lai nepieļautu nesamērīgu naudas atlīdzības piešķiršanu tiesvedības finansētājiem. Izņemot ārkārtējus apstākļus, ja daļa no atlīdzības, ko pieprasa tiesvedības finansētājs, samazinātu atlīdzinājumu (ietverot visas kompensācijas summas, izmaksas, maksas un citus izdevumus), kas pieejams prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem, līdz 60 % vai mazāk, tā būtu jāuzskata par negodīgu un par spēkā neesošu.

| (28) | Būtu jāievieš papildu nosacījumi, lai nodrošinātu, ka tiesvedības finansētāji tiesvedības laikā nepamatoti neietekmē prasītāju lēmumus veidā, kas sniegtu labumu pašam tiesvedības finansētājam uz prasītāja rēķina. Tiesvedības finansētājiem jo īpaši nevajadzētu nepamatoti ietekmēt lēmumus par to, kā lietas tiek izskatītas, kādas intereses ir prioritāras un vai prasītājiem būtu vai nebūtu jāpieņem kāds konkrēts iznākums, atlīdzinājums vai izlīgums. |
| --- | --- |

(28)

Būtu jāievieš papildu nosacījumi, lai nodrošinātu, ka tiesvedības finansētāji tiesvedības laikā nepamatoti neietekmē prasītāju lēmumus veidā, kas sniegtu labumu pašam tiesvedības finansētājam uz prasītāja rēķina. Tiesvedības finansētājiem jo īpaši nevajadzētu nepamatoti ietekmēt lēmumus par to, kā lietas tiek izskatītas, kādas intereses ir prioritāras un vai prasītājiem būtu vai nebūtu jāpieņem kāds konkrēts iznākums, atlīdzinājums vai izlīgums.

| (29) | Tiesvedības finansētājiem nebūtu jāļauj atsaukt finansējumu, ko tie ir piekrituši sniegt, izņemot ierobežotos apstākļos, kas noteikti šajā direktīvā vai dalībvalstu saskaņā ar šo direktīvu pieņemtajos tiesību aktos, lai finansējums nevienā lietas izskatīšanas posmā netiktu atsaukts, kaitējot prasītājiem vai paredzētajiem saņēmējiem tiesvedības finansētāja uzņēmējdarbības interešu vai stimulu izmaiņu dēļ. |
| --- | --- |

(29)

Tiesvedības finansētājiem nebūtu jāļauj atsaukt finansējumu, ko tie ir piekrituši sniegt, izņemot ierobežotos apstākļos, kas noteikti šajā direktīvā vai dalībvalstu saskaņā ar šo direktīvu pieņemtajos tiesību aktos, lai finansējums nevienā lietas izskatīšanas posmā netiktu atsaukts, kaitējot prasītājiem vai paredzētajiem saņēmējiem tiesvedības finansētāja uzņēmējdarbības interešu vai stimulu izmaiņu dēļ.

| (30) | Ja tiesvedības finansētāji ir atbalstījuši vai finansējuši tiesvedību, kas nav bijusi sekmīga, tiem vajadzētu būt solidāri atbildīgiem ar prasītājiem par visām negatīvajām izmaksām, ko tie radījuši atbildētājiem un ko var atlīdzināt tiesas vai administratīvās iestādes. Tiesām vai administratīvajām iestādēm būtu jāpiešķir atbilstīgas pilnvaras, lai nodrošinātu šāda pienākuma efektivitāti, un trešo personu finansēšanas līgumos nevajadzētu izslēgt atbildību par šādām negatīvām izmaksām. |
| --- | --- |

(30)

Ja tiesvedības finansētāji ir atbalstījuši vai finansējuši tiesvedību, kas nav bijusi sekmīga, tiem vajadzētu būt solidāri atbildīgiem ar prasītājiem par visām negatīvajām izmaksām, ko tie radījuši atbildētājiem un ko var atlīdzināt tiesas vai administratīvās iestādes. Tiesām vai administratīvajām iestādēm būtu jāpiešķir atbilstīgas pilnvaras, lai nodrošinātu šāda pienākuma efektivitāti, un trešo personu finansēšanas līgumos nevajadzētu izslēgt atbildību par šādām negatīvām izmaksām.

| (31) | Dalībvalstu tiesām vai administratīvajām iestādēm vajadzētu būt tiesīgām saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteikt jebkādas negatīvās izmaksas, tostarp paļaujoties uz jebkādiem zinātniskiem, statistiskiem vai tehniskiem pierādījumiem, kas var būt būtiski, vai paļaujoties uz ekspertiem, vērtētājiem vai nodokļu grāmatvežiem atkarībā nlietas izskatīšanas apstākļiem. |
| --- | --- |

(31)

Dalībvalstu tiesām vai administratīvajām iestādēm vajadzētu būt tiesīgām saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteikt jebkādas negatīvās izmaksas, tostarp paļaujoties uz jebkādiem zinātniskiem, statistiskiem vai tehniskiem pierādījumiem, kas var būt būtiski, vai paļaujoties uz ekspertiem, vērtētājiem vai nodokļu grāmatvežiem atkarībā nlietas izskatīšanas apstākļiem.

| (32) | Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tāpēc šī direktīva būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiem, kas saistīti ar tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī tiesībām uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(32)

Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tāpēc šī direktīva būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, tostarp tiem, kas saistīti ar tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī tiesībām uz aizstāvību.

| (33) | Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, nodrošināt to dalībvalstu noteikumu saskaņošanu, kas piemērojami tiesvedības finansētājiem un to darbībām, un tādējādi nodrošināt iespēju piekļūt tiesu iestādēm, vienlaikus ieviešot kopīgus minimālos standartus finansēto prasītāju un paredzēto saņēmēju tiesību aizsardzībai tiesvedībā, ko pilnībā vai daļēji finansē ar trešo personu finansēšanas līgumiem, kurus piemēro visās dalībvalstīs, kurās finansējums tiesvedībai ir atļauts, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tiesvedības finansētāji var darboties vairākās dalībvalstīs un uz tiem attiecas atšķirīgi valsts noteikumi un prakse, taču, ņemot vērā trešo personu tiesvedības finansējuma jaunā tirgus mērogu, tos var labāk sasniegt ES līmenī, jo ir jāizvairās no atšķirīgiem noteikumiem un prakses, kas varētu radīt šķēršļus iekšējā tirgus pareizai darbībai un pamudināt uz labvēlīgākas tiesas izvēli, ko veic tiesvedības finansētāji, kuri cenšas optimizēt valsts noteikumus. ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, nodrošināt to dalībvalstu noteikumu saskaņošanu, kas piemērojami tiesvedības finansētājiem un to darbībām, un tādējādi nodrošināt iespēju piekļūt tiesu iestādēm, vienlaikus ieviešot kopīgus minimālos standartus finansēto prasītāju un paredzēto saņēmēju tiesību aizsardzībai tiesvedībā, ko pilnībā vai daļēji finansē ar trešo personu finansēšanas līgumiem, kurus piemēro visās dalībvalstīs, kurās finansējums tiesvedībai ir atļauts, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tiesvedības finansētāji var darboties vairākās dalībvalstīs un uz tiem attiecas atšķirīgi valsts noteikumi un prakse, taču, ņemot vērā trešo personu tiesvedības finansējuma jaunā tirgus mērogu, tos var labāk sasniegt ES līmenī, jo ir jāizvairās no atšķirīgiem noteikumiem un prakses, kas varētu radīt šķēršļus iekšējā tirgus pareizai darbībai un pamudināt uz labvēlīgākas tiesas izvēli, ko veic tiesvedības finansētāji, kuri cenšas optimizēt valsts noteikumus. ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (34) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota, |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I nodaļa

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets un mērķis

Ar šo direktīvu paredz noteikumus, kas piemērojami trešo personu tiesvedības finansētājiem un to atļautajām darbībām, kā arī tiesisko regulējumu finansēto prasītāju un paredzamo saņēmēju atbalstam, tostarp attiecīgā gadījumā tos, kuru intereses pārstāv kvalificētas struktūras, tiesvedībās, ko pilnībā vai daļēji finansē no trešo personu finansējuma tiesvedībai. Tajā ir paredzēti aizsardzības pasākumi, lai novērstu interešu konfliktus, ļaunprātīgu tiesvedību, kā arī naudas summu nesamērīgu piešķiršanu tiesvedības finansētājiem, vienlaikus nodrošinot, ka trešo personu finansējums tiesvedībai pienācīgi ļauj prasītājiem un paredzamajiem saņēmējiem piekļūt tiesu iestādēm, un nodrošinot korporatīvo pārskatatbildību.

2. pants

Darbības joma

Šo direktīvu piemēro komerciāliem trešo personu tiesvedības finansētājiem (turpmāk “tiesvedības finansētāji”) un komerciāliem trešo personu finansēšanas līgumiem (turpmāk “trešo personu finansēšanas līgumi”), neatkarīgi no saistīto prasījumu rakstura. Tam nevajadzētu skart spēkā esošos starptautiskos, Savienības un valstu tiesību aktus, kas ļauj celt prasības, jo īpaši tiesību aktus par patērētāju kolektīvo interešu aizsardzību, vides aizsardzību un tiesību aktus, kas reglamentē maksātnespējas procedūras vai atbildību.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “tiesvedības finansētājs” ir jebkurš uzņēmums, kas saistībā ar tiesvedību noslēdz trešās personas finansēšanas līgumu, bet tas nav ne iesaistīts attiecīgajā tiesvedībā, ne advokāts, kas pārstāv šādā tiesvedībā iesaistītu pusi, ne arī regulētu apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējs šādā tiesvedībā iesaistītai pusei, un kura primārais mērķis ir atgūt ieguldījumu, kas veikts sniedzot finansējumu šādai tiesvedībai, vai konkurējošas priekšrocības iegūšana konkrētā tirgū; |
| --- | --- |

a)

“tiesvedības finansētājs” ir jebkurš uzņēmums, kas saistībā ar tiesvedību noslēdz trešās personas finansēšanas līgumu, bet tas nav ne iesaistīts attiecīgajā tiesvedībā, ne advokāts, kas pārstāv šādā tiesvedībā iesaistītu pusi, ne arī regulētu apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējs šādā tiesvedībā iesaistītai pusei, un kura primārais mērķis ir atgūt ieguldījumu, kas veikts sniedzot finansējumu šādai tiesvedībai, vai konkurējošas priekšrocības iegūšana konkrētā tirgū;

| b) | “prasītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas tiesā vai administratīvā iestādē lūdz vai plāno lūgt lietas ierosināšanu pret citu pusi; |
| --- | --- |

b)

“prasītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas tiesā vai administratīvā iestādē lūdz vai plāno lūgt lietas ierosināšanu pret citu pusi;

| c) | “tiesa vai administratīva iestāde” ir kompetenta tiesa, administratīva iestāde, šķīrējtiesa vai cita struktūra, kuras uzdevums ir lemt par tiesvedību saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

“tiesa vai administratīva iestāde” ir kompetenta tiesa, administratīva iestāde, šķīrējtiesa vai cita struktūra, kuras uzdevums ir lemt par tiesvedību saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| d) | “paredzamais saņēmējs” ir persona, kurai ir tiesības tieši piedalīties atlīdzinājuma sadalē tiesvedībā un kuras intereses tiesvedībā pārstāv finansētais prasītājs vai kvalificēta struktūra, kas iesniedz prasību kā strīda puse šādas personas interesēs, veicot pārstāvības darbības; |
| --- | --- |

d)

“paredzamais saņēmējs” ir persona, kurai ir tiesības tieši piedalīties atlīdzinājuma sadalē tiesvedībā un kuras intereses tiesvedībā pārstāv finansētais prasītājs vai kvalificēta struktūra, kas iesniedz prasību kā strīda puse šādas personas interesēs, veicot pārstāvības darbības;

| e) | “tiesvedība” ir jebkāda iekšzemes vai pārrobežu civiltiesvedība vai komerctiesvedība, vai jebkura brīvprātīga šķīrējtiesas procedūra vai alternatīvs strīdu izšķiršanas mehānisms, ar kuru tiek lūgta tiesiskā aizsardzība ES tiesā vai administratīvā iestādē attiecībā uz strīdu; |
| --- | --- |

e)

“tiesvedība” ir jebkāda iekšzemes vai pārrobežu civiltiesvedība vai komerctiesvedība, vai jebkura brīvprātīga šķīrējtiesas procedūra vai alternatīvs strīdu izšķiršanas mehānisms, ar kuru tiek lūgta tiesiskā aizsardzība ES tiesā vai administratīvā iestādē attiecībā uz strīdu;

| f) | “kvalificēta struktūra” ir organizācija, kas pārstāv patērētāju intereses un ir noteikta kā kvalificēta saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/1828; |
| --- | --- |

f)

“kvalificēta struktūra” ir organizācija, kas pārstāv patērētāju intereses un ir noteikta kā kvalificēta saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/1828;

| g) | “uzraudzības iestāde” ir dalībvalsts norīko valsts iestāde, kas ir atbildīga par atļaujas piešķiršanu, apturēšanu vai atsaukšanu tiesvedības finansētājam un par tiesvedības finansētāju darbību uzraudzību; |
| --- | --- |

g)

“uzraudzības iestāde” ir dalībvalsts norīko valsts iestāde, kas ir atbildīga par atļaujas piešķiršanu, apturēšanu vai atsaukšanu tiesvedības finansētājam un par tiesvedības finansētāju darbību uzraudzību;

| h) | “trešās personas finansēšanas līgums” ir līgums, ar kuru tiesvedības finansētājs piekrīt pilnībā vai daļēji segt tiesvedības izmaksas apmaiņā pret prasītājam piespriestas summas daļu vai pret maksu par veiksmīgu iznākumu, lai segtu tiesvedības finansētāja veiktā finansējuma atmaksu un attiecīgā gadījumā atlīdzību par sniegto pakalpojumu, pilnībā vai daļēji pamatojoties uz tiesvedības iznākumu. Šī definīcija ietver visus līgumus, kas ietver vienošanos par šādu atlīdzību, neatkarīgi no tā, vai to piedāvā kā neatkarīgu pakalpojumu, vai to panāk, iegādājoties vai cedējot prasību. |
| --- | --- |

h)

“trešās personas finansēšanas līgums” ir līgums, ar kuru tiesvedības finansētājs piekrīt pilnībā vai daļēji segt tiesvedības izmaksas apmaiņā pret prasītājam piespriestas summas daļu vai pret maksu par veiksmīgu iznākumu, lai segtu tiesvedības finansētāja veiktā finansējuma atmaksu un attiecīgā gadījumā atlīdzību par sniegto pakalpojumu, pilnībā vai daļēji pamatojoties uz tiesvedības iznākumu. Šī definīcija ietver visus līgumus, kas ietver vienošanos par šādu atlīdzību, neatkarīgi no tā, vai to piedāvā kā neatkarīgu pakalpojumu, vai to panāk, iegādājoties vai cedējot prasību.

II nodaļa

II nodaļa

Tiesvedības finansētāju darbību apstiprināšana ES

Tiesvedības finansētāju darbību apstiprināšana ES

4. pants

Atļauju sistēma

1.   Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem var noteikt, vai trešo personu finansēšanas līgumus var piedāvāt saistībā ar tiesvedību to jurisdikcijā par labu prasītājiem vai paredzētajiem saņēmējiem, kas dzīvo to teritorijā.

2.   Ja trešās puses finansēšanas darbības ir atļautas, dalībvalstis izveido sistēmu tiesvedības finansētāju darbību atļaušanai to teritorijā. Minētā sistēma ietver neatkarīga uzraudzības departamenta vai iestādes noteikšanu, kuras uzdevums ir piešķirt, apturēt vai atsaukt atļaujas tiesvedības finansētājiem un uzraudzīt tiesvedības finansētāju darbību.

3.   Šajā pantā paredzēto atļauju sistēmu piemēro tikai darbībām, kas saistītas ar tiesvedības finansētāju piedāvātajiem trešo personu finansēšanas līgumiem. Ja tiesvedības finansētāji ir arī citu juridisko, finanšu vai prasību pārvaldības pakalpojumu sniedzēji, kurus uzrauga cita iestāde Savienībā, šī direktīva neskar nekādas uzraudzības un atļauju piešķiršanas sistēmas, kas pastāv attiecībā uz minētajiem citiem pakalpojumiem.

5. pants

Nosacījumi atļaujas saņemšanai

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes piešķir vai saglabā atļaujas iekšzemes vai pārrobežu tiesvedībai vai citām procedūrām tikai tiem tiesvedības finansētājiem, kuri atbilst šai direktīvai un papildus jebkuriem piemērotības vai citiem kritērijiem, kas var būt noteikti valsts tiesību aktos, atbilst vismaz šādiem kritērijiem:

| a) | veic uzņēmējdarbību ar juridisko adresi kādā dalībvalstī, kurā arī iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai un šādu atļauju saglabā; |
| --- | --- |

a)

veic uzņēmējdarbību ar juridisko adresi kādā dalībvalstī, kurā arī iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai un šādu atļauju saglabā;

| b) | apņemas slēgt trešo personu finansēšanas līgumus, ievērojot tās dalībvalsts tiesību aktus, kurā norit jebkādas paredzētās procedūras, vai, ja dalībvalstis ir dažādas, prasītāja vai paredzamo saņēmēju dalībvalsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

apņemas slēgt trešo personu finansēšanas līgumus, ievērojot tās dalībvalsts tiesību aktus, kurā norit jebkādas paredzētās procedūras, vai, ja dalībvalstis ir dažādas, prasītāja vai paredzamo saņēmēju dalībvalsts tiesību aktus;

| c) | pierāda uzraudzības iestādei, ka ir ieviestas procedūras un pārvaldības struktūras, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību šai direktīvai, pārredzamības prasībām un fiduciārajām attiecībām, kas paredzētas šajā direktīvā, un ir paredzējuši iekšējas procedūras, lai novērstu pašu un tādas tiesvedības pušu interešu konfliktu, kurās iesaistīts tiesvedības finansētājs; |
| --- | --- |

c)

pierāda uzraudzības iestādei, ka ir ieviestas procedūras un pārvaldības struktūras, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību šai direktīvai, pārredzamības prasībām un fiduciārajām attiecībām, kas paredzētas šajā direktīvā, un ir paredzējuši iekšējas procedūras, lai novērstu pašu un tādas tiesvedības pušu interešu konfliktu, kurās iesaistīts tiesvedības finansētājs;

| d) | atbilst kapitāla pietiekamības prasībām, kas noteiktas 6. pantā; kā arī |
| --- | --- |

d)

atbilst kapitāla pietiekamības prasībām, kas noteiktas 6. pantā; kā arī

| e) | pārliecina uzraudzības iestādi, ka ir ieviesta pārvaldība un procedūras, lai nodrošinātu 7. pantā paredzētā fiduciārā pienākuma izpildi un ievērošanu. |
| --- | --- |

e)

pārliecina uzraudzības iestādi, ka ir ieviesta pārvaldība un procedūras, lai nodrošinātu 7. pantā paredzētā fiduciārā pienākuma izpildi un ievērošanu.

2.   Dalībvalstis savstarpēji atzīst atļauju, kas tiesvedības finansētājam piešķirta citā dalībvalstī, un tādējādi automātiski ļauj tam darboties savā dalībvalstī, ja sākotnējā atļauja joprojām ir derīga.

3.   Saskaņā ar 4. pantu izveidotā atļauju piešķiršanas sistēma neskar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kas reglamentē finanšu pakalpojumu sniegšanu, ieguldījumu darbības vai patērētāju aizsardzību.

6. pants

Kapitāla pietiekamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes ir pilnvarotas pārbaudīt, vai tiesvedības finansētāju rīcībā vienmēr ir pietiekami finanšu resursi, lai tie varētu izpildīt saistības saskaņā ar trešo personu finansēšanas līgumiem. Uzraudzības iestādes jo īpaši nodrošina, ka tiesvedības finansētāji spēj:

| a) | samaksāt visus parādus, kas izriet no to noslēgtajiem trešo personu finansēšanas līgumiem, kad tiem pienācis termiņš un tie ir maksājami; kā arī |
| --- | --- |

a)

samaksāt visus parādus, kas izriet no to noslēgtajiem trešo personu finansēšanas līgumiem, kad tiem pienācis termiņš un tie ir maksājami; kā arī

| b) | finansēt visus procesa posmus, kuros tie ir apņēmušies iesaistīties, tostarp lietas izskatīšanu tiesā un jebkādu turpmāku pārsūdzību. |
| --- | --- |

b)

finansēt visus procesa posmus, kuros tie ir apņēmušies iesaistīties, tostarp lietas izskatīšanu tiesā un jebkādu turpmāku pārsūdzību.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesvedības finansētājiem ir atļauts pierādīt, ka tie atbilst 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, vajadzības gadījumā iesniedzot sertifikātu vai apliecinājumu, ka apdrošināšanas shēma pilnībā segtu visas 1. punktā minētās izmaksas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes ir pilnvarotas pārbaudīt, vai tiesvedības finansētāji jebkurā laikā spētu saglabāt piekļuvi minimālajai likviditātei, kas nepieciešama, lai pilnībā segtu visas paredzamās negatīvās izmaksas visos to finansētajos procesos. Dalībvalstis nodrošina, ka to tiesas vai administratīvās iestādes var pieprasīt tiesvedības finansētājiem nodrošināt izmaksu nodrošinājumu valsts tiesību aktos atļautajos veidos, ja prasītājs to pieprasa, balstoties uz pamatotām īpašām bažām.

4.   Dalībvalstis var izveidot īpašu apdrošināšanas fondu, lai segtu visas to prasītāju nenomaksātās izmaksas, kuri labticīgi iesaistījušies tiesvedībā, ja tiesvedības finansētājs kļūst maksātnespējīgs tiesvedības procedūras gaitā. Ja šādu fondu ir izveidojusi dalībvalsts, minētā dalībvalsts nodrošina, ka tas tiek publiski pārvaldīts un finansēts no gada maksām, ko maksā atļaujas saņēmušie tiesvedības finansētāji.

7. pants

Fiduciārais pienākums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes ir pilnvarotas pārbaudīt, vai tiesvedības finansētājiem ir ieviesta pārvaldība un iekšējās procedūras, lai nodrošinātu, ka to noslēgtie trešo personu finansēšanas līgumi ir balstīti uz fiduciārajām attiecībām un ka tie saskaņā ar minētajiem līgumiem apņemas rīkoties taisnīgi, pārredzami un ievērojot fiduciāru pienākumu tiem rīkoties prasītāja interesēs.

2.   Ja prasītājs plāno citu personu vārdā celt prasību tiesvedībā, piemēram, ja prasītājs ir kvalificēta struktūra, kas pārstāv patērētājus, tiesvedības finansētājam ir fiduciārs pienākums pret šādiem paredzamajiem saņēmējiem. Tiesvedības finansētājiem visā tiesvedības laikā ir jārīkojas saskaņā ar savu fiduciāro pienākumu. Ja rodas konflikts starp tiesvedības finansētāja un prasītāju vai paredzēto saņēmēju interesēm, tiesvedības finansētājs apņemas savas intereses pakļaut prasītāju vai paredzēto saņēmēju interesēm.

III nodaļa

III nodaļa

Uzraudzības iestāžu pilnvaras un to savstarpējā koordinācija

Uzraudzības iestāžu pilnvaras un to savstarpējā koordinācija

8. pants

Uzraudzības iestāžu pilnvaras

1.   Ja saskaņā ar 4. pantu ir atļauti trešo personu finansēšanas līgumi, dalībvalstis paredz, ka neatkarīga valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par atļauju piešķiršanu tiesvedības finansētājiem, kas iedibināti to jurisdikcijā, piedāvājot trešo personu finansēšanas līgumus prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem savā jurisdikcijā vai saistībā ar tiesvedību tās jurisdikcijā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir spēkā sūdzību procedūra, ko var izmantot ikviena fiziska vai juridiska persona, kas vēlas paust bažas par tiesvedības finansētāja atbilstību šajā direktīvā un piemērojamajos valsts tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem.

3.   Neatkarīgi no 2. punktā minētās sūdzību procedūras, ja notiek tiesvedība, kurā iesaistīts tiesvedības finansētājs, šādā tiesvedībā atbildētāja paustās bažas par to, vai tiesvedības finansētājs pilda savus pienākumus saskaņā ar šo direktīvu un piemērojamiem valsts tiesību aktiem, izskata kompetentā tiesa vai administratīvā iestāde saskaņā ar 16. panta 2. punktu.

4.   Katra uzraudzības iestāde jo īpaši ir pilnvarota un tai ir pienākums:

| a) | saņemt no tiesvedības finansētājiem atļaujas pieteikumus un jebkādu informāciju, kas vajadzīga minēto pieteikumu izskatīšanai, un laikus lemt par šādiem pieteikumiem; |
| --- | --- |

a)

saņemt no tiesvedības finansētājiem atļaujas pieteikumus un jebkādu informāciju, kas vajadzīga minēto pieteikumu izskatīšanai, un laikus lemt par šādiem pieteikumiem;

| b) | pieņemt nepieciešamos lēmumus, lai piešķirtu vai atteiktu atļauju jebkuram pieteikumu iesniegušajam tiesvedības finansētājam, atsauktu jebkuru atļauju vai noteiktu kādus nosacījumus, ierobežojumus vai sodus jebkuram atļauju saņēmušam tiesvedības finansētājam; |
| --- | --- |

b)

pieņemt nepieciešamos lēmumus, lai piešķirtu vai atteiktu atļauju jebkuram pieteikumu iesniegušajam tiesvedības finansētājam, atsauktu jebkuru atļauju vai noteiktu kādus nosacījumus, ierobežojumus vai sodus jebkuram atļauju saņēmušam tiesvedības finansētājam;

| c) | lemt par tiesvedības finansētāja piemērotību, tostarp pamatojoties uz viņa pieredzi, reputāciju, spēkā esošām m procedūrām par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to izšķiršanu, kā arī zināšanām; |
| --- | --- |

c)

lemt par tiesvedības finansētāja piemērotību, tostarp pamatojoties uz viņa pieredzi, reputāciju, spēkā esošām m procedūrām par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to izšķiršanu, kā arī zināšanām;

| d) | publicēt savā tīmekļa vietnē jebkādus lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar b) apakšpunktu, pienācīgi ievērojot komercnoslēpumu; |
| --- | --- |

d)

publicēt savā tīmekļa vietnē jebkādus lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar b) apakšpunktu, pienācīgi ievērojot komercnoslēpumu;

| e) | vismaz reizi gadā novērtēt, vai atļauju saņēmušais tiesvedības finansētājs joprojām atbilst 5. panta 1. punktā minētajiem atļaujas piešķiršanas kritērijiem, un nodrošināt, ka šādu atļauju aptur vai atsauc, ja tiesvedības finansētājs vairs neatbilst vienam vai vairākiem no šādiem kritērijiem. Šāda apturēšana vai atsaukšana neietekmē prasītāju un saņēmēju tiesības tiesvedībā, kurā var būt iesaistīts finansētājs; kā arī |
| --- | --- |

e)

vismaz reizi gadā novērtēt, vai atļauju saņēmušais tiesvedības finansētājs joprojām atbilst 5. panta 1. punktā minētajiem atļaujas piešķiršanas kritērijiem, un nodrošināt, ka šādu atļauju aptur vai atsauc, ja tiesvedības finansētājs vairs neatbilst vienam vai vairākiem no šādiem kritērijiem. Šāda apturēšana vai atsaukšana neietekmē prasītāju un saņēmēju tiesības tiesvedībā, kurā var būt iesaistīts finansētājs; kā arī

| f) | saskaņā ar 9. pantā minēto sistēmu saņemt un izmeklēt sūdzības par tiesvedības finansētāja rīcību un šāda tiesvedības finansētāja atbilstību šīs direktīvas IV nodaļas noteikumiem un jebkādām citām piemērojamām valsts tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar 9. pantā minēto sistēmu saņemt un izmeklēt sūdzības par tiesvedības finansētāja rīcību un šāda tiesvedības finansētāja atbilstību šīs direktīvas IV nodaļas noteikumiem un jebkādām citām piemērojamām valsts tiesību aktu prasībām.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesvedības finansētājiem bez liekas kavēšanās ir jāpaziņo uzraudzības iestādei par jebkādām izmaiņām, kas ietekmē to atbilstību 6. panta 1. un 2. punktā noteiktajām kapitāla pietiekamības prasībām. Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka tiesvedības finansētāji reizi gadā apliecina savu atbilstību minētajiem punktiem.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes pārrauga fiduciārās attiecības starp tiesvedības finansētājiem un prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem kopumā un spēj dot norādījumus un rīkojumus, lai nodrošinātu prasītāju un paredzēto saņēmēju interešu aizsardzību.

9. pants

Izmeklēšana un sūdzības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir izveidota sūdzību izskatīšanas sistēma, kas ļauj pieņemt un izskatīt sūdzības, kā minēts 8. panta 2. punktā.

2.   Saskaņā ar 1. punktā minēto sūdzību sistēmu dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes ir pilnvarotas bez liekas kavēšanās izvērtēt, vai tiesvedības finansētājs ievēro atbilstību visiem pienākumiem vai nosacījumiem, kas saistīti ar tā atļauju, šīs direktīvas noteikumiem un visām citām piemērojamām prasībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka, veicot uzraudzību attiecībā uz to, kā tiesvedības finansētāji ievēro šādus pienākumus vai nosacījumus, kas saistīti ar to pilnvarojumu, uzraudzības iestādes ir pilnvarotas:

| i) | pārbaudīt sūdzības, kas saņemtas no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas saskaņā ar 8. panta 2. punktu un ievērojot 8. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

i)

pārbaudīt sūdzības, kas saņemtas no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas saskaņā ar 8. panta 2. punktu un ievērojot 8. panta 3. punktu;

| ii) | izskatīt sūdzības no jebkuras citas uzraudzības iestādes vai Komisijas; |
| --- | --- |

ii)

izskatīt sūdzības no jebkuras citas uzraudzības iestādes vai Komisijas;

| iii) | uzsākt izmeklēšanu ex officio; |
| --- | --- |

iii)

uzsākt izmeklēšanu ex officio;

| iv) | uzsākt izmeklēšanu pēc tiesas vai administratīvas iestādes ieteikuma, kurai ir bažas, kas izriet no tiesvedības šādā tiesā vai administratīvajā iestādē saistībā ar tiesvedības finansētāja atbilstību pienākumiem vai nosacījumiem, kas saistīti ar tā atļauju. |
| --- | --- |

iv)

uzsākt izmeklēšanu pēc tiesas vai administratīvas iestādes ieteikuma, kurai ir bažas, kas izriet no tiesvedības šādā tiesā vai administratīvajā iestādē saistībā ar tiesvedības finansētāja atbilstību pienākumiem vai nosacījumiem, kas saistīti ar tā atļauju.

10. pants

Koordinācija starp uzraudzības iestādēm

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības iestādes piemēro šo direktīvu ciešā sadarbībā ar citu dalībvalstu uzraudzības iestādēm.

2.   Komisija pārrauga un koordinē uzraudzības iestāžu darbības, kad tās veic šajā direktīvā noteiktās funkcijas, un sasauc un vada uzraudzības iestāžu tīklu. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot kārtību sadarbībai uzraudzības iestāžu tīklā, un regulāri tos pārskata ciešā sadarbībā ar uzraudzības iestādēm.

3.   Uzraudzības iestādes var apspriesties ar Komisiju par visiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs direktīvas īstenošanu. Komisija uzraudzības iestādēm var izdot pamatnostādnes, ieteikumus, paraugprakses paziņojumus un konsultatīvus atzinumus par šīs direktīvas īstenošanu un par jebkādu iespējamu nekonsekvenci šajā ziņā vai saistībā ar tiesvedības finansētāju uzraudzību. Komisija var arī izveidot kompetences centru, lai sniegtu kvalificētas zināšanas tiesām vai administratīvajām iestādēm, kas lūdz padomu par to, kā novērtēt tiesvedības finansētāju darbību ES.

4.   Katra uzraudzības iestāde izveido sarakstu ar atļauju saņēmušiem tiesvedības finansētājiem, paziņo to Komisijai un dara šo sarakstu publiski pieejamu. Uzraudzības iestādes atjaunina šo sarakstu ikreiz, kad tajā tiek veiktas izmaiņas, un attiecīgi informē Komisiju.

5.   Katra uzraudzības iestāde pēc pieprasījuma paziņo Komisijai un citām uzraudzības iestādēm sīku informāciju par lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz tiesvedības finansētāju uzraudzību, tostarp sīku informāciju par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu.

6.   Ja tiesvedības finansētājs ir lūdzis uzraudzības iestādes atļauju un pēc tam lūdz atļauju no citas iestādes, šādas uzraudzības iestādes apmainās ar saskaņotu informāciju, ciktāl tas ir lietderīgi, lai pieņemtu saskanīgus lēmumus, vienlaikus ņemot vērā atšķirīgus valsts noteikumus.

7.   Ja tiesvedības finansētājs ir saņēmis dalībvalsts uzraudzības iestādes atļauju, taču vēlas piedāvāt trešās personas finansēšanas līgumu par labu prasītājam vai citam paredzamajam saņēmējam citā dalībvalstī vai tiesvedībai citā dalībvalstī, tas sniedz pierādījumu par piederības dalībvalsts uzraudzības iestādes atļauju. Ja uzraudzības iestāde citā dalībvalstī ir informēta par pārkāpumiem tiesvedības finansētāja darbībā, tā tieši informē atbildīgo uzraudzības iestādi.

11. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 10. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz 5 gadu laikposmu no ... [leģislatīvā pamatakta spēkā stāšanās diena vai cita abu likumdevēju noteikta diena].

Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 10. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja [divos mēnešos] no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par [diviem mēnešiem].

IV nodaļa

IV nodaļa

Trešo personu finansēšanas


  līgumi un tiesvedības finansētāju darbības

Trešo personu finansēšanas

līgumi un tiesvedības finansētāju darbības

12. pants

Trešo personu finansēšanas līgumu saturs

Dalībvalstis nodrošina, ka trešo personu finansēšanas līgumi ir jāsagatavo vienā vai vairākās tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kurā dzīvo prasītājs(-i) un paredzētie saņēmēji, un jāsniedz skaidrā un viegli saprotamā veidā, kā arī tajos kā minimumu iekļauj:

| a. | dažādās izmaksas un izdevumus, ko segs tiesvedības finansētājs; |
| --- | --- |

a.

dažādās izmaksas un izdevumus, ko segs tiesvedības finansētājs;

| b. | atlīdzības vai samaksu daļa, kas tiks izmaksāta tiesvedības finansētājam vai jebkurai citai trešai personai, vai jebkādas citas finansiālas izmaksas, kas tieši vai netieši jāsedz prasītājiem, paredzētajiem saņēmējiem vai abiem; |
| --- | --- |

b.

atlīdzības vai samaksu daļa, kas tiks izmaksāta tiesvedības finansētājam vai jebkurai citai trešai personai, vai jebkādas citas finansiālas izmaksas, kas tieši vai netieši jāsedz prasītājiem, paredzētajiem saņēmējiem vai abiem;

| c. | atsauci uz tiesvedības finansētāja atbildību attiecībā uz izmaksām saskaņā ar šīs direktīvas 18. pantu nelabvēlīga iznākuma gadījumā; |
| --- | --- |

c.

atsauci uz tiesvedības finansētāja atbildību attiecībā uz izmaksām saskaņā ar šīs direktīvas 18. pantu nelabvēlīga iznākuma gadījumā;

| d. | klauzulu, kurā noteikts, ka visas piespriestās summas, no kurām ir atskaitāmas finansētāja izmaksas, tiks pilnībā samaksātas vispirms prasītājiem, kuri pēc tam maksas vai komisijas maksas veidā var maksāt visas saskaņotās summas tiesvedības finansētājiem, paturot vismaz šajā direktīvā paredzētās minimālās summas; |
| --- | --- |

d.

klauzulu, kurā noteikts, ka visas piespriestās summas, no kurām ir atskaitāmas finansētāja izmaksas, tiks pilnībā samaksātas vispirms prasītājiem, kuri pēc tam maksas vai komisijas maksas veidā var maksāt visas saskaņotās summas tiesvedības finansētājiem, paturot vismaz šajā direktīvā paredzētās minimālās summas;

| e. | riskus, ko uzņemas prasītāji un/vai paredzētie saņēmēji, tostarp:






  i. | izmaksu pieauguma apmēru tiesvedībā un veidu, kā tas ietekmē prasītāju un/vai saņēmēju finansiālās intereses; |
| --- | --- | --- |

e.

riskus, ko uzņemas prasītāji un/vai paredzētie saņēmēji, tostarp:

i.

izmaksu pieauguma apmēru tiesvedībā un veidu, kā tas ietekmē prasītāju un/vai saņēmēju finansiālās intereses;

| ii. | apstākļus, kādos trešās personas finansēšanas līgumu var izbeigt, un prasītāju un/vai saņēmēju riski šādā situācijā, un |
| --- | --- |

ii.

apstākļus, kādos trešās personas finansēšanas līgumu var izbeigt, un prasītāju un/vai saņēmēju riski šādā situācijā, un

| iii. | jebkādu iespējamo risku, ka būs jāmaksā izmaksas nelabvēlīga iznākuma gadījumā, tostarp apstākļus, kādos izmaksu nelabvēlīga iznākuma gadījumā apdrošināšana vai kompensācija var nesegt šādu pakļautību riskam. |
| --- | --- |

iii.

jebkādu iespējamo risku, ka būs jāmaksā izmaksas nelabvēlīga iznākuma gadījumā, tostarp apstākļus, kādos izmaksu nelabvēlīga iznākuma gadījumā apdrošināšana vai kompensācija var nesegt šādu pakļautību riskam.

| f. | atrunu attiecībā uz beznosacījumu finansējumu attiecībā uz procedūras posmiem; |
| --- | --- |

f.

atrunu attiecībā uz beznosacījumu finansējumu attiecībā uz procedūras posmiem;

| g. | tiesvedības finansētāja deklarāciju par interešu konflikta neesamību. |
| --- | --- |

g.

tiesvedības finansētāja deklarāciju par interešu konflikta neesamību.

13. pants

Pārredzamības prasības un interešu konfliktu novēršana

1.   Dalībvalstis pieprasa, lai tiesvedības finansētāji izstrādātu politiku un īstenotu iekšējos procesus interešu konfliktu novēršanai un atrisināšanai. Šādai politikai un iekšējiem procesiem ir jāatbilst tiesvedības finansētāja darbības jomas raksturam, apjomam un sarežģītībai, un tos izklāsta rakstiski un dara publiski pieejamus tiesvedības finansētāja tīmekļa vietnē. Tos arī skaidri norāda jebkura trešās personas finansēšanas līguma pielikumā.

2.   Dalībvalstis pieprasa, lai tiesvedības finansētāji trešās personas finansēšanas līgumā atklātu prasītājam un paredzamajiem saņēmējiem visu informāciju, ko var pamatoti uzskatīt par tādu, kas var radīt interešu konfliktu. Tiesvedības finansētāji sniedz vismaz šādu informāciju:

| a) | ziņas par jebkādu finansiālu vai citādu kārtību, kas pastāv starp tiesvedības finansētāju un jebkuru citu uzņēmumu, kas saistīts ar tiesvedību, ietverot darbības ar jebkuru attiecīgu kvalificētu struktūru, prasību apkopotāju, juristiem vai citu ieinteresēto personu; |
| --- | --- |

a)

ziņas par jebkādu finansiālu vai citādu kārtību, kas pastāv starp tiesvedības finansētāju un jebkuru citu uzņēmumu, kas saistīts ar tiesvedību, ietverot darbības ar jebkuru attiecīgu kvalificētu struktūru, prasību apkopotāju, juristiem vai citu ieinteresēto personu;

| b) | sīka informācija par jebkādu būtisku saikni starp tiesvedības finansētāju un atbildētāju tiesvedībā, īpaši saistībā ar konkurences situāciju. |
| --- | --- |

b)

sīka informācija par jebkādu būtisku saikni starp tiesvedības finansētāju un atbildētāju tiesvedībā, īpaši saistībā ar konkurences situāciju.

14. pants

Nederīgi līgumi un noteikumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka trešo personu finansēšanas līgumi, kas noslēgti ar fiziskām vai juridiskām personām, kurām nav atļauts darboties kā tiesvedības finansētājiem, juridiski nav spēkā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka trešo personu tiesvedības finansētājiem tiesvedības gaitā nepamatoti neietekmē prasītāju lēmumus veidā, kas sniegtu labumu pašam tiesvedības finansētājam uz prasītāja rēķina. Šajā nolūkā nekādiem noteikumiem trešo personu finansēšanaslīgumos, kas piešķir tiesvedības finansētājam pilnvaras pieņemt vai ietekmēt lēmumus saistībā ar tiesvedību, nav juridiska spēka. Nav spēkā nekādi noteikumi vai režīms, kas cita starpā ietver:

| a) | īpašu pilnvaru piešķiršanu tiesvedības finansētājam pieņemt vai ietekmēt lēmumus tiesvedības gaitā, piemēram, attiecībā uz konkrētām iesniegtajām prasībām, izlīgumu vai ar tiesvedību saistīto izdevumu pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

īpašu pilnvaru piešķiršanu tiesvedības finansētājam pieņemt vai ietekmēt lēmumus tiesvedības gaitā, piemēram, attiecībā uz konkrētām iesniegtajām prasībām, izlīgumu vai ar tiesvedību saistīto izdevumu pārvaldību;

| b) | kapitāla vai jebkāda cita resursa, kam ir monetārā vērtība, nodrošināšanu tiesvedībai atkarībā no trešo personu finansētāju piekrišanas konkrētai tā izmantošanai. |
| --- | --- |

b)

kapitāla vai jebkāda cita resursa, kam ir monetārā vērtība, nodrošināšanu tiesvedībai atkarībā no trešo personu finansētāju piekrišanas konkrētai tā izmantošanai.

3.   Dalībvalstis paredz, ka līgumi, saskaņā ar kuriem tiesvedības finansētājam tiek garantēta minimālā peļņa no ieguldījuma, pirms prasītājs vai paredzētais saņēmējs var saņemt savu daļu, juridiski nav spēkā.

4.   Ja nepastāv ārkārtēji apstākļi, kuros līgums par tiesvedības finansēšanu dotu tiesvedības finansētājam tiesības saņemt daļu no jebkādas atlīdzības, kas samazinātu prasītājam un paredzētajiem saņēmējiem pieejamo daļu līdz 60 % vai mazāk no kopējās atlīdzības (ieskaitot visas kompensācijas summas, izmaksas, maksas un citus izdevumus), šāds līgums juridiski nav spēkā.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka trešo personu finansēšanas līgumos nav noteikumu, kas ierobežo tiesvedības finansētāja atbildību gadījumā, ja pēc nesekmīgas tiesvedības tiek izdots rīkojums par negatīvām izmaksām. Noteikumi, kuru mērķis ir ierobežot tiesvedības finansētāja atbildību par izmaksām, juridiski nav spēkā.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka nosacījumi, kas reglamentē trešo personu finansēšanas līgumus, neļauj atsaukt minēto finansējumu, izņemot noteiktos apstākļos, kas paredzēti valsts tiesību aktos saskaņā ar 15. panta 1. punktu.

7.   Prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem atlīdzina visus tāda tiesvedības finansētāja radītus zaudējumus, kurš noslēdzis trešās personas finansēšanas līgumu, kas atzīts par spēkā neesošu. Prasītāju un paredzēto tiesvedības labuma guvēju tiesības netiek skartas.

15. pants

Trešo personu finansēšanas līgumu izbeigšana

1.   Dalībvalstis aizliedz tiesvedības finansētājam vienpusēji lauzt trešās personas finansēšanas līgumu bez prasītāja informētas piekrišanas, izņemot gadījumus, kad tiesa vai administratīva iestāde ir piešķīrusi tiesvedības finansētājam atļauju lauzt līgumu, pievēršot uzmanību tam, vai prasītāja un paredzēto saņēmēju intereses būtu pienācīgi aizsargātas, neraugoties uz līguma laušanu.

2.   Lai izbeigtu trešās personas finansēšanas līgumu, jāsniedz pietiekams paziņojums, kā paredzēts valsts tiesību aktos.

V nodaļa

V nodaļa

Tiesu vai administratīvo iestāžu veikta pārskatīšana

Tiesu vai administratīvo iestāžu veikta pārskatīšana

16. pants

Informācijas atklāšana par trešās personas finansēšanas līgumu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka prasītājiem vai to pārstāvjiem ir pienākums informēt attiecīgo tiesu vai administratīvo iestādi par trešās personas finansēšanas līguma pastāvēšanu un tiesvedības finansētāja identitāti un pēc tiesas, administratīvās iestādes vai atbildētāja pieprasījuma attiecīgajai tiesai vai administratīvajai iestādei iesniegt pilnīgu un nerediģētu ar attiecīgo tiesvedību saistītu trešo personu finansēšanas līgumu kopiju attiecīgajai tiesai vai administratīvajai iestādei minētās tiesvedības sākumposmā. Dalībvalstis arī nodrošina, ka tiesa vai administratīvā iestāde informē atbildētājus par trešās personas finansēšanas līguma pastāvēšanu un tiesvedības finansētāja identitāti.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesas vai administratīvās iestādes ir pilnvarotas pārskatīt trešās personas finansēšanas līgumu saskaņā ar 17. pantu pēc procesā iesaistītās puses pieprasījuma, ja attiecīgajai pusei ir pamatotas šaubas par trešās puses finansēšanas līguma atbilstību šai direktīvai un jebkuriem citiem piemērojamiem valsts tiesību aktiem saskaņā ar 16. pantu.

17. pants

Trešo personu finansēšanas līgumu pārskatīšana tiesās vai administratīvajās iestādēs

Dalībvalstis izraugās kompetento tiesu vai administratīvo iestādi, kas veic dažādus tiesu un administratīvos uzdevumus, kas paredzēti saskaņā ar šo direktīvu. Veicot šādu izraudzīšanu, jo īpaši norāda, ka tiesai vai administratīvajai iestādei, kurā iesniegts privāti finansēts pieteikums, bez liekas kavēšanās un pēc procesā iesaistītās puses lūguma vai pēc savas iniciatīvas ir jāveic kontrole par finansēšanas līgumu ietekmi uz lietām, ko tās izskata, īstenojot pilnvaras:

| a) | izdot rīkojumus, pieņemt lēmumus vai sniegt norādījumus, kas ir saistoši tiesvedības finansētājam, piemēram, pieprasot tiesvedības finansētājam nodrošināt finansējumu, par ko panākta vienošanās attiecīgajā trešās personas finansēšanas līgumā, vai pieprasot tiesvedības finansētājam veikt izmaiņas attiecībā uz attiecīgo finansējumu; |
| --- | --- |

a)

izdot rīkojumus, pieņemt lēmumus vai sniegt norādījumus, kas ir saistoši tiesvedības finansētājam, piemēram, pieprasot tiesvedības finansētājam nodrošināt finansējumu, par ko panākta vienošanās attiecīgajā trešās personas finansēšanas līgumā, vai pieprasot tiesvedības finansētājam veikt izmaiņas attiecībā uz attiecīgo finansējumu;

| b) | izvērtēt katra trešās personas finansēšanas līguma atbilstību šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši fiduciārajam pienākumam, kas saskaņā ar 7. pantu pienākas prasītājiem un paredzētajiem labuma guvējiem, un, ja tiek konstatēts, ka minētais līgums nav atbilstīgs, likt tiesvedības finansētājam veikt vajadzīgās izmaiņas vai pasludināt klauzulu par spēkā neesošu saskaņā ar 14. pantu; |
| --- | --- |

b)

izvērtēt katra trešās personas finansēšanas līguma atbilstību šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši fiduciārajam pienākumam, kas saskaņā ar 7. pantu pienākas prasītājiem un paredzētajiem labuma guvējiem, un, ja tiek konstatēts, ka minētais līgums nav atbilstīgs, likt tiesvedības finansētājam veikt vajadzīgās izmaiņas vai pasludināt klauzulu par spēkā neesošu saskaņā ar 14. pantu;

| c) | novērtēt katra trešās personas finansēšanas līguma atbilstību pārredzamības prasībām saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

c)

novērtēt katra trešās personas finansēšanas līguma atbilstību pārredzamības prasībām saskaņā ar 13. pantu;

| d) | izvērtēt, vai trešās personas finansēšanas līgums sniedz tiesvedības finansētājam tiesības saņemt negodīgu, nesamērīgu vai nepamatotu daļu no jebkuras piespriestās summas, kā aprakstīts 14. panta 4. punktā, un attiecīgi anulēt vai pielāgot šādu līgumu. Dalībvalstis precizē, ka, veicot šādu novērtējumu, kompetentās tiesas vai administratīvās iestādes var ņemt vērā paredzētās vai notiekošās tiesvedības iezīmes un apstākļus, tostarp attiecīgā gadījumā:






  i) | lietā iesaistītās puses, kā arī paredzamos labuma guvējus tiesvedībā un viņu vienošanos attiecībā uz summu, ko tiesvedības finansētājs pēc sekmīga iznākuma saņemtu saskaņā ar finansēšanas līgumu; |
| --- | --- | --- |

d)

izvērtēt, vai trešās personas finansēšanas līgums sniedz tiesvedības finansētājam tiesības saņemt negodīgu, nesamērīgu vai nepamatotu daļu no jebkuras piespriestās summas, kā aprakstīts 14. panta 4. punktā, un attiecīgi anulēt vai pielāgot šādu līgumu. Dalībvalstis precizē, ka, veicot šādu novērtējumu, kompetentās tiesas vai administratīvās iestādes var ņemt vērā paredzētās vai notiekošās tiesvedības iezīmes un apstākļus, tostarp attiecīgā gadījumā:

i)

lietā iesaistītās puses, kā arī paredzamos labuma guvējus tiesvedībā un viņu vienošanos attiecībā uz summu, ko tiesvedības finansētājs pēc sekmīga iznākuma saņemtu saskaņā ar finansēšanas līgumu;

| ii) | jebkāda atlīdzinājuma iespējamo vērtību; |
| --- | --- |

ii)

jebkāda atlīdzinājuma iespējamo vērtību;

| iii) | tiesvedības finansētāja finansiālā ieguldījuma vērtību un prasītāja kopējo izmaksu daļu, ko finansē tiesvedības finansētājs, un |
| --- | --- |

iii)

tiesvedības finansētāja finansiālā ieguldījuma vērtību un prasītāja kopējo izmaksu daļu, ko finansē tiesvedības finansētājs, un

| iv) | jebkādas piespriestās summas daļu, ko prasītājs un paredzamie saņēmēji varētu saņemt; |
| --- | --- |

iv)

jebkādas piespriestās summas daļu, ko prasītājs un paredzamie saņēmēji varētu saņemt;

| e) | piemērot sodu, ko tiesa vai administratīvā iestāde uzskata par piemērotu, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai; |
| --- | --- |

e)

piemērot sodu, ko tiesa vai administratīvā iestāde uzskata par piemērotu, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai;

| f) | apspriesties ar vai lūgt padomu personām ar attiecīgām zināšanām un neatkarības līmeni, kas palīdzētu īstenot tiesas vai administratīvās iestādes novērtēšanas pilnvaras, tostarp konsultēties ar jebkuru atbilstīgi kvalificētu ekspertu vai uzraudzības iestādēm. |
| --- | --- |

f)

apspriesties ar vai lūgt padomu personām ar attiecīgām zināšanām un neatkarības līmeni, kas palīdzētu īstenot tiesas vai administratīvās iestādes novērtēšanas pilnvaras, tostarp konsultēties ar jebkuru atbilstīgi kvalificētu ekspertu vai uzraudzības iestādēm.

18. pants

Atbildība par izmaksām nelabvēlīga iznākuma gadījumā

1.   Ja prasītājam nav pietiekamu līdzekļu, lai segtu izmaksas nelabvēlīga iznākuma gadījumā, dalībvalstis nodrošina, ka tiesas vai administratīvās iestādes ir pilnvarotas nesekmīga tiesvedības iznākuma gadījumā pieņemt lēmumus, ar kuriem tiesvedības finansētājiem solidāri vai pa daļām ar prasītājiem liek segt izmaksas. Šādā gadījumā tiesas vai administratīvās iestādes var prasīt, lai tiesvedības finansētāji segtu visas atbilstīgās izmaksas nelabvēlīga iznākuma gadījumā, ņemot vērā:

| a) | jebkādas atlīdzības vērtību un proporciju, ko tiesvedības finansētājs būtu saņēmis, ja prasība būtu bijusi sekmīga; |
| --- | --- |

a)

jebkādas atlīdzības vērtību un proporciju, ko tiesvedības finansētājs būtu saņēmis, ja prasība būtu bijusi sekmīga;

| b) | apmēru, kādā visas izmaksas, ko nesedz tiesvedības finansētājs, tā vietā segtu atbildētājs, prasītājs vai jebkurš cits paredzētais saņēmējs; |
| --- | --- |

b)

apmēru, kādā visas izmaksas, ko nesedz tiesvedības finansētājs, tā vietā segtu atbildētājs, prasītājs vai jebkurš cits paredzētais saņēmējs;

| c) | tiesvedības finansētāja rīcību visā tiesvedības laikā un jo īpaši tā atbilstību šai direktīvai un to, vai tā rīcība ir ietekmējusi tiesvedības kopējās izmaksas; kā arī |
| --- | --- |

c)

tiesvedības finansētāja rīcību visā tiesvedības laikā un jo īpaši tā atbilstību šai direktīvai un to, vai tā rīcība ir ietekmējusi tiesvedības kopējās izmaksas; kā arī

| d) | tiesvedības finansētāja sākotnējā ieguldījuma vērtību. |
| --- | --- |

d)

tiesvedības finansētāja sākotnējā ieguldījuma vērtību.

VI nodaļa

VI nodaļa

Nobeiguma noteikumi

Nobeiguma noteikumi

19. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām to valsts noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis [līdz.../nekavējoties] par minētajiem noteikumiem un pasākumiem paziņo Komisijai un [nekavējoties] tai paziņo arī par jebkādiem turpmākiem grozījumiem vai izmaiņām, kas tos skar.

2.   Uzraudzības iestādes jo īpaši var noteikt samērīgus naudas sodus, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma apgrozījumu, uz laiku vai pastāvīgi atsaukt darbības atļauju un var noteikt citas atbilstīgas administratīvas sankcijas.

20. pants

Pārskatīšana

1.   Ne vēlāk kā [... gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija veic šīs direktīvas novērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Novērtējumu veic saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēm. Ziņojumā Komisija jo īpaši novērtē direktīvas efektivitāti, īpaši attiecībā uz maksu vai procentu līmeni, kas no prasītājiem piespriestajām summām, tostarp paredzētajiem saņēmējiem, atrēķināti par labu tiesvedības finansētājiem, un to, kāda ietekme ir tiesvedības finansētājiem ir uz strīda izšķiršanas darbībām un kādā mērā trešo personu finansējums tiesvedībai nodrošinājis labāku piekļuvi tiesai.

2.   Dalībvalstis pirmo reizi līdz [gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] un pēc tam ik gadu sniedz Komisijai šādu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu 1. punktā minēto ziņojumu:

| a) | to struktūru identitāte, skaits un veids, kas ir atzītas par atļauju saņēmušajiem tiesvedības finansētājiem; |
| --- | --- |

a)

to struktūru identitāte, skaits un veids, kas ir atzītas par atļauju saņēmušajiem tiesvedības finansētājiem;

| b) | jebkādas izmaiņas minētajā sarakstā un to iemesli; |
| --- | --- |

b)

jebkādas izmaiņas minētajā sarakstā un to iemesli;

| c) | to procedūru skaits un veids, kuras pilnībā vai daļēji finansē tiesvedības finansētājs; |
| --- | --- |

c)

to procedūru skaits un veids, kuras pilnībā vai daļēji finansē tiesvedības finansētājs;

| d) | minēto procedūru iznākums attiecībā uz summām, ko nopelnījuši tiesvedības finansētāji, salīdzinājumā ar atlīdzinājumu, kas piešķirts prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

d)

minēto procedūru iznākums attiecībā uz summām, ko nopelnījuši tiesvedības finansētāji, salīdzinājumā ar atlīdzinājumu, kas piešķirts prasītājiem un paredzētajiem saņēmējiem.

21. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis pieņem un publicē līdz vēlākais līdz... [Diena, mēnesis, gads] tiesību aktus, regulējumus un administratīvos noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Tās piemēro minētos noteikumus no ... [Diena, mēnesis, gads].

Kad dalībvalsts pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

23. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

---

(1)  OV [...]

1

(2)  OV [...]

2

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam – meža ilgtspējīga apsaimniekošana Eiropā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par jaunu ES Meža stratēģiju 2030. gadam – meža ilgtspējīga apsaimniekošana Eiropā (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas mežu stratēģiju: turpmākā rīcība (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas mežu stratēģiju: turpmākā rīcība (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai” (2),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 4. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 4. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640) un no tā izrietošās politiskās pamatnostādnes, ko izstrādājusi Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640) un no tā izrietošās politiskās pamatnostādnes, ko izstrādājusi Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena un Komisija,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/841 par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/841 par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (Atjaunojamo energoresursu direktīva) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (Atjaunojamo energoresursu direktīva) (5),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (“Dzīvotņu direktīva”) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (“Dzīvotņu direktīva”) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2021/268, ar ko attiecībā uz meža references līmeņiem, kas dalībvalstīm jāpiemēro 2021.–2025. gada periodā, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/841 IV pielikumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2021/268, ar ko attiecībā uz meža references līmeņiem, kas dalībvalstīm jāpiemēro 2021.–2025. gada periodā, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/841 IV pielikumu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis – par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis – par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 11. oktobra paziņojumu “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana” (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 11. oktobra paziņojumu “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana” (COM(2018)0673),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par pārtikas nodrošinājuma garantēšanu un pārtikas sistēmu noturības stiprināšanu (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par pārtikas nodrošinājuma garantēšanu un pārtikas sistēmu noturības stiprināšanu (COM(2022)0133),

| — | ņemot vērā iniciatīvu “Jaunais Eiropas “Bauhaus””, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvu “Jaunais Eiropas “Bauhaus””,

| — | ņemot vērā Komisijas regulas, ar kuru konkrētas atbalsta kategorijas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma par Eiropas Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 702/2014, projektu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas regulas, ar kuru konkrētas atbalsta kategorijas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma par Eiropas Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 702/2014, projektu (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 5. novembra secinājumus par jauno ES Meža stratēģiju 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 5. novembra secinājumus par jauno ES Meža stratēģiju 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2022. gada 28. aprīļa atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2022. gada 28. aprīļa atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā dalībvalstu pienākumus saskaņā ar ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu pienākumus saskaņā ar ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada Īpašo ziņojumu Nr. 21/2021 “Eiropas Savienības finansējums biodaudzveidībai un klimata pārmaiņām ES mežos: pozitīvi, taču ierobežoti rezultāti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada Īpašo ziņojumu Nr. 21/2021 “Eiropas Savienības finansējums biodaudzveidībai un klimata pārmaiņām ES mežos: pozitīvi, taču ierobežoti rezultāti”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada publikāciju “Biomasas kaskādveida izmantošanas vadlīnijas ar izvēlētiem labas prakses piemēriem, kā izmantot koksnes biomasu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada publikāciju “Biomasas kaskādveida izmantošanas vadlīnijas ar izvēlētiem labas prakses piemēriem, kā izmantot koksnes biomasu”,

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2020. gada ziņojumu “Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment” (Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšana un novērtēšana: ES ekosistēmas novērtējums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2020. gada ziņojumu “Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment” (Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšana un novērtēšana: ES ekosistēmas novērtējums),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2020. gada ziņojumu “State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018” (Dabas stāvoklis ES – saskaņā ar dabas aizsardzības direktīvām 2013.–2018. gadā sniegto ziņojumu rezultāti), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2020. gada ziņojumu “State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018” (Dabas stāvoklis ES – saskaņā ar dabas aizsardzības direktīvām 2013.–2018. gadā sniegto ziņojumu rezultāti),

| — | ņemot vērā Forest Europe 2020. gada ziņojumu “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Forest Europe 2020. gada ziņojumu “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā),

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Kuņminas deklarāciju par tematu “Ekoloģiska civilizācija: kopīgas nākotnes veidošana visai dzīvībai uz Zemes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kuņminas deklarāciju par tematu “Ekoloģiska civilizācija: kopīgas nākotnes veidošana visai dzīvībai uz Zemes”,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) II darba grupas ceturto novērtējuma ziņojumu “Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Klimata pārmaiņas 2022. gadā: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) II darba grupas ceturto novērtējuma ziņojumu “Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Klimata pārmaiņas 2022. gadā: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība),

| — | ņemot vērā IPCC īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, zemes degradāciju, ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, pārtikas nodrošinājumu un siltumnīcefekta gāzu uzkrājumu izmaiņām sauszemes ekosistēmās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPCC īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, zemes degradāciju, ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, pārtikas nodrošinājumu un siltumnīcefekta gāzu uzkrājumu izmaiņām sauszemes ekosistēmās,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 17. aprīļa spriedumu lietā C-441/17 Eiropas Komisija pret Polijas Republiku (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 17. aprīļa spriedumu lietā C-441/17 Eiropas Komisija pret Polijas Republiku (10),

| — | ņemot vērā projektus un praksi meža informācijas koordinēšanai Eiropā (Eiropas Nacionālo meža inventarizāciju tīkls (ENFIN), projekts “FutMon”, projekts “Diabolo”, Eiropas meža koku sugu atlants un Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšanas un novērtēšanas programma (MAES)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektus un praksi meža informācijas koordinēšanai Eiropā (Eiropas Nacionālo meža inventarizāciju tīkls (ENFIN), projekts “FutMon”, projekts “Diabolo”, Eiropas meža koku sugu atlants un Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšanas un novērtēšanas programma (MAES)),

| — | ņemot vērā IPBES un IPCC līdzsponsorētā darbsemināra 2021. gada 10. jūnija ziņojumu par biodaudzveidību un klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPBES un IPCC līdzsponsorētā darbsemināra 2021. gada 10. jūnija ziņojumu par biodaudzveidību un klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0225/2022),

| A. | tā kā ES ir noteikusi saistošus mērķus līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % un vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti (11); tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), tostarp 15. IAM, kas ir aizsargāt, atjaunot un veicināt sauszemes ekosistēmu ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, apkarot pārtuksnešošanos un novērst zemes degradāciju, veicināt tās atjaunošanu un apstādināt bioloģiskās daudzveidības izzušanu, kā arī apņēmusies īstenot Parīzes nolīgumu un ANO 2021. gada konferencē par klimata pārmaiņām (COP 26) dotos solījumus; tā kā mežiem un meža resursu nozarēm un pakalpojumiem, kā arī īpašniekiem un strādājošajiem būs liela un neaizstājama nozīme IAM un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā, savukārt meža ekosistēmas un to oglekļa krātuves ir būtiskas klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem, jo tās absorbē un uzglabā apmēram 10 % no Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisijām (12) un nodrošina lielu bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir noteikusi saistošus mērķus līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % un vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti (11); tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), tostarp 15. IAM, kas ir aizsargāt, atjaunot un veicināt sauszemes ekosistēmu ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, apkarot pārtuksnešošanos un novērst zemes degradāciju, veicināt tās atjaunošanu un apstādināt bioloģiskās daudzveidības izzušanu, kā arī apņēmusies īstenot Parīzes nolīgumu un ANO 2021. gada konferencē par klimata pārmaiņām (COP 26) dotos solījumus; tā kā mežiem un meža resursu nozarēm un pakalpojumiem, kā arī īpašniekiem un strādājošajiem būs liela un neaizstājama nozīme IAM un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā, savukārt meža ekosistēmas un to oglekļa krātuves ir būtiskas klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem, jo tās absorbē un uzglabā apmēram 10 % no Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisijām (12) un nodrošina lielu bioloģisko daudzveidību;

| B. | tā kā LESD 4. pants paredz dalītu kompetenci un atbildību attiecībā uz mežiem, jo īpaši ES vides politikas ietvaros, taču vienlaikus tajā nav atsauces uz kopēju ES meža politiku, tādējādi meža politika paliek dalībvalstu kompetencē; tā kā, ņemot vērā ES mežu īpašo daudzveidību bioģeogrāfijas, struktūras, lieluma, bioloģiskās daudzveidības, īpašumtiesību modeļu un spēkā esošo rīcībpolitiku ziņā, kad vides, klimata un citas attiecīgās rīcībpolitikas skar mežus, jaunās ES Meža stratēģijas (turpmāk – “stratēģija”) un attiecīgo ES tiesību aktu izstrādē un īstenošanā ir pienācīgi jāpiemēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips; tā kā ar mežu apsaimniekošanu saistītie dati jāpielāgo valsts un reģionālā līmenī, izmantojot augšupēju pieeju; tā kā ir vajadzīga turpmāka ES līmeņa koordinēšana, lai labāk sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus un varētu precīzāk aprēķināt potenciālos emisiju samazinājumus un mežu izmantošanas ierobežojumus, ņemot vērā mežu nozīmīgo lomu Eiropas klimata mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā LESD 4. pants paredz dalītu kompetenci un atbildību attiecībā uz mežiem, jo īpaši ES vides politikas ietvaros, taču vienlaikus tajā nav atsauces uz kopēju ES meža politiku, tādējādi meža politika paliek dalībvalstu kompetencē; tā kā, ņemot vērā ES mežu īpašo daudzveidību bioģeogrāfijas, struktūras, lieluma, bioloģiskās daudzveidības, īpašumtiesību modeļu un spēkā esošo rīcībpolitiku ziņā, kad vides, klimata un citas attiecīgās rīcībpolitikas skar mežus, jaunās ES Meža stratēģijas (turpmāk – “stratēģija”) un attiecīgo ES tiesību aktu izstrādē un īstenošanā ir pienācīgi jāpiemēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips; tā kā ar mežu apsaimniekošanu saistītie dati jāpielāgo valsts un reģionālā līmenī, izmantojot augšupēju pieeju; tā kā ir vajadzīga turpmāka ES līmeņa koordinēšana, lai labāk sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus un varētu precīzāk aprēķināt potenciālos emisiju samazinājumus un mežu izmantošanas ierobežojumus, ņemot vērā mežu nozīmīgo lomu Eiropas klimata mērķu sasniegšanā;

| C. | tā kā Eiropas zaļā kursa principam kā transversālai pieejai klimata un vides problēmu risināšanai, nodrošinot dabas un bioloģiskās daudzveidības pienācīgu aizsardzību tādā veidā, kas rada ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas resursu ziņā efektīvā, aprites un konkurētspējīgā ekonomikā planētas iespēju robežās, būtu jāvirza stratēģijas īstenošana, pārvaldot kompromisus, radot sinerģijas un rodot pareizo līdzsvaru starp mežu daudzajām funkcijām, tostarp sociālekonomiskajām, vides un klimata funkcijām; tā kā “ekosistēma” ir fiziska vide, ko veido dzīvas un nedzīvas sastāvdaļas, kas savstarpēji mijiedarbojas; tā kā no šīs mijiedarbības ekosistēmas rada ieguvumu plūsmu cilvēkiem un ekonomikai, ko sauc par “ekosistēmu pakalpojumiem”; tā kā klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības un ar to saistīto ekosistēmu pakalpojumu zudums rada sistēmiskus draudus sabiedrībai; tā kā meži sniedz plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu, piemēram, nodrošina koksni, ar koksni nesaistītus produktus un pārtiku, piesaista oglekli, nodrošina bioloģisko daudzveidību, tīru gaisu un ūdeni, sniedz ieguvumus vietējam klimatam un aizsargā pret tādiem dabas apdraudējumiem kā lavīnas, plūdi, sausums un iežu nogruvumi, kā arī nodrošina rekreācijas, kultūras un vēsturisko vērtību; tā kā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas mērķis ir nodrošināt dažādu ekosistēmu pakalpojumu līdzsvarotu sniegšanu un atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās centienus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas zaļā kursa principam kā transversālai pieejai klimata un vides problēmu risināšanai, nodrošinot dabas un bioloģiskās daudzveidības pienācīgu aizsardzību tādā veidā, kas rada ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas resursu ziņā efektīvā, aprites un konkurētspējīgā ekonomikā planētas iespēju robežās, būtu jāvirza stratēģijas īstenošana, pārvaldot kompromisus, radot sinerģijas un rodot pareizo līdzsvaru starp mežu daudzajām funkcijām, tostarp sociālekonomiskajām, vides un klimata funkcijām; tā kā “ekosistēma” ir fiziska vide, ko veido dzīvas un nedzīvas sastāvdaļas, kas savstarpēji mijiedarbojas; tā kā no šīs mijiedarbības ekosistēmas rada ieguvumu plūsmu cilvēkiem un ekonomikai, ko sauc par “ekosistēmu pakalpojumiem”; tā kā klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības un ar to saistīto ekosistēmu pakalpojumu zudums rada sistēmiskus draudus sabiedrībai; tā kā meži sniedz plašu ekosistēmu pakalpojumu klāstu, piemēram, nodrošina koksni, ar koksni nesaistītus produktus un pārtiku, piesaista oglekli, nodrošina bioloģisko daudzveidību, tīru gaisu un ūdeni, sniedz ieguvumus vietējam klimatam un aizsargā pret tādiem dabas apdraudējumiem kā lavīnas, plūdi, sausums un iežu nogruvumi, kā arī nodrošina rekreācijas, kultūras un vēsturisko vērtību; tā kā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas mērķis ir nodrošināt dažādu ekosistēmu pakalpojumu līdzsvarotu sniegšanu un atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās centienus;

| D. | tā kā koksnes produkti veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, uzglabājot oglekli un aizstājot produktus ar lielu oglekļa pēdu, tostarp būvniecības un iepakojuma materiālus, tekstilizstrādājumus, ķīmiskās vielas un kurināmos; tā kā koksnes produkti ir atjaunojami un lielā mērā reciklējami, un tādējādi tiem piemīt milzīgs potenciāls atbalstīt aprites bioekonomiku; tā kā tas padara mežsaimniecības nozari un meža resursu nozares par zaļās ekonomikas galvenajām nozarēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā koksnes produkti veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, uzglabājot oglekli un aizstājot produktus ar lielu oglekļa pēdu, tostarp būvniecības un iepakojuma materiālus, tekstilizstrādājumus, ķīmiskās vielas un kurināmos; tā kā koksnes produkti ir atjaunojami un lielā mērā reciklējami, un tādējādi tiem piemīt milzīgs potenciāls atbalstīt aprites bioekonomiku; tā kā tas padara mežsaimniecības nozari un meža resursu nozares par zaļās ekonomikas galvenajām nozarēm;

| E. | tā kā patlaban tiek pārskatīta pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un mērķis klimata politiku saskaņot ar Parīzes nolīgumu, Atjaunojamo energoresursu direktīvu un Regulu par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā (13); tā kā Komisija ir ierosinājusi regulu par neatmežojošiem produktiem; tā kā, ņemot vērā Eiropas daudzfunkcionālu mežu koncepciju, minētajām iniciatīvām jābūt saskaņotām ar augsta līmeņa politiskajiem mērķiem, ko paredz zaļais kurss, Bioekonomikas rīcības plāns, Aprites ekonomikas stratēģija, Meža stratēģija, Biodaudzveidības stratēģija un Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā patlaban tiek pārskatīta pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un mērķis klimata politiku saskaņot ar Parīzes nolīgumu, Atjaunojamo energoresursu direktīvu un Regulu par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā (13); tā kā Komisija ir ierosinājusi regulu par neatmežojošiem produktiem; tā kā, ņemot vērā Eiropas daudzfunkcionālu mežu koncepciju, minētajām iniciatīvām jābūt saskaņotām ar augsta līmeņa politiskajiem mērķiem, ko paredz zaļais kurss, Bioekonomikas rīcības plāns, Aprites ekonomikas stratēģija, Meža stratēģija, Biodaudzveidības stratēģija un Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem;

| F. | tā kā meža īpašumtiesības Eiropā atšķiras gan lieluma, gan arī īpašumtiesību struktūras ziņā, radot lielu apsaimniekošanas modeļu dažādību; tā kā aptuveni 60 % ES mežu pieder 16 miljoniem privāto mežu īpašnieku (14), un no tiem ievērojama daļa ir mazie īpašnieki (15), bet uz aptuveni 40 % ES mežu attiecas dažādas valsts īpašumtiesību formas; tā kā nelielam skaitam mežu īpašnieku pieder ievērojama daļa no kopējās mežu platības, un dažiem no tiem pieder galvenie ES kokapstrādes uzņēmumi; tā kā, pirms ķerties pie sankciju piemērošanas, šo īpašnieku iesaistei, atbalstam un iedrošināšanai, izmantojot visaptverošu politiku un tiesisko regulējumu, kas nodrošina juridisku noteiktību un ir balstīts uz viņu īpašumtiesību atzīšanu, viņu kā apsaimniekotāju pieredzi, mežu apsaimniekošanā gūto ieņēmumu nozīmi un īpašiem uzdevumiem, būs liela nozīme stratēģijas mērķu sasniegšanā, tostarp klimata un citu ekosistēmu pakalpojumu nodrošināšanā; tā kā šai sakarā ir svarīgi nodrošināt, ka šis regulējums ir skaidrs un pārredzams, un izvairīties no pārmērīga administratīvā sloga visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā meža īpašumtiesības Eiropā atšķiras gan lieluma, gan arī īpašumtiesību struktūras ziņā, radot lielu apsaimniekošanas modeļu dažādību; tā kā aptuveni 60 % ES mežu pieder 16 miljoniem privāto mežu īpašnieku (14), un no tiem ievērojama daļa ir mazie īpašnieki (15), bet uz aptuveni 40 % ES mežu attiecas dažādas valsts īpašumtiesību formas; tā kā nelielam skaitam mežu īpašnieku pieder ievērojama daļa no kopējās mežu platības, un dažiem no tiem pieder galvenie ES kokapstrādes uzņēmumi; tā kā, pirms ķerties pie sankciju piemērošanas, šo īpašnieku iesaistei, atbalstam un iedrošināšanai, izmantojot visaptverošu politiku un tiesisko regulējumu, kas nodrošina juridisku noteiktību un ir balstīts uz viņu īpašumtiesību atzīšanu, viņu kā apsaimniekotāju pieredzi, mežu apsaimniekošanā gūto ieņēmumu nozīmi un īpašiem uzdevumiem, būs liela nozīme stratēģijas mērķu sasniegšanā, tostarp klimata un citu ekosistēmu pakalpojumu nodrošināšanā; tā kā šai sakarā ir svarīgi nodrošināt, ka šis regulējums ir skaidrs un pārredzams, un izvairīties no pārmērīga administratīvā sloga visām iesaistītajām pusēm;

| G. | tā kā ES atrodas aptuveni 5 % no pasaules kopējās mežu platības, un meži veido 43 % no ES sauszemes teritorijas, kas ir nedaudz vairāk par lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības īpatsvaru, un tajos atrodas 80 % no tās sauszemes bioloģiskās daudzveidības (16); tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras ziņojumu “Vide Eiropā – stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu” (17) Eiropā ir ievērojami samazinājusies bioloģiskā daudzveidība; tā kā gandrīz 23 % Eiropas mežu atrodas Natura 2000 teritorijās, un dažās dalībvalstīs šis rādītājs pārsniedz 50 %; tā kā gandrīz puse dabisko dzīvotņu Natura 2000 teritorijās ir meži; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES atrodas aptuveni 5 % no pasaules kopējās mežu platības, un meži veido 43 % no ES sauszemes teritorijas, kas ir nedaudz vairāk par lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības īpatsvaru, un tajos atrodas 80 % no tās sauszemes bioloģiskās daudzveidības (16); tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras ziņojumu “Vide Eiropā – stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu” (17) Eiropā ir ievērojami samazinājusies bioloģiskā daudzveidība; tā kā gandrīz 23 % Eiropas mežu atrodas Natura 2000 teritorijās, un dažās dalībvalstīs šis rādītājs pārsniedz 50 %; tā kā gandrīz puse dabisko dzīvotņu Natura 2000 teritorijās ir meži;

| H. | tā kā atbilstīgi jaunākajiem datiem, kas iegūti saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu, dzīvotņu parametru stāvoklis liecina par to, ka tikai 49 % meža biotopu ir labā stāvoklī (18), savukārt 29,6 % biotopu stāvoklis nav zināms un 21,1 % biotopu ir sliktā stāvoklī, un tie ir jāuzlabo; tā kā koncentrēšanās tikai uz apkopotiem datiem varētu būt nepietiekama, lai identificētu un pievērstos svarīgākajai informācijai par vissteidzamāk risināmajiem jautājumiem, un tāpēc ir nepieciešams iepazīties ar konkrētākiem rādītājiem par stāvokļa un dažādu radīto spiedienu tendencēm un nodrošināt trūkstošo datu pieejamību nākotnē; tā kā šie rādītāji nepamato vispārēju negatīvu novērtējumu par ES mežu stāvokli, bet gan liecina par pozitīvām un negatīvām tendencēm (19), uz kurām ir jāreaģē niansēti un atbilstīgi konkrētām situācijām; tā kā meži kļūst arvien neaizsargātāki pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši mežu ugunsgrēku skaita palielināšanās dēļ; tā kā joprojām liela problēma ir skaitliski noteikt šādu traucējumu ietekmi uz mežu noturību un produktivitāti plašā mērogā; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbilstīgi jaunākajiem datiem, kas iegūti saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu, dzīvotņu parametru stāvoklis liecina par to, ka tikai 49 % meža biotopu ir labā stāvoklī (18), savukārt 29,6 % biotopu stāvoklis nav zināms un 21,1 % biotopu ir sliktā stāvoklī, un tie ir jāuzlabo; tā kā koncentrēšanās tikai uz apkopotiem datiem varētu būt nepietiekama, lai identificētu un pievērstos svarīgākajai informācijai par vissteidzamāk risināmajiem jautājumiem, un tāpēc ir nepieciešams iepazīties ar konkrētākiem rādītājiem par stāvokļa un dažādu radīto spiedienu tendencēm un nodrošināt trūkstošo datu pieejamību nākotnē; tā kā šie rādītāji nepamato vispārēju negatīvu novērtējumu par ES mežu stāvokli, bet gan liecina par pozitīvām un negatīvām tendencēm (19), uz kurām ir jāreaģē niansēti un atbilstīgi konkrētām situācijām; tā kā meži kļūst arvien neaizsargātāki pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši mežu ugunsgrēku skaita palielināšanās dēļ; tā kā joprojām liela problēma ir skaitliski noteikt šādu traucējumu ietekmi uz mežu noturību un produktivitāti plašā mērogā;

| I. | tā kā lielāka izpratne par iespējamiem klimata izraisītiem dabiskiem traucējumiem Eiropas mežos būtu jāizmanto kā pamats norādījumiem par meža apsaimniekošanu un pielāgošanās politikai, kuras mērķis ir mazināt šo neaizsargātību; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielāka izpratne par iespējamiem klimata izraisītiem dabiskiem traucējumiem Eiropas mežos būtu jāizmanto kā pamats norādījumiem par meža apsaimniekošanu un pielāgošanās politikai, kuras mērķis ir mazināt šo neaizsargātību;

| J. | tā kā pārredzamu un uzticamu augstas kvalitātes datu vākšana un uzturēšana, zināšanu un paraugprakses apmaiņa, kā arī pienācīgi finansēta un labi koordinēta pētniecība ir ļoti svarīga, lai arvien sarežģītākos apstākļos risinātu problēmas un rastu iespējas un nodrošinātu mežu daudzās funkcijas, tostarp dažādos ieguvumus, ko sniedz meža resursu nozaru produkti; tā kā ES līmenī pieejamie dati par mežiem ir nepilnīgi un atšķirīgas kvalitātes, tāpēc ES un dalībvalstīm ir grūti koordinēt meža apsaimniekošanu un saglabāšanu; tā kā jo īpaši ir labāk jāuzrauga meža ekosistēmas stāvoklis, kā arī mežsaimniecības pasākumu ietekme uz bioloģisko daudzveidību un klimatu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārredzamu un uzticamu augstas kvalitātes datu vākšana un uzturēšana, zināšanu un paraugprakses apmaiņa, kā arī pienācīgi finansēta un labi koordinēta pētniecība ir ļoti svarīga, lai arvien sarežģītākos apstākļos risinātu problēmas un rastu iespējas un nodrošinātu mežu daudzās funkcijas, tostarp dažādos ieguvumus, ko sniedz meža resursu nozaru produkti; tā kā ES līmenī pieejamie dati par mežiem ir nepilnīgi un atšķirīgas kvalitātes, tāpēc ES un dalībvalstīm ir grūti koordinēt meža apsaimniekošanu un saglabāšanu; tā kā jo īpaši ir labāk jāuzrauga meža ekosistēmas stāvoklis, kā arī mežsaimniecības pasākumu ietekme uz bioloģisko daudzveidību un klimatu;

| K. | tā kā starptautiskā līmenī ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir galvenais forums starptautiski saskaņotu definīciju izstrādei mežu un mežsaimniecības jomā; tā kā FAO vāc un sniedz datus par mežiem un mežsaimniecību; tā kā Komisija un dalībvalstis piedalās FAO darbā; |
| --- | --- |

K.

tā kā starptautiskā līmenī ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir galvenais forums starptautiski saskaņotu definīciju izstrādei mežu un mežsaimniecības jomā; tā kā FAO vāc un sniedz datus par mežiem un mežsaimniecību; tā kā Komisija un dalībvalstis piedalās FAO darbā;

| L. | tā kā dažādu meža ekosistēmu pakalpojumu sniegšana, izmantojot mežsaimniecības un meža resursu nozari, ir svarīgs ienākumu un nodarbinātības pīlārs, jo īpaši lauku apvidos, kā arī pilsētu teritorijās, izmantojot šādus pakalpojumus pakārtotā tirgū; tā kā, īstenojot stratēģiju, pienācīga uzmanība būtu jāpievērš ienākumu un nodarbinātības attīstībai, kā arī nodarbinātības pievilcībai nozarē, nodrošinot kvalitatīvas darbvietas, sociālo aizsardzību, veselības un drošības standartus, prasmju nepārtrauktu pilnveidi, partnerības, kurās iesaistītas ieinteresētās personas, un atbilstīgas apmācības iespējas vadītājiem un darba ņēmējiem; tā kā 2000.–2015. gadā nodarbinātība Eiropas mežsaimniecībā samazinājās par trešdaļu – galvenokārt tāpēc, ka palielinājās mehanizācija koksnes un papīra rūpniecībā (20); tā kā uzlabots mežsaimniecības tehnikas dizains var stiprināt strādājošo aizsardzību un mazināt ietekmi uz augsni un ūdeni; tā kā mežizstrāde un kokrūpniecība ierindojas starp bīstamākajām rūpniecības nozarēm un tajās ir augsts nelaimes gadījumu darbā, arodslimību un priekšlaicīgas pensionēšanās līmenis; |
| --- | --- |

L.

tā kā dažādu meža ekosistēmu pakalpojumu sniegšana, izmantojot mežsaimniecības un meža resursu nozari, ir svarīgs ienākumu un nodarbinātības pīlārs, jo īpaši lauku apvidos, kā arī pilsētu teritorijās, izmantojot šādus pakalpojumus pakārtotā tirgū; tā kā, īstenojot stratēģiju, pienācīga uzmanība būtu jāpievērš ienākumu un nodarbinātības attīstībai, kā arī nodarbinātības pievilcībai nozarē, nodrošinot kvalitatīvas darbvietas, sociālo aizsardzību, veselības un drošības standartus, prasmju nepārtrauktu pilnveidi, partnerības, kurās iesaistītas ieinteresētās personas, un atbilstīgas apmācības iespējas vadītājiem un darba ņēmējiem; tā kā 2000.–2015. gadā nodarbinātība Eiropas mežsaimniecībā samazinājās par trešdaļu – galvenokārt tāpēc, ka palielinājās mehanizācija koksnes un papīra rūpniecībā (20); tā kā uzlabots mežsaimniecības tehnikas dizains var stiprināt strādājošo aizsardzību un mazināt ietekmi uz augsni un ūdeni; tā kā mežizstrāde un kokrūpniecība ierindojas starp bīstamākajām rūpniecības nozarēm un tajās ir augsts nelaimes gadījumu darbā, arodslimību un priekšlaicīgas pensionēšanās līmenis;

| M. | tā kā Eiropas mežu platība un biomasas apjoms palielinās (21) pretēji satraucošajām atmežošanas tendencēm pasaulē; tā kā ES var būt nozīmīga loma globālās atmežošanas problēmu risināšanā, un tas uzsvērts Komisijas priekšlikumā regulai par neatmežojošiem produktiem; tā kā papildus importa regulēšanai Eiropas meža stratēģija, kas nosaka paraugpraksi ekonomiski dzīvotspējīgai un ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai, varētu veicināt mežu apsaimniekošanas uzlabošanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas mežu platība un biomasas apjoms palielinās (21) pretēji satraucošajām atmežošanas tendencēm pasaulē; tā kā ES var būt nozīmīga loma globālās atmežošanas problēmu risināšanā, un tas uzsvērts Komisijas priekšlikumā regulai par neatmežojošiem produktiem; tā kā papildus importa regulēšanai Eiropas meža stratēģija, kas nosaka paraugpraksi ekonomiski dzīvotspējīgai un ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai, varētu veicināt mežu apsaimniekošanas uzlabošanu visā pasaulē;

| N. | tā kā patlaban ir ieviestas globālas brīvprātīgas sertifikācijas sistēmas ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai; tā kā sertifikācijas sistēmas ir būtisks instruments, lai izpildītu ES Regulas par kokmateriāliem un koka izstrādājumiem (22) prasības attiecībā uz likumības pārbaudēm (23); |
| --- | --- |

N.

tā kā patlaban ir ieviestas globālas brīvprātīgas sertifikācijas sistēmas ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai; tā kā sertifikācijas sistēmas ir būtisks instruments, lai izpildītu ES Regulas par kokmateriāliem un koka izstrādājumiem (22) prasības attiecībā uz likumības pārbaudēm (23);

| O. | tā kā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas procesam Eiropā būtu jānodrošina, ka tiek panākts pareizs līdzsvars starp trim ilgtspējas pīlāriem, proti, vides aizsardzību, sociālo attīstību un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

O.

tā kā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas procesam Eiropā būtu jānodrošina, ka tiek panākts pareizs līdzsvars starp trim ilgtspējas pīlāriem, proti, vides aizsardzību, sociālo attīstību un ekonomisko attīstību;

| P. | tā kā kritēriji un rādītāji, ko ES parasti izmanto, lai definētu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, ir balstīti uz Eiropas mēroga sadarbību Forest Europe procesa ietvaros, kuru parakstījušas visas dalībvalstis un Komisija; tā kā saskaņā ar savu pastāvīgo darba programmu Forest Europe ir uzsākusi ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas definīcijas atkārtotu izvērtēšanu; tā kā Forest Europe vāc un sniedz informāciju par mežu un mežsaimniecības stāvokli un tendencēm, pamatojoties uz ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem; tā kā ir jānodrošina, ka rādītāji un robežvērtības ir balstītas uz pierādījumiem, un šajā sakarā cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm; tā kā jauni pārredzami rādītāji un robežvērtības varētu uzlabot nozares ilgtspēju, ņemot vērā tās nozīmi vidisko, ekonomisko un sociālo vērtību ziņā; tā kā būs skaidri jādefinē meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, rādītājiem un robežvērtībām, kas saistītas ar ekosistēmu veselību, bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām, lai tā kļūtu par detalizētāku un noderīgāku pārbaudes instrumentu, ar ko nosaka un salīdzina dažādas apsaimniekošanas pieejas, to ietekmi un Eiropas mežu vispārējo stāvokli un saglabāšanu; tā kā ilgtspējīga mežu apsaimniekošana būtu jāapvieno ar mežu daudzfunkcionālās nozīmes veicināšanu, lai nodrošinātu, ka tā pilnībā atbilst mežu daudzveidībai un katra reģiona īpatnībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā kritēriji un rādītāji, ko ES parasti izmanto, lai definētu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, ir balstīti uz Eiropas mēroga sadarbību Forest Europe procesa ietvaros, kuru parakstījušas visas dalībvalstis un Komisija; tā kā saskaņā ar savu pastāvīgo darba programmu Forest Europe ir uzsākusi ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas definīcijas atkārtotu izvērtēšanu; tā kā Forest Europe vāc un sniedz informāciju par mežu un mežsaimniecības stāvokli un tendencēm, pamatojoties uz ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem; tā kā ir jānodrošina, ka rādītāji un robežvērtības ir balstītas uz pierādījumiem, un šajā sakarā cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm; tā kā jauni pārredzami rādītāji un robežvērtības varētu uzlabot nozares ilgtspēju, ņemot vērā tās nozīmi vidisko, ekonomisko un sociālo vērtību ziņā; tā kā būs skaidri jādefinē meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz kritērijiem, rādītājiem un robežvērtībām, kas saistītas ar ekosistēmu veselību, bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām, lai tā kļūtu par detalizētāku un noderīgāku pārbaudes instrumentu, ar ko nosaka un salīdzina dažādas apsaimniekošanas pieejas, to ietekmi un Eiropas mežu vispārējo stāvokli un saglabāšanu; tā kā ilgtspējīga mežu apsaimniekošana būtu jāapvieno ar mežu daudzfunkcionālās nozīmes veicināšanu, lai nodrošinātu, ka tā pilnībā atbilst mežu daudzveidībai un katra reģiona īpatnībām;

| Q. | tā kā agromežsaimniecība, ko definē kā zemes izmantošanas sistēmas, kurās vienā un tajā pašā zemes vienībā notiek koku audzēšana un lauksaimnieciskā darbība, ir zemes apsaimniekošanas sistēmu kopums, kas var veicināt vispārējo produktivitāti, nodrošināt vairāk biomasas, uzturēt un atjaunot augsnes, novērst pārtuksnešošanos un sniegt vairākus vērtīgus ekosistēmas pakalpojumus; tā kā ES ir divi galvenie agromežsaimniecības veidi, proti, meža ganību agromežsaimniecība (dzīvnieku ganības vai lopbarība, kas iegūta zem kokiem) un meža aramzemes agromežsaimniecība (kultūraugus audzē zem kokiem un rindstarpu atstatums pieļauj traktoru satiksmi); tā kā lielākā daļa esošo ES agromežsaimniecības sistēmu ir meža ganību sistēmas un agromežsaimniecības paplašināšana var dot daudzus ieguvumus, ņemot vērā ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā agromežsaimniecība, ko definē kā zemes izmantošanas sistēmas, kurās vienā un tajā pašā zemes vienībā notiek koku audzēšana un lauksaimnieciskā darbība, ir zemes apsaimniekošanas sistēmu kopums, kas var veicināt vispārējo produktivitāti, nodrošināt vairāk biomasas, uzturēt un atjaunot augsnes, novērst pārtuksnešošanos un sniegt vairākus vērtīgus ekosistēmas pakalpojumus; tā kā ES ir divi galvenie agromežsaimniecības veidi, proti, meža ganību agromežsaimniecība (dzīvnieku ganības vai lopbarība, kas iegūta zem kokiem) un meža aramzemes agromežsaimniecība (kultūraugus audzē zem kokiem un rindstarpu atstatums pieļauj traktoru satiksmi); tā kā lielākā daļa esošo ES agromežsaimniecības sistēmu ir meža ganību sistēmas un agromežsaimniecības paplašināšana var dot daudzus ieguvumus, ņemot vērā ietekmi uz vidi;

| R. | tā kā ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķis ir “definēt, kartēt, monitorēt un stingri aizsargāt visus atlikušos ES pirmatnējos un senos mežus”; tā kā mežu, tostarp visu atlikušo ES pirmatnējo un seno mežu, aizsardzība ir izšķiroša bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un klimata pārmaiņu mazināšanai; tā kā saskaņā ar Kopīgā pētniecības centra 2021. gada ziņojumu (24) ir atlikuši tikai 4,9 miljoni hektāru Eiropas pirmatnējo un seno mežu, kas veido tikai 3 % no ES kopējās meža platības un 1,2 % no ES sauszemes teritorijas; tā kā pirmatnējiem un seniem mežiem ir būtiska nozīme bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; tā kā tie bieži vien ir bioloģiski ļoti daudzveidīgi salīdzinājumā ar citiem mežiem tajā pašā ekoloģiskajā reģionā, tajos ir daudz sugu un specializēta flora un fauna; tā kā pirmatnējie un senie meži nodrošina arī plašu citu būtisku ekosistēmu pakalpojumu klāstu; tā kā pienācīgai politikas izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai ir vajadzīga pirmatnējo un seno mežu operatīvā definīcija; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķis ir “definēt, kartēt, monitorēt un stingri aizsargāt visus atlikušos ES pirmatnējos un senos mežus”; tā kā mežu, tostarp visu atlikušo ES pirmatnējo un seno mežu, aizsardzība ir izšķiroša bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un klimata pārmaiņu mazināšanai; tā kā saskaņā ar Kopīgā pētniecības centra 2021. gada ziņojumu (24) ir atlikuši tikai 4,9 miljoni hektāru Eiropas pirmatnējo un seno mežu, kas veido tikai 3 % no ES kopējās meža platības un 1,2 % no ES sauszemes teritorijas; tā kā pirmatnējiem un seniem mežiem ir būtiska nozīme bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; tā kā tie bieži vien ir bioloģiski ļoti daudzveidīgi salīdzinājumā ar citiem mežiem tajā pašā ekoloģiskajā reģionā, tajos ir daudz sugu un specializēta flora un fauna; tā kā pirmatnējie un senie meži nodrošina arī plašu citu būtisku ekosistēmu pakalpojumu klāstu; tā kā pienācīgai politikas izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai ir vajadzīga pirmatnējo un seno mežu operatīvā definīcija;

| S. | tā kā Integrētais tīkls ir dažādu Eiropas valstu pārstāvju platforma, ko ierosināja vairāku dalībvalstu valdības un atbalstīja Komisijas Mežsaimniecības pastāvīga komiteja, un tā sniedz zinātniskas konsultācijas un līdz šim ir būtiski veicinājusi risinājumu noteikšanu, lai mežu ilgtspējīgā apsaimniekošanā integrētu dabas aizsardzību; tā kā platformas darbam ir bijusi svarīga nozīme pieredzes un paraugprakses apmaiņā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Integrētais tīkls ir dažādu Eiropas valstu pārstāvju platforma, ko ierosināja vairāku dalībvalstu valdības un atbalstīja Komisijas Mežsaimniecības pastāvīga komiteja, un tā sniedz zinātniskas konsultācijas un līdz šim ir būtiski veicinājusi risinājumu noteikšanu, lai mežu ilgtspējīgā apsaimniekošanā integrētu dabas aizsardzību; tā kā platformas darbam ir bijusi svarīga nozīme pieredzes un paraugprakses apmaiņā;

| T. | tā kā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansētajā projektā “Alterfor” tika apsvērta iespēja optimizēt patlaban izmantotās meža apsaimniekošanas metodes un piedāvāti alternatīvi meža apsaimniekošanas modeļi, attiecībā uz katru alternatīvu norādot tās iespējas un problēmas; |
| --- | --- |

T.

tā kā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansētajā projektā “Alterfor” tika apsvērta iespēja optimizēt patlaban izmantotās meža apsaimniekošanas metodes un piedāvāti alternatīvi meža apsaimniekošanas modeļi, attiecībā uz katru alternatīvu norādot tās iespējas un problēmas;

| U. | tā kā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansētā projekta “Sincere” ietvaros ir izstrādāta jauna politika un jauni darījumdarbības modeļi, apvienojot zināšanas un pieredzi no prakses, zinātnes un politikas visā Eiropā un ārpus tās robežām, ar mērķi izpētīt jaunus veidus, kā uzlabot meža ekosistēmu pakalpojumus tā, lai tie sniegtu labumu meža īpašniekiem, kā arī kalpotu plašām sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

U.

tā kā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansētā projekta “Sincere” ietvaros ir izstrādāta jauna politika un jauni darījumdarbības modeļi, apvienojot zināšanas un pieredzi no prakses, zinātnes un politikas visā Eiropā un ārpus tās robežām, ar mērķi izpētīt jaunus veidus, kā uzlabot meža ekosistēmu pakalpojumus tā, lai tie sniegtu labumu meža īpašniekiem, kā arī kalpotu plašām sabiedrības vajadzībām;

| V. | tā kā karš Ukrainā būtiski ietekmēs kokmateriālu, jo īpaši bērza koksnes, importu, jo Krievija saražo 80 % no pasaules kopējā ražošanas apjoma šajā ziņā, kā arī Eiropas kokapstrādes rūpniecību un pārstrādāto produktu eksportu; tā kā Krievijai noteiktās likumīgās sankcijas aktualizē jautājumu par ES atkarību no kokmateriālu importa no Krievijas; tā kā ES apmēram 80 % no tās kokmateriālu pieprasījuma nodrošina ar iekšzemē iegūtiem kokmateriāliem un imports no Krievijas veido tikai apmēram 2 % no kopējā patēriņa; tā kā Somija un Zviedrija ir ES lielākās neapstrādātu apaļkoku importētājas no Krievijas un tās ietekmēs tirdzniecības aizliegumi (25); |
| --- | --- |

V.

tā kā karš Ukrainā būtiski ietekmēs kokmateriālu, jo īpaši bērza koksnes, importu, jo Krievija saražo 80 % no pasaules kopējā ražošanas apjoma šajā ziņā, kā arī Eiropas kokapstrādes rūpniecību un pārstrādāto produktu eksportu; tā kā Krievijai noteiktās likumīgās sankcijas aktualizē jautājumu par ES atkarību no kokmateriālu importa no Krievijas; tā kā ES apmēram 80 % no tās kokmateriālu pieprasījuma nodrošina ar iekšzemē iegūtiem kokmateriāliem un imports no Krievijas veido tikai apmēram 2 % no kopējā patēriņa; tā kā Somija un Zviedrija ir ES lielākās neapstrādātu apaļkoku importētājas no Krievijas un tās ietekmēs tirdzniecības aizliegumi (25);

| W. | tā kā nelikumīga mežizstrāde, tostarp mežizstrāde aizsargājamās teritorijās, piemēram, Natura 2000 teritorijās, vairākās dalībvalstīs ir joprojām pastāvoša un neatrisināta problēma; |
| --- | --- |

W.

tā kā nelikumīga mežizstrāde, tostarp mežizstrāde aizsargājamās teritorijās, piemēram, Natura 2000 teritorijās, vairākās dalībvalstīs ir joprojām pastāvoša un neatrisināta problēma;

| X. | tā kā meži ir būtiski cilvēku fiziskajai un garīgajai veselībai un labjutībai un virza pāreju uz ekonomiku bez fosilā kurināmā, un tiem ir svarīga loma vietējo kopienu dzīvē, jo īpaši lauku apvidos, kur tie sniedz būtisku devumu vietējo iedzīvotāju iztikas līdzekļu nodrošināšanā, |
| --- | --- |

X.

tā kā meži ir būtiski cilvēku fiziskajai un garīgajai veselībai un labjutībai un virza pāreju uz ekonomiku bez fosilā kurināmā, un tiem ir svarīga loma vietējo kopienu dzīvē, jo īpaši lauku apvidos, kur tie sniedz būtisku devumu vietējo iedzīvotāju iztikas līdzekļu nodrošināšanā,

1.

atzinīgi vērtē jauno ES Meža stratēģiju un tās mērķi palielināt daudzfunkcionālu mežu līdzsvarotu ieguldījumu zaļā kursa mērķu un ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz ilgtspējīgas zaļās izaugsmes un zaļo darbavietu radīšanu, oglekļa emisiju ziņā neitrālas, vidiski ilgtspējīgas un pilnībā apritīgas ekonomikas izveidi planētas iespēju robežās un klimatneitralitātes panākšanu vēlākais līdz 2050. gadam; uzsver, cik būtiska ir stabila un zinātniski pamatota stratēģija, kurā integrēti un līdzsvaroti ņemti vērā ilgtspējas vidiskie, sociālie un ekonomiskie aspekti, ņemot vērā to, ka meži ne tikai veicina klimata un biodaudzveidības mērķu sasniegšanu, tostarp aizsargājot augsni un ūdeni, bet arī sniedz ekonomiskas un sociālas priekšrocības un plašu pakalpojumu klāstu, sākot no iztikas līdzekļiem līdz atpūtai;

2.

pauž nožēlu, ka jaunā ES Meža stratēģija netika atbilstīgi izstrādāta kopā ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām un ka pienācīgi netika ņemta vērā likumdevēju nostāja; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību saistībā ar jaunās ES Meža stratēģijas 2030. gadam īstenošanu;

3.

atzīst, ka saskaņā ar ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un lai uzlabotu meža ekosistēmu kvalitāti un daudzveidību, veselīgu un noturīgu mežu uzturēšana, aizsardzība, stiprināšana, atjaunošana un ilgtspējīga izmantošana ir ES Meža stratēģijas un visu mežsaimniecības un mežsaimniecības vērtību ķēdes dalībnieku pamatmērķi, izmantojot koksni kā daudzpusīgu, atjaunojamu izejvielu, lai palielinātu ES pašpietiekamību; turklāt norāda, ka šie mērķi atbilst sabiedrības gaidām un prasībām, kā arī ES iedzīvotāju svarīgākajām prioritātēm; uzsver, ka dabai tuva mežsaimniecība un mežu ilgtspējīga apsaimniekošana var sniegt līdzīgus vai labākus ekonomiskos ieguvumus, vienlaikus saglabājot un veicinot ekosistēmu integritāti un izturētspēju un palielinot mežu kā oglekļa piesaistītāju un bioloģiskās daudzveidības patvērumu potenciālu, kā arī to devumu bioloģiskās daudzveidības atjaunošanā;

4.

atzīst mežu, to bioloģiskās daudzveidības un to unikālo ekosistēmu būtisko nozīmi, veicinot vides veselību, klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus, tīra gaisa nodrošināšanu un ūdens un augsnes stabilitāti un auglību, vienlaikus nodrošinot daudzveidīgas dzīvotnes un mikroorganismu biotopus daudzām sugām, tādējādi atbalstot bagātīgu bioloģisko daudzveidību; uzsver mežu būtisko nozīmi cilvēku veselībā un labjutībā, tostarp pilsētu un piepilsētu mežu teritoriju nozīmi, kas ir pieejamas tiem, kam visvairāk pietrūkst kontakta ar dabu, kā arī to nozīmi izglītības un tūrisma pakalpojumu sniegšanā; uzsver, ka jāveicina pieeja “Viena veselība”, kas atzīst būtisko saikni starp cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un veselīgu dabu; uzsver, ka pareiza Natura 2000 teritoriju pārvaldība ir būtiska, lai saglabātu un uzlabotu Eiropas bioloģisko daudzveidību, ekosistēmas un to sniegtos pakalpojumus;

5.

uzsver, ka meža ekosistēmas ir svarīgas, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, un palīdzētu sasniegt ES mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; atzīst, ka klimata pārmaiņas dažos apvidos maina mežu augšanas spēju un palielina sausuma, plūdu un ugunsgrēku biežumu un nopietnību, kā arī veicina jaunu kaitēkļu un slimību rašanos, kas ietekmē mežus; norāda, ka neskartām ekosistēmām ir lielākas spējas pārvarēt vides stresorus, tostarp klimata pārmaiņas, nekā degradētām ekosistēmām, jo tām ir raksturīgas īpašības, kas ļauj maksimāli palielināt to pielāgošanās spēju; uzsver, ka klimata pārmaiņām turpmākajos gados būs vēl lielāka negatīva ietekme uz Eiropas mežiem un ka tas jo īpaši skars teritorijas ar monospecifiskām un vienveidīgām mežaudzēm; šai sakarā uzsver vajadzību stiprināt Eiropas mežu noturību, jo īpaši palielinot mežu strukturālo, funkcionālo un sastāva daudzveidību; šai sakarā uzstāj, ka strukturāli bagātiem, jauktiem mežiem, kuriem ir plaša ekoloģiskā amplitūda, ir lielāka noturība un spēja pielāgoties; norāda, ka noteiktos apstākļos stabilā jauktā mežā dabiski var būt ierobežots sugu skaits; uzsver, ka meža zeme ar tās attiecīgajām dzīvo koku un atmirušās koksnes oglekļa krātuvēm ir būtisks faktors, kas palīdz ierobežot globālo sasilšanu, sasniegt ES klimatneitralitātes mērķus un uzlabot bioloģisko daudzveidību; uzskata, ka bioloģiski daudzveidīgu mežu veicināšana ir visefektīvākais nodrošinājums pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības zudumu;

6.

uzsver, ka, neraugoties uz palēninājumu pēdējos gados, ES mežu platība un biomasas apjoms pastāvīgi palielinās (26) pretēji atmežošanas tendencēm pasaulē (27); atzīst visu mežsaimniecības vērtību ķēdes dalībnieku centienus, kuri ir ietekmējuši šo tendenci; pauž bažas par pieaugošo spiedienu uz ES mežiem un to dzīvotnēm, kuru pastiprina klimata pārmaiņu ietekme, un uzsver, ka steidzami jāaizsargā un jāpalielina mežu un ekosistēmu noturība, tostarp veicot pasākumus, lai palielinātu spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un, ja iespējams, mazinātu spiedienu, vienlaikus ņemot vērā meža īpašības; ar bažām norāda, ka ir palielinājusies ES mežu neaizsargātība pret invazīviem kaitēkļiem un patogēniem un ka uzliesmojumi apdraud piesaistīto oglekli (28), bioloģisko daudzveidību un koksnes kvalitāti;

7.

pieprasa, lai dalībvalstis savos tiesību aktos nodrošina saviem mežiem labāko aizsardzību pret piesārņojumu un kaitējumiem; jo īpaši norāda uz aizsardzību pret piesārņojumu, piemēram, ar svina munīciju vai pesticīdiem, un pārmērīgu augsnes saspiešanu tehnikas nepareizas izmantošanas dēļ un uz aizsardzību pret kaitīgu pārlūkošanu medījamo dzīvnieku dēļ vai kaitējumu, ko rada pārāk liela medījamo pārnadžu populācija;

8.

uzsver dalībvalstu mežsaimniecības nozaru īpašās un dažādās iezīmes un uzsver arī, ka ES mežus raksturo dažādi dabīgie apstākļi, piemēram, bioģeogrāfija, lielums, struktūra un bioloģiskā daudzveidība, kā arī īpašumtiesību modeļi, pārvaldības veidi, problēmas un iespējas, un ka lielāko daļu no tiem ir veidojusi gadsimtiem ilga cilvēka iejaukšanās un apsaimniekošana, un tāpēc tie ir kultūras mantojuma veids; atgādina arī, ka pirmatnējie un senie meži ir teritorijas, kas ir attīstījušās ar nelielu cilvēka iejaukšanos un apsaimniekošanu vai bez tās; uzsver, ka, lai nodrošinātu stratēģijas īstenošanu visos mežu veidos un situācijās, dažos gadījumos ir vajadzīgas pielāgotas mežu apsaimniekošanas un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanas pieejas;

9.

atzīst, ka meža apsaimniekošana ir specifiska katrai vietai un ka atšķirīgiem mežu apstākļiem un mežu veidiem var būt vajadzīgas atšķirīgas apsaimniekošanas pieejas, kuru pamatā ir dažādas ekoloģiskās vajadzības un meža īpašības, un ka meža apsaimniekošanā jāņem vērā meža nozares darbinieku, īpašnieku un citu iesaistīto personu tiesības un intereses;

10.

uzsver mežu īpašnieku un mežsaimniecības vērtību ķēdes dalībnieku līdzšinējo devumu centienos līdz 2050. gadam panākt ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku un paaudžu un vēstures zināšanu un pieredzes nozīmi mežsaimniecības un ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā;

11.

atzīst, ka ir sarežģīti novērtēt mežu stāvokli, kā arī datu nevienmērīgo pieejamību, daudzveidību un kvalitāti, un tādēļ uzsver, ka ir vajadzīgs pastāvīgs politisks un zinātnisks dialogs un lielāks finansējums visos līmeņos, sākot ar apspriedēm ar dalībvalstīm un jo īpaši ar mežu apsaimniekotājiem un īpašniekiem, lai uzlabotu datu vākšanu par mežu stāvokli un vajadzības gadījumā arī datu saskaņošanu; uzsver, ka ir jāņem vērā arī finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, jo īpaši, lai agrīnā posmā varētu noteikt resursu ziņā efektīvus meža izmantošanas veidus un ierobežojumus;

12.

uzsver – lai gan stratēģija un tās īstenošana ir vērsta uz ES mežiem, tai jābūt saskaņotai ar darbu, ko Eiropas mērogā veic Forest Europe un starptautiskās organizācijas, piemēram, FAO, kā arī ir jāņem vērā ekspertu grupu viedoklis un dalībvalstu līmenī veiktais darbs; uzsver, ka stratēģijas izstrādē un īstenošanā būtu jāizvairās no darba dublēšanās un administratīvā sloga palielināšanas; tāpat uzskata, ka, ņemot vērā ES stingro apņemšanos aizsargāt bioloģisko daudzveidību un oglekļa piesaistītājus, kā arī veicināt resursu ilgtspējīgu ieguvi, ražošanu un izmantošanu visā pasaulē, kā uzsvērts Komisijas priekšlikumā regulai par neatmežojošiem produktiem, stratēģija būtu jāīsteno tā, lai tā kalpotu par paraugprakses piemēru, atzīstot sākotnējo situāciju daudzveidību un vienlaikus veicinot līdzīgas pieejas citos reģionos;

13.

uzsver – lai sasniegtu stratēģijas dažādos mērķus, tās īstenošanai jābūt piemērotai reģionālā un vietējā līmenī, ņemot vērā tās iespējamo sociālekonomisko ietekmi, tostarp pielāgojot īstenošanu vietējiem apstākļiem un pieredzei, kā arī tradicionālajām zināšanām un lietojumiem, ņemot vērā pašreizējo zinātnisko izpratni, un nodrošinot ieinteresētās personas ar vajadzīgajām prasmēm; atzīmē, ka tās pamatā jābūt īpašumtiesību pilnīgai atzīšanai, ekonomiski, vidiski un sociāli dzīvotspējīgai mežsaimniecības nozarei un principam “piesārņotājs maksā”, kas ir galvenie elementi dažādu meža pakalpojumu sniegšanā un noturības uzlabošanā;

14.

aicina Komisiju veikt stratēģijas visaptverošu ietekmes novērtējumu, lai noteiktu tās ietekmi uz tirgus apstākļiem, lauku apvidiem un dažādajām finansējuma vajadzībām, tostarp tādās jomās kā pētniecība un inovācija, prasmju pilnveide, infrastruktūra, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi, kā arī bioloģiskās daudzveidības veicināšana;

Līdzsvarotas daudzfunkcionalitātes veicināšana

Līdzsvarotas daudzfunkcionalitātes veicināšana

| 15. | atzīst mežu un visas mežsaimniecības vērtību ķēdes būtisko nozīmi klimata un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un klimata pārmaiņu mazināšanā, lai vēlākais līdz 2050. gadam veicinātu ilgtspējīgas un klimatneitrālas ekonomikas izveidi; uzsver, ka mežu daudzfunkcionālā loma ietver daudzus ekosistēmu pakalpojumus un sociālekonomiskās funkcijas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības un augsnes saglabāšanu un uzlabošanu, klimata pārmaiņu mazināšanu, atmosfēras oglekļa sekvestrēšanu un uzglabāšanu, zemes degradācijas novēršanu, atjaunīgo un dabiskas izcelsmes izejvielu un medicīnas, pārtikas un kulinārijas produktu nodrošināšanu, kā arī ar ieguvi nesaistītu saimniecisko darbību, tostarp ilgtspējīgu ekotūrismu, kas viss veicina nodarbinātību un ekonomisko izaugsmi lauku un pilsētu teritorijās, novērš lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, sekmē tīra ūdens un gaisa nodrošināšanu un aizsardzību pret dabas apdraudējumiem un piedāvā atpūtas, veselības, estētiskos un kultūras ieguvumus; uzsver, ka stratēģijas īstenošanai ir jānodrošina visu pakalpojumu līdzsvarota sniegšana un jāsaglabā un jāveicina konkurētspēja un inovācija; uzsver, ka sekmīgai pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešama ilgtspējīga un aktīva pārvaldība; |
| --- | --- |

15.

atzīst mežu un visas mežsaimniecības vērtību ķēdes būtisko nozīmi klimata un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un klimata pārmaiņu mazināšanā, lai vēlākais līdz 2050. gadam veicinātu ilgtspējīgas un klimatneitrālas ekonomikas izveidi; uzsver, ka mežu daudzfunkcionālā loma ietver daudzus ekosistēmu pakalpojumus un sociālekonomiskās funkcijas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības un augsnes saglabāšanu un uzlabošanu, klimata pārmaiņu mazināšanu, atmosfēras oglekļa sekvestrēšanu un uzglabāšanu, zemes degradācijas novēršanu, atjaunīgo un dabiskas izcelsmes izejvielu un medicīnas, pārtikas un kulinārijas produktu nodrošināšanu, kā arī ar ieguvi nesaistītu saimniecisko darbību, tostarp ilgtspējīgu ekotūrismu, kas viss veicina nodarbinātību un ekonomisko izaugsmi lauku un pilsētu teritorijās, novērš lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, sekmē tīra ūdens un gaisa nodrošināšanu un aizsardzību pret dabas apdraudējumiem un piedāvā atpūtas, veselības, estētiskos un kultūras ieguvumus; uzsver, ka stratēģijas īstenošanai ir jānodrošina visu pakalpojumu līdzsvarota sniegšana un jāsaglabā un jāveicina konkurētspēja un inovācija; uzsver, ka sekmīgai pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešama ilgtspējīga un aktīva pārvaldība;

| 16. | uzskata, ka dažādu meža funkciju līdzsvarošanā un visu ekosistēmu pakalpojumu sniegšanas mērķu un pasākumu noteikšanā galvenajam principam vajadzētu būt palielināt sinerģiju un samazināt kompromisus, pamatojoties uz pierādījumos balstītu informāciju; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka dažādu meža funkciju līdzsvarošanā un visu ekosistēmu pakalpojumu sniegšanas mērķu un pasākumu noteikšanā galvenajam principam vajadzētu būt palielināt sinerģiju un samazināt kompromisus, pamatojoties uz pierādījumos balstītu informāciju;

| 17. | uzsver, ka meži veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, pateicoties oglekļa sekvestrēšanai, oglekļa uzglabāšanai un fosilo kurināmo, fosilo produktu, materiālu, enerģijas avotu un citu produktu ar lielu vides un oglekļa pēdas nospiedumu ilgtspējīgai aizstāšanai ar koksni un koksnes produktiem; uzsver, ka koksne ir vienīgais nozīmīgais atjaunīgais dabas resurss, kas var aizstāt dažus ļoti energoietilpīgus materiālus, piemēram, cementu un plastmasu, un nākotnē pieprasījums pēc tās būs vēl lielāks; norāda, ka stratēģijā īpaša uzmanība ir pievērsta uzglabāšanai būvniecības nozarē, un uzskata, ka tās īstenošanai noteikti būtu jāatbalsta dažādu koksnes aizstājēju plašāka izmantošana un būtu jābalstās uz zinātniskiem un stabiliem aprites cikla novērtējumiem saskaņā ar ES vides mērķiem un bioekonomikas un rūpniecības stratēģijas mērķiem, lai pilnībā atraisītu koksnes produktu potenciālu aprites ekonomikas stiprināšanai un cīņai pret klimata pārmaiņām un izveidotu ekonomiku pēc atteikšanās no fosilajām degvielām un kurināmajiem; uzsver pētniecības nozīmi fosilo materiālu, kurināmo un degvielu aizstāšanā; uzsver, ka ir jāsamazina ES kopējais patēriņš, un atzinīgi vērtē to, ka ir izstrādāta metodika, ar ko kvantificē koksnes būvniecības radītos ieguvumus klimata jomā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka meži veicina klimata pārmaiņu mazināšanu, pateicoties oglekļa sekvestrēšanai, oglekļa uzglabāšanai un fosilo kurināmo, fosilo produktu, materiālu, enerģijas avotu un citu produktu ar lielu vides un oglekļa pēdas nospiedumu ilgtspējīgai aizstāšanai ar koksni un koksnes produktiem; uzsver, ka koksne ir vienīgais nozīmīgais atjaunīgais dabas resurss, kas var aizstāt dažus ļoti energoietilpīgus materiālus, piemēram, cementu un plastmasu, un nākotnē pieprasījums pēc tās būs vēl lielāks; norāda, ka stratēģijā īpaša uzmanība ir pievērsta uzglabāšanai būvniecības nozarē, un uzskata, ka tās īstenošanai noteikti būtu jāatbalsta dažādu koksnes aizstājēju plašāka izmantošana un būtu jābalstās uz zinātniskiem un stabiliem aprites cikla novērtējumiem saskaņā ar ES vides mērķiem un bioekonomikas un rūpniecības stratēģijas mērķiem, lai pilnībā atraisītu koksnes produktu potenciālu aprites ekonomikas stiprināšanai un cīņai pret klimata pārmaiņām un izveidotu ekonomiku pēc atteikšanās no fosilajām degvielām un kurināmajiem; uzsver pētniecības nozīmi fosilo materiālu, kurināmo un degvielu aizstāšanā; uzsver, ka ir jāsamazina ES kopējais patēriņš, un atzinīgi vērtē to, ka ir izstrādāta metodika, ar ko kvantificē koksnes būvniecības radītos ieguvumus klimata jomā;

| 18. | uzsver, ka nedrīkst aizmirst veselīgas un auglīgas meža augsnes būtisko nozīmi, jo tas ir obligāts priekšnosacījums, lai uzturētu dzīvību, palielinātu meža produktivitāti (29), uzglabātu oglekli un aizsargātu svarīgo sēņotņu tīklu zem zemes, kas ļauj kokiem koplietot resursus, piemēram, barības vielas un ūdeni, un aizsardzības signālus, tādējādi nodrošinot lielāku izturību pret kaitēkļiem, slimībām un pat sausumu un ekstremāliem laikapstākļiem (30), (31), (32), kuru intensitāte un biežums klimata pārmaiņu ietekmē, visticamāk, palielināsies; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka nedrīkst aizmirst veselīgas un auglīgas meža augsnes būtisko nozīmi, jo tas ir obligāts priekšnosacījums, lai uzturētu dzīvību, palielinātu meža produktivitāti (29

30

31

32

| 19. | uzsver – lai koksnes izstrādājumi optimāli veicinātu klimata pārmaiņu mazināšanu un aprites ekonomiku, ir nepieciešams, lai tie tiktu izmantoti visefektīvākajā un ilgtspējīgākajā veidā; uzskata, ka kokmateriālu aizvākšana ir jāierobežo, ievērojot ilgtspējas ierobežojumus, un ka kaskādes vadlīniju principi (33) ir labs efektīvas izmantošanas standarts, taču tikai tad, ja tos neizmanto kā statisku pieeju, un tāpēc tie regulāri jāpielāgo, lai ņemtu vērā inovatīvus lietojumus, piemēram, būvniecībā, tekstilizstrādājumos, bioķīmijā, medicīnā un bateriju materiālos; uzsver, ka koksnes resursi jāizmanto pēc iespējas efektīvāk, pieņemot ekonomiskus un operatīvus lēmumus, kuros ņemtas vērā valstu īpatnības, un uzsver, ka labi funkcionējošs un neizkropļots tirgus var stimulēt koksnes resursu efektīvu un ilgtspējīgu izmantošanu, vienlaikus īstenojot atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu vides aizsardzību; |
| --- | --- |

19.

uzsver – lai koksnes izstrādājumi optimāli veicinātu klimata pārmaiņu mazināšanu un aprites ekonomiku, ir nepieciešams, lai tie tiktu izmantoti visefektīvākajā un ilgtspējīgākajā veidā; uzskata, ka kokmateriālu aizvākšana ir jāierobežo, ievērojot ilgtspējas ierobežojumus, un ka kaskādes vadlīniju principi (33

| 20. | uzsver, cik svarīga ir uzticama un ilgtspējīga koksnes, koksnes izstrādājumu un no koksnes iegūtas biomasas piegāde, lai sasniegtu ES ilgtspējas mērķus, tostarp mērķi līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti un zaļajā kursā izvirzīto zaļās izaugsmes un nodarbinātības mērķi; norāda, ka ir paredzama pieprasījuma palielināšanās turpmāk (34) un ka būtu jāveicina vietēji un ilgtspējīgi ražotas koksnes izmantošana, lai šo pieprasījumu apmierinātu; uzskata, ka ES mežsaimniecības nozare lielākoties nodrošina lielā mērā ilgtspējīgi iegūtas izejmateriālus; aicina Komisiju apsvērt fosilā kurināmā un neatjaunīgo materiālu pārvirzes ietekmi un aizstāšanas ietekmi, kā arī ietekmi uz mežsaimniecības nozares un meža resursu nozaru konkurētspēju, un uzraudzīt jebkādu ietekmi uz koksnes pieejamību pēc stratēģijā paredzēto pasākumu īstenošanas; |
| --- | --- |

20.

uzsver, cik svarīga ir uzticama un ilgtspējīga koksnes, koksnes izstrādājumu un no koksnes iegūtas biomasas piegāde, lai sasniegtu ES ilgtspējas mērķus, tostarp mērķi līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti un zaļajā kursā izvirzīto zaļās izaugsmes un nodarbinātības mērķi; norāda, ka ir paredzama pieprasījuma palielināšanās turpmāk (34

| 21. | norāda, ka pieaugošais pieprasījums pēc koksnes kā izejvielas, jo īpaši pēc koksnes, ko paredzēts izmantot kā enerģijas avotu, rada būtiskas problēmas saistībā ar politiskajām krīzēm, piemēram, karu Ukrainā, un tādēļ ir nepārtraukti jāuzrauga vietējie meža resursi, lai novērtētu iespējamo trūkumu; aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt atkarību no kokmateriālu importa no Krievijas, ņemot vērā likumīgās sankcijas, kas piemērotas pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā, un izstrādāt ilgtspējīgas stratēģijas, lai vajadzības gadījumā mazinātu traucējumus, vienlaikus ES līmenī izvairoties no pārtikas ražošanai piemērotas lauksaimniecības zemes pārveides; uzsver ES piegādes drošības un pašu izejvielu ražošanas izšķirošo nozīmi plašākā zaļā kursa mērķu kontekstā; uzsver, ka noteiktos apstākļos mežu atstāšana novārtā var novest pie darbvietu zaudēšanas lauku apvidos un lielākas atkarības no koksnes produktu importa no tām pasaules daļām, kurās meža apsaimniekošana ir mazāk ilgtspējīga; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka pieaugošais pieprasījums pēc koksnes kā izejvielas, jo īpaši pēc koksnes, ko paredzēts izmantot kā enerģijas avotu, rada būtiskas problēmas saistībā ar politiskajām krīzēm, piemēram, karu Ukrainā, un tādēļ ir nepārtraukti jāuzrauga vietējie meža resursi, lai novērtētu iespējamo trūkumu; aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt atkarību no kokmateriālu importa no Krievijas, ņemot vērā likumīgās sankcijas, kas piemērotas pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā, un izstrādāt ilgtspējīgas stratēģijas, lai vajadzības gadījumā mazinātu traucējumus, vienlaikus ES līmenī izvairoties no pārtikas ražošanai piemērotas lauksaimniecības zemes pārveides; uzsver ES piegādes drošības un pašu izejvielu ražošanas izšķirošo nozīmi plašākā zaļā kursa mērķu kontekstā; uzsver, ka noteiktos apstākļos mežu atstāšana novārtā var novest pie darbvietu zaudēšanas lauku apvidos un lielākas atkarības no koksnes produktu importa no tām pasaules daļām, kurās meža apsaimniekošana ir mazāk ilgtspējīga;

| 22. | atgādina, ka mežsaimniecības nozarē strādā 2,1 miljons cilvēku, savukārt paplašinātā mežsaimniecības vērtību ķēde nodrošina 4 miljonus darbavietu zaļajā ekonomikā, neņemot vērā mazumtirdzniecības darbības un ar koksnes resursiem nesaistītas darbības, piemēram, ar mežu saistītas brīvā laika pavadīšanas aktivitātes un zinātnisko darbību saistībā ar mežiem; norāda, ka nodarbinātība mežsaimniecības nozarē laikposmā no 2000. līdz 2015. gadam samazinājās par 33 %, galvenokārt tāpēc, ka laikā, kad pieauga koksnes ieguve, palielinājās arī mehanizācija; uzsver, ka mežiem ir svarīga nozīme videi nekaitīgu darbvietu radīšanā lauku un kalnainos apvidos; norāda, ka meža produktiem, kas nav koksnes produkti, piemēram, dažādiem dabiskiem pārtikas produktiem, ārstniecības līdzekļiem un pamata izejvielu risinājumiem, ir svarīga nozīme kā ienākumu avotam, un to lēstā vērtība 2015. gadā bija aptuveni 4 miljardi EUR (35), un to ieguve dziļi sakņojas reģionālajās tradīcijās; aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt tuvināšanās dabai pieejas ekonomisko ietekmi, tostarp uz tiešo un netiešo nodarbinātību; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka mežsaimniecības nozarē strādā 2,1 miljons cilvēku, savukārt paplašinātā mežsaimniecības vērtību ķēde nodrošina 4 miljonus darbavietu zaļajā ekonomikā, neņemot vērā mazumtirdzniecības darbības un ar koksnes resursiem nesaistītas darbības, piemēram, ar mežu saistītas brīvā laika pavadīšanas aktivitātes un zinātnisko darbību saistībā ar mežiem; norāda, ka nodarbinātība mežsaimniecības nozarē laikposmā no 2000. līdz 2015. gadam samazinājās par 33 %, galvenokārt tāpēc, ka laikā, kad pieauga koksnes ieguve, palielinājās arī mehanizācija; uzsver, ka mežiem ir svarīga nozīme videi nekaitīgu darbvietu radīšanā lauku un kalnainos apvidos; norāda, ka meža produktiem, kas nav koksnes produkti, piemēram, dažādiem dabiskiem pārtikas produktiem, ārstniecības līdzekļiem un pamata izejvielu risinājumiem, ir svarīga nozīme kā ienākumu avotam, un to lēstā vērtība 2015. gadā bija aptuveni 4 miljardi EUR (35

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt un novērtēt meža funkciju līdzsvara izmaiņu ietekmi uz vietējās mežsaimniecības nozares vispārējo nodarbinātības situāciju un rentabilitāti, jo īpaši lauku un kalnu apvidos, kā arī kokapstrādes nozares pakārtotajās nozarēs, un uzsver, ka, apsverot izmaiņas pārvaldības praksē, jāsaglabā vai jāuzlabo nozares nodarbinātības pievilcība, kā arī darba drošība; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt un novērtēt meža funkciju līdzsvara izmaiņu ietekmi uz vietējās mežsaimniecības nozares vispārējo nodarbinātības situāciju un rentabilitāti, jo īpaši lauku un kalnu apvidos, kā arī kokapstrādes nozares pakārtotajās nozarēs, un uzsver, ka, apsverot izmaiņas pārvaldības praksē, jāsaglabā vai jāuzlabo nozares nodarbinātības pievilcība, kā arī darba drošība;

| 24. | atzīst, ka ir vairāki papildu ieguvumi, kas saistīti ar mežu atjaunošanu un apmežošanu, piemēram, ūdens filtrēšana, labāka ūdens pieejamība, sausuma mazināšana, plūdu kontrole, nogulsnēšanās novēršana, savvaļas dzīvotņu radīšana, augsnes faunas palielināšanās, augsnes auglības uzlabojumi un gaisa filtrācija; atzinīgi vērtē meža atjaunošanas un apmežošanas ceļvedi, lai līdz 2030. gadam ES iestādītu vēl vismaz 3 miljardus koku; uzsver, ka šādas iniciatīvas būtu jāīsteno, ievērojot skaidrus ekoloģiskos principus, un tām jābūt pilnībā saderīgām ar bioloģiskās daudzveidības mērķi, par prioritāti izvirzot meža ekosistēmu atjaunošanu; atgādina, ka koku stādīšana ir atkarīga no vietējo ieinteresēto personu atbalsta un reģionālās plānošanas; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību piemērotu koku stādīšanai teritorijās ar noplicinātu zemi un teritorijās, kuras skārusi pārtuksnešošanās, un atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt pirmatnējos un senos mežus; norāda, ka apmežotās zemes platības palielināšana var sniegt efektīvu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām un degradēto mežu sistēmu dabiskā atjaunošanā, nodrošinot ekonomiskās un sociālās attīstības un jaunu darbvietu radīšanas vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi; aicina Komisiju papildināmības principos iekļaut kokus, kas iestādīti atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jaunajām ekosistēmām un vides, ar klimatu saistītajām un citām pārvaldības saistībām, kā arī saskaņā ar valsts atjaunošanas un noturības plāniem, jo gan jaunā KLP, gan Atveseļošanas un noturības mehānisms tiks īstenoti pēc ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam pieņemšanas; uzsver – tā kā zeme ir ierobežots resurss, koku stādīšana esošajos mežos, nomaļās teritorijās un pilsētu teritorijās būtu jāizvirza par prioritāti attiecībā pret produktīvas lauksaimniecības zemes pārveidošanu, jo īpaši jaunajos ģeopolitiskajos apstākļos, kā arī attiecībā pret ganību un dabisko zālāju pārveidošanu, jo tādējādi netiek radītas būtiskas augsnes organiskā oglekļa izmaiņas (36); norāda uz pilsētu mežu attīstības iespējām šai sakarā; tomēr atgādina, ka apmežošana un meža atjaunošana var prasīt arī kompromisus bioloģiskās daudzveidības jomā, piemēram, biodaudzveidīgās pļavās; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka ir vairāki papildu ieguvumi, kas saistīti ar mežu atjaunošanu un apmežošanu, piemēram, ūdens filtrēšana, labāka ūdens pieejamība, sausuma mazināšana, plūdu kontrole, nogulsnēšanās novēršana, savvaļas dzīvotņu radīšana, augsnes faunas palielināšanās, augsnes auglības uzlabojumi un gaisa filtrācija; atzinīgi vērtē meža atjaunošanas un apmežošanas ceļvedi, lai līdz 2030. gadam ES iestādītu vēl vismaz 3 miljardus koku; uzsver, ka šādas iniciatīvas būtu jāīsteno, ievērojot skaidrus ekoloģiskos principus, un tām jābūt pilnībā saderīgām ar bioloģiskās daudzveidības mērķi, par prioritāti izvirzot meža ekosistēmu atjaunošanu; atgādina, ka koku stādīšana ir atkarīga no vietējo ieinteresēto personu atbalsta un reģionālās plānošanas; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību piemērotu koku stādīšanai teritorijās ar noplicinātu zemi un teritorijās, kuras skārusi pārtuksnešošanās, un atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt pirmatnējos un senos mežus; norāda, ka apmežotās zemes platības palielināšana var sniegt efektīvu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām un degradēto mežu sistēmu dabiskā atjaunošanā, nodrošinot ekonomiskās un sociālās attīstības un jaunu darbvietu radīšanas vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi; aicina Komisiju papildināmības principos iekļaut kokus, kas iestādīti atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jaunajām ekosistēmām un vides, ar klimatu saistītajām un citām pārvaldības saistībām, kā arī saskaņā ar valsts atjaunošanas un noturības plāniem, jo gan jaunā KLP, gan Atveseļošanas un noturības mehānisms tiks īstenoti pēc ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam pieņemšanas; uzsver – tā kā zeme ir ierobežots resurss, koku stādīšana esošajos mežos, nomaļās teritorijās un pilsētu teritorijās būtu jāizvirza par prioritāti attiecībā pret produktīvas lauksaimniecības zemes pārveidošanu, jo īpaši jaunajos ģeopolitiskajos apstākļos, kā arī attiecībā pret ganību un dabisko zālāju pārveidošanu, jo tādējādi netiek radītas būtiskas augsnes organiskā oglekļa izmaiņas (36

Aizsardzība, atjaunošana, mežu atjaunošana un apmežošana un ilgtspējīga apsaimniekošana

Aizsardzība, atjaunošana, mežu atjaunošana un apmežošana un ilgtspējīga apsaimniekošana

| 25. | uzsver mežu daudzšķautņaino nozīmi un to, cik svarīgas ir veselīgas un ekoloģiski noturīgas meža ekosistēmas, kas sabiedrībai sniedz daudzus pakalpojumus, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunīgo izejvielu nodrošināšanu, palīdzot radīt darbvietas un veicināt ekonomisko izaugsmi lauku apvidos; uzsver, ka rīcībpolitikas, kas veicina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu, palīdzēs cīnīties pret klimata pārmaiņām; aicina klimata mērķu īstenošanā nodrošināt ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, jo tā ir būtiska, lai samazinātu atmežošanu un mežu degradāciju, un uzstāj, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un biotopu aizsardzība un saglabāšana būtu jāiekļauj ilgtspējīgā mežu apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

25.

uzsver mežu daudzšķautņaino nozīmi un to, cik svarīgas ir veselīgas un ekoloģiski noturīgas meža ekosistēmas, kas sabiedrībai sniedz daudzus pakalpojumus, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunīgo izejvielu nodrošināšanu, palīdzot radīt darbvietas un veicināt ekonomisko izaugsmi lauku apvidos; uzsver, ka rīcībpolitikas, kas veicina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu, palīdzēs cīnīties pret klimata pārmaiņām; aicina klimata mērķu īstenošanā nodrošināt ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, jo tā ir būtiska, lai samazinātu atmežošanu un mežu degradāciju, un uzstāj, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un biotopu aizsardzība un saglabāšana būtu jāiekļauj ilgtspējīgā mežu apsaimniekošanā;

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi, lai ES veicinātu meža ekosistēmu saglabāšanu, aizsardzību un atjaunošanu, ņemot vērā gaidāmo ES Dabas atjaunošanas likumu un uzlabojot to noturību, vienlaikus atbalstot ekonomiski dzīvotspējīgas un dinamiskas meža nozares un vietējo kopienu attīstību; aicina izstrādāt ilgtermiņa redzējumu par Eiropas mežu aizsardzību un atjaunošanu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir svarīgi, lai ES veicinātu meža ekosistēmu saglabāšanu, aizsardzību un atjaunošanu, ņemot vērā gaidāmo ES Dabas atjaunošanas likumu un uzlabojot to noturību, vienlaikus atbalstot ekonomiski dzīvotspējīgas un dinamiskas meža nozares un vietējo kopienu attīstību; aicina izstrādāt ilgtermiņa redzējumu par Eiropas mežu aizsardzību un atjaunošanu;

| 27. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par papildu rādītāju un robežvērtību izstrādi ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai, kurus dalībvalstis joprojām var īstenot brīvprātīgi valsts un reģionālā līmenī; uzskata, ka šiem rādītājiem un robežvērtībām būtu jāuzlabo izpratne par to, vai mežs tiek apsaimniekots ilgtspējīgi mežaudzes līmenī vai vismaz ainavas līmenī, un jānosaka, kuri atjaunošanas pasākumi ir bijuši sekmīgi; aicina Komisiju izstrādāt uz pierādījumiem balstītus rādītājus un robežvērtības, lai papildinātu meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas sistēmu, jo īpaši izstrādājot skaidrus kritērijus attiecībā uz ekosistēmu veselību, bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām, lai tos padarītu par efektīvu instrumentu ES mežu ilgtspējas uzlabošanai un nodrošinātu, ka meža apsaimniekošana veicina ES klimata un biodaudzveidības mērķu sasniegšanu; uzskata, ka šie papildu rādītāji un robežvērtības ir būtisks instruments, kas palīdzēs aizsargāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību, kā arī mazināt klimata pārmaiņas un nodrošināt meža nozares pielāgošanos tām; uzsver, ka vienošanās par meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas definīciju tika panākta Eiropas mēroga Forest Europe procesa ietvaros un ir iekļauta dalībvalstu tiesību aktos un brīvprātīgās sistēmās, piemēram, meža sertifikācijas sistēmās; tādēļ uzsver, ka ir jānodrošina Komisijas, Forest Europe un FAO darba saskaņotība un jāizvairās no centienu dublēšanās vai nesamērīga administratīvā sloga palielināšanās, kā arī jāsadarbojas ar valsts un reģionālajām kompetentajām iestādēm, valsts un privātajiem mežu apsaimniekotājiem, mežu īpašniekiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka rādītāji un vērtību diapazoni ir piemēroti izmantošanai vietējā un reģionālā līmenī konkrētajos bioģeogrāfiskajos apstākļos; norāda, ka Ministru konference Forest Europe ir uzsākusi darbu, lai pārskatītu ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas definīciju un tās instrumentus; aicina dalībvalstis turpināt centienus pienācīgi īstenot gan valstu stratēģijas, gan tiesību aktus, kas saistīti ar meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un pielāgot tos valsts, reģionālajiem un vietējiem apstākļiem; aicina dalībvalstis pienācīgi transponēt un īstenot ES tiesību aktus un saistošos mērķus attiecībā uz mežiem un prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas, kā arī Natura 2000 direktīvas īstenošanu un izpildi; |
| --- | --- |

27.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par papildu rādītāju un robežvērtību izstrādi ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai, kurus dalībvalstis joprojām var īstenot brīvprātīgi valsts un reģionālā līmenī; uzskata, ka šiem rādītājiem un robežvērtībām būtu jāuzlabo izpratne par to, vai mežs tiek apsaimniekots ilgtspējīgi mežaudzes līmenī vai vismaz ainavas līmenī, un jānosaka, kuri atjaunošanas pasākumi ir bijuši sekmīgi; aicina Komisiju izstrādāt uz pierādījumiem balstītus rādītājus un robežvērtības, lai papildinātu meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas sistēmu, jo īpaši izstrādājot skaidrus kritērijus attiecībā uz ekosistēmu veselību, bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām, lai tos padarītu par efektīvu instrumentu ES mežu ilgtspējas uzlabošanai un nodrošinātu, ka meža apsaimniekošana veicina ES klimata un biodaudzveidības mērķu sasniegšanu; uzskata, ka šie papildu rādītāji un robežvērtības ir būtisks instruments, kas palīdzēs aizsargāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību, kā arī mazināt klimata pārmaiņas un nodrošināt meža nozares pielāgošanos tām; uzsver, ka vienošanās par meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas definīciju tika panākta Eiropas mēroga Forest Europe

Forest Europe

FAO

Forest Europe

Natura 2000

| 28. | uzsver, ka klimata pārmaiņas arvien vairāk palielina spiedienu uz mežiem, kuru rada kaitēkļi, slimības un parazīti, dabas katastrofas, ūdens līdzsvara izmaiņas, paaugstināta vidējā temperatūra un citi traucējumi, un ka steidzami ir jāstiprina mežu ekosistēmu pielāgošanās spēja un noturība, izmantojot ilgtspējīgu un aktīvu apsaimniekošanu; atzīmē šo traucējumu ekonomisko ietekmi uz mežsaimniecības nozari kopumā; norāda, ka ilgtspējīgu inovatīvu tehnoloģiju un apsaimniekošanas prakses plašāka izmantošana atjaunošanas, apmežošanas un mežu atjaunošanas jomā var palīdzēt stiprināt noturību un uzlabot bioloģisko daudzveidību; aicina Komisiju apkopot un dalībvalstīs izplatīt zināšanas par to, kā pielāgot mežus pašreizējām un gaidāmajām klimata pārmaiņām saskaņā ar jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju un Biodaudzveidības stratēģiju; norāda, ka mežu ilgtspējīga apsaimniekošana kā dinamiska koncepcija sastāv no plaša pasākumu un adaptīvas prakses kopuma, no kuriem daudzi var būt nozīmīgi mežu klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāla izmantošanā, un piedāvā pasākumus, lai ieviestu labāk pielāgotas Eiropas sugas un uzlabotu izcelsmi, stiprinātu mežu ieguldījumu ūdens ciklā, veiktu izciršanu, lai ierobežotu kaitēkļus, patogēnus un invazīvas sugas, novērstu mežu ugunsgrēkus un saglabātu aizsardzības funkcijas, cita starpā, vienlaikus atbalstot mežu daudzfunkcionālo lomu; uzsver, ka, lai palielinātu meža zemes platību, padarītu to noturīgāku un daudzveidīgāku, ir nepieciešama arī piekļuve ģenētiskajiem resursiem; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt valstu sēklaudžu genofondus, lai nodrošinātu pietiekamu skaitu vietējo koku sugu vietējām un reģionālām pirmreizējas un atkārtotas apmežošanas iniciatīvām; norāda uz dabiskās atjaunošanās būtisko nozīmi mežu nākotnē, jo tā var veicināt netraucētu sakņu attīstību, uzlabot koku dzīvotspēju un stabilitāti, kā arī samazināt stādīšanas izmaksas, un vienlaikus atzīmē, ka dabiskā atjaunošanās ne vienmēr ir iespējama īpašu meža apstākļu dēļ; uzsver, ka ES dažādajiem mežiem un klimatiskajiem apstākļiem ir vajadzīga diferencēta ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakse, kas būtu tālāk jāattīsta valsts, reģionālā un vietējā līmenī, balstoties uz stingru kopēju pamatu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka klimata pārmaiņas arvien vairāk palielina spiedienu uz mežiem, kuru rada kaitēkļi, slimības un parazīti, dabas katastrofas, ūdens līdzsvara izmaiņas, paaugstināta vidējā temperatūra un citi traucējumi, un ka steidzami ir jāstiprina mežu ekosistēmu pielāgošanās spēja un noturība, izmantojot ilgtspējīgu un aktīvu apsaimniekošanu; atzīmē šo traucējumu ekonomisko ietekmi uz mežsaimniecības nozari kopumā; norāda, ka ilgtspējīgu inovatīvu tehnoloģiju un apsaimniekošanas prakses plašāka izmantošana atjaunošanas, apmežošanas un mežu atjaunošanas jomā var palīdzēt stiprināt noturību un uzlabot bioloģisko daudzveidību; aicina Komisiju apkopot un dalībvalstīs izplatīt zināšanas par to, kā pielāgot mežus pašreizējām un gaidāmajām klimata pārmaiņām saskaņā ar jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju un Biodaudzveidības stratēģiju; norāda, ka mežu ilgtspējīga apsaimniekošana kā dinamiska koncepcija sastāv no plaša pasākumu un adaptīvas prakses kopuma, no kuriem daudzi var būt nozīmīgi mežu klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāla izmantošanā, un piedāvā pasākumus, lai ieviestu labāk pielāgotas Eiropas sugas un uzlabotu izcelsmi, stiprinātu mežu ieguldījumu ūdens ciklā, veiktu izciršanu, lai ierobežotu kaitēkļus, patogēnus un invazīvas sugas, novērstu mežu ugunsgrēkus un saglabātu aizsardzības funkcijas, cita starpā, vienlaikus atbalstot mežu daudzfunkcionālo lomu; uzsver, ka, lai palielinātu meža zemes platību, padarītu to noturīgāku un daudzveidīgāku, ir nepieciešama arī piekļuve ģenētiskajiem resursiem; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt valstu sēklaudžu genofondus, lai nodrošinātu pietiekamu skaitu vietējo koku sugu vietējām un reģionālām pirmreizējas un atkārtotas apmežošanas iniciatīvām; norāda uz dabiskās atjaunošanās būtisko nozīmi mežu nākotnē, jo tā var veicināt netraucētu sakņu attīstību, uzlabot koku dzīvotspēju un stabilitāti, kā arī samazināt stādīšanas izmaksas, un vienlaikus atzīmē, ka dabiskā atjaunošanās ne vienmēr ir iespējama īpašu meža apstākļu dēļ; uzsver, ka ES dažādajiem mežiem un klimatiskajiem apstākļiem ir vajadzīga diferencēta ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakse, kas būtu tālāk jāattīsta valsts, reģionālā un vietējā līmenī, balstoties uz stingru kopēju pamatu;

| 29. | ar lielām bažām norāda, ka plaša mēroga un intensīvāki meža ugunsgrēki ir arvien lielāka problēma visā Eiropas Savienībā, un jo īpaši atzīmē, ka 2021. gada ugunsgrēku sezona ES bija līdz šim nepieredzēta, jo uguns iznīcināja aptuveni 0,5 miljonus hektāru, galvenokārt Eiropas reģionos ar augstāko vidējo temperatūru, piemēram, Vidusjūras reģionā; uzsver, ka visā pasaulē pieaug megaugunsgrēku intensitāte un biežums; atgādina, ka daudzveidīga ainava ar daudzveidīgiem mežiem nodrošina lielāku aizsargjoslu vai dabisku šķērsli pret liela mēroga un nekontrolējamiem mežu ugunsgrēkiem; uzsver, ka daudzveidīgu mežu atjaunošana palīdzētu novērst un ierobežot ugunsgrēkus; uzsver, ka ir vajadzīgi lielāki resursi uz zinātnes atziņām balstītas ugunsgrēku riska pārvaldības un spēju veidošanas atbalsta attīstībai, izmantojot konsultāciju pakalpojumus, lai novērstu klimata pārmaiņu ietekmi mežos; aicina Komisiju un dalībvalstis labāk veicināt un izmantot integrētas ugunsgrēku riska pārvaldības koncepciju un norāda, ka tam var būt vajadzīga labāka regulatīvā spēja dalībvalstīs, sabiedrisko pakalpojumu stiprināšana, kā arī īpašs atbalsts un pastiprināta sadarbība katastrofu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā; uzsver, ka ir svarīgi turpināt attīstīt un pilnībā izmantot ES civilās aizsardzības mehānismu attiecībā uz meža ugunsgrēkiem un citām dabas katastrofām; aicina Komisiju apkopot un dalībvalstīs izplatīt zināšanas par to, kā pielāgot mežus pašreizējām un gaidāmajām klimata pārmaiņām saskaņā ar jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju; aicina Komisiju izstrādāt meža ugunsgrēku riska novērtējumus un kartes, pamatojoties uz uzlabotiem Copernicus produktiem, mākslīgo intelektu un citiem tālizpētes datiem, lai atbalstītu preventīvus pasākumus; |
| --- | --- |

29.

ar lielām bažām norāda, ka plaša mēroga un intensīvāki meža ugunsgrēki ir arvien lielāka problēma visā Eiropas Savienībā, un jo īpaši atzīmē, ka 2021. gada ugunsgrēku sezona ES bija līdz šim nepieredzēta, jo uguns iznīcināja aptuveni 0,5 miljonus hektāru, galvenokārt Eiropas reģionos ar augstāko vidējo temperatūru, piemēram, Vidusjūras reģionā; uzsver, ka visā pasaulē pieaug megaugunsgrēku intensitāte un biežums; atgādina, ka daudzveidīga ainava ar daudzveidīgiem mežiem nodrošina lielāku aizsargjoslu vai dabisku šķērsli pret liela mēroga un nekontrolējamiem mežu ugunsgrēkiem; uzsver, ka daudzveidīgu mežu atjaunošana palīdzētu novērst un ierobežot ugunsgrēkus; uzsver, ka ir vajadzīgi lielāki resursi uz zinātnes atziņām balstītas ugunsgrēku riska pārvaldības un spēju veidošanas atbalsta attīstībai, izmantojot konsultāciju pakalpojumus, lai novērstu klimata pārmaiņu ietekmi mežos; aicina Komisiju un dalībvalstis labāk veicināt un izmantot integrētas ugunsgrēku riska pārvaldības koncepciju un norāda, ka tam var būt vajadzīga labāka regulatīvā spēja dalībvalstīs, sabiedrisko pakalpojumu stiprināšana, kā arī īpašs atbalsts un pastiprināta sadarbība katastrofu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā; uzsver, ka ir svarīgi turpināt attīstīt un pilnībā izmantot ES civilās aizsardzības mehānismu attiecībā uz meža ugunsgrēkiem un citām dabas katastrofām; aicina Komisiju apkopot un dalībvalstīs izplatīt zināšanas par to, kā pielāgot mežus pašreizējām un gaidāmajām klimata pārmaiņām saskaņā ar jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju; aicina Komisiju izstrādāt meža ugunsgrēku riska novērtējumus un kartes, pamatojoties uz uzlabotiem Copernicus

| 30. | uzsver, ka dažādi aizsardzības līmeņi ir daļa no ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas instrumentu kopuma; uzsver, ka daudzos gadījumos pat mežu aizsardzībai joprojām ir vajadzīgi noteikti iejaukšanās veidi, piemēram, lai risinātu dabas apdraudējumu vai pielāgošanās vajadzības; atzīmē, ka atšķirīga vecuma un dažādu sugu mežaudzes ar nepārtrauktu meža segumu ir noturīgākas pret klimata ietekmi, piemēram, ugunsgrēkiem, sausumu un gadalaikam neraksturīgiem laikapstākļiem, tostarp ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas ietvaros, un tāpēc šādas mežaudzes ir svarīgs ieguldījums nākotnē; uzstāj, ka no ES līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt monokultūras, kas ir mazāk noturīgas pret kaitēkļiem un slimībām, kā arī pret sausumu, vēju, vētrām un ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka dažādi aizsardzības līmeņi ir daļa no ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas instrumentu kopuma; uzsver, ka daudzos gadījumos pat mežu aizsardzībai joprojām ir vajadzīgi noteikti iejaukšanās veidi, piemēram, lai risinātu dabas apdraudējumu vai pielāgošanās vajadzības; atzīmē, ka atšķirīga vecuma un dažādu sugu mežaudzes ar nepārtrauktu meža segumu ir noturīgākas pret klimata ietekmi, piemēram, ugunsgrēkiem, sausumu un gadalaikam neraksturīgiem laikapstākļiem, tostarp ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas ietvaros, un tāpēc šādas mežaudzes ir svarīgs ieguldījums nākotnē; uzstāj, ka no ES līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt monokultūras, kas ir mazāk noturīgas pret kaitēkļiem un slimībām, kā arī pret sausumu, vēju, vētrām un ugunsgrēkiem;

| 31. | atzīst, ka ne visa apsaimniekošanas prakse veicina oglekļa sekvestrēšanu mežos, taču uzsver, ka praksi var pielāgot un modernizēt un praktizējošie speciālisti var pielāgoties, lai vislabāk līdzsvarotu kompromisus, optimizētu pieeju vairāku mērķu sasniegšanai un radītu sinerģiju ar klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķiem un daudzām citām mežu funkcijām; šai sakarā norāda, ka ir jāapsver kompromisi un sinerģijas starp koksnes pieprasījumu un cerībām, ka meži veiks oglekļa piesaistītāju funkcijas un nodrošinās floras un faunas dzīvotnes; šai sakarā aicina Komisiju un tās dienestus strādāt stratēģiski, lai nodrošinātu saskaņotību visos ar mežsaimniecību saistītajos darbos un veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; uzsver, ka noteikta apsaimniekošanas prakse, jo īpaši brīvprātīga zemes atstāšana atmatā, var palīdzēt atjaunot mežus un pozitīvi ietekmēt oglekļa sekvestrēšanu, bioloģisko daudzveidību un ekoloģisko stāvokli; norāda, ka mežu bioloģiskās daudzveidības un oglekļa sekvestrēšanas un uzglabāšanas kapacitātes līmeņi var būt ļoti dažādi atkarībā no apsaimniekošanas, izmantotās tehnikas, izciršanas intensitātes un biežuma, augsnes stāvokļa, parazītu un slimību intensitātes, mežaudzes vecuma utt.; norāda, ka daži meži patlaban izdala vairāk oglekļa nekā absorbē; norāda, ka mežus nevajadzētu uzskatīt tikai par CO2 piesaistītājiem un risinājumu, kā novērst emisiju samazinājuma trūkumu citās nozarēs; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka ne visa apsaimniekošanas prakse veicina oglekļa sekvestrēšanu mežos, taču uzsver, ka praksi var pielāgot un modernizēt un praktizējošie speciālisti var pielāgoties, lai vislabāk līdzsvarotu kompromisus, optimizētu pieeju vairāku mērķu sasniegšanai un radītu sinerģiju ar klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķiem un daudzām citām mežu funkcijām; šai sakarā norāda, ka ir jāapsver kompromisi un sinerģijas starp koksnes pieprasījumu un cerībām, ka meži veiks oglekļa piesaistītāju funkcijas un nodrošinās floras un faunas dzīvotnes; šai sakarā aicina Komisiju un tās dienestus strādāt stratēģiski, lai nodrošinātu saskaņotību visos ar mežsaimniecību saistītajos darbos un veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; uzsver, ka noteikta apsaimniekošanas prakse, jo īpaši brīvprātīga zemes atstāšana atmatā, var palīdzēt atjaunot mežus un pozitīvi ietekmēt oglekļa sekvestrēšanu, bioloģisko daudzveidību un ekoloģisko stāvokli; norāda, ka mežu bioloģiskās daudzveidības un oglekļa sekvestrēšanas un uzglabāšanas kapacitātes līmeņi var būt ļoti dažādi atkarībā no apsaimniekošanas, izmantotās tehnikas, izciršanas intensitātes un biežuma, augsnes stāvokļa, parazītu un slimību intensitātes, mežaudzes vecuma utt.; norāda, ka daži meži patlaban izdala vairāk oglekļa nekā absorbē; norāda, ka mežus nevajadzētu uzskatīt tikai par CO2

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu nepārtraukto sadarbību saistībā ar Mežu un dabas jautājumu darba grupas brīvprātīgajām pamatnostādnēm par dabai tuvu mežsaimniecību; uzskata – lai nodrošinātu pievienoto vērtību, šīs koncepcijas pamatnostādnēs būtu pilnībā jāievēro subsidiaritātes princips un jāiekļauj plašs uz rezultātiem orientētu, zinātniski pierādītu un ilgtspējīgu instrumentu un mežu apsaimniekošanas prakses kopums, jo īpaši ņemot vērā vietējā un reģionālā līmeņa vajadzības, lai mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem sniegtu instrumentus un attiecīgus finansiālus stimulus nolūkā uzlabot saikni un sadarbību, lai labāk integrētu bioloģiskās daudzveidības aizsardzību uzlabotā apsaimniekošanas praksē, kuras mērķis vienlaikus ir nodrošināt citus ekosistēmu pakalpojumus un produktus, kā to parāda Integrētais tīkls; uzsver, ka mežiem Savienībā ir ļoti atšķirīgas iezīmes un tāpēc ir ļoti vajadzīga atšķirīga politika un apsaimniekošanas pieejas, kas darbojas, balstoties uz stingru kopēju pamatu; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu nepārtraukto sadarbību saistībā ar Mežu un dabas jautājumu darba grupas brīvprātīgajām pamatnostādnēm par dabai tuvu mežsaimniecību; uzskata – lai nodrošinātu pievienoto vērtību, šīs koncepcijas pamatnostādnēs būtu pilnībā jāievēro subsidiaritātes princips un jāiekļauj plašs uz rezultātiem orientētu, zinātniski pierādītu un ilgtspējīgu instrumentu un mežu apsaimniekošanas prakses kopums, jo īpaši ņemot vērā vietējā un reģionālā līmeņa vajadzības, lai mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem sniegtu instrumentus un attiecīgus finansiālus stimulus nolūkā uzlabot saikni un sadarbību, lai labāk integrētu bioloģiskās daudzveidības aizsardzību uzlabotā apsaimniekošanas praksē, kuras mērķis vienlaikus ir nodrošināt citus ekosistēmu pakalpojumus un produktus, kā to parāda Integrētais tīkls; uzsver, ka mežiem Savienībā ir ļoti atšķirīgas iezīmes un tāpēc ir ļoti vajadzīga atšķirīga politika un apsaimniekošanas pieejas, kas darbojas, balstoties uz stingru kopēju pamatu;

| 33. | uzsver pirmatnējo un seno mežu nozīmi, kuros ir bagātīga bioloģiskā daudzveidība un kuri nodrošina lielu mikrodzīvotņu dažādību, kas ir būtiska, lai uzturētu augstu bioloģiskās daudzveidības līmeni, kā arī uzsver to būtisko nozīmi bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, oglekļa sekvestrēšanā un uzglabāšanā, kā arī saldūdens nodrošināšanā; atkārtoti aicina stingri aizsargāt visus atlikušos senos un pirmatnējos mežus saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam; uzstāj, ka jānodrošina aizsardzība arī buferzonām, kas atrodas blakus pirmatnējiem un seniem mežiem, lai atbalstītu seno mežu pazīmju attīstību; uzsver, ka atbilstošas aizsardzības paplašināšana, iekļaujot arī buferzonas, uzlabos ekoloģiski augstvērtīgu dzīvotņu savienojamību, kas ievērojami veicinās saglabāšanu un mazinās sadrumstalotības nelabvēlīgo ietekmi; atzīst, ka gandrīz visi pirmatnējie meži ir izzuduši, un pauž bažas par nelikumīgu mežizstrādi dažās ES dalībvalstīs; norāda uz dažādām pirmatnējo un seno mežu definīcijām, kas ieviestas starptautiskā līmenī, un uzsver, ka pirms turpmākiem centieniem noteikt, kas ir pirmatnējie un senie meži, dalībvalstīm, mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem un citām ieinteresētajām personām ir kopīgi jāvienojas par pirmatnējo un seno mežu definīciju kopumu, pamatojoties uz pašreizējām definīcijām; pauž nožēlu par to, ka Komisija 2021. gadā nepieņēma ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā 2030. gadam minētās pamatnostādnes par senu mežu un pirmatnējo mežu definēšanu, taču atzinīgi vērtē Mežu un dabas jautājumu darba grupas pašreizējo darbu saistībā ar šīm definīcijām; uzsver, ka jāapsver daudzveidīgs un visaptverošs pazīmju kopums, jānodrošina elastība, lai ņemtu vērā īpašos apstākļus bioģeogrāfiskajos reģionos un mežu veidos, un pienācīgi jānošķir seni meži no vecākām mežaudzēm, ko apsaimnieko ilgstošai augsekai; uzsver, ka par šādām definīcijām jāvienojas steidzami, tām jābalstās uz ekoloģiskiem principiem un jāņem vērā Eiropas mežu, īpašnieku, apsaimniekošanas tradīciju un dabas tipu daudzveidība un mainīgās klimatiskās zonas, kā arī jāizvairās no nesamērīgām apsaimniekošanas prasībām attiecībā uz blakus esošiem mežiem un meža zemēm un jāparedz apsaimniekošanas pasākumi, kas saistīti ar tādiem jautājumiem kā katastrofu novēršana; norāda uz finansiālu stimulu nozīmi dažu senu mežu, kas aug atmatā atstātā zemē, brīvprātīgā attīstīšanā nākotnē; uzsver, ka pirmatnējo un seno mežu izplatība ES ir nevienmērīga un 90 % no tiem atrodas tikai četrās dalībvalstīs (37); |
| --- | --- |

33.

uzsver pirmatnējo un seno mežu nozīmi, kuros ir bagātīga bioloģiskā daudzveidība un kuri nodrošina lielu mikrodzīvotņu dažādību, kas ir būtiska, lai uzturētu augstu bioloģiskās daudzveidības līmeni, kā arī uzsver to būtisko nozīmi bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, oglekļa sekvestrēšanā un uzglabāšanā, kā arī saldūdens nodrošināšanā; atkārtoti aicina stingri aizsargāt visus atlikušos senos un pirmatnējos mežus saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam; uzstāj, ka jānodrošina aizsardzība arī buferzonām, kas atrodas blakus pirmatnējiem un seniem mežiem, lai atbalstītu seno mežu pazīmju attīstību; uzsver, ka atbilstošas aizsardzības paplašināšana, iekļaujot arī buferzonas, uzlabos ekoloģiski augstvērtīgu dzīvotņu savienojamību, kas ievērojami veicinās saglabāšanu un mazinās sadrumstalotības nelabvēlīgo ietekmi; atzīst, ka gandrīz visi pirmatnējie meži ir izzuduši, un pauž bažas par nelikumīgu mežizstrādi dažās ES dalībvalstīs; norāda uz dažādām pirmatnējo un seno mežu definīcijām, kas ieviestas starptautiskā līmenī, un uzsver, ka pirms turpmākiem centieniem noteikt, kas ir pirmatnējie un senie meži, dalībvalstīm, mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem un citām ieinteresētajām personām ir kopīgi jāvienojas par pirmatnējo un seno mežu definīciju kopumu, pamatojoties uz pašreizējām definīcijām; pauž nožēlu par to, ka Komisija 2021. gadā nepieņēma ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā 2030. gadam minētās pamatnostādnes par senu mežu un pirmatnējo mežu definēšanu, taču atzinīgi vērtē Mežu un dabas jautājumu darba grupas pašreizējo darbu saistībā ar šīm definīcijām; uzsver, ka jāapsver daudzveidīgs un visaptverošs pazīmju kopums, jānodrošina elastība, lai ņemtu vērā īpašos apstākļus bioģeogrāfiskajos reģionos un mežu veidos, un pienācīgi jānošķir seni meži no vecākām mežaudzēm, ko apsaimnieko ilgstošai augsekai; uzsver, ka par šādām definīcijām jāvienojas steidzami, tām jābalstās uz ekoloģiskiem principiem un jāņem vērā Eiropas mežu, īpašnieku, apsaimniekošanas tradīciju un dabas tipu daudzveidība un mainīgās klimatiskās zonas, kā arī jāizvairās no nesamērīgām apsaimniekošanas prasībām attiecībā uz blakus esošiem mežiem un meža zemēm un jāparedz apsaimniekošanas pasākumi, kas saistīti ar tādiem jautājumiem kā katastrofu novēršana; norāda uz finansiālu stimulu nozīmi dažu senu mežu, kas aug atmatā atstātā zemē, brīvprātīgā attīstīšanā nākotnē; uzsver, ka pirmatnējo un seno mežu izplatība ES ir nevienmērīga un 90 % no tiem atrodas tikai četrās dalībvalstīs (37

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas norādījumos par jaunām aizsargājamām teritorijām ir atzīta nepieciešamība veikt konkrētas darbības, piemēram, pārvaldīt nagaiņu izplatību, izmantojot medības, lai aizsargātu plašu meža dzīvotņu veidu klāstu; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas norādījumos par jaunām aizsargājamām teritorijām ir atzīta nepieciešamība veikt konkrētas darbības, piemēram, pārvaldīt nagaiņu izplatību, izmantojot medības, lai aizsargātu plašu meža dzīvotņu veidu klāstu;

| 35. | atgādina, ka ievērojami trūkst pirmatnējo un seno mežu kartēšanas, un uzsver, ka steidzami jāpabeidz sistēma, lai nodrošinātu visaptverošu un saskaņotu kartēšanu, pamatojoties uz skaidriem darbības kritērijiem un definīcijām; aicina Komisiju atzīt līdz šim paveikto, nosakot, apzinot un novērtējot šos mežus dažās dalībvalstīs, un veicināt paraugprakses un zināšanu apmaiņu; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot pieejamos datus, nodrošināt trūkstošos datus par pirmatnējo un seno mežu atrašanās vietu un izveidot datubāzi par visām potenciālajām vietām, kas atbilst seno un pirmatnējo mežu kritērijiem; šai sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot pārredzamu un viegli pieejamu datubāzi par visiem potenciālajiem objektiem, kas atbilst kritērijiem, lai tos klasificētu kā senus un pirmatnējus mežus; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka ievērojami trūkst pirmatnējo un seno mežu kartēšanas, un uzsver, ka steidzami jāpabeidz sistēma, lai nodrošinātu visaptverošu un saskaņotu kartēšanu, pamatojoties uz skaidriem darbības kritērijiem un definīcijām; aicina Komisiju atzīt līdz šim paveikto, nosakot, apzinot un novērtējot šos mežus dažās dalībvalstīs, un veicināt paraugprakses un zināšanu apmaiņu; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot pieejamos datus, nodrošināt trūkstošos datus par pirmatnējo un seno mežu atrašanās vietu un izveidot datubāzi par visām potenciālajām vietām, kas atbilst seno un pirmatnējo mežu kritērijiem; šai sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot pārredzamu un viegli pieejamu datubāzi par visiem potenciālajiem objektiem, kas atbilst kritērijiem, lai tos klasificētu kā senus un pirmatnējus mežus;

| 36. | pieņem zināšanai Komisijas darbu, izstrādājot pamatnostādnes par bioloģiskajai daudzveidībai nekaitīgu apmežošanu un mežu atjaunošanu; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tām dalībvalstīm, kuru mežu platība ir neliela, un, attiecīgos gadījumos, ja tas nekaitē bioloģiskās daudzveidības mērķiem, arī nomaļām teritorijām un citām zemes platībām, kas nav piemērotas pārtikas ražošanai, atrodas tuvu pilsētu un piepilsētu teritorijām un kalnainos apvidos, kā arī tādu mežu attīstības atbalstam, kas ir noturīgi, jaukti un veselīgi; uzsver, ka definīcijām un pamatnostādnēm par bioloģiskajai daudzveidībai nekaitīgu apmežošanu jābūt zinātniski pamatotām, tajās jāņem vērā Eiropas mežu daudzveidība, īpašumtiesību veidi, apsaimniekošanas tradīcijas un dabas tipi, kā arī klimatisko zonu maiņa, un tās jānosaka ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām; tāpat uzstāj, ka nedrīkst meliorēt mitrājus vai kūdrājus apmežošanas nolūkā un attiecībā uz vēsturiski meliorētu zemi nedrīkst pieļaut turpmāku vai papildu meliorāciju; norāda arī, ka īpaši jācenšas izvairīties no erozijas mežos, kas atrodas kalnainos apvidos; |
| --- | --- |

36.

pieņem zināšanai Komisijas darbu, izstrādājot pamatnostādnes par bioloģiskajai daudzveidībai nekaitīgu apmežošanu un mežu atjaunošanu; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tām dalībvalstīm, kuru mežu platība ir neliela, un, attiecīgos gadījumos, ja tas nekaitē bioloģiskās daudzveidības mērķiem, arī nomaļām teritorijām un citām zemes platībām, kas nav piemērotas pārtikas ražošanai, atrodas tuvu pilsētu un piepilsētu teritorijām un kalnainos apvidos, kā arī tādu mežu attīstības atbalstam, kas ir noturīgi, jaukti un veselīgi; uzsver, ka definīcijām un pamatnostādnēm par bioloģiskajai daudzveidībai nekaitīgu apmežošanu jābūt zinātniski pamatotām, tajās jāņem vērā Eiropas mežu daudzveidība, īpašumtiesību veidi, apsaimniekošanas tradīcijas un dabas tipi, kā arī klimatisko zonu maiņa, un tās jānosaka ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām; tāpat uzstāj, ka nedrīkst meliorēt mitrājus vai kūdrājus apmežošanas nolūkā un attiecībā uz vēsturiski meliorētu zemi nedrīkst pieļaut turpmāku vai papildu meliorāciju; norāda arī, ka īpaši jācenšas izvairīties no erozijas mežos, kas atrodas kalnainos apvidos;

Iespēja mežiem un mežu apsaimniekotājiem sasniegt vairākus mērķus

Iespēja mežiem un mežu apsaimniekotājiem sasniegt vairākus mērķus

| 37. | norāda, ka KLP un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) ir galvenie atbalsta avoti mežsaimniecības pasākumiem, un tie veido 90 % no ES kopējā finansējuma mežsaimniecībai; norāda, ka Komisijas 2017. gada mežsaimniecības pasākumu novērtējumā secināts, ka lauku attīstības atbalstam mežiem kopumā ir pozitīva ietekme un ka tas varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu ekonomisko, vides un sociālo ieguvumu nodrošināšanā (38); norāda, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam dalībvalstis izmantoja tikai 49 % no pieejamajiem līdzekļiem un ka Komisija par šī nelielā izmantojuma cēloņiem ir atzinusi administratīvo slogu, piemaksu nepietiekamu pievilcību un konsultāciju pakalpojumu trūkumu, un ka tas būtu jāņem vērā, pielāgojot jaunās KLP stratēģiskos plānus; aicina dalībvalstis likvidēt administratīvo slogu, lai ELFLA līdzekļi mežsaimniecības pasākumiem tiktu izmantoti efektīvāk; atzinīgi vērtē Komisijas mērķi palielināt pieejamo līdzekļu apguvi un uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka ar finansējumu un subsīdijām netiek atbalstītas darbības, kas apdraud dažādu ekosistēmu pakalpojumu līdzsvarotu nodrošināšanu; uzsver, ka KLP stratēģiskajos plānos ir jāiekļauj konkrēti un pietiekami pievilcīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota intervence un pasākumi ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un mežu daudzfunkcionālās nozīmes veicināšanai ES, lai nodrošinātu, ka atbalsts tiek sniegts iniciatīvām, kas saistītas ar meža ekosistēmām, jo īpaši, lai samazinātu bioloģiskās daudzveidības zudumu mežos, veicinātu piemērotu vietējo koku sugu stādīšanu, ja tās iederas konkrētajā vidē, lai uzlabotu mežu apsaimniekošanu un nodrošinātu, ka līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar attiecīgajiem politikas mērķiem; pauž nožēlu par to, ka Komisija nenodrošina to mežsaimniecības izdevumu izsekojamību, kas segti, īstenojot citus lauku attīstības pasākumus; uzsver, ka atbalsts brīvprātīgiem dabas aizsardzības pasākumiem atbilst īpašumtiesībām un subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka KLP un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) ir galvenie atbalsta avoti mežsaimniecības pasākumiem, un tie veido 90 % no ES kopējā finansējuma mežsaimniecībai; norāda, ka Komisijas 2017. gada mežsaimniecības pasākumu novērtējumā secināts, ka lauku attīstības atbalstam mežiem kopumā ir pozitīva ietekme un ka tas varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu ekonomisko, vides un sociālo ieguvumu nodrošināšanā (38

| 38. | aicina Komisiju rast jaunus veidus, kā padarīt dažādu fondu kombināciju pievilcīgāku un vieglāk īstenojamu, ņemot vērā un izmantojot mežu un meža ekosistēmu pakalpojumu daudzfunkcionālo raksturu, un kā labāk veicināt citus ES finansējuma avotus, piemēram, programmu LIFE, programmu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Investīciju bankas Dabas kapitāla finansēšanas mehānismu; aicina Komisiju izvērtēt dažādu Savienības budžeta un ES Atveseļošanas instrumenta dažādo finansēšanas instrumentu, tostarp valstu KLP stratēģisko plānu, atbilstību saistībām un mērķiem, kas noteikti ES Meža stratēģijā un ES Biodaudzveidības stratēģijā; aicina Komisiju apsvērt arī iespēju, ka priekšnoteikums atbalsta par meža vides un klimata pakalpojumiem un meža saglabāšanu saņemšanai ir saistības attiecībā uz mežu aizsardzību un stingru aizsardzību, kas izriet no ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam un jaunās ES Meža stratēģijas 2030. gadam; aicina Komisiju pagarināt šo saistību termiņu uz laiku, kas pārsniedz septiņus gadus, jo īpaši attiecībā uz stingri aizsargājamām mežu teritorijām; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju rast jaunus veidus, kā padarīt dažādu fondu kombināciju pievilcīgāku un vieglāk īstenojamu, ņemot vērā un izmantojot mežu un meža ekosistēmu pakalpojumu daudzfunkcionālo raksturu, un kā labāk veicināt citus ES finansējuma avotus, piemēram, programmu LIFE

| 39. | norāda, ka mežsaimniecības nozare galvenokārt un lielākā mērā nekā lauksaimniecības nozare darbojas kā uz tirgu balstīta nozare, kurā nav īpašas atkarības no subsīdijām, vienlaikus norādot, ka KLP finansējumam arī turpmāk galvenokārt jābūt vērstam uz pārtikas ražošanu un pārtikas nodrošinājumu Savienībā; uzsver, ka lielākam uzsvaram uz citiem ekosistēmu pakalpojumiem nevajadzētu radīt nesamērīgu atkarību, un atbalsta Komisiju un dalībvalstis turpmākos centienos izstrādāt brīvprātīgas uz tirgu balstītas maksājumu shēmas par ekosistēmu pakalpojumiem, piemēram, par oglekļa sekvestrāciju, bioloģiskās daudzveidības veicināšanu, augsnes aizsardzību, ūdens resursu apsaimniekošanu un datu vākšanu un uzraudzību; uzsver, ka ir svarīgi piemērot papildināmības principu un izstrādāt programmas tā, lai pilnībā tiktu atzīts vadošo uzņēmumu un citu dalībnieku darbs, vienlaikus motivējot plašu mežu īpašnieku loku; tāpat uzsver, ka programmu īpašajās prasībās ir jāņem vērā mežu lielā daudzveidība un ar tiem saistītie dažādie izaicinājumi un iespējas; norāda, ka uzticamu datu pieejamība par ekosistēmu pakalpojumiem ir būtiska ikvienai maksājumu shēmai; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par oglekļsaistīgu lauksaimniecību (39), kura mērķis ir stimulēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus no publiskiem un privātiem avotiem, atalgojot apsaimniekošanas praksi dzīvās biomasas un augsnes sekvestrēšanas palielināšanai atbilstīgi ekoloģijas principiem; uzsver, ka ir vajadzīgas iniciatīvas par oglekļsaistīgu lauksaimniecību, kuru pamatā ir stingra zinātniska metodoloģija, tostarp iespēja izmantot neiejaukšanās pieeju saskaņā ar Biodaudzveidības stratēģiju; uzsver – ņemot vērā šo iniciatīvu –, ka aktīva un ilgtspējīga mežu apsaimniekošana var veicināt gan oglekļa krājumu palielināšanos, gan mežu augšanu; uzsver, ka oglekļa piesaistei mežsaimniecībā vajadzētu būt vērstai uz stimuliem mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem, lai tie veiktu ieguldījumus aktīvā meža apsaimniekošanā un, ja nepieciešams, aizsardzībā, veicinot reģenerāciju un aktīvāku augšanu; atzinīgi vērtē Komisijas plānu līdz 2022. gada beigām ierosināt saistošu ES tiesisko regulējumu oglekļa piesaistes sertifikācijai, lai pareizi noteiktu oglekļa piesaistes centienu apjomu, ziņotu par tiem un sertificētu tos, kā arī izvairītos no sagrozīšanas un zaļmaldināšanas riska; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka mežsaimniecības nozare galvenokārt un lielākā mērā nekā lauksaimniecības nozare darbojas kā uz tirgu balstīta nozare, kurā nav īpašas atkarības no subsīdijām, vienlaikus norādot, ka KLP finansējumam arī turpmāk galvenokārt jābūt vērstam uz pārtikas ražošanu un pārtikas nodrošinājumu Savienībā; uzsver, ka lielākam uzsvaram uz citiem ekosistēmu pakalpojumiem nevajadzētu radīt nesamērīgu atkarību, un atbalsta Komisiju un dalībvalstis turpmākos centienos izstrādāt brīvprātīgas uz tirgu balstītas maksājumu shēmas par ekosistēmu pakalpojumiem, piemēram, par oglekļa sekvestrāciju, bioloģiskās daudzveidības veicināšanu, augsnes aizsardzību, ūdens resursu apsaimniekošanu un datu vākšanu un uzraudzību; uzsver, ka ir svarīgi piemērot papildināmības principu un izstrādāt programmas tā, lai pilnībā tiktu atzīts vadošo uzņēmumu un citu dalībnieku darbs, vienlaikus motivējot plašu mežu īpašnieku loku; tāpat uzsver, ka programmu īpašajās prasībās ir jāņem vērā mežu lielā daudzveidība un ar tiem saistītie dažādie izaicinājumi un iespējas; norāda, ka uzticamu datu pieejamība par ekosistēmu pakalpojumiem ir būtiska ikvienai maksājumu shēmai; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par oglekļsaistīgu lauksaimniecību (39

| 40. | atzīst uz tirgu balstīto sertifikācijas shēmu būtisko nozīmi un to ieguldījumu ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas turpmākā ieviešanā; norāda, ka lielākā daļa šo shēmu ir izrādījušās uzticami un efektīvi instrumenti ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses veicināšanai visā Eiropā; atzinīgi vērtē to, ka ES iestādes nepārtraukti veic pārbaudes, kas palīdz nodrošināt pastāvīgus uzlabojumus; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par brīvprātīgas dabai tuvākas sertifikācijas sistēmas izstrādi; aicina Komisiju nodrošināt, ka šīs iniciatīvas uzlabo meža ekosistēmas, aizsargā bioloģisko daudzveidību un nodrošina pievienoto vērtību no dabai draudzīgas meža apsaimniekošanas prakses; mudina Komisiju sadarboties ar pārbaudītām sertifikācijas sistēmām un mācīties no tām, kā arī atbalstīt centienus uzlabot esošās sistēmas, lai tās būtu patērētājiem pārredzamākas un tiktu ņemts vērā patērētāju pieprasījums; uzskata, ka, lai radītu pievienoto vērtību, brīvprātīgajai “dabai tuvākai” sertifikācijai jābalstās uz skaidru obligātu satvaru un jāpiedāvā meža īpašniekiem pietiekama piemaksa par ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, piemēram, izveidojot ES kvalitātes marķējumu ar vietējā mērogā pielāgotām vadlīnijām par dabai tuvāku mežsaimniecību, lai veicinātu bioloģiskajai daudzveidībai visdraudzīgāko apsaimniekošanas praksi; aicina Komisiju pēc tam, kad tā būs pabeigusi darbu pie jēdziena “dabai tuvāks” definīcijas, novērtēt gan šādas sertifikācijas sistēmas pievienoto vērtību, gan izmaksas meža īpašniekiem; norāda, ka brīvprātīga sertifikācija ir tikai viens no pasākumiem, kas jāveic, lai ES attīstītu ilgtspējīgāku mežu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

40.

atzīst uz tirgu balstīto sertifikācijas shēmu būtisko nozīmi un to ieguldījumu ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas turpmākā ieviešanā; norāda, ka lielākā daļa šo shēmu ir izrādījušās uzticami un efektīvi instrumenti ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses veicināšanai visā Eiropā; atzinīgi vērtē to, ka ES iestādes nepārtraukti veic pārbaudes, kas palīdz nodrošināt pastāvīgus uzlabojumus; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par brīvprātīgas dabai tuvākas sertifikācijas sistēmas izstrādi; aicina Komisiju nodrošināt, ka šīs iniciatīvas uzlabo meža ekosistēmas, aizsargā bioloģisko daudzveidību un nodrošina pievienoto vērtību no dabai draudzīgas meža apsaimniekošanas prakses; mudina Komisiju sadarboties ar pārbaudītām sertifikācijas sistēmām un mācīties no tām, kā arī atbalstīt centienus uzlabot esošās sistēmas, lai tās būtu patērētājiem pārredzamākas un tiktu ņemts vērā patērētāju pieprasījums; uzskata, ka, lai radītu pievienoto vērtību, brīvprātīgajai “dabai tuvākai” sertifikācijai jābalstās uz skaidru obligātu satvaru un jāpiedāvā meža īpašniekiem pietiekama piemaksa par ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, piemēram, izveidojot ES kvalitātes marķējumu ar vietējā mērogā pielāgotām vadlīnijām par dabai tuvāku mežsaimniecību, lai veicinātu bioloģiskajai daudzveidībai visdraudzīgāko apsaimniekošanas praksi; aicina Komisiju pēc tam, kad tā būs pabeigusi darbu pie jēdziena “dabai tuvāks” definīcijas, novērtēt gan šādas sertifikācijas sistēmas pievienoto vērtību, gan izmaksas meža īpašniekiem; norāda, ka brīvprātīga sertifikācija ir tikai viens no pasākumiem, kas jāveic, lai ES attīstītu ilgtspējīgāku mežu apsaimniekošanu;

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 4. jūnija lēmumu par Natura 2000 logotipa licencēšanu (40); norāda, ka Natura 2000 marķējuma sistēmai būtu jāveicina visstingrākie ES ekoloģiskie standarti visneaizsargātāko dzīvotņu veidu un sugu aizsardzībai uz sauszemes; atgādina, ka Natura 2000 teritorijas aptver aptuveni 18 % no ES sauszemes teritorijas; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka netiek veiktas nekādas darbības, kas kaitē vai traucē sugu dzīvotnēm, kuras atzītas par Natura 2000 teritorijām; prasa saskaņā ar ES Meža stratēģiju izvirzīt vērienīgus mērķus šo teritoriju ekoloģisko vērtību saglabāšanai un atjaunošanai, ņemot vērā attiecīgā apvidus sociālās un kultūras prasības, kā arī reģionālās un vietējās īpatnības; norāda, ka saglabāšanas centieniem Natura 2000 teritorijās būtu pilnībā jāatbilst Dzīvotņu direktīvai un Putnu direktīvai un ES Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam; norāda, ka Natura 2000 teritorijas sabiedrībai sniedz vērtīgus ekosistēmu pakalpojumus; uzsver, ka Natura 2000 logotipam, kas izvietots uz visām precēm vai pakalpojumiem, vajadzētu nozīmēt, ka šīs preces un pakalpojumi veicina tās Natura 2000 teritorijas saglabāšanas mērķu sasniegšanu, no kuras tie iegūti; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 4. jūnija lēmumu par Natura 2000

40

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

| 42. | atzinīgi vērtē ES Ekomarķējuma stratēģisko darba plānu 2020.–2024. gadam, ko publicējusi Komisija; atgādina, ka ES ekomarķējums ir brīvprātīgs vidiskās izcilības marķējums; norāda, ka ekomarķējuma sistēma veicina ES aprites ekonomiku un atbalsta ilgtspējīgu patēriņa un ražošanas praksi; prasa noteikt stingrus standartus un uzraudzību, kā arī veicināt ekomarķējuma plašāku izmantošanu ES meža nozarē; uzsver, ka ir svarīgi paplašināt koksnes produktu ekomarķējuma darbības jomu, iekļaujot arī šo produktu ilgtspējas līmeni; aicina dalībvalstis mudināt ražotājus vairāk izmantot Natura 2000 marķējumu tādiem meža produktiem, kas nav koksnes produkti; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē ES Ekomarķējuma stratēģisko darba plānu 2020.–2024. gadam, ko publicējusi Komisija; atgādina, ka ES ekomarķējums ir brīvprātīgs vidiskās izcilības marķējums; norāda, ka ekomarķējuma sistēma veicina ES aprites ekonomiku un atbalsta ilgtspējīgu patēriņa un ražošanas praksi; prasa noteikt stingrus standartus un uzraudzību, kā arī veicināt ekomarķējuma plašāku izmantošanu ES meža nozarē; uzsver, ka ir svarīgi paplašināt koksnes produktu ekomarķējuma darbības jomu, iekļaujot arī šo produktu ilgtspējas līmeni; aicina dalībvalstis mudināt ražotājus vairāk izmantot Natura 2000

| 43. | uzsver – lai sasniegtu bioloģiskās daudzveidības mērķus un pilnībā atraisītu mežu potenciālu ES klimata un aprites ekonomikas mērķu sasniegšanā, ir vajadzīga turpmāka pētniecība, inovācija un attīstība, un tā būtu jāstimulē ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā, jo īpaši saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā arī saistībā ar bioloģiskajos resursos balstītām alternatīvām fosilajiem produktiem un citiem produktiem ar lielu oglekļa pēdu; mudina turpināt atbalstīt ilgtspējīgas inovācijas saistībā ar koksni, piemēram, koksnes tekstilizstrādājumiem, kuriem ir liels potenciāls kā sintētisko tekstilšķiedru un kokvilnas aizstājējiem, un saistībā ar citiem koksnes materiāliem, kas saņēmuši pozitīvu vides un klimata aprites cikla novērtējumu; uzsver – lai šādas bioloģiskas alternatīvas būtu konkurētspējīgas, tām jāpiedāvā patērētājiem produkti par pieņemamām cenām; norāda, ka nozares attīstības cikli var ilgt 10 gadus vai ilgāk, un uzsver, ka paredzama un stabila regulatīvā vide ir priekšnoteikums ieguldījumu piesaistei; uzsver, ka daudzām inovācijām nozarē ir augsta pievienotā vērtība un tās nodrošina augstas kvalitātes nodarbinātību lauku apvidos, kā arī meža nozares vērtību ķēdē un ar to saistītajās bioloģiskajās nozarēs, un uzsver mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi šajā kontekstā; |
| --- | --- |

43.

uzsver – lai sasniegtu bioloģiskās daudzveidības mērķus un pilnībā atraisītu mežu potenciālu ES klimata un aprites ekonomikas mērķu sasniegšanā, ir vajadzīga turpmāka pētniecība, inovācija un attīstība, un tā būtu jāstimulē ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā, jo īpaši saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā arī saistībā ar bioloģiskajos resursos balstītām alternatīvām fosilajiem produktiem un citiem produktiem ar lielu oglekļa pēdu; mudina turpināt atbalstīt ilgtspējīgas inovācijas saistībā ar koksni, piemēram, koksnes tekstilizstrādājumiem, kuriem ir liels potenciāls kā sintētisko tekstilšķiedru un kokvilnas aizstājējiem, un saistībā ar citiem koksnes materiāliem, kas saņēmuši pozitīvu vides un klimata aprites cikla novērtējumu; uzsver – lai šādas bioloģiskas alternatīvas būtu konkurētspējīgas, tām jāpiedāvā patērētājiem produkti par pieņemamām cenām; norāda, ka nozares attīstības cikli var ilgt 10 gadus vai ilgāk, un uzsver, ka paredzama un stabila regulatīvā vide ir priekšnoteikums ieguldījumu piesaistei; uzsver, ka daudzām inovācijām nozarē ir augsta pievienotā vērtība un tās nodrošina augstas kvalitātes nodarbinātību lauku apvidos, kā arī meža nozares vērtību ķēdē un ar to saistītajās bioloģiskajās nozarēs, un uzsver mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi šajā kontekstā;

| 44. | uzskata, ka, lai uzlabotu koordinētu vides, sociālo, sabiedrības un ekonomisko meža pakalpojumu sniegšanu, ir labāk jāsaskaņo attiecīgās ES pamatprogrammas, tostarp programma “Apvārsnis Eiropa”, LIFE programma, Eiropas inovāciju partnerība lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai (EIP-AGRI), LEADER programma un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta darbība; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot ES sadarbību, ierosinot pētniecības un inovācijas partnerību mežsaimniecības jomā, un aicina Komisiju izstrādāt visaptverošas, uz mežu orientētas programmas, kas ietvertu dažādas meža nozares vērtību ķēdes funkcijas un elementus un “dzīvās laboratorijas”, lai pārbaudītu un demonstrētu galveno problēmu risinājumus, pamatojoties uz pārbaudītām platformām, piemēram, Integrēto tīklu, Mežsaimniecības nozares tehnoloģiju platformu un Eiropas Meža institūtu, kā arī iesaistot Eiropas mēroga un starptautiskos partnerus; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka, lai uzlabotu koordinētu vides, sociālo, sabiedrības un ekonomisko meža pakalpojumu sniegšanu, ir labāk jāsaskaņo attiecīgās ES pamatprogrammas, tostarp programma “Apvārsnis Eiropa”, LIFE

EIP-AGRI

LEADER

| 45. | atgādina, ka 60 % ES mežu pieder privātpersonām un ka ievērojama daļa mežu īpašnieku ir mazie īpašnieki; uzsver, ka, lai sasniegtu stratēģijas mērķus, tās īstenošanā galvenā uzmanība jāvelta tam, lai visu veidu mežu īpašnieki un apsaimniekotāji, jo īpaši mazie meža īpašnieki, varētu nodrošināt dažādas mežu funkcijas; atzīst, ka mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem ir vajadzīga liela elastība savā meža apsaimniekošanas praksē, balstoties uz stingru kopējo pamatu, lai tie varētu sniegt visus vajadzīgos ekosistēmu pakalpojumus, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka atbalsta programmas, brīvprātīgas maksājumu par ekosistēmu pakalpojumiem shēmas un pētniecības finansējums ir pievilcīgi, saprotami un viegli pieejami mazajiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka 60 % ES mežu pieder privātpersonām un ka ievērojama daļa mežu īpašnieku ir mazie īpašnieki; uzsver, ka, lai sasniegtu stratēģijas mērķus, tās īstenošanā galvenā uzmanība jāvelta tam, lai visu veidu mežu īpašnieki un apsaimniekotāji, jo īpaši mazie meža īpašnieki, varētu nodrošināt dažādas mežu funkcijas; atzīst, ka mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem ir vajadzīga liela elastība savā meža apsaimniekošanas praksē, balstoties uz stingru kopējo pamatu, lai tie varētu sniegt visus vajadzīgos ekosistēmu pakalpojumus, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka atbalsta programmas, brīvprātīgas maksājumu par ekosistēmu pakalpojumiem shēmas un pētniecības finansējums ir pievilcīgi, saprotami un viegli pieejami mazajiem īpašniekiem;

| 46. | uzsver, ka konsultāciju pakalpojumu pieejamība ir svarīgs ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses izplatīšanas virzītājspēks; mudina dalībvalstis nodrošināt konsultāciju pakalpojumu pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka konsultāciju pakalpojumu pieejamība ir svarīgs ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses izplatīšanas virzītājspēks; mudina dalībvalstis nodrošināt konsultāciju pakalpojumu pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem īpašniekiem;

| 47. | norāda, ka aptuveni 40 % ES mežu pieder pašvaldībām un reģionālajām vai valstu valdībām, savukārt dažās dalībvalstīs publiskā sektora īpašumā esošās mežu platības ir daudz lielākas, Dienvidaustrumeiropā sasniedzot vidēji 90 %; uzsver, ka publiskajiem mežiem var būt ļoti svarīga nozīme meža ekosistēmu saglabāšanā, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, klimata pārmaiņu mazināšanā, lauku attīstības veicināšanā un koksnes un ar koksni nesaistītu preču un pakalpojumu piegādē un ka valsts mežsaimniecības aģentūrām var būt svarīga nozīme, nodrošinot privāto mežu īpašniekiem tik ļoti nepieciešamo pieredzi saistībā ar dabai tuvu mežsaimniecību un pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei; vajadzības gadījumā aicina palielināt valsts mežsaimniecības iestāžu cilvēkresursus un finanšu resursus; šajā sakarā aicina dalībvalstis rādīt piemēru ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai publiskā sektora īpašumā esošajos mežos sabiedrības interesēs, jo īpaši attiecībā uz vides, ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka aptuveni 40 % ES mežu pieder pašvaldībām un reģionālajām vai valstu valdībām, savukārt dažās dalībvalstīs publiskā sektora īpašumā esošās mežu platības ir daudz lielākas, Dienvidaustrumeiropā sasniedzot vidēji 90 %; uzsver, ka publiskajiem mežiem var būt ļoti svarīga nozīme meža ekosistēmu saglabāšanā, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, klimata pārmaiņu mazināšanā, lauku attīstības veicināšanā un koksnes un ar koksni nesaistītu preču un pakalpojumu piegādē un ka valsts mežsaimniecības aģentūrām var būt svarīga nozīme, nodrošinot privāto mežu īpašniekiem tik ļoti nepieciešamo pieredzi saistībā ar dabai tuvu mežsaimniecību un pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei; vajadzības gadījumā aicina palielināt valsts mežsaimniecības iestāžu cilvēkresursus un finanšu resursus; šajā sakarā aicina dalībvalstis rādīt piemēru ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai publiskā sektora īpašumā esošajos mežos sabiedrības interesēs, jo īpaši attiecībā uz vides, ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem;

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” un atzīst mežu un ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas nozīmi pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un iztikas līdzekļu nodrošināšanā lauku apvidos; uzsver, ka mežsaimniecības nozarei un meža resursu nozarēm ir liela nozīme kā darbvietu radītājām lauku kopienās, kā arī pilsētu teritorijās, izmantojot lietojumus pakārtotā tirgū; norāda, ka ir svarīgi veicināt ar meža resursiem nesaistītas saimnieciskās darbības, lai dažādotu vietējo ekonomiku un darbvietas un mainītu depopulācijas tendences lauku un attālos apgabalos; ar lielām bažām atzīmē, ka nodarbinātība mežsaimniecības un mežizstrādes nozarē pastāvīgi samazinās – saskaņā ar Eurostat datiem laikposmā no 2000. līdz 2019. gadam par 7 % (41) –, kā arī atzīmē lielo nelaimes gadījumu skaitu šajā nozarē (42); aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt saskaņā ar stratēģiju veikto pasākumu ietekmi uz nodarbinātību un darba drošību, ņemot vērā apsaimniekošanas prakses izmaiņas, jo apsvērtie risinājumi bieži vien ir saistīti ar augstāku (fiziskā) darba intensitāti, kas rada arī dažādus riskus darba ņēmējiem un prasa augstas kvalitātes profesionālo apmācību, kā arī kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas iespējas; uzsver, ka ir svarīgi šāda veida nodarbinātību padarīt pievilcīgu, kā arī šajā nolūkā izmantot ilgtspējīgākas mežu apsaimniekošanas iespējas; šai sakarā uzsver, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai uzlabotu darba drošību un pienācīgi apmācītu darbiniekus, un lai atbalstītu mežsaimniecības iekārtu un instrumentu modernizāciju; aicina dalībvalstis šajā kontekstā izvērtēt savus konsultāciju pakalpojumus un vajadzības gadījumā tos pastiprināt, kā arī piešķirt prioritāti kvalitatīvas profesionālās izglītības turpināšanai ekobūvniecības un ar kokmateriāliem saistītās nozarēs; atkārtoti aicina Komisiju sadarbībā ar mežsaimniecības tehnikas ražotājiem uzņemties iniciatīvu, lai uzlabotu mežsaimniecības tehnikas vides dizainu nolūkā apvienot darba ņēmēju augsta līmeņa aizsardzību un minimālu ietekmi uz augsni un ūdeni mežos; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” un atzīst mežu un ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas nozīmi pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un iztikas līdzekļu nodrošināšanā lauku apvidos; uzsver, ka mežsaimniecības nozarei un meža resursu nozarēm ir liela nozīme kā darbvietu radītājām lauku kopienās, kā arī pilsētu teritorijās, izmantojot lietojumus pakārtotā tirgū; norāda, ka ir svarīgi veicināt ar meža resursiem nesaistītas saimnieciskās darbības, lai dažādotu vietējo ekonomiku un darbvietas un mainītu depopulācijas tendences lauku un attālos apgabalos; ar lielām bažām atzīmē, ka nodarbinātība mežsaimniecības un mežizstrādes nozarē pastāvīgi samazinās – saskaņā ar Eurostat

41

42

| 49. | uzsver, ka ir svarīgi nozarei piesaistīt jauniešus un sievietes uzņēmējas, jo īpaši saistībā ar mežsaimniecības nozares darbību digitālo un zaļo pārkārtošanos; tomēr norāda, ka sliktie darba apstākļi mežsaimniecības nozarē dažos Eiropas reģionos patlaban neveicina ar nozari saistītas pievilcīgas karjeras izvēli; uzsver, ka ir vajadzīgi ieguldījumi nozarē un visā vērtību ķēdē, kā arī labvēlīga vide lauku apvidos, tostarp digitālā, transporta un kopienas infrastruktūra; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus veicināt prasmju partnerības izveidi saskaņā ar Prasmju paktu un izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, lai sadarbotos nolūkā palielināt kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas iespējas mežsaimniecībā, radīt kvalitatīvas darbvietas un nodrošināt darba ņēmējiem iespējas un atbilstīgus darba apstākļus meža resursu bioekonomikā, tādējādi padarot to par pievilcīgāku karjeras izvēli; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka ir svarīgi nozarei piesaistīt jauniešus un sievietes uzņēmējas, jo īpaši saistībā ar mežsaimniecības nozares darbību digitālo un zaļo pārkārtošanos; tomēr norāda, ka sliktie darba apstākļi mežsaimniecības nozarē dažos Eiropas reģionos patlaban neveicina ar nozari saistītas pievilcīgas karjeras izvēli; uzsver, ka ir vajadzīgi ieguldījumi nozarē un visā vērtību ķēdē, kā arī labvēlīga vide lauku apvidos, tostarp digitālā, transporta un kopienas infrastruktūra; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus veicināt prasmju partnerības izveidi saskaņā ar Prasmju paktu un izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, lai sadarbotos nolūkā palielināt kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas iespējas mežsaimniecībā, radīt kvalitatīvas darbvietas un nodrošināt darba ņēmējiem iespējas un atbilstīgus darba apstākļus meža resursu bioekonomikā, tādējādi padarot to par pievilcīgāku karjeras izvēli;

Uzraudzība, ziņošana un datu vākšana

Uzraudzība, ziņošana un datu vākšana

| 50. | uzsver, cik svarīgi ir precīzi, integrēti, kvalitatīvi, savlaicīgi, salīdzināmi un aktualizēti dati par Eiropas mežiem, un pieņem zināšanai iniciatīvu tiesību akta priekšlikumam par meža novērošanas, ziņošanas un datu vākšanas satvaru, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; atgādina pārbaudītu datu, jo īpaši vietējā līmenī savāktu datu, būtisko nozīmi, jo daudzas meža īpašības var pārbaudīt tikai uz vietas; uzsver, ka datu un ziņošanas plaša pieejamība, augsta kvalitāte, pārredzamība, pilnīgums un saskaņošana ir būtiski faktori stratēģijas mērķu sasniegšanai, un uzskata arī, ka, lai nodrošinātu reālu pievienoto vērtību, satvaram ir jābalstās uz pašreizējiem mehānismiem un procesiem, piemēram, valstu mežu inventarizācijām, Meža informācijas sistēmu Eiropai, ENFIN tīklu, Forest Europe un FAO, izmantojot augšupēju pieeju, lai gūtu vislielāko labumu no dalībvalstu zināšanām un pieredzes, un tā ir jāattīsta saskaņā ar starptautiski pieņemtām saistībām un attiecīgo dalībvalstu kompetenci, vienlaikus izvairoties no darba dublēšanās, pārmērīga administratīvā sloga un pārmērīgām izmaksām; uzsver, ka satvarā būtu jāiekļauj mehānismi, lai izvairītos no kļūdām, piemēram, divkāršas uzskaites; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu finansējumu un cilvēkresursus satvara darbības atbalstam; |
| --- | --- |

50.

uzsver, cik svarīgi ir precīzi, integrēti, kvalitatīvi, savlaicīgi, salīdzināmi un aktualizēti dati par Eiropas mežiem, un pieņem zināšanai iniciatīvu tiesību akta priekšlikumam par meža novērošanas, ziņošanas un datu vākšanas satvaru, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; atgādina pārbaudītu datu, jo īpaši vietējā līmenī savāktu datu, būtisko nozīmi, jo daudzas meža īpašības var pārbaudīt tikai uz vietas; uzsver, ka datu un ziņošanas plaša pieejamība, augsta kvalitāte, pārredzamība, pilnīgums un saskaņošana ir būtiski faktori stratēģijas mērķu sasniegšanai, un uzskata arī, ka, lai nodrošinātu reālu pievienoto vērtību, satvaram ir jābalstās uz pašreizējiem mehānismiem un procesiem, piemēram, valstu mežu inventarizācijām, Meža informācijas sistēmu Eiropai, ENFIN

Forest Europe

FAO

| 51. | uzskata – lai nodrošinātu uzticamu, pārredzamu un augstas kvalitātes datu pieejamību, jaunām inovatīvām pieejām, piemēram, tālizpētes tehnoloģijām, ir jābūt pārbaudītām un apvienotām ar datiem, kas iegūti, veicot monitoringu uz zemes, un tie ir jāinterpretē ciešā sadarbībā ar zinātniekiem, kā arī neatkarīgiem un vietējiem ekspertiem, tostarp kompetentajām iestādēm un mežu apsaimniekotājiem; uzskata, ka šīm pieejām var būt arī nozīme, palīdzot līdzsvarot mežu daudzfunkcionalitāti un izstrādāt un izplatīt jaunas pieejas un praksi, un tām būtu jāaptver finanšu līdzekļi, kas vajadzīgi, lai piekļūtu datiem un veicinātu to iegūšanu; uzskata, ka satelītattēlu un pozicionēšanas un atrašanās vietas datu sinerģija un papildināmība var kļūt par galvenajiem stimuliem mežu apsaimniekotājiem un valsts struktūrām; uzsver Copernicus nozīmi, nodrošinot mežu inventarizācijas attālinātu uzraudzību un veselības novērtējumu, kā arī tādu problēmu atklāšanu kā nelikumīga mežizstrāde un mežu izciršana; atzinīgi vērtē to, ka Meža informācijas sistēmas Eiropai ietvaros tiks pastiprināts pašreizējais klimata pārmaiņu un citu dabisku vai cilvēka izraisītu traucējumu mežos monitorings; uzsver, ka analīzes datiem ir izšķiroša nozīme, lai atbalstītu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un mežu aizsardzību, tostarp, lai novērstu nelikumīgu mežizstrādi un prognozētu un mazinātu tādu dabisku traucējumu ietekmi kā vētras, meža ugunsgrēki un kaitēkļi; |
| --- | --- |

51.

uzskata – lai nodrošinātu uzticamu, pārredzamu un augstas kvalitātes datu pieejamību, jaunām inovatīvām pieejām, piemēram, tālizpētes tehnoloģijām, ir jābūt pārbaudītām un apvienotām ar datiem, kas iegūti, veicot monitoringu uz zemes, un tie ir jāinterpretē ciešā sadarbībā ar zinātniekiem, kā arī neatkarīgiem un vietējiem ekspertiem, tostarp kompetentajām iestādēm un mežu apsaimniekotājiem; uzskata, ka šīm pieejām var būt arī nozīme, palīdzot līdzsvarot mežu daudzfunkcionalitāti un izstrādāt un izplatīt jaunas pieejas un praksi, un tām būtu jāaptver finanšu līdzekļi, kas vajadzīgi, lai piekļūtu datiem un veicinātu to iegūšanu; uzskata, ka satelītattēlu un pozicionēšanas un atrašanās vietas datu sinerģija un papildināmība var kļūt par galvenajiem stimuliem mežu apsaimniekotājiem un valsts struktūrām; uzsver Copernicus

| 52. | uzskata, ka Copernicus dati būtu jāizmanto kā pierādījums tiesībaizsardzībā un politikas veidošanā, sertificējot datus un atvasinātos informācijas produktus, un aicina panākt Copernicus datu sertificēšanu saistībā ar gaidāmo tiesību akta priekšlikumu par meža novērošanas, ziņošanas un datu vākšanas sistēmu; uzsver, ka šādiem sertificētiem datiem varētu būt svarīga nozīme dažādu parādību uzraudzībā (piemēram, meža zemes pārklājums, nelikumīga mežizstrāde, meža veselība, koku raksturojums, augšanas tendences un meža ugunsgrēku ietekme), kā arī atbilstības uzraudzībā; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka Copernicus

Copernicus

| 53. | pieņem zināšanai ideju par mežu stratēģisko plānu ieviešanu meža novērošanas, ziņošanas un datu vākšanas sistēmā; pieņem zināšanai arī to, ka vairākās dalībvalstīs jau ir ieviestas valsts stratēģijas mežu jomā, kuras Komisija nevar vienādi novērtēt, un ka tās būtu jāizstrādā vai turpmāk jāattīsta tā, lai atbalstītu ES Meža stratēģijas mērķus; uzsver, ka būtu jāizvairās no tā, ka šis priekšlikums rada pārmērīgu administratīvo slogu un izmaksu pieaugumu. uzsver, ka būtu jāprecizē šādu plānu konkrētais mērķis un vajadzība, un uzsver pienākumu ievērot dalībvalstu kompetenci meža jautājumos; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiesību akta priekšlikumā ir pilnībā ievērotas spēkā esošās valstu stratēģijas dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, vietējā līmenī, uzsverot, ka stratēģiskajai plānošanai ES līmenī būtu jāsaskan ar valstu stratēģijām un jāizvairās no pretrunīguma vai dublēšanās; aicina Komisiju izvērtēt, kā šo instrumentu varētu izmantot, lai jo īpaši atbalstītu tās dalībvalstis, kurās vēl nav izstrādātas valstu stratēģijas; |
| --- | --- |

53.

pieņem zināšanai ideju par mežu stratēģisko plānu ieviešanu meža novērošanas, ziņošanas un datu vākšanas sistēmā; pieņem zināšanai arī to, ka vairākās dalībvalstīs jau ir ieviestas valsts stratēģijas mežu jomā, kuras Komisija nevar vienādi novērtēt, un ka tās būtu jāizstrādā vai turpmāk jāattīsta tā, lai atbalstītu ES Meža stratēģijas mērķus; uzsver, ka būtu jāizvairās no tā, ka šis priekšlikums rada pārmērīgu administratīvo slogu un izmaksu pieaugumu. uzsver, ka būtu jāprecizē šādu plānu konkrētais mērķis un vajadzība, un uzsver pienākumu ievērot dalībvalstu kompetenci meža jautājumos; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiesību akta priekšlikumā ir pilnībā ievērotas spēkā esošās valstu stratēģijas dalībvalstu un, attiecīgā gadījumā, vietējā līmenī, uzsverot, ka stratēģiskajai plānošanai ES līmenī būtu jāsaskan ar valstu stratēģijām un jāizvairās no pretrunīguma vai dublēšanās; aicina Komisiju izvērtēt, kā šo instrumentu varētu izmantot, lai jo īpaši atbalstītu tās dalībvalstis, kurās vēl nav izstrādātas valstu stratēģijas;

Pārvaldība un īstenošana

Pārvaldība un īstenošana

| 54. | uzskata, ka, ņemot vērā mežu daudzfunkcionālo ieguldījumu dažādu ES mērķu sasniegšanā un dažādos administratīvos līmeņus un iesaistītās ieinteresēto personu grupas, stratēģijas īstenošanas stūrakmeņiem jābūt ciešai sadarbībai un paraugprakses apmaiņai ar valstu un reģionālajiem ekspertiem, ieinteresētajām personām, jo īpaši privāto un publisko mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem, zinātniekiem, sertifikācijas sistēmām un pilsonisko sabiedrību, tostarp Eiropas pirmiedzīvotāju pienācīgai pārstāvībai un subsidiaritātes principa ievērošanai; uzsver, ka pārvaldībā jāņem vērā ES un dalībvalstu sadarbība ar Forest Europe un sadarbība starptautiskā līmenī, tostarp ar FAO, un ka stratēģijas īstenošanā būtu jācenšas radīt sinerģiju ar devumu starptautisko saistību izpildē un sadarbībā, tostarp attiecībā uz terminoloģijas un definīciju nepārtrauktu izstrādi; atgādina, cik svarīga ir pārrobežu sadarbība, lai nodrošinātu Eiropas visvērtīgāko un apdraudētāko sugu un dzīvotņu ilgtermiņa izdzīvošanu; mudina vides un mežsaimniecības jomas ieinteresētās personas uzrunāt plašāku sabiedrības daļu, izmantojot dažādus izglītības instrumentus un programmas; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka, ņemot vērā mežu daudzfunkcionālo ieguldījumu dažādu ES mērķu sasniegšanā un dažādos administratīvos līmeņus un iesaistītās ieinteresēto personu grupas, stratēģijas īstenošanas stūrakmeņiem jābūt ciešai sadarbībai un paraugprakses apmaiņai ar valstu un reģionālajiem ekspertiem, ieinteresētajām personām, jo īpaši privāto un publisko mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem, zinātniekiem, sertifikācijas sistēmām un pilsonisko sabiedrību, tostarp Eiropas pirmiedzīvotāju pienācīgai pārstāvībai un subsidiaritātes principa ievērošanai; uzsver, ka pārvaldībā jāņem vērā ES un dalībvalstu sadarbība ar Forest Europe

FAO

| 55. | uzsver, ka Mežsaimniecības pastāvīgajai komitejai ir liela nozīme kā forumam, kurš nodrošina vispusīgas zināšanas par mežsaimniecību un kurā apspriež pasākumus stratēģijas ietvaros un citas ES politikas jomas, kas ietekmē mežsaimniecības nozari; uzskata – lai panāktu politikas saskaņotību, Komisijai būtu jāuzlabo dialogs starp Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju un citām ekspertu grupām, piemēram, Mežu un dabas jautājumu darba grupu un Pilsoniskā dialoga grupu mežsaimniecības un korķa jautājumos, jo tai ir svarīga nozīme ieinteresēto personu pienācīgā iesaistīšanā ES meža politikas izstrādē un īstenošanā, kā arī Biodaudzveidības un dabas koordinācijas grupas Mežu un dabas jautājumu apakšgrupu un Meža resursu nozaru ekspertu grupu; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka Mežsaimniecības pastāvīgajai komitejai ir liela nozīme kā forumam, kurš nodrošina vispusīgas zināšanas par mežsaimniecību un kurā apspriež pasākumus stratēģijas ietvaros un citas ES politikas jomas, kas ietekmē mežsaimniecības nozari; uzskata – lai panāktu politikas saskaņotību, Komisijai būtu jāuzlabo dialogs starp Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju un citām ekspertu grupām, piemēram, Mežu un dabas jautājumu darba grupu un Pilsoniskā dialoga grupu mežsaimniecības un korķa jautājumos, jo tai ir svarīga nozīme ieinteresēto personu pienācīgā iesaistīšanā ES meža politikas izstrādē un īstenošanā, kā arī Biodaudzveidības un dabas koordinācijas grupas Mežu un dabas jautājumu apakšgrupu un Meža resursu nozaru ekspertu grupu;

| 56. | atzīst, ka stratēģijas īstenošana var radīt būtiskas sistēmiskas pārmaiņas mežsaimniecības nozarē, veicinot pāreju no galvenokārt uz kokmateriāliem balstītām ieņēmumu plūsmām uz sarežģītākām ieņēmumu plūsmām, arvien vairāk balstoties uz citu ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, un uzsver nepieciešamību uzraudzīt un izprast tās sekas; norāda, ka plašā un dažkārt pretrunīgā rīcībpolitiku un tiesību aktu pārklāšanās un dažos gadījumos pretrunīgie mērķi ietekmē mežus un mežsaimniecības nozari un var izraisīt tiesību aktu sadrumstalotību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt to saskaņotību; aicina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi izvērtēt dažādo stratēģijas iniciatīvu kumulatīvo ietekmi apvienojumā ar citiem attiecīgiem ES tiesību aktiem un rīcībpolitikām, lai nodrošinātu visu ar mežsaimniecību saistīto darbību saskaņotību un veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; uzsver, ka minēto novērtējumu ietvaros ir rūpīgi jāizvērtē pirmatnējo un seno mežu, no kuriem 90 % atrodas tikai četrās dalībvalstīs (43), aizsardzības režīma ietekme uz vietējām kopienām, sadarbojoties ar vietējiem dalībniekiem; aicina Komisiju ziņot par to savā īstenošanas ziņojumā; |
| --- | --- |

56.

atzīst, ka stratēģijas īstenošana var radīt būtiskas sistēmiskas pārmaiņas mežsaimniecības nozarē, veicinot pāreju no galvenokārt uz kokmateriāliem balstītām ieņēmumu plūsmām uz sarežģītākām ieņēmumu plūsmām, arvien vairāk balstoties uz citu ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, un uzsver nepieciešamību uzraudzīt un izprast tās sekas; norāda, ka plašā un dažkārt pretrunīgā rīcībpolitiku un tiesību aktu pārklāšanās un dažos gadījumos pretrunīgie mērķi ietekmē mežus un mežsaimniecības nozari un var izraisīt tiesību aktu sadrumstalotību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt to saskaņotību; aicina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi izvērtēt dažādo stratēģijas iniciatīvu kumulatīvo ietekmi apvienojumā ar citiem attiecīgiem ES tiesību aktiem un rīcībpolitikām, lai nodrošinātu visu ar mežsaimniecību saistīto darbību saskaņotību un veicinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; uzsver, ka minēto novērtējumu ietvaros ir rūpīgi jāizvērtē pirmatnējo un seno mežu, no kuriem 90 % atrodas tikai četrās dalībvalstīs (43

| 57. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem par nelikumīgu mežizstrādi un zemes izmantošanas maiņu dažās dalībvalstīs, tostarp valsts mežos un aizsargājamās teritorijās, un par attiecīgajām notiekošajām pienākumu neizpildes procedūrām (44); uzsver, ka nelikumīgas mežizstrādes sekas var būt grūti vai neiespējami novērst, tā var veicināt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, klimata pārmaiņu paātrināšanos un mežu dabas resursu, no kuriem ir atkarīgas vietējās kopienas, zudumu, un var novest pie cilvēktiesību pārkāpumiem; pauž dziļas skumjas par nelikumīgas mežizstrādes rezultātā notikušajām mežsaimniecības darbinieku, žurnālistu un aktīvistu slepkavībām un vardarbību pret viņiem, kā arī stingri nosoda šādas slepkavības un vardarbību un sagaida, ka dalībvalstis sauks vainīgos pie atbildības un izbeigs mežziņu apspiešanu; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā un efektīvi īstenot attiecīgos valstu un ES tiesību aktus, jo īpaši definējot nelikumīgu mežizstrādi, palielinot stingru uzraudzību, vajadzības gadījumā paredzot līdzekļus noteikumu izpildes panākšanai, apkarojot korupciju un uzlabojot mežu un zemes pārvaldību; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu lomu nelikumīgas mežizstrādes apkarošanā, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot un īstenojot ES Kokmateriālu regulu; norāda, ka mežizstrāde, pārkāpjot dabas aizsardzības pasākumus, tostarp Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanas plānus un Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu, var būt arī nelikumīga mežizstrāde; uzsver, ka nelikumīgai mežizstrādei ir ļoti negatīva ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme, un tā rada ieņēmumu zaudējumus vietējām kopienām; norāda uz saistību starp nelikumīgu mežizstrādi un sliktiem dzīves apstākļiem; pauž nožēlu par to, ka Komisijai nepieciešams ilgs laiks pārkāpumu lietu izskatīšanai, jo tas rada lielu risku, ka turpinās nelikumīga mežizstrāde un ka būs par vēlu novērst milzīgo mežizstrādes radīto kaitējumu un labot to; aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami rīkoties, lai apturētu nelikumīgu mežizstrādi un pastiprinātu nelikumīgas kokmateriālu tirdzniecības kontroli, cieši uzraugot un īstenojot spēkā esošos noteikumus un izmantojot ģeotelpiskās un tālizpētes tehnoloģijas; |
| --- | --- |

57.

pauž nopietnas bažas par ziņojumiem par nelikumīgu mežizstrādi un zemes izmantošanas maiņu dažās dalībvalstīs, tostarp valsts mežos un aizsargājamās teritorijās, un par attiecīgajām notiekošajām pienākumu neizpildes procedūrām (44

Natura 2000

| 58. | aicina Komisiju starptautiskā līmenī veicināt ES standartus un mērķus mežu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju starptautiskā līmenī veicināt ES standartus un mērķus mežu aizsardzības jomā;

| 59. | aicina Komisiju atsākt sarunas par starptautisku juridiski saistošu mežu konvenciju, kas veicinātu meža apsaimniekošanu, saglabāšanu un ilgtspējīgu attīstību un nodrošinātu to daudzveidīgās un papildinošās funkcijas un izmantošanu, tostarp pasākumus mežu atjaunošanai, apmežošanai un mežu saglabāšanai, vienlaikus ņemot vērā pašreizējo un nākamo paaudžu sociālās, ekonomiskās, ekoloģiskās, kultūras un garīgās vajadzības un atzīstot visu veidu mežu būtisko nozīmi ekoloģisko procesu un līdzsvara uzturēšanā, kā arī atbalstot pirmiedzīvotāju, to kopienu un citu kopienu, un mežu iedzīvotāju identitāti, kultūru un tiesības; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju atsākt sarunas par starptautisku juridiski saistošu mežu konvenciju, kas veicinātu meža apsaimniekošanu, saglabāšanu un ilgtspējīgu attīstību un nodrošinātu to daudzveidīgās un papildinošās funkcijas un izmantošanu, tostarp pasākumus mežu atjaunošanai, apmežošanai un mežu saglabāšanai, vienlaikus ņemot vērā pašreizējo un nākamo paaudžu sociālās, ekonomiskās, ekoloģiskās, kultūras un garīgās vajadzības un atzīstot visu veidu mežu būtisko nozīmi ekoloģisko procesu un līdzsvara uzturēšanā, kā arī atbalstot pirmiedzīvotāju, to kopienu un citu kopienu, un mežu iedzīvotāju identitāti, kultūru un tiesības;

| 60. | aicina Savienību ievērot politikas saskaņotības attīstībai principu un nodrošināt konsekvenci starp attīstības, tirdzniecības, lauksaimniecības, enerģētikas un klimata rīcībpolitikām; atzinīgi vērtē mežrūpniecības pozitīvo devumu ekonomikas, sociālajā un vides jomā un prasa veikt papildu ieguldījumus pētniecībā, inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

60.

aicina Savienību ievērot politikas saskaņotības attīstībai principu un nodrošināt konsekvenci starp attīstības, tirdzniecības, lauksaimniecības, enerģētikas un klimata rīcībpolitikām; atzinīgi vērtē mežrūpniecības pozitīvo devumu ekonomikas, sociālajā un vides jomā un prasa veikt papildu ieguldījumus pētniecībā, inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā;

| 61. | aicina Komisiju veicināt vienādus noteikumus starptautiskajos bioekonomikas tirgos un izmantot Eiropas mēroga un starptautiskās partnerības un ārējās tirdzniecības nolīgumus, lai sekmētu Eiropas Savienības klimata mērķu sasniegšanu un meža izmantošanas ilgtspēju ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju veicināt vienādus noteikumus starptautiskajos bioekonomikas tirgos un izmantot Eiropas mēroga un starptautiskās partnerības un ārējās tirdzniecības nolīgumus, lai sekmētu Eiropas Savienības klimata mērķu sasniegšanu un meža izmantošanas ilgtspēju ārpus Eiropas Savienības;

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 395, 29.9.2021., 37. lpp.

1

(2)  OV C 346, 21.9.2016., 17. lpp.

2

(3)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

3

(4)  OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.

4

(5)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

5

(6)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

6

(7)  OV L 60, 22.2.2021., 21. lpp.

7

(8)  OV L 189, 10.5.2022., 1. lpp.

8

(9)  OV C 152, 6.4.2022., 169. lpp.

9

(10)  Tiesas 2018. gada 17. aprīļa spriedums, Eiropas Komisija pret Polijas Republiku, C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Valsts pienākumu neizpilde – Vide – Direktīva 92/43/EEK – Dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzība – 6. panta 1. un 3. punkts – 12. panta 1. punkts – Direktīva 2009/147/EK – Savvaļas putnu aizsardzība – 4. un 5. pants – Natura 2000 teritorija “Puszcza Białowieska” – Grozījums mežu apsaimniekošanas plānā – Izmantojamās koksnes apjoma pieaugums – Plāns vai projekts, kas nav tieši nepieciešams teritorijas apsaimniekošanai un kas var būtiski ietekmēt šo teritoriju – Ietekmes uz teritoriju pienācīgs novērtējums – Teritorijas viengabalainības aizskārums – Aizsardzības pasākumu efektīva īstenošana – Ietekme uz aizsargāto sugu vairošanās vai atpūtas vietām).

10

Eiropas Komisija pret Polijas Republiku

Natura 2000

Puszcza Białowieska

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regula (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru.

11

(12)  Eiropas Vides aģentūras ziņojums Nr. 5/2016 “Eiropas meža ekosistēmas – stāvoklis un tendences”.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES) 2018/841 par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam (OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojums “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572).

14

(15)  Eiropā kopumā lielākā daļa privāto saimniecību ir 10 ha vai mazāka (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), 2020; Vācijā 50 % privāto meža saimniecību platība ir mazāka par 20 ha, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; Francijā aptuveni divām trešdaļām privātīpašnieku pieder mežs ar platību līdz 1 ha, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; Somijā aptuveni 45 % īpašnieku piederošā meža platība nepārsniedz 10 ha, https://www.luke.fi/en/statistics/ownership-of-forest-land; Latvijā 50 % īpašnieku piederošā meža platība ir līdz 5 ha, https://www.zm.gov.lv/lv/media/1722/download?attachment.

15

(16)  Science for Environment Policy, “European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation” (Eiropas meži biodaudzveidības, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām), Future Brief 25. Informatīvs ziņojums, ko sagatavojusi UWE Bristol Zinātnes komunikācijas nodaļa, 2021., https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

16

Science for Environment Policy

European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation”

Future Brief 25

UWE Bristol

(17)  Eiropas Vides aģentūra, “The European Environment – State And Outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe” (Vide Eiropā – stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu), 2020. gada 11. maijs, 83. lpp., https://www.eea.europa.eu/soer-2020/.

17

The European Environment – State And Outlook 2020

knowledge for transition to a sustainable Europe

(18)  Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojums “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572).

18

(19)  Kopīgais pētniecības centrs (JRC), “Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšana un novērtēšana: ES ekosistēmas novērtējums”, 2020; par stāvokļa tendencēm skatīt arī Forest Europe, “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), 2020.

19

JRC

Forest Europe

State of Europe’s Forests 2020

(20)  Forest Europe 2020. gada ziņojums “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā).

20

Forest Europe

State of Europe’s Forests 2020

(21)  Kopīgais pētniecības centrs, “Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšana un novērtēšana: ES ekosistēmas novērtējums”, 2020; par stāvokļa tendencēm skatīt arī Forest Europe, “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), 2020.

21

Forest Europe

State of Europe’s Forests 2020

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010 (2010. gada 20. oktobris), ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.).

22

(23)  Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta pētījums “Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products” (Sertifikācijas un verifikācijas shēmas mežsaimniecības nozarē un koksnes izstrādājumiem), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1/language-en.

23

Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products

(24)  Kopīgais pētniecības centrs, “Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe” (Pirmatnējo un seno mežu Eiropā kartēšana un novērtējums), 2021.

24

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_EN.pdf

26

(27)  Forest Europe, “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), 2020.

27

Forest Europe

“State of Europe’s Forests 2020”

(28)  Science for Environment Policy, “European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation” (Eiropas meži biodaudzveidības, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām), Future Brief 25.Informatīvs ziņojums, ko sagatavojusi UWE Bristol Zinātnes komunikācijas nodaļa, 2021., https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

28

Science for Environment Policy

European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation

Future Brief 25.

UWE Bristol

(29)  Komisijas 2021. gada 17. novembra paziņojums “ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā” (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. un Simard, S. W., “Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought” (Mikorizas tīkli un meža noturība pret sausumu), Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage (Mikoriza augsnē – auglība, struktūra un oglekļa uzglabāšana), Elsevier, Amsterdama, 2017, 319.–339. lpp.

30

Pickles

B. J

Simard

S. W

Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought

Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage

Elsevier

(31)  Gorzelak, M. A. un citi, “Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities” (Augu mijiedarbība, izmantojot mikorizas tīklus, veicina sarežģītus pielāgošanās mehānismus augu biotopos), AoB Plants, 2015.

31

Gorzelak

M. A

Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities

AoB Plants

(32)  Usman, M. un citi, “Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests” (Mikorizas simbioze veicina koku labāku pielāgošanos abiotiskam stresam, ko rada klimata pārmaiņas mērenās joslas un boreālajos mežos), Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

Usman

M

Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests

Frontiers in Forests and Global Change

(33)  Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts, “Guidance on caskading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass” (Biomasas kaskādveida izmantošanas vadlīnijas ar izvēlētiem labas prakses piemēriem, kā izmantot koksnes biomasu), Publikāciju birojs, 2019.

33

Guidance on caskading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass”

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. un Nasi, R., “Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1” (Saskatīt koksni mežā – no zināšanām līdz darbībai Nr. 1), Eiropas Meža institūts, 2020; sk. arī Pasaules Dabas fonda Dzīvo mežu ziņojuma 5. nodaļu, https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/.

34

Hetemäki

L

Palahí

M

Nasi

R

Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1”

(35)  Forest Europe teritorijā; sk. Forest Europe, “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), 2020.

35

Forest Europe

Forest Europe

State of Europe’s Forests 2020”

(36)  Komisijas dienestu 2021. gada 16. jūlija darba dokuments “The 3 Billion Tree Planting Pledge for 2030” (Solījums līdz 2030. gadam iestādīt 3 miljardus koku), (SWD(2021)0651).

36

The 3 Billion Tree Planting Pledge for 2030

(37)  Kopīgais pētniecības centrs, “Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe” (Pirmatnējo un seno mežu Eiropā kartēšana un novērtējums), 2021.

37

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  Komisijas 2021. gada 15. decembra paziņojums par ilgtspējīgiem oglekļa cikliem (COM(2021)0800).

39

(40)  OV C 229, 15.6.2021., 6. lpp.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  Forest Europe, “State of Europe’s Forests 2020” (Eiropas mežu stāvoklis 2020. gadā), 2020.

42

Forest Europe

“State of Europe’s Forests 2020”

(43)  Kopīgais pētniecības centrs, “Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe” (Pirmatnējo un seno mežu Eiropā kartēšana un novērtējums), 2021.

43

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(44)  Pret četrām dalībvalstīm uzsāktas piecas pienākumu neizpildes procedūras (lietas 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 un 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Ietekme, ko uz bērniem un jauniešiem ES radīja izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta aktivitāšu pārtraukšana Covid-19 pandēmijas dēļ

Eiropas Parlamenta 2022. gada 2022. gada 13. septembra rezolūcija par ietekmi, ko uz bērniem un jauniešiem ES radīja izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta aktivitāšu pārtraukšana Covid-19 pandēmijas dēļ (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. pantu un 5. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. pantu un 5. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165., 166. un 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165., 166. un 167. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14., 15. un 32. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14., 15. un 32. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši 1., 3. un 4. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši 1., 3. un 4. principu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 17. februāra rezolūciju par iespēju nodrošināšanu Eiropas jaunatnei: nodarbinātība un sociālā atveseļošana pēc pandēmijas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 17. februāra rezolūciju par iespēju nodrošināšanu Eiropas jaunatnei: nodarbinātība un sociālā atveseļošana pēc pandēmijas (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada Eiropas Jaunatnes dienu ziņojumu “Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (“Jauniešu ideju ziņojums konferencei par Eiropas nākotni”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada Eiropas Jaunatnes dienu ziņojumu “Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (“Jauniešu ideju ziņojums konferencei par Eiropas nākotni”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2021/2316 par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2021/2316 par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. decembra priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (COM(2021)0770) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. decembra priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (COM(2021)0770) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2021)0367),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. aprīļa rakstu paziņojumu “Covid-19: kā var reaģēt PIA?”, ko publicēja Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. aprīļa rakstu paziņojumu “Covid-19: kā var reaģēt PIA?”, ko publicēja Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624),

| — | ņemot vērā “Erasmus+” un Eiropas Solidaritātes korpusa apsekojumu par Covid-19 ietekmi uz izglītojamo mobilitāti (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Erasmus+” un Eiropas Solidaritātes korpusa apsekojumu par Covid-19 ietekmi uz izglītojamo mobilitāti (8),

| — | ņemot vērā gaidāmo Komisijas paziņojumu par ilgtermiņa aprūpi un pirmsskolas izglītību un aprūpi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo Komisijas paziņojumu par ilgtermiņa aprūpi un pirmsskolas izglītību un aprūpi,

| — | ņemot vērā pētījumu “Izglītība un jaunatne Eiropā pēc Covid-19: krīzes ietekme un politikas ieteikumi”, ko 2021. gada 4. maijā publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Izglītība un jaunatne Eiropā pēc Covid-19: krīzes ietekme un politikas ieteikumi”, ko 2021. gada 4. maijā publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (9),

| — | ņemot vērā pētījumu “Jaunatne Eiropā: Covid-19 ietekme uz ekonomisko un sociālo situāciju”, ko 2021. gada 24. septembrī publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Jaunatne Eiropā: Covid-19 ietekme uz ekonomisko un sociālo situāciju”, ko 2021. gada 24. septembrī publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (10),

| — | ņemot vērā pētījumu “Kultūras un radošās nozares Eiropā pēc Covid-19: krīzes ietekme un politikas ieteikumi”, ko 2021. gada 18. februārī publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Kultūras un radošās nozares Eiropā pēc Covid-19: krīzes ietekme un politikas ieteikumi”, ko 2021. gada 18. februārī publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (11),

| — | ņemot vērā NESET ad hoc ziņojumu Nr. 3/2021 “Attālinātā mācīšanās no skolēnu perspektīvas” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NESET ad hoc ziņojumu Nr. 3/2021 “Attālinātā mācīšanās no skolēnu perspektīvas” (12),

| — | ņemot vērā NESET ad hoc ziņojumu Nr. 2/2021 “Covid-19 ietekme uz skolēnu mācību rezultātiem Eiropā: problēmas, kas saistītas ar attālināto izglītību, ar ko saskārās visi” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NESET ad hoc ziņojumu Nr. 2/2021 “Covid-19 ietekme uz skolēnu mācību rezultātiem Eiropā: problēmas, kas saistītas ar attālināto izglītību, ar ko saskārās visi” (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Izglītības ekonomikas ekspertu tīkla (EENEE) un NESET analītisko ziņojumu “Covid-19 ietekme uz nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu izglītību un ar to saistītās sociālekonomiskās sekas” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Izglītības ekonomikas ekspertu tīkla (EENEE) un NESET analītisko ziņojumu “Covid-19 ietekme uz nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu izglītību un ar to saistītās sociālekonomiskās sekas” (14),

| — | ņemot vērā Kopīgā pētniecības centra tehnisko ziņojumu “Covid-19 iespējamā ietekme uz izglītību: pārdomas, kuru pamatā ir esošā literatūra un jaunākās starptautiskās datu kopas” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgā pētniecības centra tehnisko ziņojumu “Covid-19 iespējamā ietekme uz izglītību: pārdomas, kuru pamatā ir esošā literatūra un jaunākās starptautiskās datu kopas” (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2021. gada 17. jūnija ziņojumu “Kas paliks pēc ierobežošanas pasākumiem: pandēmijas atstātās rētas jauniešiem” (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2021. gada 17. jūnija ziņojumu “Kas paliks pēc ierobežošanas pasākumiem: pandēmijas atstātās rētas jauniešiem” (16),

| — | ņemot vērā ANO UNICEF 2021. gada 4. oktobra ziņojumu “Pasaules bērnu stāvoklis 2021. gadā. Domājot par bērnu garīgās veselības veicināšanu, aizsardzību un aprūpi” (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO UNICEF 2021. gada 4. oktobra ziņojumu “Pasaules bērnu stāvoklis 2021. gadā. Domājot par bērnu garīgās veselības veicināšanu, aizsardzību un aprūpi” (17),

| — | ņemot vērā ESAO 2021. gada 12. maija politikas pārskatu “Atbalsts jauniešu garīgajai veselībai Covid-19 krīzes laikā” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2021. gada 12. maija politikas pārskatu “Atbalsts jauniešu garīgajai veselībai Covid-19 krīzes laikā” (18),

| — | ņemot vērā 2021. gada februāra jauniešu domu apsekojumu “Koronavīruss: ietekme uz jauniešiem ar garīgās veselības vajadzībām” (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada februāra jauniešu domu apsekojumu “Koronavīruss: ietekme uz jauniešiem ar garīgās veselības vajadzībām” (19),

| — | ņemot vērā programmas “Apvārsnis 2020” projektu “Bērnu garīgās veselības problēmu novēršana Dienvidaustrumeiropā: pielāgošanās, optimizācija, testēšana un vecāku lomas palielināšana veselības nodrošināšanai mūža garumā” (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā programmas “Apvārsnis 2020” projektu “Bērnu garīgās veselības problēmu novēršana Dienvidaustrumeiropā: pielāgošanās, optimizācija, testēšana un vecāku lomas palielināšana veselības nodrošināšanai mūža garumā” (20),

| — | ņemot vērā Skotijas Garīgās veselības fonda 2020. gada septembra ziņojumu “Ierobežojošo pasākumu ietekme uz bērnu un jauniešu garīgo veselību un labbūtību” (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Skotijas Garīgās veselības fonda 2020. gada septembra ziņojumu “Ierobežojošo pasākumu ietekme uz bērnu un jauniešu garīgo veselību un labbūtību” (21),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2021. gada 9. novembra ziņojumu “Covid-19 ietekme uz jauniešiem ES” (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2021. gada 9. novembra ziņojumu “Covid-19 ietekme uz jauniešiem ES” (22),

| — | ņemot vērā kampaņu “YouMoveEurope” par starptautisko apmācītāju darbam ar jaunatni ģildes petīciju “Reaģējot uz Covid-19 ietekmi uz starptautisko mobilitāti darbā ar jaunatni” (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kampaņu “YouMoveEurope” par starptautisko apmācītāju darbam ar jaunatni ģildes petīciju “Reaģējot uz Covid-19 ietekmi uz starptautisko mobilitāti darbā ar jaunatni” (23),

| — | ņemot vērā 2021. gada 23. novembra rezolūciju par ES politiku sporta jomā: novērtējums un iespējamā attīstība (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 23. novembra rezolūciju par ES politiku sporta jomā: novērtējums un iespējamā attīstība (24),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 30. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 30. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (25),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. jūlija rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. jūlija rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (26),

| — | ņemot vērā Eiropas jaunatnes mērķus, jo īpaši 5., 9. un 11. mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas jaunatnes mērķus, jo īpaši 5., 9. un 11. mērķi,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (27),

| — | ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas izglītības nākotni saistībā ar Covid-19 (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas izglītības nākotni saistībā ar Covid-19 (28),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (29),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (30),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0216/2022),

| A. | tā kā bērnu pirmsskolas izglītības un aprūpes iestāžu, skolu, augstskolu, jauniešu sociālo centru, jauniešu darbavietu, kā arī kultūras un ārpusskolas nodarbību, kultūras un sporta norises vietu slēgšana ir liegusi bērniem un jauniešiem iespēju iesaistīties pasākumos, kas ir būtiski viņu vispārējai attīstībai, mācīšanās progresam, intelektuālajai, fiziskajai, emocionālajai un garīgajai veselībai un labbūtībai un sociālajai un profesionālajai iekļautībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā bērnu pirmsskolas izglītības un aprūpes iestāžu, skolu, augstskolu, jauniešu sociālo centru, jauniešu darbavietu, kā arī kultūras un ārpusskolas nodarbību, kultūras un sporta norises vietu slēgšana ir liegusi bērniem un jauniešiem iespēju iesaistīties pasākumos, kas ir būtiski viņu vispārējai attīstībai, mācīšanās progresam, intelektuālajai, fiziskajai, emocionālajai un garīgajai veselībai un labbūtībai un sociālajai un profesionālajai iekļautībai;

| B. | tā kā bērni un jaunieši ir viena no visneaizsargātākajām mūsu sabiedrības grupām un viņus ir ietekmējusi Covid-19 dēļ organizētā sabiedriskās dzīves noslēgšana, kas notika izšķirīgā un kritiski svarīgā viņu dzīves posmā; tā kā garīgā veselība ir viens no veselīgas sabiedrības un demokrātijas priekšnoteikumiem un pamatiem; tā kā līdz ar to piekļuve garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem nav nošķirama no citām pamattiesībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā bērni un jaunieši ir viena no visneaizsargātākajām mūsu sabiedrības grupām un viņus ir ietekmējusi Covid-19 dēļ organizētā sabiedriskās dzīves noslēgšana, kas notika izšķirīgā un kritiski svarīgā viņu dzīves posmā; tā kā garīgā veselība ir viens no veselīgas sabiedrības un demokrātijas priekšnoteikumiem un pamatiem; tā kā līdz ar to piekļuve garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem nav nošķirama no citām pamattiesībām;

| C. | tā kā izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta aktivitāšu un pasākumu atcelšana pastiprināja digitālo pārkārtošanos tik lielā mērā, ka tā strauji mainīja dienas režīmu, kā arī to, kā bērni un jaunieši mijiedarbojas un sazinās cits ar citu, izpaliekot sociālam vai fiziskam kontaktam; tā kā skolu, kultūrtelpu un sporta iestāžu, kurās norisinās šāda veida aktivitātes un pasākumi, slēgšana ir samazinājusi jauniešu fizisko aktivitāti tik lielā mērā, ka šobrīd tikai viens no četriem vienpadsmitgadniekiem veic pietiekami daudz fizisko aktivitāšu; tā kā tas ir novedis pie tā, ka katram trešajam bērnam ir liekais svars vai aptaukošanās, kas ir invaliditāti veicinošs faktors un palielina saslimstības risku (31); |
| --- | --- |

C.

tā kā izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta aktivitāšu un pasākumu atcelšana pastiprināja digitālo pārkārtošanos tik lielā mērā, ka tā strauji mainīja dienas režīmu, kā arī to, kā bērni un jaunieši mijiedarbojas un sazinās cits ar citu, izpaliekot sociālam vai fiziskam kontaktam; tā kā skolu, kultūrtelpu un sporta iestāžu, kurās norisinās šāda veida aktivitātes un pasākumi, slēgšana ir samazinājusi jauniešu fizisko aktivitāti tik lielā mērā, ka šobrīd tikai viens no četriem vienpadsmitgadniekiem veic pietiekami daudz fizisko aktivitāšu; tā kā tas ir novedis pie tā, ka katram trešajam bērnam ir liekais svars vai aptaukošanās, kas ir invaliditāti veicinošs faktors un palielina saslimstības risku (31);

| D. | tā kā Covid-19 pandēmijas laikā izglītība bija viena no emocionāli iztukšojošākajām nozarēm (32) un tā kā pētījumi nepārprotami liecina, ka izglītojamo garīgā veselība ir saistīta ar pedagogu garīgo veselību (33); tā kā tālmācība pēc savas būtības ir tāda, kurā ir ierobežojumi mācīties laboratorijā un mākslas nodarbībās, apgūt arodizglītību un piedalīties sporta nodarbībās; tā kā tālmācība daudzos gadījumos ir pedagoģiski nepiemērota, īpaši jaunāko klašu skolēniem, kuriem ir lielāka vajadzība pēc personiska kontakta ar skolotāju, kā arī tāpēc, ka skolotājiem nav iespēju tikt pienācīgi apmācītiem, lai viņi savā darbā varētu efektīvi izmantot digitālos rīkus; tā kā lielākajā daļā gadījumu tālmācībā netika ņemtas vērā to izglītojamo vajadzības, kuri iegūst izglītību reģionālajās vai minoritāšu valodās; tā kā šo pieeju var uzskatīt par diskriminējošu un tādu, kas rada šadiem izglītojamajiem stresu, trauksmi un nedrošības sajūtu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Covid-19 pandēmijas laikā izglītība bija viena no emocionāli iztukšojošākajām nozarēm (32) un tā kā pētījumi nepārprotami liecina, ka izglītojamo garīgā veselība ir saistīta ar pedagogu garīgo veselību (33); tā kā tālmācība pēc savas būtības ir tāda, kurā ir ierobežojumi mācīties laboratorijā un mākslas nodarbībās, apgūt arodizglītību un piedalīties sporta nodarbībās; tā kā tālmācība daudzos gadījumos ir pedagoģiski nepiemērota, īpaši jaunāko klašu skolēniem, kuriem ir lielāka vajadzība pēc personiska kontakta ar skolotāju, kā arī tāpēc, ka skolotājiem nav iespēju tikt pienācīgi apmācītiem, lai viņi savā darbā varētu efektīvi izmantot digitālos rīkus; tā kā lielākajā daļā gadījumu tālmācībā netika ņemtas vērā to izglītojamo vajadzības, kuri iegūst izglītību reģionālajās vai minoritāšu valodās; tā kā šo pieeju var uzskatīt par diskriminējošu un tādu, kas rada šadiem izglītojamajiem stresu, trauksmi un nedrošības sajūtu;

| E. | tā kā, iztrūkstot konkrētam dienas grafikam, kas veido drošību sniedzošu dienas režīmu, un tā kā atsevišķās dalībvalstīs skolēni ir zaudējuši ieradumu doties uz skolu, tagad, kad skolas ir atkal atvērtas, daudzi skolēni ir attālinājušies, neinteresēti skolas dzīvē un viņiem ir grūtības atrast savu tempu, koncentrēties, atgūt piederības sajūtu un izjust skolas kopienas mērķus kā savus; |
| --- | --- |

E.

tā kā, iztrūkstot konkrētam dienas grafikam, kas veido drošību sniedzošu dienas režīmu, un tā kā atsevišķās dalībvalstīs skolēni ir zaudējuši ieradumu doties uz skolu, tagad, kad skolas ir atkal atvērtas, daudzi skolēni ir attālinājušies, neinteresēti skolas dzīvē un viņiem ir grūtības atrast savu tempu, koncentrēties, atgūt piederības sajūtu un izjust skolas kopienas mērķus kā savus;

| F. | tā kā kultūras objektu (kas bija pirmie, ko aizvēra, un pēdējie, kam ļāva atvērties) slēgšana jaunajiem kultūras radītājiem, bet jo īpaši jaunajiem izpildītājiem liedza iespēju uzsākt un attīstīt savu karjeru izšķirošajā agrīnā dzīves posmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā kultūras objektu (kas bija pirmie, ko aizvēra, un pēdējie, kam ļāva atvērties) slēgšana jaunajiem kultūras radītājiem, bet jo īpaši jaunajiem izpildītājiem liedza iespēju uzsākt un attīstīt savu karjeru izšķirošajā agrīnā dzīves posmā;

| G. | tā kā pandēmija ārkārtīgi negatīvi ietekmēja amatieru sportu un daudzviet ar to bija pilnībā aizliegts nodarboties ilgu laiku; tā kā joprojām tiek sagaidīts, ka profesionālie sporta klubi, sevišķi vietējā un reģionālā līmeņa klubi, paši atrisinās smagās problēmas, kas saistītas ar to finansiālo atgūšanos ilgtermiņā; tā kā tautas sporta izzušana pavisam tiešā veidā ietekmētu gan jauno sportistu sociālo attīstību, gan viņu iespējamo turpmāko profesionālo karjeru sportā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pandēmija ārkārtīgi negatīvi ietekmēja amatieru sportu un daudzviet ar to bija pilnībā aizliegts nodarboties ilgu laiku; tā kā joprojām tiek sagaidīts, ka profesionālie sporta klubi, sevišķi vietējā un reģionālā līmeņa klubi, paši atrisinās smagās problēmas, kas saistītas ar to finansiālo atgūšanos ilgtermiņā; tā kā tautas sporta izzušana pavisam tiešā veidā ietekmētu gan jauno sportistu sociālo attīstību, gan viņu iespējamo turpmāko profesionālo karjeru sportā;

| H. | tā kā pandēmijas laikā jauniešu garīgā veselība un labjutība kopumā ir ievērojami pasliktinājusies un ar garīgo veselību saistītās problēmas vairākās dalībvalstīs ir divkāršojušās salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (34), un šo parādību mēdz dēvēt par “noklusēto pandēmiju” jeb “pandēmijas iecirsto rētu”; tā kā pandēmija atklāja, ka trūkst atbalsta tiem jauniešiem, kuri saskaras ar problēmām, kas saistītas ar garīgo veselību; tā kā marginalizētās grupas, piemēram, LGBTIQ+, rasu vai etniskās minoritātes vai jaunieši ar īpašām vajadzībām bija pakļauti lielākam garīgās veselības traucējumu attīstīšanās riskam; tā kā garīgās veselības problēmu reālās sekas jauniešiem bieži vien ir grūti atklājamas, tāpēc pašlaik to apmērs vēl nav pilnībā redzams; |
| --- | --- |

H.

tā kā pandēmijas laikā jauniešu garīgā veselība un labjutība kopumā ir ievērojami pasliktinājusies un ar garīgo veselību saistītās problēmas vairākās dalībvalstīs ir divkāršojušās salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (34), un šo parādību mēdz dēvēt par “noklusēto pandēmiju” jeb “pandēmijas iecirsto rētu”; tā kā pandēmija atklāja, ka trūkst atbalsta tiem jauniešiem, kuri saskaras ar problēmām, kas saistītas ar garīgo veselību; tā kā marginalizētās grupas, piemēram, LGBTIQ+, rasu vai etniskās minoritātes vai jaunieši ar īpašām vajadzībām bija pakļauti lielākam garīgās veselības traucējumu attīstīšanās riskam; tā kā garīgās veselības problēmu reālās sekas jauniešiem bieži vien ir grūti atklājamas, tāpēc pašlaik to apmērs vēl nav pilnībā redzams;

| I. | tā kā pārmērīgais spiediens uz izglītojamiem gūt ļoti labus rezultātus, ar ko saskaras pat pavisam mazi bērni, ir radījis papildu slogu izglītojamo garīgajai veselībai un labbūtībai; tā kā garīgās veselības problēmas mūsu sabiedrībā ir ārkārtīgi stigmatizētas, tāpēc jaunieši ar garīgās veselības problēmām tiek pakļauti arī aizspriedumiem, sociālai izolācijai, verbālai vardarbībai vai iebiedēšanai un viņiem mācību vide ir nedroša vide, kurā nav viegli saņemties meklēt palīdzību vai ārstēšanās iespējas; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārmērīgais spiediens uz izglītojamiem gūt ļoti labus rezultātus, ar ko saskaras pat pavisam mazi bērni, ir radījis papildu slogu izglītojamo garīgajai veselībai un labbūtībai; tā kā garīgās veselības problēmas mūsu sabiedrībā ir ārkārtīgi stigmatizētas, tāpēc jaunieši ar garīgās veselības problēmām tiek pakļauti arī aizspriedumiem, sociālai izolācijai, verbālai vardarbībai vai iebiedēšanai un viņiem mācību vide ir nedroša vide, kurā nav viegli saņemties meklēt palīdzību vai ārstēšanās iespējas;

| J. | tā kā dalībvalstis ārkārtīgi atšķiras ieviesto pasākumu atšķirīgā rakstura un ilguma dēļ, arī piekļuve tehnoloģijām un digitālajiem rīkiem bijusi atšķirīga, kas pastiprināja nevienlīdzību starp laukiem un pilsētām; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstis ārkārtīgi atšķiras ieviesto pasākumu atšķirīgā rakstura un ilguma dēļ, arī piekļuve tehnoloģijām un digitālajiem rīkiem bijusi atšķirīga, kas pastiprināja nevienlīdzību starp laukiem un pilsētām;

| K. | tā kā piespiedu pāreja uz virtuālo mācīšanos ne tikai saasināja jau pirms tam pastāvošo nevienlīdzību, bet arī radīja jaunas nevienlīdzības formas, jo novārtā tika atstāti bērni no sociāli nelabvēlīgas vides — dzīve saspiestībā, digitālās infrastruktūras vai aprīkojuma trūkums un problēmas ar pieslēgšanos internetam palielināja sliktu sekmju risku un līdz ar to arī šādu izglītojamo priekšlaicīgas mācību pamešanas pamešanas risku; |
| --- | --- |

K.

tā kā piespiedu pāreja uz virtuālo mācīšanos ne tikai saasināja jau pirms tam pastāvošo nevienlīdzību, bet arī radīja jaunas nevienlīdzības formas, jo novārtā tika atstāti bērni no sociāli nelabvēlīgas vides — dzīve saspiestībā, digitālās infrastruktūras vai aprīkojuma trūkums un problēmas ar pieslēgšanos internetam palielināja sliktu sekmju risku un līdz ar to arī šādu izglītojamo priekšlaicīgas mācību pamešanas pamešanas risku;

| L. | tā kā izglītības iestāžu slēgšana ir izraisījusi līdz tam iegūto zināšanu samazināšanos, metodikas zaudēšanu, kas būtu noderējusi jaunu zināšanu iegūšanai, kā arī nepārprotamu sekmju pasliktināšanos; tā kā šie zaudējumi, kas nākotnē varētu ilgtermiņā negatīvi ietekmēt bērnu un jauniešu labklājību, ir lielāki izglītojamajiem no sociālekonomiski nelabvēlīgām mājsaimniecībām, kuri pandēmijas laikā saņēma mazāku palīdzību mācībās; |
| --- | --- |

L.

tā kā izglītības iestāžu slēgšana ir izraisījusi līdz tam iegūto zināšanu samazināšanos, metodikas zaudēšanu, kas būtu noderējusi jaunu zināšanu iegūšanai, kā arī nepārprotamu sekmju pasliktināšanos; tā kā šie zaudējumi, kas nākotnē varētu ilgtermiņā negatīvi ietekmēt bērnu un jauniešu labklājību, ir lielāki izglītojamajiem no sociālekonomiski nelabvēlīgām mājsaimniecībām, kuri pandēmijas laikā saņēma mazāku palīdzību mācībās;

| M. | tā kā ir novērots, ka 2021. gada pavasarī 64 % jauniešu vecuma grupā no 18 līdz 34 gadiem bija pakļauti depresijas riskam (35) un ka pašnāvības ir otrais galvenais jauniešu nāves cēlonis (36) stresa, vientulības, izolācijas, depresijas, psiholoģiskās spriedzes, kā arī izglītības, nodarbinātības un finansiālo izredžu trūkuma dēļ un tādēļ, ka pieauga jauniešu bezdarbs un jauniešu neskaidrība par izredzēm sabiedrībā un dzīvē; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir novērots, ka 2021. gada pavasarī 64 % jauniešu vecuma grupā no 18 līdz 34 gadiem bija pakļauti depresijas riskam (35) un ka pašnāvības ir otrais galvenais jauniešu nāves cēlonis (36) stresa, vientulības, izolācijas, depresijas, psiholoģiskās spriedzes, kā arī izglītības, nodarbinātības un finansiālo izredžu trūkuma dēļ un tādēļ, ka pieauga jauniešu bezdarbs un jauniešu neskaidrība par izredzēm sabiedrībā un dzīvē;

| N. | tā kā ES reģionos ir ļoti atšķirīga garīgās veselības pakalpojumu pieejamība, taču to pieejamību pacientiem no nelabvēlīgas vides, tostarp bērniem, vēl vairāk samazina ierobežojumi, kas dažās dalībvalstīs pastāv attiecībā uz psihoterapijas seansu izdevumu segšanu no valsts veselības aprūpes budžeta; tā kā ir ļoti nepieciešama Eiropas mēroga pieeja attiecībā uz bērnu un jauniešu garīgo veselību, īpašu uzmanību pievēršot izglītībai un jauniešu konsultēšanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES reģionos ir ļoti atšķirīga garīgās veselības pakalpojumu pieejamība, taču to pieejamību pacientiem no nelabvēlīgas vides, tostarp bērniem, vēl vairāk samazina ierobežojumi, kas dažās dalībvalstīs pastāv attiecībā uz psihoterapijas seansu izdevumu segšanu no valsts veselības aprūpes budžeta; tā kā ir ļoti nepieciešama Eiropas mēroga pieeja attiecībā uz bērnu un jauniešu garīgo veselību, īpašu uzmanību pievēršot izglītībai un jauniešu konsultēšanai;

| O. | tā kā sabiedriskās dzīves noslēgšanas pasākumiem bija īpaši nelabvēlīga ietekme uz personām ar invaliditāti vai ar īpašām vajadzībām; tā kā dalībvalstīm, veicot pasākumus ārkārtas apstākļos, vienmēr būtu jāievēro šo personu pamattiesības un jānodrošina tām vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem, izglītībai, kā arī jauniešu, kultūras un sporta aktivitātēm; |
| --- | --- |

O.

tā kā sabiedriskās dzīves noslēgšanas pasākumiem bija īpaši nelabvēlīga ietekme uz personām ar invaliditāti vai ar īpašām vajadzībām; tā kā dalībvalstīm, veicot pasākumus ārkārtas apstākļos, vienmēr būtu jāievēro šo personu pamattiesības un jānodrošina tām vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem, izglītībai, kā arī jauniešu, kultūras un sporta aktivitātēm;

| P. | tā kā ar dzimumu saistītas atšķirības ietekmē to, kā pandēmija ir skārusi bērnus un jauniešus, — meitenes un jaunietes vairāk cieta no vardarbības ģimenē, psihosomātiskām slimībām un garastāvokļa traucējumiem (37); tā kā pandēmijas laikā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība vēl vairāk palielinājās, ietekmējot sieviešu darba un privātās dzīves līdzsvaru un palielinot viņu finansiālo atkarību no partneriem, radiniekiem vai draugiem; tā kā vairākkārt ieviestā sabiedriskās dzīves noslēgšana palielināja slogu vecākiem un bērnu aizbildņiem, kas saasināja risku, ka vecāki lieto apreibinošas vielas un ģimenē ir vardarbība, kas savukārt ietekmēja visneaizsargātāko — bērnu un jauniešu — garīgo veselību un labbūtību; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar dzimumu saistītas atšķirības ietekmē to, kā pandēmija ir skārusi bērnus un jauniešus, — meitenes un jaunietes vairāk cieta no vardarbības ģimenē, psihosomātiskām slimībām un garastāvokļa traucējumiem (37); tā kā pandēmijas laikā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība vēl vairāk palielinājās, ietekmējot sieviešu darba un privātās dzīves līdzsvaru un palielinot viņu finansiālo atkarību no partneriem, radiniekiem vai draugiem; tā kā vairākkārt ieviestā sabiedriskās dzīves noslēgšana palielināja slogu vecākiem un bērnu aizbildņiem, kas saasināja risku, ka vecāki lieto apreibinošas vielas un ģimenē ir vardarbība, kas savukārt ietekmēja visneaizsargātāko — bērnu un jauniešu — garīgo veselību un labbūtību;

| Q. | tā kā garīgās veselības problēmas agrīnā personiskās attīstības posmā palielina garīgās veselības problēmu iespējamību pieaugušo vecumā ar tālejošām sekām attiecībā uz personīgo, sociālo un profesionālo attīstību un dzīves kvalitāti; tā kā bērnu un jauniešu attīstībā ir kritiski svarīgi neiroloģiskās attīstības posmi, kad viņi ir īpaši jutīgi pret digitālo rīku plašu izmantošanu tālmācībā; tā kā intensīvā izglītības digitalizācija ir radījusi jautājumus par tehnoloģiju ietekmi uz mācību problēmām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā garīgās veselības problēmas agrīnā personiskās attīstības posmā palielina garīgās veselības problēmu iespējamību pieaugušo vecumā ar tālejošām sekām attiecībā uz personīgo, sociālo un profesionālo attīstību un dzīves kvalitāti; tā kā bērnu un jauniešu attīstībā ir kritiski svarīgi neiroloģiskās attīstības posmi, kad viņi ir īpaši jutīgi pret digitālo rīku plašu izmantošanu tālmācībā; tā kā intensīvā izglītības digitalizācija ir radījusi jautājumus par tehnoloģiju ietekmi uz mācību problēmām;

| R. | tā kā skolu slēgšana ir samazinājusi jauniešu fizisko aktivitāti tik lielā mērā, ka šobrīd tikai katrs ceturtais vienpadsmitgadnieks veic pietiekami daudz fizisko aktivitāšu; |
| --- | --- |

R.

tā kā skolu slēgšana ir samazinājusi jauniešu fizisko aktivitāti tik lielā mērā, ka šobrīd tikai katrs ceturtais vienpadsmitgadnieks veic pietiekami daudz fizisko aktivitāšu;

| S. | tā kā 2022. gads ir Eiropas Jaunatnes gads; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2022. gads ir Eiropas Jaunatnes gads;

| T. | tā kā jebkurai ES garīgās veselības stratēģijai, kas vērsta uz bērniem un jauniešiem, pirmkārt un galvenokārt ir jānodrošina viņiem iespējas tikt uzklausītiem un viņu pienesums ir jāņem vērā, izstrādājot iekļaujošus risinājumus; tā kā, lai stratēģija gūtu panākumus, bez skolām un skolotājiem ir jāiesaista arī vecāki, ģimenes, draugi, jaunatnes organizācijas, jauniešu labklājības dienesti, jaunatnes darbinieki, kultūras iestādes un sporta klubi, nodrošinot viņiem pienācīgu apmācību par to, kā risināt garīgās veselības jautājumus, lai izveidotu holistisku pieeju un nodrošinātu, ka tiek sasniegti jaunieši no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas vides un atstumtām grupām; |
| --- | --- |

T.

tā kā jebkurai ES garīgās veselības stratēģijai, kas vērsta uz bērniem un jauniešiem, pirmkārt un galvenokārt ir jānodrošina viņiem iespējas tikt uzklausītiem un viņu pienesums ir jāņem vērā, izstrādājot iekļaujošus risinājumus; tā kā, lai stratēģija gūtu panākumus, bez skolām un skolotājiem ir jāiesaista arī vecāki, ģimenes, draugi, jaunatnes organizācijas, jauniešu labklājības dienesti, jaunatnes darbinieki, kultūras iestādes un sporta klubi, nodrošinot viņiem pienācīgu apmācību par to, kā risināt garīgās veselības jautājumus, lai izveidotu holistisku pieeju un nodrošinātu, ka tiek sasniegti jaunieši no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas vides un atstumtām grupām;

| U. | tā kā zinātniskie dati liecina, ka ir samazinājusies jaunākās paaudzes uzticēšanās oficiālajām iestādēm; tā kā to izraisīja ar pandēmiju saistītais stress un nenoteiktība, kā arī dalībvalstu oficiālo saziņas kanālu ierobežotā efektivitāte jaunākās paaudzes sasniegšanā un ar pandēmiju saistītās dezinformācijas un viltus ziņu apjoma pieaugums; tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai atgūtu uzticēšanos, ko var panākt ar vecumam atbilstošu līdzdalību, tostarp dodot jauniešiem iespējas īstenot iniciatīvas un pieņemt lēmumus, kas ietekmē pasauli, kurā viņi dzīvo, un popularizēt jauniešu pārstāvību, lai jaunieši paši varētu piedzīvot pašnoteikšanos un veidot savu izturētspēju; |
| --- | --- |

U.

tā kā zinātniskie dati liecina, ka ir samazinājusies jaunākās paaudzes uzticēšanās oficiālajām iestādēm; tā kā to izraisīja ar pandēmiju saistītais stress un nenoteiktība, kā arī dalībvalstu oficiālo saziņas kanālu ierobežotā efektivitāte jaunākās paaudzes sasniegšanā un ar pandēmiju saistītās dezinformācijas un viltus ziņu apjoma pieaugums; tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai atgūtu uzticēšanos, ko var panākt ar vecumam atbilstošu līdzdalību, tostarp dodot jauniešiem iespējas īstenot iniciatīvas un pieņemt lēmumus, kas ietekmē pasauli, kurā viņi dzīvo, un popularizēt jauniešu pārstāvību, lai jaunieši paši varētu piedzīvot pašnoteikšanos un veidot savu izturētspēju;

| V. | tā kā pandēmija ir devusi mums iespēju risināt ilglaicīgus ar garīgo veselību saistītus jautājumus, kas iepriekš nav tikuši risināti holistiskā veidā; tā kā garīgā veselība ir iekļauta programmas “ES — veselībai” konkrētajos mērķos, kas veicina tādas Eiropas veselības savienības izveidi, kuras pamatā ir spēcīgākas, pieejamākas un noturīgākas veselības aprūpes sistēmas, kas ir gatavas stāties pretī iespējamām turpmākām krīzēm; |
| --- | --- |

V.

tā kā pandēmija ir devusi mums iespēju risināt ilglaicīgus ar garīgo veselību saistītus jautājumus, kas iepriekš nav tikuši risināti holistiskā veidā; tā kā garīgā veselība ir iekļauta programmas “ES — veselībai” konkrētajos mērķos, kas veicina tādas Eiropas veselības savienības izveidi, kuras pamatā ir spēcīgākas, pieejamākas un noturīgākas veselības aprūpes sistēmas, kas ir gatavas stāties pretī iespējamām turpmākām krīzēm;

| W. | tā kā karš Ukrainā un tā postošā ietekme uz cilvēkiem, apgādi ar pārtiku un enerģiju un finansiālo sistēmu, kā arī citi globāli draudi, var novest pie neskaidrības, kam sagaidāma vēl lielāka negatīva ietekme uz bērnu un jauniešu garīgo veselību un labbūtību; |
| --- | --- |

W.

tā kā karš Ukrainā un tā postošā ietekme uz cilvēkiem, apgādi ar pārtiku un enerģiju un finansiālo sistēmu, kā arī citi globāli draudi, var novest pie neskaidrības, kam sagaidāma vēl lielāka negatīva ietekme uz bērnu un jauniešu garīgo veselību un labbūtību;

| X. | tā kā karš Ukrainā ir novedis pie tā, ka miljoniem bērnu un jauniešu ir pārvietoti un ir ārkārtīgi traumēti, |
| --- | --- |

X.

tā kā karš Ukrainā ir novedis pie tā, ka miljoniem bērnu un jauniešu ir pārvietoti un ir ārkārtīgi traumēti,

| 1. | vērš uzmanību gan uz skolu un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestāžu, kā arī neformālo un ikdienējās mācīšanās iestāžu lomu nepieciešamā materiālā un psiholoģiskā atbalsta sniegšanā jauniešiem un viņu ģimenēm un aicina dalībvalstis un reģionus sniegt pietiekamu finansiālo atbalstu pamatstraumes izglītības iestādēm, sevišķi veicot nozīmīgas investīcijas izglītībā un pieņemot un noturot darbā kvalificētus skolotājus un pedagoģisko personālu, lai nodrošinātu, ka arvien vairāk tiek veicināta pienācīga jauniešu pedagoģiskā, psiholoģiskā, fiziskā, emocionālā, kognitīvā un/vai sociālā attīstība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tāpēc mudina dalībvalstis ievērojami palielināt publiskos izdevumus izglītībai un apmācībai, lai tie pārsniegtu ES vidējo rādītāju (5 % no IKP 2020. gadā); īpaši uzsver skolotāju, pedagogu un jaunatnes darbinieku lomu bērnu un jauniešu psiholoģiskā atbalsta un attīstības nodrošināšanā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību atzīt, cik svarīgi ir veicināt skolotāju, izglītības darbinieku, skolu administrācijas darbinieku, sociālo darbinieku un jaunatnes darbinieku garīgās veselības pratību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina dalībvalstis un Komisiju, izmantojot holistisku pieeju, pārtraukt klusēšanu saistībā ar garīgās veselības jautājumiem un novērst ar to saistīto diskriminējošo sociālo stigmatizāciju; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt ES mēroga kampaņu, lai izglītības un arodizglītības iestādēs palielinātu informētību par garīgo veselību nolūkā apkarot pastāvošos aizspriedumus un nodrošināt jauniešiem piekļuvi informācijai par garīgo veselību, lai sabiedrībā radītu skaidru un plašāku izpratni par garīgās veselības problēmām; aicina dalībvalstis iekļaut mācību programmās psiholoģisko pirmo palīdzību un no stigmatizācijas brīvu garīgās veselības izglītību, lai izglītojamie, skolotāji, profesori, pasniedzēji un akadēmisko aprindu līderi būtu labāk sagatavoti reaģēt, ja izglītojamie un jaunieši saskaras ar garīgās veselības problēmām, tādējādi nodrošinot iedzīvotāju garīgās veselības un labklājības vienlīdzīgu veicināšanu visā ES; aicina dalībvalstis pielāgot mācību programmu saturu, veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu kognitīvās atšķirības, kas radušās tālmācības dēļ, un novērst iespējamu nesekmības pieaugumu un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu; uzstāj, ka dalībvalstīm ir jānodrošina piekļuve iekļaujošai un vienlīdzīgi pieejamai kvalitatīvai izglītībai ikvienam bērnam Eiropā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi cīnīties pret nepietiekamu ziņošanu par garīgo veselību un labbūtību, kā arī bērnu un jauniešu nepietiekamu pārstāvību zinātniskajā garīgās veselības pētniecībā; tādēļ aicina Komisiju veikt pētījumus, pilnībā novērtējot visu ar Covid-19 pandēmiju saistīto preventīvo pasākumu, ko dalībvalstis veica, ilgtermiņa ietekmi uz bērniem un jauniešiem, lai jebkādu turpmāku veselības krīžu gadījumā šāda ietekme būtu mazāka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka nav viegli izmērīt garīgo veselību un labbūtību, un aicina Komisiju un dalībvalstis veidot visaptverošu kopējo izpratni par veselību un drošību, kas ietver vispārējo fizisko, garīgo un sociālo labbūtību, un prasa izveidot visaptverošas prevencijas un atveseļošanās stratēģijas, kas ietvertu arī no aizspriedumiem brīvus indikatorus garīgās veselības un labbūtības mērīšanai, riska novērtēšanas rīku un ziņošanas sistēmu izstrādi, apspriežoties ar skolotājiem, izglītojamajiem, vecākiem un attiecīgi specializētiem ekspertiem un zinātniekiem, kā arī kultūras, spēļu un sporta aktivitāšu iekļaušanu un radošo un sociālo prasmju attīstības veicināšanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir ilgtspējīgi un ātri jāatjauno un jāstiprina Eiropas darba ar jaunatni struktūras, ko pandēmija ir novājinājusi vai pat iznīcinājusi; uzsver, ka ir jāatzīst, ka darbs ar jaunatni pats par sevi ir atbalsta rīks, kas sniedz būtisku ieguldījumu jauniešu personiskajā attīstībā, labbūtībā un pašrealizācijā; tādēļ aicina dalībvalstis īstenot konkrētus uzlabojumus darbā ar jaunatni, lai nodrošinātu atbalstu tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina visā ES atzīt atvērtu darbu ar jaunatni kā galveno jauniešu socializācijas līdzekli un apzināti un arvien vairāk radīt brīvas telpas jauniešiem, bieži vien viena un tā paša vecuma jauniešiem, ārpus vecāku mājām un mācību vietām formālajā izglītībā, lai tādējādi dotu viņiem iespēju organizēties un piedalīties kopienas iniciatīvās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarā aicina dalībvalstis uzlabot un pilnveidot veselības un drošības satvaru mācību vidē, lai izglītojamajiem, skolotājiem, jauniešiem un speciālistiem nodrošinātu atbalstu, ko sniedz pietiekams skaits kvalificētu darbinieku, piemēram, specializēti psihologi vai citi garīgās veselības speciālisti, kuriem var būt būtiska nozīme ne tikai indivīdu līmenī, bet vispārējai skolas vidē, lai radītu bērniem un jauniešiem drošu vidi visu veidu izglītības iestādēs, kur izglītojamie var meklēt psiholoģisku palīdzību psihisku problēmu agrīnās stadijās; aicina dalībvalstis nodrošināt personālu, kas strādā ar īpašām izglītības vajadzībām un var palīdzēt padarīt klasi un sociālās telpas par labvēlīgu un pievilcīgu vietu, kur augt, mācīties, uzticības caurstrāvotā vidē apmainīties viedokļiem, apspriesties un konstruktīvi pārvarēt domstarpības; uzsver, cik izglītojamajiem ir svarīgs zemas intervences daļēji profesionāls psiholoģiskais atbalsts; aicina izveidot aktīvu Eiropas tīklu, kurā apmainīties ar paraugpraksi un metodēm šādu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka, lai uzlabotu politikas un programmu efektivitāti, ir svarīgi dot jauniešiem iespēju paust savas vajadzības un piedalīties to īstenošanā; tādēļ aicina mācību iestādes paplašināt skolēnu un jauniešu līdzdalības un kopīgas lēmumu pieņemšanas tiesības skolās, universitātēs, profesionālajā apmācībā, darbavietā un sociālajās iestādēs un iesaistīt jauniešus, īpaši jaunietes, pētniecībā un programmu izstrādē, lai labāk izprastu viņu dzīves pieredzi, prioritātes un priekšstatus un reaģētu uz to, tādējādi nodrošinot viņu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina dalībvalstis veicināt starpnozaru ieguldījumus bērnu un jauniešu garīgo traucējumu novēršanā un izstrādāt valsts rīcības plānus, nodrošinot to īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī tā, lai tiktu ņemtas vērā bērnu un jauniešu faktiskās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām grupām; aicina Komisiju un dalībvalstis sistemātiskāk atbalstīt jaunatnes organizāciju darbu un darbu ar jaunatni, ko organizē nevalstiskās organizācijas, jo īpaši ņemot vērā to nozīmi neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā, sniedzot arī finansiālu atbalstu un tādējādi padarot to pārrobežu apmaiņas un sadarbības struktūras noturīgākas pret krīzēm ilgtermiņā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka bērnu un jauniešu vispārējai labbūtībai būtiska nozīme ir ikdienas nevirtuālām starppersonu darbībām un attiecībām, kas ir socializācijas procesa pamats un paātrina piederības izjūtas pieredzes gūšanu, turklāt socializācijai ir svarīga loma izglītībā; tādēļ aicina dalībvalstis ieviest piemērotus veselības un drošības pasākumus, lai nākamo pandēmiju vai citu bezprecedenta situāciju gadījumā drošā veidā varētu paturēt vaļā visu mācīšanās vidi neatkarīgi no tā, vai tā ir formāla, neformāla vai ikdienējās mācīšanās vide; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina dalībvalstis gadījumos, kad īpaši pasākumi ir absolūti nepieciešami, apspriesties ar veselības un drošības speciālistiem, skolām, skolotājiem, jaunatnes organizācijām, jaunatnes labklājības dienestiem un vecākiem, lai pienācīgi tiktu ņemtas vērā dažādu vecuma grupu, jauniešu ar īpašām vajadzībām, jauniešu ar ierobežotu mobilitāti, jauniešu ar invaliditāti, kā arī nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku un marginalizētu grupu vajadzības, lai neviens netiktu atstāts novārtā un lai netiktu piemērota visiem viena pieeja; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt valodu pastāvēšanu, ļaujot izglītojamajiem, kas iegūst izglītību reģionālā vai minoritāšu valodā, turpināt to darīt arī tālmācības vai jaukta tipa mācīšanās apstākļos; tādēļ aicina dalībvalstis ņemt vērā izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta pasākumu specifisko raksturu un vajadzības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver pozitīvo lomu, kāda dažās valstīs pandēmijas laikā bija mentorēšanai, kas izolācijas laikā pavēra perspektīvu un sniedza psiholoģisku atbalstu, palīdzot jauniešiem atrisināt problēmas un tādējādi uzlabojot viņu garīgo veselību un nodrošinot starppersonu saikni; aicina Komisiju apsvērt iespēju atbalstīt un finansēt šādas mentorēšanas programmas Eiropas līmenī, lai veicinātu to attīstību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīst, ka Covid-19 krīze ir saasinājusi jau iepriekš pastāvējušo nevienlīdzību izglītībā, sašaurinot iespējas daudziem visneaizsargātākajiem bērniem un jauniešiem, tostarp tiem, kas dzīvo nabadzīgos vai lauku apvidos, meitenēm, bēgļiem un cilvēkiem ar invaliditāti; aicina darīt vairāk, lai apzinātu un atbalstītu bērnus, jauniešus un ģimenes, kas nesamērīgi smagi cieta no pandēmijas, ņemot vērā šos cilvēkus ietekmējošos kultūras un citus vides faktorus, un lai konstatētu pirmspandēmijas atšķirības garīgās veselības pakalpojumu sniegšanā un labāk pielāgotu attiecīgās publiskā sektora sistēmas; mudina dalībvalstis paraudzīties uz Covid-19 ietekmi caur dzimumu līdztiesības prizmu un nodrošināt seksuālās un reproduktīvās veselības izglītību jebkuros apstākļos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību tiem bērniem un jauniešiem, kas ir sevišķi neaizsargāti, piemēram, LGBTQ+ jauniešiem, rasismam pakļautiem bērniem un jauniešiem, kā arī tiem, kuriem jau ir garīgās veselības vajadzības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver veselīga un līdzsvarota uztura svarīgo lomi bērnu un jauniešu garīgajā veselībā; tādēļ uzstāj, ka skolām ikdienā ir jāsniedz tik nozīmīgais sociālais atbalsts, piemēram, sabalansētas maltītes, jo ir bērni, kas mājās tādas nesaņems; aicina dalībvalstis īstenot 4. ieteikumu par Garantiju bērniem, kurā cita starpā tiek prasīts bez maksas nodrošināt piekļuvi vismaz vienai veselīgai maltītei katru mācību dienu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzstāj, ka ir pienācīgi jāfinansē un jāveicina iespējas, ko sniedz tādas programmas kā Erasmus+, “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpuss, lai uzlabotu mobilitātes pieredzi, kas jauniešos attīsta personiskajai un profesionālajai izaugsmei nākotnē noderīgas un vajadzīgas sociālās prasmes, un ka šādas programmas ir jāpadara pieejamākas ikvienam; līdz ar to aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt arodmācību un padarīt programmas noturīgas pret iespējamiem mobilitātes ierobežojumiem nākotnē un uzlabot sistemātisku dalīšanos ar projektu rezultātiem, lai palielinātu to pamanāmību, plašāku izmantošanu un ilgtermiņa ietekmi; aicina Komisiju nākamajā daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanā palielināt šo Savienības programmu finansējumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž bažas par to, ka Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) ietekme uz bērniem un jauniešiem daudzos gadījumos varētu būt ierobežota un tā var nedot rezultātus vai nenovest pie strukturālām reformām, kas ļautu bērniem un jauniešiem piekļūt kvalitatīvai izglītībai vai mazinātu negatīvo ietekmi, ko ar Covid-19 saistīta kultūras vietu slēgšana un piekļuve kultūras radītājiem atstāja jo īpaši uz jaunajiem izpildītājiem, kuriem tika liegta iespēja sākt un attīstīt savu karjeru izšķirošā agrīnā posmā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu finansējumu un taisnīgus līgumiskos un darba apstākļus visiem jaunajiem autoriem, izpildītājiem, māksliniekiem un pārējiem kultūras radītājiem, darba ņēmējiem un profesionāļiem, kas strādā kultūras un radošajās nozarēs, tostarp sociālajos medijos, kurus negatīvi ietekmējusi pandēmija, pastiprināt vispārējos centienus atbalstīt jaunos māksliniekus un kultūras profesionāļus, veicināt jauniešu un sociālo uzņēmējdarbību un nospraust šādu mērķi īpašā sadaļā, kas Eiropas mākslinieka statusā atvēlēta jaunajiem māksliniekiem; atkārtoti iesaka 10 % no valstu atveseļošanas un noturības plāniem atvēlēt izglītībai un 2 % — kultūras un radošajai nozarei; aicina Komisiju padziļināti izvērtēt ar izglītību, jauniešiem un kultūras un radošajām nozarēm saistītos projektus un reformas, ko dalībvalstis īsteno no ANM, un atkārtoti norāda, ka valstu ziņojumos, kas sagatavoti saistībā ar Eiropas pusgada novērtējumu, šiem jautājumiem ir jāpievērš lielāka uzmanība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir mobilitātes pieredze un labas prakses apmaiņa starp skolotājiem, pedagogiem, profesoriem, pasniedzējiem, brīvprātīgajiem un profesionāļiem, kas strādā ar jauniešiem un jauniešu organizācijām, kultūras satura radītājiem un sporta treneriem, lai paplašinātu viņu zināšanas par to, kā aizsniegt jauniešus, un lai stiprinātu starptautiskās un daudzvalodu dimensijas, jo īpaši ņemot vērā Eiropas izglītības telpas izveidi, kas jāpabeidz līdz 2025. gadam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina veidot visaptverošu izpratni par veselību, kas ietver vispārējo fizisko, garīgo un sociālo labbūtību, un prasa visaptverošas izveidot prevencijas un atveseļošanās stratēģijas, kas ietvertu arī kultūras un sporta aktivitātes un radošo un sociālo prasmju attīstības veicināšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir jāveicina tādu mērķtiecīgu starppaaudžu pakalpojumu izstrāde un sniegšana, kuros vecāka gadagājuma cilvēku pieredze tiek apvienota ar jauniešu drosmi un kuri tādējādi sniegtu labumu abām grupām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka kultūrai ir būtiska nozīme bērnu un jauniešu individuālās identitātes attīstībā, kā arī viņu izglītībā, tā palīdz veidoties viņu izpratnei par sabiedrību un uzlabo viņu vispārējo labbūtību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir steidzami jāveido jau no agrīna vecuma iekļaujoša, radoša, dinamiska un veselīga mācību vide, lai samazinātu psihofizisku traucējumu risku pieaugušo vecumā; šajā sakarā mudina dalībvalstis nodrošināt, ka visu veidu mākslinieciskās izpausmes, t. i., mūzika, teātris, kino, dokumentālās filmas, animācija, vizuālā māksla, deja un jaunas eksperimentālās mākslas formas, tiek iekļautas skolu mācību programmās, un piedāvātas kā ārpusklases mākslas un sporta nodarbības, tādējādi stimulējot iespējas brīvi izpausties un radošumu un nodrošinot izglītojamajiem iespējas aktīvi iesaistīties un atklāt savus talantus; uzsver, ka māksla var būt ideāla starpdisciplināro projektu komponente un var veicināt kritisko domāšanu, tāpēc to nevajadzētu ierobežot, piedāvājot to apgūt tikai mākslai veltītās nodarbībās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina dalībvalstis un publiskā sektora iestādes attīstīt sporta infrastruktūru un visaptveroši palielināt fiziskās audzināšanas un ārpusklases fizisko aktivitāšu daudzumu skolās, tostarp aktivitāšu daudzumu, kas paredzētas bērniem un jauniešiem ar invaliditāti; uzsver, ka sports, tāpat kā māksla, var būt ļoti palīdzēt atstumtības riskam pakļauto bērnu iekļaušanai; atgādina, ka māksla un sports skolu mācību programmās var būtiski palīdzēt cīnīties pret globālām problēmām jaunatnes un izglītības jomā, tostarp mācīšanās grūtībām un mācīšanās traucējumiem, kā arī iebiedēšanu, naida runu un psihotropo vielu lietošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un pienācīgi finansēt mazas vietējās kultūras iniciatīvas, sporta klubus, atpūtas infrastruktūru, jauniešu organizācijas un jauniešu labbūtības institūcijas, lai īstenotu tādus brīvā laika pavadīšanas un neformālās un ikdienējās mācīšanās pasākumus, kuriem ir būtiska nozīme jauniešu un viņu ģimeņu attīstībā un labbūtībā, nodrošinot materiālos un psiholoģiskos atbalsta resursus, tostarp jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju vai kas saskaras ar diskrimināciju; uzsver, ka nelabvēlīgā situācijā esošos un, kā arī lauku un nomaļos apvidos šīs darbības ir vienīgā iespēja bērniem un jauniešiem socializēties, veidot pilsoniskuma apziņu un saglabāt labu garīgo veselību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina atbalstīt amatieru sportu un ārpusskolas nodarbības, jo tās ir nesamērīgi cietušas no Covid-19 pandēmijas postošajām sekām; uzsver, ka amatieru sports ir pamats sportam profesionālā līmenī un veicina kā personisko izaugsmi un labsajūtu, tā lauku apvidu reģionālo attīstību; uzsver, ka ir svarīgi ļaut darboties profesionālajiem sporta klubiem un sporta organizācijām, palīdzēt tiem atgūties un arī atbalstīt profesionālos sportistus; aicina Komisiju pienācīgi atbalstīt šos klubus un organizācijas, jo tiem ir būtiska nozīme jauniešu labbūtībā un socializācijā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina uzlabot koordināciju Eiropas līmenī starp dalībvalstīm, reģionālajām iestādēm, sporta komandu un klubu, kultūras apvienību, jaunatnes un studentu organizāciju, izglītības un universitāšu struktūru, izglītības jomas sociālo partneru un privātā sektora pārstāvjiem vietējā līmenī, lai stiprinātu dialogu un sadarbību un izveidotu dinamisku daudzlīmeņu sociālo tīklu, kas spēj reaģēt uz nākotnes izaicinājumiem un tiem pielāgoties; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju rīkoties, lai panāktu, ka visa ES kļūst spēcīgāka un sevi apgādājošāka un nevienu neatstāj novārtā; norāda, ka tai ir jānovērš plašās ģeogrāfiskās, dzimumu, sociālās, vecuma un citas strukturālās atšķirības, ko pastiprināja digitālās infrastruktūras, savienojamības un digitālo rīku trūkums, kas bija vērojams visās dalībvalstīs, bet jo īpaši lauku, attālos, salu un kalnu apgabalos, kā arī karstajos punktos vai citās sociālekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošās teritorijās; aicina Komisiju stiprināt neatkarīgas ES un ES finansētas bezpeļņas izglītības platformas, kas atbilst ES datu privātuma standartiem, piemēram, eTwinning, EPALE, Erasmus+ un School Education Gateway, un palielināt to tvērumu, lai ES valstu skolas, skolotāji, pasniedzēji un pedagogi digitālās izglītības procesā varētu būt lielā mērā neatkarīgi no platformām, kuru mērķis ir gūt peļņu; turklāt vērš uzmanību uz nepieciešamību ņemt vērā šo teritoriju iespējamās vajadzības turpmāku pandēmiju vai jebkādu citu bezprecedenta situāciju gadījumā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka būtu jāpieliek pūles, lai vispārinātu digitālo pratību visos sabiedrības līmeņos, kas ļautu pareizi izmantot digitālos rīkus un infrastruktūru; tādēļ aicina dalībvalstis iekļaut digitālo pratību visu mācību iestāžu mācību programmās un nodrošināt nepieciešamo apmācību un aprīkojumu skolotājiem un pedagogiem; uzsver, ka īpašs uzsvars būtu jāliek uz tiem, kas ir digitāli atstumti; vērš uzmanību uz sarežģīto situāciju, kādā atrodas skolēni no ģimenēm, kurās ir daudz bērnu, un ģimenēm, kurās vecāki ir skolotāji, jo viņiem pienākums strādāt, mācīt un mācīties attālināti ir saistīts ar dārgiem un bieži vien nesedzamiem izdevumiem, lai no saviem pieticīgajiem privātajiem resursiem iegādātos papildu aprīkojumu, kas atbilstu prasībām par mācīšanos/darbu attālināti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzver, ka digitālajām tehnoloģijām ir ievērojams potenciāls nodrošināt skolotājiem, instruktoriem, pedagogiem un izglītības guvējiem iespējas pieejamu, atvērtu, sociālu un individuāli pielāgotu tehnoloģiju veidā, kas var veicināt iekļaujošākus mācīšanās veidus; uzskata, ka vieda digitālo tehnoloģiju izmantošana, kuras pamatā ir inovatīvas mācīšanas metodes un plašāku iespēju radīšana izglītības guvējiem, var nodrošināt iedzīvotājiem dzīvē nepieciešamās pamatprasmes; tomēr norāda, ka netiek uzraudzīta jauniešu digitālā mācīšanās, jo īpaši to jauniešu, kas atrodas nelabvēlīgā un nomaļā vidē, kas var palielināt atkarību un garīgās veselības traucējumu risku; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina dalībvalstis ieguldīt konkrētās politikas jomās, arī no ANM līdzekļiem, kas atbilst vietējām vajadzībām, lai: i) novērstu visas pastāvošās atšķirības, tostarp dzimumu, ekonomisko, tehnoloģisko un sociālo nevienlīdzību starp reģioniem; (ii) nodrošināt, ka izglītības un profesionālās apmācības iestādes, jaunatnes organizācijas un struktūras, kā arī izglītojamie un jaunieši kopumā saņem pietiekamu finansiālu atbalstu, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem izglītojamajiem, kuri mācībās atpaliek un kuriem ir vajadzīgs papildu atbalsts, lai sasniegtu paredzētos mācību mērķus, un skolām, kas apkalpo iedzīvotājus ar augstu nabadzības līmeni un lielu minoritāšu īpatsvaru; (iii) nodrošināt, ka ir ieviestas nepieciešamās tehnoloģijas, inovācijas, mācību atbalsta iespējas un rīki, tostarp digitālie rīki, lai konsolidētu, turpinātu attīstīt un nodrošinātu kvalitatīvu izglītību un apmācību, kā arī ikdienējās un neformālās mācīšanās iespējas visiem; un iv) atbalstīt kultūras iniciatīvas, kas apvieno bērnus un jauniešus, ļaujot atgūties vietējo kopienu kultūrai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka iedibinājušās dzimumu normas un ekspektācijas var būt svarīgi faktori, kas nelabvēlīgi ietekmē garīgo un fizisko veselību, kā arī izglītības iespējas; norāda, ka ir būtiski attīstīt pedagogu spējas, piešķirot šim mērķim pienācīgus resursus un atbalstu, lai labāk apzinātu un novērstu izglītības, kultūras un sporta iestāžu slēgšanas ietekmi uz bērnu un jauniešu veselību un labbūtību plašākā mērogā; aicina dalībvalstis veicināt noturīgas, taisnīgas un dzimumresponsīvas izglītības sistēmas, kas nodrošina, ka tiek apmierinātas dzimumspecifiskas vajadzības, piemēram, nodrošināta visaptveroša izglītība par seksualitāti un ar dzimumu saistītas vardarbības novēršana un reaģēšana uz to; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir investēt inovācijā un pētniecībā izglītības nozarē, lai visā ES valstu izglītības sistēmām būtu pieejama “inovācijas kultūra” un lai nodrošinātu, ka visiem bez maksas ir pieejami kvalitatīvi mācību materiāli, pedagoģiskās pieejas un instrumenti; šajā nolūkā vērš uzmanību uz to, ka ir vajadzīga finanšu shēma, kas ļautu atlīdzināt izdevumus par atbilstošu digitālo rīku, tostarp datoriekārtu, iegādi vai nomu un pieslēgumu nepieciešamā līmeņa interneta tīklam; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver nepieciešamību paātrināt kultūras un mantojuma resursu un audiovizuālo bibliotēku digitalizāciju un ieviest atlaižu shēmas, kas nodrošinātu vispārēju piekļuvi kultūras resursiem arī marginalizētām personām un nomaļās vietās esošām skolām, kuras nespēj iegādāties atlaides nodrošinošus abonementus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver nepieciešamību uzraudzīt tehnoloģiskā un digitālā progresa attīstību un sekas, kādas tas atstāja uz pedagoģiju, veselību un drošību, izmantojot sadarbību un dialogu gan ar pašiem jauniešiem, gan ar ekspertiem, pedagogiem, izglītības nozares sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; norāda, ka ir steidzami kritiski jāizvērtē iespējamie draudi, ko rada digitālā attīstība, un tās neparedzamās sekas, paturot prātā, ka to galvenais mērķis ir kalpot cilvēkiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis sekmēt jauniešu garīgās veselības zinātnisko izpēti un pētniecību un novērtēt sabiedriskās dzīves noslēgšanas ilgtermiņa ietekmi, jo īpaši ilgstošas tālmācības, izolācijas un nenoteiktības ietekmi uz zināšanu apguvi un neiroloģisko un sociāli emocionālo prasmju attīstību, un izstrādāt mērķtiecīgus pasākumus, lai sniegtu atbalstu visvairāk skartajiem un tādējādi cīnītos pret ilgtermiņa garīgās veselības problēmām un novērstu tās; aicina Komisiju un dalībvalstis sistemātiski apkopot un salīdzināt pētījumu rezultātus, pieredzi un zināšanas par garīgās veselības problēmām ES jauniešu vidū; aicina Komisiju veicināt labas prakses apmaiņu un savstarpēju mācīšanos starp dalībvalstīm saistībā ar šīm problēmām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju vardarbības un uzmākšanās tiešsaistē un viltus ziņu izplatības samazināšanas nolūkā palielināt jauniešu informētību par ieguvumiem un riskiem, kas saistīti ar digitālajām tehnoloģijām, nodrošinot ne tikai viņu piekļuvi tehnoloģiskajiem rīkiem, bet arī viņu spēju tos droši un pareizi izmantot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka digitālajā vidē pavadītie ilgie periodi var būtiski ietekmēt bērnu un jauniešu garīgo veselību un drošību, piemēram, radīt ekrāna izraisītu nogurumu vai atkarību no interneta, turklāt bērni un jaunieši var saskarties ar vardarbību un aizskaršanu tiešsaistē, kā arī viltus ziņām, kas var izraisīt ne tikai depresiju, trauksmi un sociālo atstumtību, bet arī jauniešu pašnāvības; aicina Komisiju veicināt plašākus sadarbīgus un sistemātiskus profilakses pasākumus, kuru mērķis ir pasargāt jauniešus no šāda kaitējuma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju noteikt Eiropas garīgās veselības gadu un izstrādāt Eiropas plānu garīgās veselības aizsardzībai izglītībā, profesionālajā apmācībā un ikdienējā un neformālajā izglītībā; uzskata, ka jebkuram šādam plānam būtu jābalstās uz Eiropas izglītības telpas stratēģiskā satvara darba grupas konstatējumiem un jānodrošina visaptverošas pamatnostādnes, jāierosina labas prakses piemēri un jārada stimuli dalībvalstīm ieviest īpašas darbības un apmācības moduļus, tādējādi nodrošinot skolotājiem, pasniedzējiem, pedagogiem, jaunatnes darbiniekiem un darba devējiem nepieciešamās prasmes, lai jau agrīnā stadijā atpazītu izdegšanas, stresa un psiholoģiskās spriedzes pazīmes audzēkņos, jauniešos, praktikantos vai jauniešos, kas apgūst arodmācību un varētu aktivizēt mērķtiecīgus profilakses pasākumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ar šo plānu būtu jāveicina bezmaksas un regulārs psiholoģiskais atbalsts skolotājiem, pedagogiem un bērnu aprūpes speciālistiem, kā arī īpaša uzmanība būtu jāpievērš marginalizētām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un personām ar invaliditāti, lai ņemtu vērā viņu īpašās vajadzības un nodrošinātu, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve visām aktivitātēm un iespējām; uzsver, ka ar plānu būtu arī jāveicina saiknes stiprināšana starp izglītības iestādēm un kultūras, jaunatnes un sporta organizācijām, lai piedāvātu tādas ārpusskolas aktivitātes, kas uzrunā plašāku sabiedrību un kuru mērķis ir stiprināt audzēkņu piederības sajūtu, veicināt jauniešu pārstāvību un palielināt viņu iesaisti sabiedrības procesos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai īstenotu konferences par Eiropas nākotni ieteikumus līdz minimumam samazināt nopietnās krīzes ietekmi uz jauniešiem un viņu garīgo veselību, kā arī visos ieteikumos un priekšlikumos ņemt vērā nākamās paaudzes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju turpināt izstrādāt riska mazināšanas pasākumus attiecībā uz Covid-19 dēļ īstenotās sabiedrības noslēgšanas negatīvo ietekmi uz bērniem un jauniešiem 2023. gadā un izmantot šo gadu, lai panāktu, ka Eiropas Jaunatnes gada (2022. gads) mantojums kalpotu nākotnei; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(2)  OV C 395, 29.9.2021., 101. lpp.

(3)  OV C 465, 17.11.2021., 82. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0045.

(5)  OV C 15, 12.1.2022., 184. lpp.

(6)  OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Pētījums “Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B politikas departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, 2021. gada 4. maijs.

(10)  Pētījums “Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, A politikas departaments — Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politika, 2021. gada 24. septembris.

(11)  Pētījums “Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, A politikas departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, 2021. gada 18. februāris.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. and Villarejo, B., “Distance learning from a student perspective”, NESET ad hoc ziņojums Nr. 3/2021.

(13)  Sternadel, D., “The impact of COVID-19 on students learning results visā Eiropā: the challenges of distance education for all”, NESET ad hoc ziņojums Nr. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. and Van der Graaf, L., “The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof”, NESET-EENEE ziņojums, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022. gads.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. and Mazza, J., “The possible impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020. gads.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. and Şerban, A., ‘Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, Eiropas Jaunatnes forums, Brisele, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. and Prinz, C., “Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis”, ESAO polititiskā reakcija uz koronavīrusu (Covid-19), 2021. gads.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  OV C 224, 8.6.2022., 2. lpp.

(25)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(26)  OV C 371, 15.9.2021., 6. lpp.

(27)  OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.

(28)  OV C 404, 6.10.2021., 152. lpp.

(29)  OV C 494, 8.12.2021., 2. lpp.

(30)  OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.

(31)  PVO Eiropas reģiona aptaukošanās ziņojums par 2022. gadu

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  UNICEF raksts “The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children” (2021. gada 4. oktobris).

(37)  Eiropas Parlamenta zibens Eirobarometrs: sievietes Covid-19 laikā (https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2712).

---

Trešdiena, 2022. gada 14. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Jaunais Eiropas “Bauhaus”

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra rezolūcija par jauno Eiropas “Bauhaus” (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, konkrētāk — 4. mērķi par kvalitatīvu izglītību, 11. mērķi par ilgtspējīgām pilsētām un kopienām un 13. mērķi par rīcību klimata jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, konkrētāk — 4. mērķi par kvalitatīvu izglītību, 11. mērķi par ilgtspējīgām pilsētām un kopienām un 13. mērķi par rīcību klimata jomā,

| — | ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2022. gada 4. aprīļa ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2022. gada 4. aprīļa ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana”,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. septembra paziņojumu “Jaunais Eiropas “Bauhaus”: pievilcība, ilgtspēja, kopība” (COM(2021)0573); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. septembra paziņojumu “Jaunais Eiropas “Bauhaus”: pievilcība, ilgtspēja, kopība” (COM(2021)0573);

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (COM(2018)0267),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu “Gatavi mērķrādītājam 55 %: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu “Gatavi mērķrādītājam 55 %: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (COM(2021)0550),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 30. novembra secinājumus par kultūru, augstas kvalitātes arhitektūru un būvēto vidi kā Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvas galvenajiem elementiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 30. novembra secinājumus par kultūru, augstas kvalitātes arhitektūru un būvēto vidi kā Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvas galvenajiem elementiem (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (3),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kultūras, izglītības, mediju un sporta nozīmi cīņā pret rasismu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kultūras, izglītības, mediju un sporta nozīmi cīņā pret rasismu (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par ES ēku fonda energoefektivitātes potenciāla maksimālu izmantošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par ES ēku fonda energoefektivitātes potenciāla maksimālu izmantošanu (6),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par efektīva politiskā ieguldījuma nodrošināšanu, īstenojot Eiropas Kultūras mantojuma gadu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par efektīva politiskā ieguldījuma nodrošināšanu, īstenojot Eiropas Kultūras mantojuma gadu (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Izglītības telpu: kopīga holistiska pieeja (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Izglītības telpu: kopīga holistiska pieeja (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par kohēzijas politiku un reģionālajām vides stratēģijām cīņā pret klimata pārmaiņām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par kohēzijas politiku un reģionālajām vides stratēģijām cīņā pret klimata pārmaiņām (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/695, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus (11)
  (Regula “Apvārsnis Eiropa”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/695, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus (11)
  (Regula “Apvārsnis Eiropa”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/783, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/783, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/690, ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/690, ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/818, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/818, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/888, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/888, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” (18),

| — | ņemot vērā jauno Leipcigas hartu par pilsētu pārveidojošo spēku vispārējas labklājības labā, ko 2020. gada 30. novembrī pieņēma neformālā ministru sanāksmē par pilsētu jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno Leipcigas hartu par pilsētu pārveidojošo spēku vispārējas labklājības labā, ko 2020. gada 30. novembrī pieņēma neformālā ministru sanāksmē par pilsētu jautājumiem,

| — | ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra ziņojumu, ko sagatavojusi dalībvalstu ekspertu darba grupa atvērtās koordinācijas metodes jautājumos “Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone” (Ceļā uz kopīgu arhitektūras kultūru: ieguldījums augstas kvalitātes dzīves vidē ikvienam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra ziņojumu, ko sagatavojusi dalībvalstu ekspertu darba grupa atvērtās koordinācijas metodes jautājumos “Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone” (Ceļā uz kopīgu arhitektūras kultūru: ieguldījums augstas kvalitātes dzīves vidē ikvienam),

| — | ņemot vērā 2018. gada 22. janvārī kultūras ministru konferencē Davosā pieņemto deklarāciju “Towards a high-quality Baukultur for Europe” (Ceļā uz augstas kvalitātes Baukultur Eiropai), kā arī vēlāk pieņemto Davosas būvkultūras kvalitātes sistēmu “Astoņi kritēriji augstvērtīgai būvkultūrai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 22. janvārī kultūras ministru konferencē Davosā pieņemto deklarāciju “Towards a high-quality Baukultur for Europe” (Ceļā uz augstas kvalitātes Baukultur Eiropai), kā arī vēlāk pieņemto Davosas būvkultūras kvalitātes sistēmu “Astoņi kritēriji augstvērtīgai būvkultūrai”,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības “Building Better, Building Beautiful” komisijas 2020. gada 30. janvāra galīgo ziņojumu “Living with beauty”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības “Building Better, Building Beautiful” komisijas 2020. gada 30. janvāra galīgo ziņojumu “Living with beauty”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 17. pantu par tiesībām uz īpašumu, 18. pantu par tiesībām uz patvērumu, 19. pantu par aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, 26. pantu par personu ar invaliditāti integrāciju, 34. pantu par sociālo nodrošinājumu un sociālo palīdzību, 36. pantu par pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un 37. pantu par vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 17. pantu par tiesībām uz īpašumu, 18. pantu par tiesībām uz patvērumu, 19. pantu par aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, 26. pantu par personu ar invaliditāti integrāciju, 34. pantu par sociālo nodrošinājumu un sociālo palīdzību, 36. pantu par pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un 37. pantu par vides aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši III nodaļu par sociālo aizsardzību un iekļaušanu, 19. principu par mājokļiem un palīdzību bezpajumtniekiem un 20. principu par piekļuvi pamatpakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši III nodaļu par sociālo aizsardzību un iekļaušanu, 19. principu par mājokļiem un palīdzību bezpajumtniekiem un 20. principu par piekļuvi pamatpakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra veikto darbu saistībā ar Jauno Eiropas “Bauhaus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra veikto darbu saistībā ar Jauno Eiropas “Bauhaus”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kultūras un izglītības komitejas kopīgo ziņojumu (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kultūras un izglītības komitejas kopīgo ziņojumu (A9-0213/2022),

| A. | tā kā Eiropa atrodas ekoloģiskās, digitālās un sociālās pārejas posmā, ko paātrina Covid-19 ekonomiskā un sociālā ietekme; tā kā Krievijas agresijas pret Ukrainu rezultātā mainās Eiropas ģeopolitiskā situācija; tā kā pieaug populisms, ekstrēmisms un pret Eiropu vērsts noskaņojums; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropa atrodas ekoloģiskās, digitālās un sociālās pārejas posmā, ko paātrina Covid-19 ekonomiskā un sociālā ietekme; tā kā Krievijas agresijas pret Ukrainu rezultātā mainās Eiropas ģeopolitiskā situācija; tā kā pieaug populisms, ekstrēmisms un pret Eiropu vērsts noskaņojums;

| B. | tā kā ES ir reaģējusi uz vides degradācijas, klimata pārmaiņu un pieaugošā dabas resursu trūkuma radītajām problēmām, kas prasījušas tālejošu un vērienīgu politiķu rīcību, lai, piemēram, ieviestu Eiropas zaļo kursu, kas veicina atjaunošanu un inovāciju, iekļaujoties planētas resursos; tā kā iniciatīvas “Jaunais Eiropas “Bauhaus”” (NEB), kas ir Eiropas zaļā kursa centrālais elements, mērķis ir nodrošināt Eiropas telpiskās un vidiskās vajadzības, izmantojot starpdisciplinārus, ilgtspējīgus, iekļaujošus un estētiskus risinājumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir reaģējusi uz vides degradācijas, klimata pārmaiņu un pieaugošā dabas resursu trūkuma radītajām problēmām, kas prasījušas tālejošu un vērienīgu politiķu rīcību, lai, piemēram, ieviestu Eiropas zaļo kursu, kas veicina atjaunošanu un inovāciju, iekļaujoties planētas resursos; tā kā iniciatīvas “Jaunais Eiropas “Bauhaus”” (NEB), kas ir Eiropas zaļā kursa centrālais elements, mērķis ir nodrošināt Eiropas telpiskās un vidiskās vajadzības, izmantojot starpdisciplinārus, ilgtspējīgus, iekļaujošus un estētiskus risinājumus;

| C. | tā kā pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam ir gan lieliska iespēja, gan arī izaicinājums Savienībai, tās dalībvalstīm un visu nozaru uzņēmumiem; tā kā NEB uzdevums ir interpretēt sākotnējo “Bauhaus” jaunā gaismā, lai tiktu ņemta vērā klimata krīze, karš, pandēmija un dabas katastrofas, kas palielina sociālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam ir gan lieliska iespēja, gan arī izaicinājums Savienībai, tās dalībvalstīm un visu nozaru uzņēmumiem; tā kā NEB uzdevums ir interpretēt sākotnējo “Bauhaus” jaunā gaismā, lai tiktu ņemta vērā klimata krīze, karš, pandēmija un dabas katastrofas, kas palielina sociālo nevienlīdzību;

| D. | tā kā kultūra un mākslinieciskās izpausmes brīvība būtiski veicina sabiedrības dzīvīgumu, ļaujot mums labāk dzīvot kopā, veidot demokrātiskas, iekļaujošas un brīvas sabiedrības un atgūt kopīgas identitātes un piederības sajūtu; tā kā ikvienam jābūt tiesībām piekļūt kultūrai un iesaistīties tās norisēs; tā kā kultūra ir būtiska arī sabiedrības sarežģīto izaicinājumu izpētei, bet kultūras pasākumu norises vietas ir būtiskas vārda brīvībai un debatēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūra un mākslinieciskās izpausmes brīvība būtiski veicina sabiedrības dzīvīgumu, ļaujot mums labāk dzīvot kopā, veidot demokrātiskas, iekļaujošas un brīvas sabiedrības un atgūt kopīgas identitātes un piederības sajūtu; tā kā ikvienam jābūt tiesībām piekļūt kultūrai un iesaistīties tās norisēs; tā kā kultūra ir būtiska arī sabiedrības sarežģīto izaicinājumu izpētei, bet kultūras pasākumu norises vietas ir būtiskas vārda brīvībai un debatēm;

| E. | tā kā kultūra ir stratēģiski svarīga ES nozare, kas palīdz stiprināt tās ekonomiku, nodrošinot ievērojamu pienesumu IKP un nodarbinātībai un sniedzot netiešu ieguldījumu citos sektoros un nozarēs; tā kā kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI) bija starp pandēmijas vissmagāk skartajām jomām un tagad atgūstas lēnāk nekā pārējā ES ekonomika, tāpēc tās būtu vēl vairāk jāveicina un jāatbalsta; tā kā NEB var veicināt turpmākus ieguldījumus šajā nozarē un iesaistīt dažādus dalībniekus tās īstenošanā uz vietas; |
| --- | --- |

E.

tā kā kultūra ir stratēģiski svarīga ES nozare, kas palīdz stiprināt tās ekonomiku, nodrošinot ievērojamu pienesumu IKP un nodarbinātībai un sniedzot netiešu ieguldījumu citos sektoros un nozarēs; tā kā kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI) bija starp pandēmijas vissmagāk skartajām jomām un tagad atgūstas lēnāk nekā pārējā ES ekonomika, tāpēc tās būtu vēl vairāk jāveicina un jāatbalsta; tā kā NEB var veicināt turpmākus ieguldījumus šajā nozarē un iesaistīt dažādus dalībniekus tās īstenošanā uz vietas;

| F. | tā kā arhitektūra, pilsētplānošana un teritoriālā plānošana, mobilitāte, dizains, māksla, socioloģija un inženierzinātnes papildina cita citu un palīdz veidot ilgtspējīgu un skaistu sabiedrību; tā kā šo nozaru darbību, kurām ir būtiska nozīme pētniecības un inovācijas veicināšanā, kas savukārt vajadzīga ilgtspējīgai attīstībai, ilgtspējīgai būvniecības kultūrai un inovatīviem, telpiski efektīviem risinājumiem saskaņā ar mūsu zaļo un digitālo pārkārtošanos, traucēja Covid-19 krīze; |
| --- | --- |

F.

tā kā arhitektūra, pilsētplānošana un teritoriālā plānošana, mobilitāte, dizains, māksla, socioloģija un inženierzinātnes papildina cita citu un palīdz veidot ilgtspējīgu un skaistu sabiedrību; tā kā šo nozaru darbību, kurām ir būtiska nozīme pētniecības un inovācijas veicināšanā, kas savukārt vajadzīga ilgtspējīgai attīstībai, ilgtspējīgai būvniecības kultūrai un inovatīviem, telpiski efektīviem risinājumiem saskaņā ar mūsu zaļo un digitālo pārkārtošanos, traucēja Covid-19 krīze;

| G. | tā kā steidzami jāizveido ilgtspējīgāki ekonomiskie modeļi būvniecības un enerģētikas nozarē, kas ļautu ieviest aprites ekonomiku un tādējādi palīdzētu gan cīnīties pret energonabadzību, gan sasniegt Savienības klimata mērķus; |
| --- | --- |

G.

tā kā steidzami jāizveido ilgtspējīgāki ekonomiskie modeļi būvniecības un enerģētikas nozarē, kas ļautu ieviest aprites ekonomiku un tādējādi palīdzētu gan cīnīties pret energonabadzību, gan sasniegt Savienības klimata mērķus;

| H. | tā kā ēkas izmanto 40 % no visas patērētās enerģijas ES un rada 36 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas saistītas ar enerģijas patēriņu (19), |
| --- | --- |

H.

tā kā ēkas izmanto 40 % no visas patērētās enerģijas ES un rada 36 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas saistītas ar enerģijas patēriņu (19),

| I. | tā kā Renovācijas viļņa iniciatīvas mērķis ir divkāršot ēku renovācijas rādītāju Eiropā, proti, renovēt vairāk nekā 35 miljonus ēku un radīt līdz 160 000 darbvietu būvniecības nozarē; |
| --- | --- |

I.

tā kā Renovācijas viļņa iniciatīvas mērķis ir divkāršot ēku renovācijas rādītāju Eiropā, proti, renovēt vairāk nekā 35 miljonus ēku un radīt līdz 160 000 darbvietu būvniecības nozarē;

| J. | tā kā tiesības uz mājokli ir vienas no pamattiesībām; tā kā bezpajumtniecība un kvalitatīvu, cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkums rada krīzi daudzviet Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesības uz mājokli ir vienas no pamattiesībām; tā kā bezpajumtniecība un kvalitatīvu, cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkums rada krīzi daudzviet Eiropas Savienībā;

| K. | tā kā pilsētas ir vietas, kur izpausties plurālismam, radošumam un solidaritātei; tā kā slikta plānošana un projektēšana publiskajā telpā un pilsētu izplešanās ir novedusi pie ēku kvalitātes krituma visā Eiropā; tā kā NEB piedāvā iespēju izpētīt, kā pilsētu ierobežoto telpu izmantot ilgtspējīgi, estētiski un iekļaujoši, kā labāk savienot pilsētas ar laukiem un kā nodrošināt iedzīvotāju līdzdalību teritoriālajā plānošanā un palīdzēt viņiem panākt, ka pilsēta atkal kļūst par telpu, kas radīta mijiedarbībai un kultūras pasākumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilsētas ir vietas, kur izpausties plurālismam, radošumam un solidaritātei; tā kā slikta plānošana un projektēšana publiskajā telpā un pilsētu izplešanās ir novedusi pie ēku kvalitātes krituma visā Eiropā; tā kā NEB piedāvā iespēju izpētīt, kā pilsētu ierobežoto telpu izmantot ilgtspējīgi, estētiski un iekļaujoši, kā labāk savienot pilsētas ar laukiem un kā nodrošināt iedzīvotāju līdzdalību teritoriālajā plānošanā un palīdzēt viņiem panākt, ka pilsēta atkal kļūst par telpu, kas radīta mijiedarbībai un kultūras pasākumiem;

| L. | tā kā labākas nākotnes veidošana sākas ar kvalitatīvu izglītību un apmācību, tostarp vides izglītību, profesionālo apmācību un mūžizglītību, cita starpā izmantojot visiem pieejamas tiešsaistes mācību iespējas, kā arī prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju; tā kā piekļuve kvalitatīvai izglītībai ir viena no pamattiesībām; tā kā izglītībai un kultūrai ir būtiska nozīme personības attīstībā un būtiski svarīga loma iedzīvotāju demokrātiskās un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā; tā kā kvalitatīvai būvētai videi ir nepieciešama kvalificētu speciālistu, amatnieku un kultūras darbinieku apmācība; tā kā Savienības stratēģiskās autonomijas sasniegšana ir atkarīga no tās spējas gūt panākumus izglītībā, pētniecībā un inovācijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā labākas nākotnes veidošana sākas ar kvalitatīvu izglītību un apmācību, tostarp vides izglītību, profesionālo apmācību un mūžizglītību, cita starpā izmantojot visiem pieejamas tiešsaistes mācību iespējas, kā arī prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju; tā kā piekļuve kvalitatīvai izglītībai ir viena no pamattiesībām; tā kā izglītībai un kultūrai ir būtiska nozīme personības attīstībā un būtiski svarīga loma iedzīvotāju demokrātiskās un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā; tā kā kvalitatīvai būvētai videi ir nepieciešama kvalificētu speciālistu, amatnieku un kultūras darbinieku apmācība; tā kā Savienības stratēģiskās autonomijas sasniegšana ir atkarīga no tās spējas gūt panākumus izglītībā, pētniecībā un inovācijā;

| M. | tā kā kultūras mantojumu, kas atspoguļo kopienas vērtības, arvien vairāk ietekmē klimata pārmaiņas, vides degradācija un citas problēmas, piemēram, nepietiekamas investīcijas, slikta plānošana un slikti pārvaldītas tūristu plūsmas; tā kā NEB var palīdzēt saglabāt, atjaunot, pielāgot un aizsargāt to, lai tas pastāvētu arī turpmāk; tā kā, respektējot kultūras mantojumu, arī būvniecības nozares profesionāļiem ir jāsniedz ieguldījums kopējam labumam; |
| --- | --- |

M.

tā kā kultūras mantojumu, kas atspoguļo kopienas vērtības, arvien vairāk ietekmē klimata pārmaiņas, vides degradācija un citas problēmas, piemēram, nepietiekamas investīcijas, slikta plānošana un slikti pārvaldītas tūristu plūsmas; tā kā NEB var palīdzēt saglabāt, atjaunot, pielāgot un aizsargāt to, lai tas pastāvētu arī turpmāk; tā kā, respektējot kultūras mantojumu, arī būvniecības nozares profesionāļiem ir jāsniedz ieguldījums kopējam labumam;

| N. | tā kā NEB projektiem ir vajadzīgs gan atbalstošs tiesiskais regulējums, kas atbilst ES nozaru tiesību aktiem, gan ilgtspējīgs publiskais iepirkums realitātē; |
| --- | --- |

N.

tā kā NEB projektiem ir vajadzīgs gan atbalstošs tiesiskais regulējums, kas atbilst ES nozaru tiesību aktiem, gan ilgtspējīgs publiskais iepirkums realitātē;

| O. | tā kā Krievijas karadarbība ir apzināti vērsta pret Ukrainas publisko infrastruktūru, dzīvojamām ēkām, kultūras mantojumu un citu civilo infrastruktūru, |
| --- | --- |

O.

tā kā Krievijas karadarbība ir apzināti vērsta pret Ukrainas publisko infrastruktūru, dzīvojamām ēkām, kultūras mantojumu un citu civilo infrastruktūru,

Galvenie mērķi

| 1. | atgādina, ka sākotnējā “Bauhaus” kustība radīja paradigmas maiņu dizainā, arhitektūrā un mākslā un atstāja nozīmīgu mantojumu, piemēram, formas un funkcijas attiecības optimizāciju, kuras mērķis bija padarīt kultūru demokrātiskāku un kā rezultātā pēc Pirmā pasaules kara radikāli mainījās domāšana un inovācija, kas noveda pie patiesām kultūras un sociālām pārmaiņām progresīvā mākslas un izglītības kontekstā, vienlaikus sniedzot patiesu labumu cilvēkiem; norāda, ka tādā pašā veidā jaunais Eiropas “Bauhaus” var pozitīvi ietekmēt mūsu ikdienas dzīvi, radot reālas pārmaiņas uz vietas un veicinot taisnīgu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē NEB iniciatīvu, kuras mērķis ir izveidot visas Eiropas mēroga kultūras kustību, kas veicinās viedāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un ērtāku dzīves vidi un palielinās vietējās un globālās zināšanas; uzsver, ka tai galvenokārt jākoncentrējas uz cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošanu, radot veselīgas un cenas ziņā pieejamas dzīves telpas, pārvērtējot status quo un pārveidojot telpas, ēkas, pilsētas un teritorijas, kurās viņi dzīvo, tostarp mazāk attīstītos, piepilsētu, lauku, attālos vai pārrobežu apgabalos un reģionos, saskaņā ar ES pilsētprogrammu un izmantojot URBACT veiksmīgo darbu, vienlaikus uzlabojot līdzāspastāvēšanu un sabiedrisko telpu sociālajai un teritoriālajai kohēzijai un demokrātiskajai dzīvei, risinot sociālo grupu telpiskās segregācijas un vēsturiskās atstumtības problēmu un ēku un apkārtējo teritoriju plānošanas un celtniecības laikā aizsargājot vidi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka NEB ir radoša, interdisciplināra un starpdisciplināra iniciatīva, kas pirmo reizi apvieno un izvirza ES politikas arhitektūru, dizainu, mākslu un zinātni, vienlaikus tiecoties sniegt ieguldījumu arī citās Savienības programmās un iniciatīvās, tostarp tās digitālajā un zaļajā pārejā, padarot Eiropas zaļo kursu par taustāmu, pozitīvu un iekļaujošu pieredzi ikvienam un piešķirot tam spēcīgu radošo un kultūras dimensiju, līdz ar to šī iniciatīva aizsāks jaunu inovāciju vilni; uzsver, ka NEB mērķos ir jāiekļauj arī drošības komponents, lai iedzīvotāji tiktu pasargāti pret dabas un klimata katastrofām; norāda, ka tādējādi tiks dots stimuls jauniem un inovatīviem būvniecības risinājumiem un inovatīvu, ilgtspējīgu un izturīgu būvmateriālu izmantošanai, tostarp izmantošanai atjaunošanā pēc katastrofām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti apstiprina, ka NEB ir potenciāls mainīt to, kā tiek veidota politika, tostarp sadarbojoties ar kopienām, atbalstīt tādu politiku un likumdošanas norises, kas ietekmē būvēto vidi un darbaspēka labklājību, un noteikt nākotnes vidi, apmierinot vajadzību pēc telpām, kas ir pieejamas un pielāgotas jauniem un mainīgiem dzīves veidiem, piemēram, telpām netradicionālām mājsaimniecību konfigurācijām, daudzpaaudžu mājokļiem, elastīgām līdzdarba telpām, bērniem draudzīgām pilsētvidēm un drošākām telpām sievietēm un neaizsargātām personām; uzstāj, ka NEB vērienam ir jāatbilst Savienības saistībām klimata jomā, un ka ir jāsniedz pamatnostādnes dalībvalstīm, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, par to, kā īstenot NEB; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, lai NEB būtu sekmīga, tai ir jābūt pieejamai, pārredzamai, tādai, ko iespējams atļauties, sociāli un ģeogrāfiski taisnīgai un iekļaujošai un tajā ir aktīvi jāiesaista ES iedzīvotāji, kopienu organizācijas un vietējie iedzīvotāji, raugoties, lai būtu nodrošināta sociāla un teritoriāla daudzveidība un lai atbalstu saņemtu visu mērogu projekti visos secīgajos posmos — no projekta izstrādes līdz ieviešanai un novērtēšanai —, vienlaikus izvairoties no elitārām pieejām un negatīvajām sekām, ko rada apkaimju kļūšana par dārgām dzīvesvietām, kā arī sekmējot apspriešanos ar iedzīvotājiem un viņu līdzdalību; uzsver, ka iniciatīvā jāiesaista jaunieši, sevišķi jaunie arhitekti, mākslinieki un KRNI strādājošie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām, ar īpašām vajadzībām un cilvēkiem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, padarot sabiedriskos pakalpojumus un kultūras, sociālo un ekonomisko dzīvi pieejamus ikvienam; šajā sakarā uzsver laba dizaina nozīmi; uzstāj, ka resursi ir jānovirza arī atstumtām, marginalizētām un nelabvēlīgā situācijā esošām kopienām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka šai inovatīvajai kultūras kustībai ir potenciāls pozicionēt Eiropu kā pasaules līderi ilgtspējīgā arhitektūrā, teritoriālajā un telpiskajā plānošanā, dizainā, kultūrā, ilgtspējīgā mobilitātē un loģistikā, tehnoloģijās, aprites ekonomikā energoefektivitātē un atjaunīgās enerģijas izmantošanā, uzlabojot to, kā cilvēki kopā dzīvo, strādā un iesaistās rekreatīvās aktivitātēs, turklāt to iespējams panākt arī ārpus ES; uzskata, ka ir pienācīgi jāatbalsta sociālā un tehnoloģiskā inovācija ir pienācīgi jāatbalsta, tostarp ar publiskajām un privātajām investīcijām pētniecībā un attīstībā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju vēl vairāk paplašināt NEB aptvērumu, iesaistot asociētās valstis un partnervalstis ārpus ES, lai arī tās piedalītos iniciatīvā, tostarp izmantojot pastāvīgu dialogu par NEB; atzīst, ka NEB ir potenciāls veicināt pilsētu, sabiedrības un ekonomikas atjaunošanu pēc kara, kas ir jo īpaši aktuāli saistībā ar karu Ukrainā un Ukrainas KRNI un šīs nozares profesionāļu piesaistīšanu; |
| --- | --- |

8.

Finansējums un pārvaldība

| 9. | uzsver, ka NEB iniciatīvas pirmajos īstenošanas gados tai piešķirtais finansējums nav spējis sasniegt visas ES valstis un visas ieinteresētās personas; mudina Komisiju un dalībvalstis palielināt informētību par šo iniciatīvu un uzlabot koordināciju starp visiem pārvaldības līmeņiem, kuriem jānodrošina savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve informācijai, iespējām un finansējumam; mudina Komisiju rīkot regulāras sanāksmes ar dalībvalstīm un partnervalstīm un izveidot kontaktpunktus dalībvalstīs, lai atvieglotu NEB īstenošanu un piekļuvi finansējumam; uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi resursi ES un valstu līmenī, lai atbalstītu NEB īstenošanu uz vietas, kā arī pielāgoti finansēšanas modeļi un procedūras un administratīvā sloga samazināšana līdz minimumam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina dalībvalstis īstenot NEB savās rīcībpolitikās; uzsver, ka NEB var palīdzēt pārvarēt ievērojamās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz to spēju sasniegt NEB mērķus, tādējādi veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; mudina visas publiskās iestādes, tostarp Savienības iestādes, integrēt NEB principus savas būvētās vides apsaimniekošanā un publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju izveidot integrētu, nediskriminējošu, pārredzamu, pārskatatbildīgu un teritoriāli strukturētu NEB pārvaldības modeli, tostarp paredzot sabiedrības līdzdalību un iesaistīšanos, izmantojot atbilstīgu teritoriālo plānošanu un pamatojoties uz visaptverošu pārvaldības satvaru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa Komisijai savlaicīgi sniegt informāciju par to, kā piedalīties NEB, tostarp sniedzot tehnisko palīdzību ieinteresētajām personām un daloties ar labāko praksi, un precizēt vispārējos kritērijus valstu izpildstruktūru projektu un iniciatīvu atlasei un novērtēšanai un līdzekļu piešķiršanai, jo īpaši:






  — | atbalstīt svarīgāko politikas virzienu (piemēram, Eiropas zaļā kursa, vides, rūpniecības, sociālās un kultūras politikas) īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

12.

—

atbalstīt svarīgāko politikas virzienu (piemēram, Eiropas zaļā kursa, vides, rūpniecības, sociālās un kultūras politikas) īstenošanu,

| — | ievērot NEB pamatprincipus, kas, iedvesmojoties no Davosas būvkultūras kvalitātes sistēmas, ir ilgtspēja, iekļautība un estētika, |
| --- | --- |

—

ievērot NEB pamatprincipus, kas, iedvesmojoties no Davosas būvkultūras kvalitātes sistēmas, ir ilgtspēja, iekļautība un estētika,

| — | radīt jaunas darbvietas ar kvalitatīviem darba apstākļiem un uzņēmējdarbības iespējām, kas vairos ekonomisko vērtību un uzlabos Eiropas konkurētspēju saskaņā ar ilgtspējīga finansējuma principiem, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai racionalizētu procedūras, kas piemērojamas NEB marķējumam un ES finansējumam, un lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dzīvotspēju un veicinātu Eiropas ekonomikas apritīgumu un ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

radīt jaunas darbvietas ar kvalitatīviem darba apstākļiem un uzņēmējdarbības iespējām, kas vairos ekonomisko vērtību un uzlabos Eiropas konkurētspēju saskaņā ar ilgtspējīga finansējuma principiem, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai racionalizētu procedūras, kas piemērojamas NEB marķējumam un ES finansējumam, un lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dzīvotspēju un veicinātu Eiropas ekonomikas apritīgumu un ilgtspēju,

| — | veicināt pieejamību, piemērojot īpašus projekta kritērijus, kā arī pieejamību cenas ziņā, nodrošinot iekļautību, integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, daudzveidību, plurālismu, drošību un civilā sociālā kapitāla attīstību, |
| --- | --- |

—

veicināt pieejamību, piemērojot īpašus projekta kritērijus, kā arī pieejamību cenas ziņā, nodrošinot iekļautību, integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, daudzveidību, plurālismu, drošību un civilā sociālā kapitāla attīstību,

| — | veicināt visu ieinteresēto personu, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un sabiedrības vadītu organizāciju, ieinteresēto privātpersonu, profesionāļu un to pārstāvības organizāciju, līdzdalību un sasaistīšanu, |
| --- | --- |

—

veicināt visu ieinteresēto personu, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un sabiedrības vadītu organizāciju, ieinteresēto privātpersonu, profesionāļu un to pārstāvības organizāciju, līdzdalību un sasaistīšanu,

| — | iesaistīt KRNI, tostarp kultūras radītājus, |
| --- | --- |

—

iesaistīt KRNI, tostarp kultūras radītājus,

| — | nodrošināt NEB saskaņošanu ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ņemot vērā programmas 2030. gadam rādītājus, Savienības saistības, kas tai ir saskaņā ar Parīzes nolīgumu, ES klimata, vides un enerģētikas politiku, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Eiropas pamatvērtībām; |
| --- | --- |

—

nodrošināt NEB saskaņošanu ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ņemot vērā programmas 2030. gadam rādītājus, Savienības saistības, kas tai ir saskaņā ar Parīzes nolīgumu, ES klimata, vides un enerģētikas politiku, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Eiropas pamatvērtībām;

| 13. | aicina Komisiju noteikt NEB principus par visu attiecīgo turpmāko tiesību aktu neatņemamu sastāvdaļu, vienlaikus uzsverot nepieciešamību saskaņot NEB un spēkā esošos Savienības tiesību aktus, programmas un iniciatīvas un nodrošinot, ka esošais regulatīvais satvars, piemēram, Ēku energoefektivitātes direktīva un Energoefektivitātes direktīva sniedz atbalstu NEB vērienam un NEB īstenošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | turklāt aicina izstrādāt īpašus kritērijus attiecīgajām nozarēm, jo īpaši būvniecībai, arhitektūrai, enerģētikai, mobilitātei, dizainam, tehnoloģijām, tūrismam, izglītībai, prasmju apguvei, amatniecībai, kultūrai, mākslai un kultūras mantojumam, cieši sadarbojoties ar ieinteresētajām personām šajās nozarēs, ņemot vērā nozarēm specifiskos sertifikātus un standartus un veicot tādas darbības, kas veicina sinerģiju nozaru starpā; atgādina, ka ir ļoti svarīgi ņemt vērā ģeogrāfisko līdzsvaru, lai NEB iniciatīva tiktu vienādi īstenota visā ES un ārpus tās; turklāt uzsver, ka, lai projekti saņemtu NEB marķējumu, tiem nav jābūt starptautiskiem projektiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par to, ka nav skaidrības par jaunā Eiropas “Bauhaus” finansējumu no 2023. gada; aicina pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) termiņa vidusposma pārskatīšanas laikā grozīt regulu “Apvārsnis Eiropa”, lai piešķirtu finansējumu NEB 500 miljonu EUR apmērā; uzsver, ka programma būtu jāatbalsta arī ar citām attiecīgām programmām, lai panāktu papildu ietekmi, un ka esošās Savienības programmas var palīdzēt sasniegt NEB mērķus; aicina Komisiju nodrošināt, ka NEB papildina citas ES politikas, tostarp kohēzijas politiku, un iekļaut atbalstu NEB partnerības nolīgumos un programmās, kas saņem atbalstu no ES strukturālās un kohēzijas politikas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu, lai līdz nākamajai daudzgadu finanšu shēmai NEB kļūtu par jaunu neatkarīgu ES programmu un lai konkrētām ierosmēm un mērķiem tiktu atvēlēts pienācīgs finansējums; atzīst Komisijas centienus izsludināt pirmos uzaicinājumus iesniegt projektus, izmantojot citu, jau eksistējošu programmu finansējumu, taču uzskata, ka to ietekme neatbildīs projekta mērķu vērienīgumam; uzstāj, ka tam būs vajadzīgi jauni resursi atsevišķā, stabilā budžeta pozīcijā; uzsver, ka šī jaunā programma nedrīkst nedz samazināt citu, jau tā nepietiekami finansētu programmu, tādu kā “Radošā Eiropa”, “Erasmus+” un Eiropas Solidaritātes korpuss, finansējumu, neskatoties uz saikni un sinerģiju, ko tā var ar tām veidot, nedz arī novērst uzmanību no saskaņotajām šo esošo programmu politiskajām prioritātēm; uzsver, ka ievērojama daļa NEB resursu būtu jāatvēl pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju izstrādāt skaidru plānu publisko un ētisku privāto investīciju piesaistei, tostarp pūļa finansēšanai, pievēršot īpašu vērību vadītāju sieviešu iesaistes veicināšanai riska kapitāla piesaistē un jaunuzņēmumu veidošanā; mudina dalībvalstis savu fiskālo iespēju robežās atbilstoši NEB principiem un mērķiem pienācīgu finansējumu savus atveseļošanas un noturības plānos un no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem projektiem atvēlēt ilgtspējīgas attīstības stimulēšanai un tādām partnerībām, kurās iesaistītas publiskās un privātās struktūras; norāda, ka tas radīs taustāmus rezultātus uz vietas; uzsver, ka NEB būtu arī jāveicina tādu telpu un ēku izveide, kas veicina uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka nevajadzētu aprobežoties tikai ar kopīgu projektēšanu, īstenošanu un rezultātu izplatīšanu un ka būtu jānodrošina, ka visos posmos klātesoša ir radošā domāšana; aicina Komisiju izveidot pārredzamu un uz pierādījumiem balstītu uzraudzības un novērtēšanas mehānismu, kurā būtu iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas un kuram būtu pastāvīgi jāpārskata visas NEB darbības ES un valstu līmenī, tostarp to ietekme uz sabiedrību, klimatu un uz reģionu attīstību un to faktiskā vērtības radīšana laika gaitā, un regulāri jāziņo Parlamentam un Padomei; sagaida, ka pirmais uzraudzības ziņojums tiks saņemts 2022. gadā; |
| --- | --- |

18.

Attīstība un prioritārās jomas

| 19. | uzskata, ka NEB kustībai ir jāveicina ilgtspējīgāks, sociāli iekļaujošāks un inovatīvāks dzīvesveids, kas balstīts uz jauniem, holistiskiem būvētās vides plānošanas, būvniecības un apdzīvojuma modeļiem, iekļaujot iedzīvotājus lēmumu pieņemšanas procesos, lai apmierinātu jaunās vajadzības, mainītu patēriņa un mobilitātes ieradumus un palīdzētu nodrošināt pienācīgus, kvalitatīvus un cenas ziņā pieejamus mājokļus visiem, bet jo īpaši neaizsargātām grupām, tādējādi apkarojot izstumšanu no mājokļu tirgus un bezpajumtniecību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka NEB ir iespēja paredzēt labi izstrādātu sabiedrisko vietu zaļo reģenerāciju, lai sasniegtu dekarbonizācijas mērķus, modernizētu un pārbūvētu novecojušās ēkas, pārveidotu vecās rūpnieciskās zonas par jaunām, zaļām, publiskām pilsētu vietām un izveidotu attiecīgo infrastruktūru, kas ļautu veicināt fizisko aktivitāti un zināšanu un kultūras apmaiņu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa, lai NEB popularizētu 15 minūšu pilsētas un tā tiktu panākts, ka visi pamatpakalpojumi un ērtības iedzīvotājiem ir gājiena attālumā, kā arī nodrošināti inovatīvi risinājumi ilgtspējīgu pilsētu teritoriju attīstībai, tostarp ilgtspējīgi mobilitātes risinājumi; uzsver, ka NEB ir jāizceļ cenas ziņā pieejamas, sociāli iekļaujošas un energoefektīvas ēkas un jāveicina modāla pāreja uz sabiedrisko un kolektīvo transportu un mazāk piesārņojošiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi pārveidot, uzlabot un modernizēt esošo ēku fondu, tostarp slikta plānojuma un slikti būvētās ēkas, ko cēla totalitārie režīmi, izmantot dabā balstītus risinājumus, piemēram, koksni, samazināt atkritumus un palielināt izturību, atkārtotu izmantošanu un apritīgumu būvētajā vidē; uzstāj, ka tam būtu jāietver atbalsts renovācijai un adaptīvai atkārtotai izmantošanai, nevis nojaukšanai un būvēšanai no jauna, attiecīgā gadījumā novēršot šķēršļus, kas saistīti ar atkritumu apstrādi un transportēšanu, jāpalielina arī cilvēku informētība par materiālos iemiesoto un uzglabāto oglekli, lai viņi varētu izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka NEB būtu jāatbalsta arī iniciatīvas cenas ziņā pieejamu, kvalitatīvu un energoefektīvu sociālo mājokļu būvniecībai un renovācijai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis izstrādāt inovatīvas izglītības programmas atbilstīgi NEB principiem un mērķiem izglītošanai kultūrā, telpisko, radošo, orientēšanās un rasēšanas prasmju attīstīšanai un integrēt NEB principus un ekoloģiskās un digitālās prasmes formālajā, neformālajā un augstākajā izglītībā, arodizglītībā un mūžizglītībā, tostarp paaugstinot attiecīgo speciālistu kvalifikāciju vai pārkvalificējot viņus, kas arī palīdzēs īstenot Eiropas Prasmju programmu; uzsver, ka ir svarīgi palielināt informētību, izglītojot par vides un kultūras mantojuma respektēšanu, kas būtu īstenojams, apspriežoties ar izglītošanas par klimatu koalīciju; prasa ES veicināt šādus centienus; aicina Komisiju padarīt mobilitātes iespējas par neatņemamu NEB daļu, īpaši attiecībā uz arodizglītību un arodapmācību apgūstošajiem un augstskolu studentiem, kas apgūst saistītās disciplīnas, un uz kvalificētiem profesionāļiem, kas darbojas KRNI; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina dalībvalstis un Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu un Kopīgo pētniecības centru integrēt visus zināšanu trīsstūra aspektus (inovāciju, pētniecību un izglītību), veicinot partnerību veidošanos starp augstākās izglītības iestādēm, tostarp ar Eiropas universitāšu alianses palīdzību, pētniecības organizācijām, tostarp pētniecības centriem, kas darbojas arhitektūras un kultūras jomā, un industriju, tai skaitā attiecīgajiem mikrouzņēmumiem, MVU, sociālajiem uzņēmumiem un jauninājumiem; uzskata, ka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta zināšanu un inovāciju kopienai, kas saistīta ar KRNI, būtu jāliek lietā savas profesionālās zināšanās NEB mērķu īstenošanā, sevišķi dalībvalstīs un reģionos, kuros inovācijas kapacitāte ir pieticīga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka NEB spētu atbalstīt energoapgādes drošību un efektivitāti, veicinot investīcijas un stimulējot maza enerģijas patēriņa, bezemisiju un mazoglekļa materiālu un risinājumu izmantošanu, tostarp liekot lietā kooperatīvus un kopienas īpašumā esošus atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas modeļus, kā arī projektus, kas paredz izmantot atlikumsiltumu un integrētas energosistēmas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda uz spiedīgo enerģijas cenu paaugstināšanās problēmu un tās izraisīto enerģētiskās nabadzības pieaugumu ES mājsaimniecību vidū; uzsver, ka NEB projektiem būs izšķirīga loma cīņā pret enerģētisko nabadzību un mazaizsargāto mājsaimniecību aizsardzībā, jo tiks izmantoti inovatīvi risinājumi ēku, būvniecības, rūpniecības un materiālu ziņā, ņemot vērā to, ka tas ir priekšnosacījums, lai panāktu taisnīgu un godīgu enerģētikas pārkārtošanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka NEB varētu veicināt digitālo pārkārtošanos, uzlabojot savienotību, lai mazinātu digitālo plaisu, panāktu efektīvākus, iekļaujošākus, pieejamākus un ekoloģiski ilgtspējīgākus risinājumus un uzlabotu vietējo resursu un prasmju izmantošanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīst, ka NEB ir katalizators transformatīvām pārmaiņām radošajās, būvniecības un uzņēmējdarbības ekosistēmās un jaunai izpratnei un kvalitātei plānošanā, projektēšanā un būvniecībā, tostarp digitālo tehnoloģiju izmantošanai visā būves dzīves ciklā, un kapacitātes veidošanai, lai radītu inovatīvus modeļus un digitālās tehnoloģijas pilsētplānošanas vajadzībām, cita starpā veicinot pārrobežu sadarbību datu apmaiņas jomā un ietverot aprites un resursefektivitātes principus, kas palīdz virzīties uz oglekļneitralitāti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina NEB radīt stimulus, lai veicinātu ilgtspējīgu un noturīgu tehnoloģiju un materiālu izmantošanu, kas tādējādi veicinātu viedus enerģētikas un vides risinājumus un inovāciju materiālos, procesos, automatizācijā un tehnoloģijās atjaunojamā, pārstrādājamā un rentablā veidā, ļaujot samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, izmantojot pusfabrikātus, kas satur ilgtspējīgus materiālus, fotoelementu vai uzlādes infrastruktūru, bioloģiskus un ģeoavotus materiālus un konkrētajā vietā pārbaudītus un par labiem atzītus būvniecības paņēmienus; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi atvieglināt šādu būvmateriālu, ražošanai nepieciešamo materiālu piegādi, tostarp izejvielu piegādi, vienlaikus garantējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un izvairoties no tirgus kropļošanas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzīt, ka NEB kultūras aspekts ir ļoti svarīgs tā sociālajai un demokrātiskajai dimensijai; tajā pašā laikā aicina Komisiju formulēt un izstrādāt pierādījumos balstītu NEB dizaina metodiku, lai nodrošinātu, ka telpu, ēku, pilsētu un teritoriju pārveides process ir balstīts uz zinātnes pētījumiem un līdz ar to sasniedz labākos rezultātus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē inovatīvo, integrēto pieeju, ko atbalsta NEB un kas paredz efektīvi izmantot telpu, saglabājot, atjaunojot, popularizējot un atkārtoti izmantojot vēsturisko, kultūras un dabas mantojumu un piešķirot tam vērtību; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot NEB kā iespēju labāk aizsargāt Eiropas bagāto kultūras mantojumu no vides degradācijas, slikti pārvaldīta tūrisma un citu problēmu ietekmes; uzsver, ka vieda renovācija, tostarp energoefektivitātes uzlabošana, pārveide un adaptīva atkalizmantošana, var palīdzēt atrast kultūras objektiem un kultūras mantojuma objektiem jaunus un plašākus pielietojumus; atzīst, ka digitalizācija ļauj palielināt kultūras mantojuma vērtību; |
| --- | --- |

32.

Īstenošana

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis savienot NEB ar Renovācijas vilni, lai varētu izmantot inovatīvos risinājumus, ko šis projekts piedāvā mūsu pilsētu ēku fonda visaptverošai, vispusīgai, kvalitatīvai un rentablai renovācijai; uzsver, ka tam būtu jābalstās uz rūpīgu būves dzīves cikla analīzi, jārespektē konkrētās vietas konteksts, tostarp vietējās estētiskās un arhitektoniskās īpašības, kas neaprobežojas tikai ar energoefektivitāti, un jāietver arī iekštelpu vides kvalitātes uzlabošana, atjaunojamo enerģiju, ilgizturība, pieejamība, drošība un kaitīgu vielu neitralizācija; mudina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai strauji palielinātu renovācijas tempu, cita starpā izvairoties no papildu šķēršļiem, kas kavē renovāciju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka ikviena NEB projekta ietekme uz vidi un sociālā ietekme būtu jānovērtē visā tā dzīves ciklā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju turpināt integrēt jaunizveidoto “Level(s)” satvaru attiecībā uz ilgtspējīgām ēkām, lai uzlabotu ilgtspēju nozarē; uzsver, ka šis satvars ir jāoptimizē, lai padarītu to pieejamāku būvniecības nozares profesionāļiem; uzstāj, ka regulējums ir pastāvīgi jāaktualizē, lai tajā tiktu iekļautu jaunos, NEB projektos gūtos konstatējumus un secinājumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atbalsta tāda NEB marķējuma izveidošanu partnerībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, kas balstītos uz skaidriem kritērijiem, kuri tiek piemēroti visaptverošā, holistiskā un iekļaujošā veidā, ar ilgtspēju saistīto, ekonomisko, vides un sociālo vērtību novērtējumu un kas veicinātu sinerģiju ar esošajiem marķējumiem un instrumentiem, lai atpazītu projektus un produktus, kas palīdz galveno NEB mērķu sasniegšanai un palīdzētu tiem piekļūt finansējumam; aicina Komisiju nodrošināt, lai ES finansēšanas shēmas radītu stimulus pieteikties šim marķējumam, turklāt uzrunātu arī iedzīvotāju un kopienu vadītus projektus; aicina izpētīt, kā marķējums tiek ieviests tirgū; uzsver, ka NEB projekti būvniecības nozarē būtu jābalsta uz rūpīgu ēkas aprites cikla analīzi un aprites cikla izmaksu analīzi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vietējo un reģionālo pašvaldību tiešu iesaistīšanos projektu izstrādē un īstenošanā, tostarp izstrādājot sīki izstrādātas piemērošanas pamatnostādnes un veidojot to spējas pašiem īstenot NEB; mudina reģionālās un vietējās iestādes izpētīt, kā vietējās kultūras iestādes var gūt labumu no NEB principu īstenošanas, īpaši, kā šie principi var palīdzēt mazināt to klimata pēdu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | šajā sakarā uzsver, ka ar sagatavošanas darbību “Jaunā Eiropas “Bauhaus” zināšanu pārvaldības platforma” 2022. gada budžetā var racionalizēt vadlīnijas un apmainīties ar informāciju par finansējuma iespējām potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem un ka pēc 2030. gada šo budžetu var vēl vairāk palielināt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir jāparedz lielāka elastība vietējām un reģionālajām iestādēm, lai tās varētu eksperimentēt ar NEB projektiem, un uzsver, ka regulatīvajām smilškastēm piemīt potenciāls veicināt inovāciju kā aprites ekonomikā, tā NEB iniciatīvas ietvaros; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka NEB vajadzētu būt daļai no plašāka Eiropas kultūras kursa; uzsver, ka NEB būtu jāizmanto un jāveicina KRNI neizmantotais potenciāls, tostarp jāizceļ kultūras radītāji, kā ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes virzītājspēki un inovatīvu un kvalitatīvu pakalpojumu un produktu avots, garantējot KRNI iesaisti, ko atbalstītu mērķtiecīgas pamatnostādnes, paverot jaunas sadarbības, savstarpējas mācīšanās, spēju veidošanas un kultūras apmaiņas iespējas, vienlaikus nodrošinot taisnīgus darba apstākļus un taisnīgu atlīdzību visām iesaistītajām personām; uzsver, ka būtu jāveicina ar NEB saistīto kultūras pasākumu vides ilgtspēja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju ļaut Parlamentam ciešāk iesaistīties attiecīgajās NEB struktūrās, piemēram, augsta līmeņa apaļā galda sanāksmēs; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina topošo NEB laboratoriju sniegt savu pienesumu pētniecībai un inovācijai prioritārajās NEB jomās; uzsver, ka NEB laboratorijai ir jāizstrādā inovatīvi ieteikumi, jāsadarbojas ar citām iestādēm, valstu, reģionālajām un vietējām pārvaldes struktūrām un ieinteresētajām personām, tostarp ar pilsonisko sabiedrību un kopienu grupām, kā arī jāizstrādā skaidri darbības un ziņošanas noteikumi saskaņā ar šo iniciatīvu; mudina Komisiju paātrināt laboratorijas darbības izvēršanu un nodrošināt tai pietiekamus resursus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots NEB festivāls un ikgadējās NEB balvas, kurām būtu jāatspoguļo Savienības bagātīgā kultūras daudzveidība un jācenšas panākt sinerģiju ar citām attiecīgām Eiropas godalgām un pasākumiem; uzsver, ka ir svarīgi visā Eiropā organizēt NEB pasākumus, lai uzrunātu vairāk cilvēku un palielinātu informētību par šo iniciatīvu, tostarp izmantojot īpašus pasākumus, festivālus un Eiropas NEB gadu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju plānot ikgadējo NEB festivālu vietas, ņemot vērā to, kuras Eiropas pilsētas UNESCO izraudzījusies par Pasaules arhitektūras galvaspilsētām; ierosina rīkot NEB festivālu tajās ES pilsētās, kas izraudzītas par Pasaules arhitektūras galvaspilsētām, lai labāk popularizētu Eiropas arhitektūru un inovāciju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju izveidot un regulāri atjaunināt publisku, digitālu un viegli pieejamu NEB projektu un NEB darbību datubāzi, lai veicinātu iniciatīvas rezultātu pamanāmību un turpinātu attīstīt NEB, pamatojoties uz labāko praksi, tostarp kultūras jomā, kā arī stiprinātu zināšanu apmaiņu, pētniecību un izstrādi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina pastiprināt NEB komunikācijas, informēšanas un pamanāmības centienus, vienlaikus respektējot daudzvalodību, lai panāktu, ka cilvēki zina par šo iniciatīvu, atbalsta to un iesaistās tajā, jo īpaši izmantojot sabiedrības iesaistīšanas pasākumus, tostarp sociālos medijus un digitālās publikācijas, piemēram, izpratnes veicināšanas kampaņas, izveidojot platformu, kas sniedz informāciju un paraugpraksi par NEB projektiem visās dalībvalstīs un piedāvā izglītojošu saturu, tostarp NEB moduli, tādu rīku un telpu izveidi, kas atvieglo mācīšanos no līdzbiedriem, ideju un zināšanu apmaiņu un viedokļu aptaujas, lai novērtētu NEB projektu ietekmi; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV C 501 I, 13.12.2021., 13. lpp.

(2)  OV C 460, 21.12.2018., 12. lpp.

(3)  OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti: P9_TA(2022)0057.

(5)  OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.

(6)  OV C 385, 22.9.2021., 68. lpp.

(7)  OV C 445, 29.10.2021., 156. lpp.

(8)  OV C 456, 10.11.2021., 24. lpp.

(9)  OV C 205, 20.5.2022., 17. lpp.

(10)  OV C 494, 8.12.2021., 26. lpp.

(11)  OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.

(12)  OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.

(13)  OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.

(14)  OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.

(15)  OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.

(16)  OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.

(17)  OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

(18)  OV L 202, 8.6.2021., 32. lpp.

(19)  Eiropas Komisija, “In focus: Energy efficiency in buildings”, 2020. gada 17. februāris.

---

Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Cilvēktiesību pārkāpumi saistībā ar Ukrainas civiliedzīvotāju piespiedu deportāciju un ukraiņu bērnu piespiedu adopciju Krievijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar Ukrainas civiliedzīvotāju piespiedu deportāciju un ukraiņu bērnu piespiedu adopciju Krievijā (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, jo īpaši 2022. gada 7. aprīļa (1), 5. maija (2) un 19. maija (3) rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, jo īpaši 2022. gada 7. aprīļa (1), 5. maija (2) un 19. maija (3) rezolūciju,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Hāgas konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hāgas konvencijas,

| — | ņemot vērā Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tai pievienotos papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tai pievienotos papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 30. maija secinājumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 30. maija secinājumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 2022. gada 13. aprīļa un 2022. gada 14. jūlija ziņojumus par Ukrainā pastrādātajiem starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem, kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 2022. gada 13. aprīļa un 2022. gada 14. jūlija ziņojumus par Ukrainā pastrādātajiem starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem, kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci,

| — | ņemot vērā Ukrainas parlamenta cilvēktiesību komisāra ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas parlamenta cilvēktiesību komisāra ziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 7. septembra diskusiju par Ukrainas pilsoņu piespiedu pārvietošanu un deportāciju, kā arī ukraiņu bērnu piespiedu adopciju Krievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 7. septembra diskusiju par Ukrainas pilsoņu piespiedu pārvietošanu un deportāciju, kā arī ukraiņu bērnu piespiedu adopciju Krievijā,

| — | ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch2022. gada 1. septembra ziņojumu ““We Had No Choice”: “Filtration”and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia” (““Mums nebija izvēles: filtrācija” un Ukrainas civiliedzīvotāju noziedzīgā piespiedu pārvešana uz Krieviju”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch2022. gada 1. septembra ziņojumu ““We Had No Choice”: “Filtration”and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia” (““Mums nebija izvēles: filtrācija” un Ukrainas civiliedzīvotāju noziedzīgā piespiedu pārvešana uz Krieviju”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Krievijas Federācija 2022. gada 24. februārī atsāka neizprovocētu, nepamatotu un nelegālu agresijas karu pret Ukrainu; tā kā, kad sākās Krievijas pilna mēroga iebrukums Ukrainā, Krievija jau no paša sākuma ir izdarījusi vērienīgus un smagus cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, tostarp civiliedzīvotāju un karagūstekņu masveida nogalināšanu, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību, piespiedu pazušanu, piespiedu deportāciju, izlaupīšanu un evakuācijas un humanitāro konvoju kavēšanu, kuri visi ir aizliegti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un par kuriem ir jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas Federācija 2022. gada 24. februārī atsāka neizprovocētu, nepamatotu un nelegālu agresijas karu pret Ukrainu; tā kā, kad sākās Krievijas pilna mēroga iebrukums Ukrainā, Krievija jau no paša sākuma ir izdarījusi vērienīgus un smagus cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, tostarp civiliedzīvotāju un karagūstekņu masveida nogalināšanu, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību, piespiedu pazušanu, piespiedu deportāciju, izlaupīšanu un evakuācijas un humanitāro konvoju kavēšanu, kuri visi ir aizliegti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un par kuriem ir jāsauc pie atbildības;

| B. | tā kā Ukrainas parlamenta cilvēktiesību komisārs (ombuds) lēš, ka kopš 2022. gada 24. februāra uz Krievijas Federāciju, nereti pat tik tālu projām kā uz Krievijas tālajiem austrumiem, piespiedu kārtā ir deportēts vairāk nekā 1 miljons ukraiņu; tā kā dažādi avoti norāda uz to, ka šie skaitļi faktiski ir daudz lielāki, lielākais pieņēmums ir 2,5 miljoni un tie pastāvīgi palielinās; tā kā piespiedu deportācijā no Ukrainas, ko sekmē tā dēvētās filtrācijas nometnes, ir redzamas spēcīgas vēsturiskas paralēles ar padomju laika piespiedu masveida deportācijām un Gulaga koncentrācijas nometnēm; tā kā piespiedu pārvešana ir kara noziegums un iespējams noziegums pret cilvēci; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ukrainas parlamenta cilvēktiesību komisārs (ombuds) lēš, ka kopš 2022. gada 24. februāra uz Krievijas Federāciju, nereti pat tik tālu projām kā uz Krievijas tālajiem austrumiem, piespiedu kārtā ir deportēts vairāk nekā 1 miljons ukraiņu; tā kā dažādi avoti norāda uz to, ka šie skaitļi faktiski ir daudz lielāki, lielākais pieņēmums ir 2,5 miljoni un tie pastāvīgi palielinās; tā kā piespiedu deportācijā no Ukrainas, ko sekmē tā dēvētās filtrācijas nometnes, ir redzamas spēcīgas vēsturiskas paralēles ar padomju laika piespiedu masveida deportācijām un Gulaga koncentrācijas nometnēm; tā kā piespiedu pārvešana ir kara noziegums un iespējams noziegums pret cilvēci;

| C. | tā kā tādas starptautiskas organizācijas kā EDSO un ANO ir atzinušas, ka Ukrainas civiliedzīvotāju masveida piespiedu deportācija uz Krievijas Federāciju ir viens no smagākajiem starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko Krievijas Federācija pastrādājusi agresijas karā pret Ukrainu; |
| --- | --- |

C.

tā kā tādas starptautiskas organizācijas kā EDSO un ANO ir atzinušas, ka Ukrainas civiliedzīvotāju masveida piespiedu deportācija uz Krievijas Federāciju ir viens no smagākajiem starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko Krievijas Federācija pastrādājusi agresijas karā pret Ukrainu;

| D. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) ir pārliecinājies, ka notiek tā dēvētā filtrācija, kas ietver plaša mēroga, obligātu, represīvu un aizskarošu drošības pārbaudi, kuras rezultātā ir notikuši daudzi cilvēktiesību pārkāpumi pret Ukrainas pilsoņiem; tā kā, kamēr Ukrainas civiliedzīvotāji gaidīja šī procesa iziešanu, viņi tika faktiski ieslodzīti uz laiku no dažām stundām līdz pat gandrīz mēnesim; tā kā “filtrācijas” laikā Ukrainas pilsoņi tiek pakļauti detalizētai nopratināšanai, pārmeklēšanai, kas dažkārt ietver piespiedu atkailināšanos, un spīdzināšanai; tā kā šādos apstākļos Ukrainas sievietes un meitenes ir pakļautas seksuālas izmantošanas riskam; |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) ir pārliecinājies, ka notiek tā dēvētā filtrācija, kas ietver plaša mēroga, obligātu, represīvu un aizskarošu drošības pārbaudi, kuras rezultātā ir notikuši daudzi cilvēktiesību pārkāpumi pret Ukrainas pilsoņiem; tā kā, kamēr Ukrainas civiliedzīvotāji gaidīja šī procesa iziešanu, viņi tika faktiski ieslodzīti uz laiku no dažām stundām līdz pat gandrīz mēnesim; tā kā “filtrācijas” laikā Ukrainas pilsoņi tiek pakļauti detalizētai nopratināšanai, pārmeklēšanai, kas dažkārt ietver piespiedu atkailināšanos, un spīdzināšanai; tā kā šādos apstākļos Ukrainas sievietes un meitenes ir pakļautas seksuālas izmantošanas riskam;

| E. | tā kā “filtrācijas” process ir sistemātisks un tajā notiek masveida nelikumīga datu vākšana, kas sniedz Krievijas iestādēm milzīgu daudzumu personas datu par Ukrainas civiliedzīvotājiem, tostarp viņu biometriskos datus; tā kā šis process nepārprotami pārkāpj tiesības uz privātumu un paver iespēju, ka nākotnē varētu notikt vēršanās pret tam pakļautajām personām; |
| --- | --- |

E.

tā kā “filtrācijas” process ir sistemātisks un tajā notiek masveida nelikumīga datu vākšana, kas sniedz Krievijas iestādēm milzīgu daudzumu personas datu par Ukrainas civiliedzīvotājiem, tostarp viņu biometriskos datus; tā kā šis process nepārprotami pārkāpj tiesības uz privātumu un paver iespēju, ka nākotnē varētu notikt vēršanās pret tam pakļautajām personām;

| F. | tā kā šī procesa laikā Krievijas iestādes bieži konfiscē Ukrainas pases un piespiež ukraiņus parakstīt apņemšanās palikt Krievijā, kavējot viņu spēju atgriezties mājās, tādējādi acīmredzami cenšoties mainīt Ukrainas demogrāfisko sastāvu; tā kā papildus piespiedu deportācijai un adopcijai Krievija okupētajās Ukrainas teritorijās saskaņā ar savu ģeopolitisko “Russkij mir” (“krievu pasaule”) koncepciju īsteno paātrinātu rusifikāciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā šī procesa laikā Krievijas iestādes bieži konfiscē Ukrainas pases un piespiež ukraiņus parakstīt apņemšanās palikt Krievijā, kavējot viņu spēju atgriezties mājās, tādējādi acīmredzami cenšoties mainīt Ukrainas demogrāfisko sastāvu; tā kā papildus piespiedu deportācijai un adopcijai Krievija okupētajās Ukrainas teritorijās saskaņā ar savu ģeopolitisko “Russkij mir” (“krievu pasaule”) koncepciju īsteno paātrinātu rusifikāciju;

| G. | tā kā Ukrainas pilsoņi, kuri neiziet “filtrācijas” procesu, tiek aizturēti un pārvietoti uz Krievijas aizturēšanas centriem un kolonijām un tiek pakļauti smaga kaitējuma, tostarp spīdzināšanas un sliktas izturēšanās, riskam, vai piespiedu kārtā pazūd; tā kā OHCHR ir dokumentējis ticamus ziņojumus par to, ka bērni tiek nošķirti no savām ģimenēm, kad pavadošais pieaugušais nav izturējis “filtrācijas” procesu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ukrainas pilsoņi, kuri neiziet “filtrācijas” procesu, tiek aizturēti un pārvietoti uz Krievijas aizturēšanas centriem un kolonijām un tiek pakļauti smaga kaitējuma, tostarp spīdzināšanas un sliktas izturēšanās, riskam, vai piespiedu kārtā pazūd; tā kā OHCHR ir dokumentējis ticamus ziņojumus par to, ka bērni tiek nošķirti no savām ģimenēm, kad pavadošais pieaugušais nav izturējis “filtrācijas” procesu;

| H. | tā kā bērni, kas bēg no kara, jo īpaši nepavadīti bērni, ir pakļauti lielākam vardarbības, izmantošanas un ekspluatācijas riskam, kā arī riskam pazust un kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem, sevišķi pārvietojoties pāri robežām, un jo īpaši meitenes ir pakļautas ar dzimumu saistītas vardarbības riskam; |
| --- | --- |

H.

tā kā bērni, kas bēg no kara, jo īpaši nepavadīti bērni, ir pakļauti lielākam vardarbības, izmantošanas un ekspluatācijas riskam, kā arī riskam pazust un kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem, sevišķi pārvietojoties pāri robežām, un jo īpaši meitenes ir pakļautas ar dzimumu saistītas vardarbības riskam;

| I. | tā kā Ukrainas ombuds 2022. gada 3. septembrī apgalvoja, ka vairāk nekā 200 000 bērnu jau ir piespiedu kārtā aizvesti uz Krievijas Federāciju, lai viņus nodotu adopcijai Krievijas ģimenēs, un ka viņš ir varējis pārliecināties par 7 000 ukraiņu bērnu piespiedu izraidīšanas apstākļiem; tā kā Krievijas iestādes apzināti nošķir ukraiņu bērnus no vecākiem, savukārt vēl citus bērnus nolaupa no bērnunamiem, citām bērnu aprūpes iestādēm un slimnīcām, pēc tam nododot viņus adopcijai Krievijā; tā kā šī Krievijas Federācijas rīcība ir sistemātiska un plaša un cita starpā ietver deportēto personu identitātes datu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ukrainas ombuds 2022. gada 3. septembrī apgalvoja, ka vairāk nekā 200 000 bērnu jau ir piespiedu kārtā aizvesti uz Krievijas Federāciju, lai viņus nodotu adopcijai Krievijas ģimenēs, un ka viņš ir varējis pārliecināties par 7 000 ukraiņu bērnu piespiedu izraidīšanas apstākļiem; tā kā Krievijas iestādes apzināti nošķir ukraiņu bērnus no vecākiem, savukārt vēl citus bērnus nolaupa no bērnunamiem, citām bērnu aprūpes iestādēm un slimnīcām, pēc tam nododot viņus adopcijai Krievijā; tā kā šī Krievijas Federācijas rīcība ir sistemātiska un plaša un cita starpā ietver deportēto personu identitātes datu iznīcināšanu;

| J. | tā kā Ukraina ir izveidojusi portālu “Kara bērni”, lai pazudušo, pārvietoto un deportēto bērnu vecāki varētu dalīties ar visiem pieejamajiem datiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ukraina ir izveidojusi portālu “Kara bērni”, lai pazudušo, pārvietoto un deportēto bērnu vecāki varētu dalīties ar visiem pieejamajiem datiem;

| K. | tā kā tiklīdz bērni atrodas Krievijas okupētajās teritorijās vai pašā Krievijā, aizbraukšana vai atkalapvienošanās ar viņu aizbildņiem ir neticami sarežģīta; tā kā nepastāv oficiālas procedūras, kas nodrošina ukraiņu bērnu atgriešanos Ukrainā vai atkalapvienošanos ar viņu aizbildņiem un aprūpētājiem, ar to lielā mērā nodarbojas privātpersonas, kurām palīdz vietējie brīvprātīgie, NVO un sarunas pa neoficiāliem kanāliem; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiklīdz bērni atrodas Krievijas okupētajās teritorijās vai pašā Krievijā, aizbraukšana vai atkalapvienošanās ar viņu aizbildņiem ir neticami sarežģīta; tā kā nepastāv oficiālas procedūras, kas nodrošina ukraiņu bērnu atgriešanos Ukrainā vai atkalapvienošanos ar viņu aizbildņiem un aprūpētājiem, ar to lielā mērā nodarbojas privātpersonas, kurām palīdz vietējie brīvprātīgie, NVO un sarunas pa neoficiāliem kanāliem;

| L. | tā kā 2022. gada 25. un 30. maijā prezidents Vladimirs Putins parakstīja dekrētus, ar kuriem vienkāršo procedūru Krievijas pilsonības piešķiršanai Ukrainas pilsoņiem, tostarp bērniem bez vecāku aprūpes, un ukraiņu bērnu adopcijai, ko veic Krievijas ģimenes, tādējādi vēl vairāk sarežģījot viņu atgriešanos Ukrainā un atvieglojot ukraiņu bērnu piespiedu asimilācijas procesu; tā kā kopš tā brīža simtiem ukraiņu bērnu ir saņēmuši Krievijas pilsonību un ir nosūtīti pie jauniem vecākiem dažādos Krievijas reģionos; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2022. gada 25. un 30. maijā prezidents Vladimirs Putins parakstīja dekrētus, ar kuriem vienkāršo procedūru Krievijas pilsonības piešķiršanai Ukrainas pilsoņiem, tostarp bērniem bez vecāku aprūpes, un ukraiņu bērnu adopcijai, ko veic Krievijas ģimenes, tādējādi vēl vairāk sarežģījot viņu atgriešanos Ukrainā un atvieglojot ukraiņu bērnu piespiedu asimilācijas procesu; tā kā kopš tā brīža simtiem ukraiņu bērnu ir saņēmuši Krievijas pilsonību un ir nosūtīti pie jauniem vecākiem dažādos Krievijas reģionos;

| M. | tā kā starptautiskās tiesības nepārprotami aizliedz deportāciju okupētajā teritorijā vai no okupētās teritorijas uz okupācijas varas teritoriju, kas ir smags Ženēvas konvenciju pārkāpums un kara noziegums saskaņā ar SKT Romas statūtiem; tā kā starptautiskās tiesības un prakse aizliedz adopciju ārkārtas situācijās vai tūlīt pēc tām; tā kā Ukraina kara sākumā pieņēma moratoriju adopcijai uz citām valstīm; tā kā ANO Konvencija par bērna tiesībām un Ceturtā Ženēvas konvencija aizliedz okupācijas varām mainīt bērnu personas statusu, tostarp viņu valstspiederību; |
| --- | --- |

M.

tā kā starptautiskās tiesības nepārprotami aizliedz deportāciju okupētajā teritorijā vai no okupētās teritorijas uz okupācijas varas teritoriju, kas ir smags Ženēvas konvenciju pārkāpums un kara noziegums saskaņā ar SKT Romas statūtiem; tā kā starptautiskās tiesības un prakse aizliedz adopciju ārkārtas situācijās vai tūlīt pēc tām; tā kā Ukraina kara sākumā pieņēma moratoriju adopcijai uz citām valstīm; tā kā ANO Konvencija par bērna tiesībām un Ceturtā Ženēvas konvencija aizliedz okupācijas varām mainīt bērnu personas statusu, tostarp viņu valstspiederību;

| N. | tā kā saskaņā ar II pantu ANO Konvencijā par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to grupas bērnu piespiedu pārvietošana uz citu grupu ar nolūku pilnībā vai daļēji iznīcināt nacionālu, etnisku, rasu vai reliģisku grupu ir genocīds; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar II pantu ANO Konvencijā par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to grupas bērnu piespiedu pārvietošana uz citu grupu ar nolūku pilnībā vai daļēji iznīcināt nacionālu, etnisku, rasu vai reliģisku grupu ir genocīds;

| O. | tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, personas ar invaliditāti un citas neaizsargātas grupas, šķiet, ir pakļautas īpašam riskam tikt iesprostotām Krievijas okupētajās teritorijās vai Krievijā, jo viņi bieži tiek ievietoti pret savu gribu tādos objektos kā aprūpes namos, kas atrodas Krievijā vai Krievijas okupētajās teritorijās; tā kā tās ir slēgtas iestādes un neaizsargātu personu ievietošana tajās būtiski apdraud viņu tiesības uz pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

O.

tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, personas ar invaliditāti un citas neaizsargātas grupas, šķiet, ir pakļautas īpašam riskam tikt iesprostotām Krievijas okupētajās teritorijās vai Krievijā, jo viņi bieži tiek ievietoti pret savu gribu tādos objektos kā aprūpes namos, kas atrodas Krievijā vai Krievijas okupētajās teritorijās; tā kā tās ir slēgtas iestādes un neaizsargātu personu ievietošana tajās būtiski apdraud viņu tiesības uz pārvietošanās brīvību;

| P. | tā kā Ukrainas pilsoņi Krievijā un Krievijas okupētajās teritorijās saskaras ar ievērojamām grūtībām, piemēram, iztikas līdzekļu trūkumu, nespēju apmainīt Ukrainas grivnas vai izņemt līdzekļus, izmantojot bankas kartes, apģērbu un higiēnas preču trūkumu un nespēju sazināties ar radiniekiem; tā kā Ukrainas civiliedzīvotāji tiek piespiedu kārtā pārvietoti uz ekonomiski depresīviem vai izolētiem Krievijas apgabaliem, bieži vien Sibīrijā, un viņiem nav nekādu iespēju atgriezties; tā kā tie, kuri mēģina pamest Krieviju, bieži saskaras ar grūtībām šķērsot Krievijas robežu, jo viņiem nav pienācīgu identifikācijas dokumentu, jo viņi ir atstājuši tos Ukrainā, bēgot no kara, vai Krievijas varas iestādes tos ir konfiscējušas; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ukrainas pilsoņi Krievijā un Krievijas okupētajās teritorijās saskaras ar ievērojamām grūtībām, piemēram, iztikas līdzekļu trūkumu, nespēju apmainīt Ukrainas grivnas vai izņemt līdzekļus, izmantojot bankas kartes, apģērbu un higiēnas preču trūkumu un nespēju sazināties ar radiniekiem; tā kā Ukrainas civiliedzīvotāji tiek piespiedu kārtā pārvietoti uz ekonomiski depresīviem vai izolētiem Krievijas apgabaliem, bieži vien Sibīrijā, un viņiem nav nekādu iespēju atgriezties; tā kā tie, kuri mēģina pamest Krieviju, bieži saskaras ar grūtībām šķērsot Krievijas robežu, jo viņiem nav pienācīgu identifikācijas dokumentu, jo viņi ir atstājuši tos Ukrainā, bēgot no kara, vai Krievijas varas iestādes tos ir konfiscējušas;

| Q. | tā kā Kremļa propagandas pamatā ir sagrozīts vēstījums par Otro pasaules karu, ar ko tiek pamatots agresijas karš, kuru Krievija pašlaik ir izvērsusi pret Ukrainu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Kremļa propagandas pamatā ir sagrozīts vēstījums par Otro pasaules karu, ar ko tiek pamatots agresijas karš, kuru Krievija pašlaik ir izvērsusi pret Ukrainu;

| 1. | pauž visstingrāko nosodījumu par Krievijas Federācijas agresijas karu pret Ukrainu, kā arī aktīvo Baltkrievijas iesaisti šajā karā un pieprasa, lai Krievija nekavējoties izbeidz visas militārās darbības Ukrainā un bez nosacījumiem atvelk visus spēkus un militāro aprīkojumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas; pauž vienbalsīgu solidaritāti ar Ukrainas tautu, pilnībā atbalsta Ukrainas neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un uzsver, ka šis karš ir smags starptautisko tiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

1.

| 2. | asi nosoda Krievijas Bruņoto spēku, tiem pietuvināto spēku un dažādo okupācijas iestāžu izdarītās zvērības, it sevišķi Ukrainas civiliedzīvotāju, tostarp bērnu, deportāciju uz Krieviju, kā arī šausminošās Krievijas darbības tā sauktajās “filtrācijas nometnēs”, kur tiek sadalītas ģimenes un pazūd cilvēki, kas atzīti par “nevēlamiem”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa, lai Krievija pilnībā ievēro pienākumus, ko tai uzliek starptautiskās tiesības, un nekavējoties izbeidz Ukrainas civiliedzīvotāju deportāciju un ar spaidiem īstenoto pārsūtīšanu uz Krieviju un Krievijas okupētajām teritorijām, pilnībā izbeidz ar spaidiem īstenoto bērnu pārsūtīšanu uz Krievijas okupētajām teritorijām un Krievijas Federāciju, kā arī no visas Ukrainas starptautiski atzītās teritorijas pārsūtīto bērnu adoptēšanu valsts iekšienē; prasa, lai Krievija atceļ visus tiesību aktus, kas atvieglo ukraiņu bērnu adoptēšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka starptautiskajām un Eiropas organizācijām, tostarp Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai, ANO Bēgļu aģentūrai, Starptautiskajai Migrācijas organizācijai un OHCHR, jāvar netraucēti apmeklēt minētās “filtrācijas nometnes” un citas vietas, kur pēc nosūtīšanas uz Krieviju un Krievijas okupētajām teritorijām atrodas Ukrainas iedzīvotāji, uzraudzīt minētās iestādes un Ukrainas iedzīvotājiem, kas vēlas atgriezties Ukrainas teritorijā, palīdzēt to izdarīt, kā arī palīdzēt Ukrainas iedzīvotājiem, kuri vēlas doties uz kādu trešo valsti, lai meklētu patvērumu, iegūtu bēgļa statusu un/vai atkalapvienotos ar ģimeni, nedodoties caur Ukrainu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieprasa, lai Krievijas Federācija nekavējoties ziņo visu aizturēto vai deportēto ukraiņu vārdus, atrašanās vietas un apstākļus un, izveidojot drošus komunikācijas un pārvietošanās kanālus, ļauj un dara iespējamu drošu atgriešanos visiem Ukrainas civiliedzīvotājiem, arī bērniem, it īpaši tiem, kas deportēti uz Krievijas Federācijas teritoriju vai Ukrainas teritorijām, ko Krievijas Federācija pašlaik okupējusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina visas valstis un starptautiskās organizācijas izdarīt spiedienu uz Krieviju, lai tā ievērotu ar spaidiem īstenotas pārsūtīšanas aizliegumu, ieskaitot aizliegumu piespiest civiliedzīvotājus evakuēties un nevēlamiem galamērķiem, un lai tā atvieglo civiliedzīvotāju, it sevišķi neaizsargātu grupu, drošu pārvietošanos uz viņu izraudzītiem galamērķiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieprasa, lai Krievija pilnībā ievēro savas saistības un izbeidz sistemātiskas “filtrācijas” darbības, lai tā aptur visus notiekošos biometrisko datu vākšanas un saglabāšanas procesus, dzēš nelikumīgi savāktos datus un nodrošina, ka civiliedzīvotāji, kas to vēlas, var droši un starptautiskā uzraudzībā doties uz Ukrainas kontrolēto teritoriju; aicina Krieviju atteikties no jebkādiem mēģinājumiem veikt rusifikāciju un atņemt ukraiņiem viņu nacionālo identitāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka bērnus, kas kara vai humanitārās ārkārtas situācijas laikā ir nošķirti no vecākiem, nevar uzskatīt par bāreņiem un viņiem ir jāļauj un jādod iespēja nekavējoties atgriezties un atkalapvienoties ar saviem vecākiem vai likumīgajiem aizbildņiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Krievijas Federācijas iestādes tādām starptautiskām organizācijām kā OHCHR un UNICEF nekavējoties piešķirt piekļuvi visiem ukraiņu bērniem, kuri ir deportēti uz Krievijas okupētajām teritorijām un Krieviju; prasa, lai Krievijas iestādes nodrošina Krievijā un Krievijas okupētajās teritorijās esošo ukraiņu bērnu drošību un labbūtību un aizsargā viņus no kara radītajām briesmām un tā sekām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina nekavējoties izveidot ES bērnu aizsardzības paketi, lai aizsargātu bērnus un jauniešus, kas bēg no kara Ukrainā, un palīdzētu viņiem, kas nozīmētu drošu pārvietošanos, aizsardzību pret vardarbību, pāridarīšanu, ekspluatāciju un cilvēku tirdzniecību, kā arī ietvertu ārkārtas palīdzību, ģimenes atkalapvienošanos un ilgtermiņa rehabilitācijas atbalstu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstis ES publiskajos paziņojumos par ar spaidiem īstenoto pārsūtīšanu pievērsties neaizsargāto grupu, tostarp bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu ar invaliditāti, smagajiem apstākļiem un atbalstīt tādus aktīvistus un NVO uz vietas, kas cenšas par šiem cilvēkiem rūpēties un atvieglot viņu drošu atgriešanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar Ukrainas iestādēm, starptautiskajām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, lai izveidotu mehānismus ar spaidiem īstenotas pārsūtīšanas faktu dokumentēšanai (cilvēku, tostarp bērnu, skaits un identitāte, to cilvēku atrašanās vieta, kuri nav izturējuši “filtrācijas” procesu, viņu uzturēšanās apstākļi Krievijā utt.), arī nolūkā noteikt viņu atrašanās vietu, repatriēt jo īpaši pazudušus bērnus un palīdzēt ģimeņu atkalapvienošanā un ģimenes locekļu atrašanā; uzsver, ka ir jāvāc informācija, piemēram, to cilvēku vārdi, kuri pazuduši “filtrācijas” procesā, informācija par viņu ieslodzīšanu vai pārsūtīšanu uz Krieviju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis ar savām diplomātiskajām pārstāvniecībām Krievijā atbalstīt pagaidu ceļošanas dokumentu izsniegšanu, kas Ukrainas pilsoņiem, kuri ir iestrēguši Krievijā bez personu apliecinošiem vai ceļošanas dokumentiem, dotu iespēju atstāt valsti, ja viņi to vēlas, un vajadzības gadījumā nodrošināt pagaidu patvēruma vietu ES; |
| --- | --- |

13.

| 14. | stingri nosoda Krievijas prezidenta 2022. gada 25. maija un 30. maija dekrētus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Krieviju atteikties no pasportizācijas politikas un ļaut ukraiņiem paturēt savus līdzšinējos identifikācijas dokumentus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzstāj, ka ir jāsauc pie atbildības tie, kas izdarījuši kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kā arī iespējamu genocīdu vai darbības ar genocīda nodomu, kā arī atbildīgās valdības amatpersonas un militārie līderi; norāda, ka Ukrainas bērnu, tostarp bērnu no iestādēm, ar spaidiem īstenotā pārsūtīšana un deportācija uz Krievijas Federāciju un Krievijas okupētajām teritorijām un piespiedu adopcija Krievijas ģimenēs ir Ukrainas un starptautisko tiesību, jo īpaši ANO Konvencijas par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to II panta, pārkāpums; šajā sakarā aicina dalībvalstis atbalstīt Ukrainas un starptautisko iestāžu centienus vākt, dokumentēt un saglabāt pierādījumus par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Krievijas kara pret Ukrainu kontekstā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Ukrainas valdību ratificēt SKT Romas statūtus, lai atvieglotu kriminālvajāšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, tostarp deportāciju, un aicina visas Eiropas valstis parakstīt vai ratificēt ANO Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt visus leģitīmos starptautiskos un nacionālos procesus, tostarp procesus saskaņā ar universālās jurisdikcijas principu, un izmeklēt iespējamos noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus, lai sauktu visus vainīgos pie atbildības tiesā, tostarp ar spaidiem īstenotas pārsūtīšanas, piespiedu adopcijas un piespiedu pazušanas gadījumos; ļoti atzinīgi vērtē izmeklēšanas, ko šajā sakarā veic SKT; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt politisku, juridisku, tehnisku, finansiālu un jebkādu citādu atbalstu, kas nepieciešams, lai izveidotu īpašu tribunālu, kurš izskatītu agresijas noziegumu, ko pret Ukrainu izdara Krievijas Federācija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ātri pieņēma sankcijas, un aicina ES iestādes un dalībvalstis, reaģējot uz Krievijas agresiju pret Ukrainu, arī turpmāk darboties vienprātīgi, kā arī panākt augstu G7 valstu koordinācijas līmeni; aicina visus partnerus, jo īpaši ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, pievienoties sankciju pakešu īstenošanai; aicina paplašināt sankcijām pakļauto personu sarakstu, jo īpaši iekļaujot tajā visas vienības un personas, kas identificētas kā atbildīgas par deportāciju un piespiedu adopciju sagatavošanu un organizēšanu vai tā dēvēto “filtrācijas nometņu” darbību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda uz izteiktajām vēsturiskajām paralēlēm starp Krievijas noziegumiem Ukrainā un padomju noziegumiem padomju okupētajās teritorijās; atzīst, ka padomju masu deportācijas, ko pavēlēja izdarīt, plānoja un izpildīja padomju komunistiskais režīms un visa Gulaga sistēma, ir noziegumi pret cilvēci; uzsver, ka atcere, vēstures pētniecība un izglītošana par totalitāro pagātni ir svarīga, lai stiprinātu pilsonisko izpratni un attīstītu noturību pret dezinformāciju; aicina veikt rūpīgu vēsturisku un juridisku izvērtējumu un pārredzamas publiskās debates par padomju noziegumiem, jo īpaši pašā Krievijā, lai līdzīgi noziegumi nevarētu atkārtoties nākotnē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā cilvēktiesību komisāra birojam, ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam, Starptautiskajai Migrācijas organizācijai, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai, Starptautiskajai Krimināltiesai, Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fondam, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, Baltkrievijas iestādēm un Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā, pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0120.

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. maija rezolūcija par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz sievietēm, pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0206.

(3)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūcija par cīņu pret nesodāmību par kara noziegumiem Ukrainā, pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0218.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Cilvēktiesību pārkāpumi Ugandā un Tanzānijā saistībā ar ieguldījumiem fosilā kurināmā projektos

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem Ugandā un Tanzānijā saistībā ar ieguldījumiem fosilā kurināmā projektos (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ugandu un Tanzāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ugandu un Tanzāniju,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko Uganda ir parakstījusi, un jo īpaši tās 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko Uganda ir parakstījusi, un jo īpaši tās 9. pantu,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Uganda ratificēja 1995. gada 21. jūnijā, un jo īpaši tā 9. pantu, kas garantē tiesības uz brīvību no patvaļīgas aizturēšanas vai apcietināšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Uganda ratificēja 1995. gada 21. jūnijā, un jo īpaši tā 9. pantu, kas garantē tiesības uz brīvību no patvaļīgas aizturēšanas vai apcietināšanas,

| — | ņemot vērā 1998. gada 9. decembrī pieņemto Deklarāciju par atsevišķu personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, ko dēvē arī par ANO Cilvēktiesību aizstāvju deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 9. decembrī pieņemto Deklarāciju par atsevišķu personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, ko dēvē arī par ANO Cilvēktiesību aizstāvju deklarāciju,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī un ko 2016. gada 22. aprīlī cita starpā parakstīja visas ES valstis, Uganda un Tanzānija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī un ko 2016. gada 22. aprīlī cita starpā parakstīja visas ES valstis, Uganda un Tanzānija,

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 28. jūlijā pieņemto rezolūciju, par kuru nobalsoja 161 valsts, tostarp visas ES dalībvalstis, un kurā piekļuve tīrai un veselīgai videi ir atzīta par vispārējām cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 28. jūlijā pieņemto rezolūciju, par kuru nobalsoja 161 valsts, tostarp visas ES dalībvalstis, un kurā piekļuve tīrai un veselīgai videi ir atzīta par vispārējām cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Alberta ezera attīstības projektā piedalās vairāki partneri — Francijas daudznacionālais naftas uzņēmums “TotalEnergies” (“Total”) kā galvenais ieguldītājs, Ķīnas Nacionālā atkrastes naftas korporācija, Ugandas Nacionālais naftas uzņēmums un Tanzānijas Naftas attīstības korporācija; tā kā projekta īstenošanas rezultātā iegūtā produkcija tiks nogādāta Tangas ostā Tanzānijā, izmantojot pārrobežu cauruļvadu — Austrumāfrikas jēlnaftas cauruļvadu (EACOP); tā kā darbs pie EACOP tika sākts 2022. gada 1. februārī un to ir plānots pabeigt līdz 2025. gadam; tā kā uzņēmums “Total” Ugandā ir sācis divus lielus naftas ieguves izpētes projektus un viens no tiem ir Tilengas projekts, kura ietvaros ir plānots izdarīt naftas urbumus Murčisonas ūdenskritumu dabas aizsargājamajā teritorijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Alberta ezera attīstības projektā piedalās vairāki partneri — Francijas daudznacionālais naftas uzņēmums “TotalEnergies” (“Total”) kā galvenais ieguldītājs, Ķīnas Nacionālā atkrastes naftas korporācija, Ugandas Nacionālais naftas uzņēmums un Tanzānijas Naftas attīstības korporācija; tā kā projekta īstenošanas rezultātā iegūtā produkcija tiks nogādāta Tangas ostā Tanzānijā, izmantojot pārrobežu cauruļvadu — Austrumāfrikas jēlnaftas cauruļvadu (EACOP); tā kā darbs pie EACOP tika sākts 2022. gada 1. februārī un to ir plānots pabeigt līdz 2025. gadam; tā kā uzņēmums “Total” Ugandā ir sācis divus lielus naftas ieguves izpētes projektus un viens no tiem ir Tilengas projekts, kura ietvaros ir plānots izdarīt naftas urbumus Murčisonas ūdenskritumu dabas aizsargājamajā teritorijā;

| B. | tā kā ir sagaidāms, ka būvniecības un ekspluatācijas posmi radīs turpmāku nopietnu negatīvu ietekmi uz kopienām naftas ieguves un cauruļvadu teritorijās, tostarp apdraudēs ūdens resursus un neatgriezeniski kaitēs to lauksaimnieku, zvejnieku un tūrisma uzņēmumu īpašniekiem, kuri ir atkarīgi no reģiona bagātīgajiem dabas resursiem; tā kā EACOP atkrastes iekārtas Tanzānijas piekrastē tiks būvētas augsta cunami riska zonā, apdraudot aizsargājamās jūras teritorijas; tā kā uz šiem riskiem ir norādījusi Nīderlandes Vides novērtēšanas komisija konsultatīvajā pārskatā par atkārtoti iesniegto EACOP vides un sociālās ietekmes novērtējumu, jo īpaši uzsverot, ka ierosinātā metode attiecībā uz ūdens un mitrāju šķērsošanu (atklāta tranšeja) var radīt būtisku negatīvu ietekmi, jo īpaši mitrājos; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir sagaidāms, ka būvniecības un ekspluatācijas posmi radīs turpmāku nopietnu negatīvu ietekmi uz kopienām naftas ieguves un cauruļvadu teritorijās, tostarp apdraudēs ūdens resursus un neatgriezeniski kaitēs to lauksaimnieku, zvejnieku un tūrisma uzņēmumu īpašniekiem, kuri ir atkarīgi no reģiona bagātīgajiem dabas resursiem; tā kā EACOP atkrastes iekārtas Tanzānijas piekrastē tiks būvētas augsta cunami riska zonā, apdraudot aizsargājamās jūras teritorijas; tā kā uz šiem riskiem ir norādījusi Nīderlandes Vides novērtēšanas komisija konsultatīvajā pārskatā par atkārtoti iesniegto EACOP vides un sociālās ietekmes novērtējumu, jo īpaši uzsverot, ka ierosinātā metode attiecībā uz ūdens un mitrāju šķērsošanu (atklāta tranšeja) var radīt būtisku negatīvu ietekmi, jo īpaši mitrājos;

| C. | tā kā jau ir ziņots par milzīgiem riskiem un ietekmi, ko rada naftas atradņu un cauruļvadu infrastruktūras attīstība, un tie ir izsmeļoši dokumentēti daudzos kopienas mēroga ietekmes novērtējumos un neatkarīgu ekspertu pētījumos; tā kā tiek prognozēts, ka projekts apdraudēs dabas rezervātus un dzīvotnes; tā kā, neraugoties uz projekta partneru paziņojumu par ieguvumiem ekonomikas un nodarbinātības jomā, daudzi Austrumāfrikas iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām stingri iebilst pret cauruļvada būvniecību un ar to saistītajiem projektiem, apgalvojot, ka ieguvumi neatsver risku, ko radīs projekta ietekme uz vietējām kopienām un vidi; |
| --- | --- |

C.

tā kā jau ir ziņots par milzīgiem riskiem un ietekmi, ko rada naftas atradņu un cauruļvadu infrastruktūras attīstība, un tie ir izsmeļoši dokumentēti daudzos kopienas mēroga ietekmes novērtējumos un neatkarīgu ekspertu pētījumos; tā kā tiek prognozēts, ka projekts apdraudēs dabas rezervātus un dzīvotnes; tā kā, neraugoties uz projekta partneru paziņojumu par ieguvumiem ekonomikas un nodarbinātības jomā, daudzi Austrumāfrikas iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām stingri iebilst pret cauruļvada būvniecību un ar to saistītajiem projektiem, apgalvojot, ka ieguvumi neatsver risku, ko radīs projekta ietekme uz vietējām kopienām un vidi;

| D. | tā kā lielākā daļa plānotās produkcijas no šā liela mēroga naftas projekta tiks iegūta un pārdota pēc 2030. gada; tā kā naftas ieguve Ugandā radītu līdz pat 34 miljoniem tonnu oglekļa emisiju gadā; tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA) 2021. gada ziņojumā brīdināja par to, ka būtu nekavējoties jāpārtrauc jauna naftas un gāzes ieguves projektu attīstība, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5 oC un novērstu klimata pārmaiņu postošāko ietekmi; tā kā vairāki vides un klimata eksperti ir norādījuši uz vairākiem nopietniem trūkumiem šajos ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējumos, uzskatot, ka naftas noplūde no EACOP šī projekta īstenošanas laikā ir neizbēgama; |
| --- | --- |

D.

tā kā lielākā daļa plānotās produkcijas no šā liela mēroga naftas projekta tiks iegūta un pārdota pēc 2030. gada; tā kā naftas ieguve Ugandā radītu līdz pat 34 miljoniem tonnu oglekļa emisiju gadā; tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA) 2021. gada ziņojumā brīdināja par to, ka būtu nekavējoties jāpārtrauc jauna naftas un gāzes ieguves projektu attīstība, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5 oC un novērstu klimata pārmaiņu postošāko ietekmi; tā kā vairāki vides un klimata eksperti ir norādījuši uz vairākiem nopietniem trūkumiem šajos ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējumos, uzskatot, ka naftas noplūde no EACOP šī projekta īstenošanas laikā ir neizbēgama;

| E. | tā kā četri ANO īpašie referenti cilvēktiesību aizstāvju stāvokļa jautājumos 2022. gada 24. janvāra paziņojumā pauda bažas par arestiem, iebiedēšanu un tiesu iestāžu īstenotu vajāšanu, kas tiek vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem un nevalstiskajām organizācijām (NVO), kuras Ugandā darbojas naftas un gāzes nozarē; tā kā ir ziņots, ka vairāki cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir cietuši no saukšanas pie kriminālatbildības, iebiedēšanas un vajāšanas, un viņu vidū ir vides tiesību aizstāvis un NVO “Āfrikas Enerģētikas pārvaldības institūts” darbinieks Maxwell Atuhura, kurš darbojas Buliisā un ir cietis no ielaušanās un patvaļīgas aizturēšanas, itāļu žurnāliste Federica Marsi, kura tika patvaļīgi aizturēta 2021. gada 25. maijā, NVO “Naftas un gāzes cilvēktiesību aizstāvju asociācija” priekšsēdētājs Joss Kaheero Mugisa, kurš pavadīja 56 naktis ieslodzījumā bez tiesas sprieduma, EACOP projekta skarto Kioteras apgabala iedzīvotāju līderis Robert Birimuye, kurš tika patvaļīgi aizturēts, Kopienas pārveides fonda tīkla COTFONE koordinatore Yisito Kayinga Muddu, kuras mājā un birojā vienas dienas laikā notika ielaušanās, un Fred Mwesigwa, kurš liecināja lietā pret “TotalEnergies” Francijā un kuram pēc tam tika draudēts ar nāvi; |
| --- | --- |

E.

tā kā četri ANO īpašie referenti cilvēktiesību aizstāvju stāvokļa jautājumos 2022. gada 24. janvāra paziņojumā pauda bažas par arestiem, iebiedēšanu un tiesu iestāžu īstenotu vajāšanu, kas tiek vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem un nevalstiskajām organizācijām (NVO), kuras Ugandā darbojas naftas un gāzes nozarē; tā kā ir ziņots, ka vairāki cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir cietuši no saukšanas pie kriminālatbildības, iebiedēšanas un vajāšanas, un viņu vidū ir vides tiesību aizstāvis un NVO “Āfrikas Enerģētikas pārvaldības institūts” darbinieks Maxwell Atuhura, kurš darbojas Buliisā un ir cietis no ielaušanās un patvaļīgas aizturēšanas, itāļu žurnāliste Federica Marsi, kura tika patvaļīgi aizturēta 2021. gada 25. maijā, NVO “Naftas un gāzes cilvēktiesību aizstāvju asociācija” priekšsēdētājs Joss Kaheero Mugisa, kurš pavadīja 56 naktis ieslodzījumā bez tiesas sprieduma, EACOP projekta skarto Kioteras apgabala iedzīvotāju līderis Robert Birimuye, kurš tika patvaļīgi aizturēts, Kopienas pārveides fonda tīkla COTFONE koordinatore Yisito Kayinga Muddu, kuras mājā un birojā vienas dienas laikā notika ielaušanās, un Fred Mwesigwa, kurš liecināja lietā pret “TotalEnergies” Francijā un kuram pēc tam tika draudēts ar nāvi;

| F. | tā kā kopš 2019. gada “Total” Francijā ir iesaistīts tiesvedībā, jo tiek apgalvots, ka uzņēmums saistībā ar Tilengas un EACOP projektiem un to ietekmi uz cilvēktiesībām nav ieviesis pienācīgu modrības plānu attiecībā uz veselības, drošības, vides un cilvēktiesību riskiem, kā to pieprasa Francijas tiesību akti par modrības pienākumu; tā kā Francijas Kasācijas tiesa 2021. gada decembrī noraidīja “Total” apelācijas sūdzības, lieta tagad ir jāizskata pēc būtības un nolēmums vēl nav pieņemts; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2019. gada “Total” Francijā ir iesaistīts tiesvedībā, jo tiek apgalvots, ka uzņēmums saistībā ar Tilengas un EACOP projektiem un to ietekmi uz cilvēktiesībām nav ieviesis pienācīgu modrības plānu attiecībā uz veselības, drošības, vides un cilvēktiesību riskiem, kā to pieprasa Francijas tiesību akti par modrības pienākumu; tā kā Francijas Kasācijas tiesa 2021. gada decembrī noraidīja “Total” apelācijas sūdzības, lieta tagad ir jāizskata pēc būtības un nolēmums vēl nav pieņemts;

| G. | tā kā 2021. gada 9. novembrī ES delegācijas un Francijas, Beļģijas, Dānijas, Norvēģijas un Nīderlandes vēstniecību misijai tika liegts iekļūt naftas zonā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2021. gada 9. novembrī ES delegācijas un Francijas, Beļģijas, Dānijas, Norvēģijas un Nīderlandes vēstniecību misijai tika liegts iekļūt naftas zonā;

| H. | tā kā šie naftas nozarē īstenotie projekti skar gandrīz 118 000 cilvēku — daļai šo cilvēku tikušas nojauktas mājas, lai atvieglotu pievedceļu vai pārstrādes iekārtu būvniecību, citiem tikusi pilnībā vai daļēji atsavināta zeme un viņi zaudējuši iespēju brīvi izmantot savu īpašumu un līdz ar to gūt iztikas līdzekļus, un nav pirms tam saņēmuši taisnīgu un atbilstošu kompensāciju; tā kā izmaksātā kompensācija bieži vien ir pārāk zema, lai lauksaimnieki, kuriem tikusi atsavināta zeme, spētu iegādāties līdzvērtīgu zemi lauksaimnieciskās darbības turpināšanai, un tā kā šī zemā kompensācija tādējādi nopietni un a priori neatgriezeniski pasliktina viņu ienākumus un dzīves apstākļus, jo pārvietotie cilvēki vairs nespēj gūt pietiekamus ienākumus, lai nodrošinātu iztiku ģimenei, laistu bērnus skolā vai saņemtu veselības aprūpi; tā kā netiek ievērotas pirmiedzīvotāju kopienu tiesības sniegt brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu, kā to paredz starptautiskie standarti; |
| --- | --- |

H.

tā kā šie naftas nozarē īstenotie projekti skar gandrīz 118 000 cilvēku — daļai šo cilvēku tikušas nojauktas mājas, lai atvieglotu pievedceļu vai pārstrādes iekārtu būvniecību, citiem tikusi pilnībā vai daļēji atsavināta zeme un viņi zaudējuši iespēju brīvi izmantot savu īpašumu un līdz ar to gūt iztikas līdzekļus, un nav pirms tam saņēmuši taisnīgu un atbilstošu kompensāciju; tā kā izmaksātā kompensācija bieži vien ir pārāk zema, lai lauksaimnieki, kuriem tikusi atsavināta zeme, spētu iegādāties līdzvērtīgu zemi lauksaimnieciskās darbības turpināšanai, un tā kā šī zemā kompensācija tādējādi nopietni un a priori neatgriezeniski pasliktina viņu ienākumus un dzīves apstākļus, jo pārvietotie cilvēki vairs nespēj gūt pietiekamus ienākumus, lai nodrošinātu iztiku ģimenei, laistu bērnus skolā vai saņemtu veselības aprūpi; tā kā netiek ievērotas pirmiedzīvotāju kopienu tiesības sniegt brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu, kā to paredz starptautiskie standarti;

| 1. | pauž dziļas bažas par Ugandā un Tanzānijā notiekošajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kuri saistīti ar ieguldījumiem fosilā kurināmā projektos, tostarp par cilvēktiesību aizstāvju nelikumīgu ieslodzīšanu, patvaļīgu NVO darbības apturēšanu, patvaļīgiem cietumsodiem un simtiem cilvēku padzīšanu no viņu zemes, neizmaksājot taisnīgu un pienācīgu kompensāciju; pauž bažas par arestiem, iebiedēšanas aktiem un tiesu iestāžu īstenoto vajāšanu, kas Ugandā vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem un naftas un gāzes nozarē strādājošām NVO; aicina varas iestādes nodrošināt, ka cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti un pilsoniskās sabiedrības grupas var brīvi darboties riskam pakļautajās kopienās, un aicina nekavējoties atbrīvot visus patvaļīgi aizturētos cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Ugandas un Tanzānijas valdības ierosināt konkrētus pasākumus, ar ko nodrošināt, ka varas iestādes un drošības spēki respektē un ievēro cilvēktiesību standartus un ka šie standarti tiek respektēti un ievēroti arī politikas nostādnēs; jo īpaši uzstāj, ka ES un citiem starptautiskajiem dalībniekiem ir jāsaglabā un jāstiprina sava integrētā un koordinētā pieeja Ugandas jautājumam, ietverot labas pārvaldības, demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanu un tiesu sistēmas un tiesiskuma stiprināšanu, un mudina ES un dalībvalstis paust šīs bažas publiskajos un diplomātiskajos kanālos; mudina Ugandas valdību atļaut atsākt darbību 54 NVO, kas tikušas patvaļīgi slēgtas vai to darbība — apturēta, un nodrošināt pārvietotajiem cilvēkiem, kuri nav saņēmuši taisnīgu un pienācīgu kompensāciju, piekļuvi viņu zemei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka EACOP projekta dēļ vairāk nekā 100 000 cilvēku ir pakļauti tūlītējam pārvietošanas riskam bez pienācīgām garantijām, ka saņems atbilstošu kompensāciju; mudina nekavējoties piešķirt taisnīgu un pienācīgu kompensāciju — kā paredzēts Ugandas konstitūcijā un kā apsolījuši uzņēmumi — cilvēkiem, kuriem liegta piekļuve savai zemei vai kuri padzīti no tās; aicina varas iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai cilvēkiem pienācīgi kompensētu zaudēto īpašumu un zemi, aizsargātu vietējo kopienu tiesības uz veselību, vidi, iztikas līdzekļiem un pilsoniskajām brīvībām un nodrošinātu tiesisko aizsardzību tiem, kurus pēdējās desmitgadēs ir skārušas ar naftu saistītās darbības; aicina abu valstu valdības atjaunināt valsts tiesību aktus par zemes iegādi un novērtēšanu un personu pārmitināšanu, lai nodrošinātu šo tiesību aktu atbilstību reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem, tostarp tiesībām uz brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti aicina Ugandas varas iestādes nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizācijām, neatkarīgajiem žurnālistiem, starptautiskajiem novērotājiem un pētniekiem brīvu, jēgpilnu un netraucētu piekļuvi naftas zonai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti aicina pieņemt stingru un vērienīgu direktīvu par obligātu pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un vērienīgu, juridiski saistošu starptautisku instrumentu cilvēktiesību, vides un klimata saistību izpildei, kā izklāstīts Parlamenta 2021. gada 10. marta rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un atbildību par to (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina ES un starptautisko sabiedrību izdarīt maksimālu spiedienu uz Ugandas un Tanzānijas iestādēm, kā arī projektu virzītājiem un ieinteresētajām personām nolūkā aizsargāt vidi un izbeigt ieguves darbības aizsargājamās un sensitīvās ekosistēmās, tostarp Alberta ezera piekrastē, un panākt apņemšanos izmantot labākos pieejamos līdzekļus, lai saglabātu skarto kopienu kultūru, veselību un nākotni un izpētītu alternatīvas, kas atbilstu starptautiskajām saistībām klimata un bioloģiskās daudzveidības jomā; aicina EACOP projekta virzītājus Ugandā un Tanzānijā atrisināt visas domstarpības, ko vajadzēja izdarīt pirms projekta uzsākšanas, un ņemt vērā visus iepriekš minētos riskus, kas apdraud šo projektu; mudina “TotalEnergies” pirms projekta uzsākšanas vienu gadu veltīt tam, lai izpētītu alternatīvas iespējas, kā labāk pasargāt Ugandas un Tanzānijas aizsargājamās un sensitīvās ekosistēmas un ūdens resursus, mazinot ūdensšķirtņu neaizsargātību Āfrikas Lielo ezeru reģionā, kas šajā reģionā ir kritiski nozīmīgs resurss, un izpētīt alternatīvus uz atjaunīgajiem energoresursiem balstītus projektus labākai ekonomikas attīstībai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par Ķīnas un Krievijas ekonomiskās ietekmes palielināšanos, jo īpaši enerģētikas nozarē; šajā sakarībā pauž bažas par Ugandas iestāžu interesi ar Krievijas palīdzību būvēt atomelektrostaciju; atgādina, ka demokrātiskā pasaule, reaģējot uz Krievijas agresiju pret Ukrainu, piemēroja Krievijas uzņēmumiem un struktūrām, tostarp enerģētikas nozarē, mērķtiecīgus ierobežojošus pasākumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Ugandas Republikas prezidentam, Tanzānijas Republikas prezidentam un Ugandas un Tanzānijas parlamentu priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV C 474, 24.11.2021., 11. lpp.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nikaragva, jo īpaši bīskapa Rolando Álvarez aizturēšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par Nikaragvu, jo īpaši bīskapa Rolando Álvarez aizturēšanu (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nikaragvu, jo īpaši 2021. gada 16. decembra rezolūciju par stāvokli Nikaragvā (1) un 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesu sistēmas kā represīva instrumenta izmantošanu Nikaragvā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nikaragvu, jo īpaši 2021. gada 16. decembra rezolūciju par stāvokli Nikaragvā (1) un 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesu sistēmas kā represīva instrumenta izmantošanu Nikaragvā (2),

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 18. pantu par uzskatu un vārda brīvību, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 10. pantu par domas, apziņas un reliģijas brīvību, un Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 12. pantu par apziņas un reliģijas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 18. pantu par uzskatu un vārda brīvību, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 10. pantu par domas, apziņas un reliģijas brīvību, un Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 12. pantu par apziņas un reliģijas brīvību,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO minimālos standarta noteikumus par izturēšanos pret ieslodzītajiem (Nelsona Mandelas noteikumi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO minimālos standarta noteikumus par izturēšanos pret ieslodzītajiem (Nelsona Mandelas noteikumi),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 14. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2019/1720 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Nikaragvā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 14. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2019/1720 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Nikaragvā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka un Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2022. gada 14. marta paziņojumu par politisko ieslodzīto notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka un Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2022. gada 14. marta paziņojumu par politisko ieslodzīto notiesāšanu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību biroja runaspersonas 2022. gada 9. maija paziņojumu par Nikaragvā īstenotajām bargajām represijām pret pilsonisko sabiedrību un ANO augstās cilvēktiesību komisāres 2022. gada 24. februāra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Nikaragvā, kā arī ANO augstās cilvēktiesību komisāres paziņojumu pirms ANO Cilvēktiesību padomes 49. sesijas 2022. gada 7. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību biroja runaspersonas 2022. gada 9. maija paziņojumu par Nikaragvā īstenotajām bargajām represijām pret pilsonisko sabiedrību un ANO augstās cilvēktiesību komisāres 2022. gada 24. februāra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Nikaragvā, kā arī ANO augstās cilvēktiesību komisāres paziņojumu pirms ANO Cilvēktiesību padomes 49. sesijas 2022. gada 7. martā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 31. marta rezolūciju Nr. 49/3 par cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 31. marta rezolūciju Nr. 49/3 par cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību Nikaragvā,

| — | ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (4) (“Asociācijas nolīgums starp ES un Centrālameriku”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (4) (“Asociācijas nolīgums starp ES un Centrālameriku”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc divu nedēļu pārtraukuma Nikaragvas valsts policija 2022. gada 19. augustā ar spēku iebruka Matagalpas episkopālajā kūrijā, lai patvaļīgi apcietinātu bīskapu Rolando Álvarez, kā arī piecus priesterus, divus semināristus un vienu kinooperatoru, kuri tagad ir ieslodzīti El Chipote cietumā; tā kā bīskapam Álvarez bija svarīga loma kā vidutājam 2018. gada nacionālajā dialogā un viņš ir pastāvīgi aicinājis Nikaragvā īstenot mierīgu un pamatotu dialogu, kritizējot septiņu katoļu radiostaciju slēgšanu, kuru darbību 2022. gada 1. augustā vadīja Matagalpas diocāze; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc divu nedēļu pārtraukuma Nikaragvas valsts policija 2022. gada 19. augustā ar spēku iebruka Matagalpas episkopālajā kūrijā, lai patvaļīgi apcietinātu bīskapu Rolando Álvarez, kā arī piecus priesterus, divus semināristus un vienu kinooperatoru, kuri tagad ir ieslodzīti El Chipote cietumā; tā kā bīskapam Álvarez bija svarīga loma kā vidutājam 2018. gada nacionālajā dialogā un viņš ir pastāvīgi aicinājis Nikaragvā īstenot mierīgu un pamatotu dialogu, kritizējot septiņu katoļu radiostaciju slēgšanu, kuru darbību 2022. gada 1. augustā vadīja Matagalpas diocāze;

| B. | tā kā policijas paziņojumā netika sniegts pamatojums šiem arestiem, bet tikai norādīts, ka tie esot daļa no 2022. gada 5. augustā uzsāktās izmeklēšanas par “destabilizējošām un provokatīvām” darbībām valstī; tā kā policija vēlāk apstiprināja, ka tiek veikta “juridiska izmeklēšana”; tā kā dažas stundas vēlāk Nikaragvas viceprezidents Rosario Murillo savā runā apgalvoja, ka policija esot ķērusies pie kārtības atjaunošanas Matagalpā un ka bīskapa apcietināšana esot bijusi “nepieciešama”; |
| --- | --- |

B.

tā kā policijas paziņojumā netika sniegts pamatojums šiem arestiem, bet tikai norādīts, ka tie esot daļa no 2022. gada 5. augustā uzsāktās izmeklēšanas par “destabilizējošām un provokatīvām” darbībām valstī; tā kā policija vēlāk apstiprināja, ka tiek veikta “juridiska izmeklēšana”; tā kā dažas stundas vēlāk Nikaragvas viceprezidents Rosario Murillo savā runā apgalvoja, ka policija esot ķērusies pie kārtības atjaunošanas Matagalpā un ka bīskapa apcietināšana esot bijusi “nepieciešama”;

| C. | tā kā 2022. gada martā no valsts tika izraidīts apostoliskais nuncijs Nikaragvā monsinjors Waldemar Stanisław Sommertag, 2022. gada jūnijā tika aizturēts priesteris Manuel Salvador García, 2022. gada jūlijā tika pasludinātas par nelikumīgām un izraidītas no valsts Kalkutas Svētās Terēzes ordeņa labdarības sabiedrības misijas, un saskaņā ar pieejamo informāciju valsts policija ir aizliegusi reliģiskās procesijas, kas ir paredzētas 2022. gada 13. un 14. augustā; tā kā pieci citi priesteri: Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández un Dani García pēc bīskapa Álvarez aresta devās trimdā; tā kā 2019. gadā pēc izteiktajiem nāves draudiem (ko ir atzinis Vatikāns) bīskaps Silvio Báez piespiedu kārtā tika izsūtīts trimdā; tā kā 2022. gada 1. septembrī Nikaragvas iestādes piesprieda monsinjoram Leonardo José Urbina Rodríguez 30 gadu ilgu cietumsodu; tā kā šie ir tikai daži to represiju piemēri, kas vērsti pret Romas katoļu baznīcas locekļiem Nikaragvā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2022. gada martā no valsts tika izraidīts apostoliskais nuncijs Nikaragvā monsinjors Waldemar Stanisław Sommertag, 2022. gada jūnijā tika aizturēts priesteris Manuel Salvador García, 2022. gada jūlijā tika pasludinātas par nelikumīgām un izraidītas no valsts Kalkutas Svētās Terēzes ordeņa labdarības sabiedrības misijas, un saskaņā ar pieejamo informāciju valsts policija ir aizliegusi reliģiskās procesijas, kas ir paredzētas 2022. gada 13. un 14. augustā; tā kā pieci citi priesteri: Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández un Dani García pēc bīskapa Álvarez aresta devās trimdā; tā kā 2019. gadā pēc izteiktajiem nāves draudiem (ko ir atzinis Vatikāns) bīskaps Silvio Báez piespiedu kārtā tika izsūtīts trimdā; tā kā 2022. gada 1. septembrī Nikaragvas iestādes piesprieda monsinjoram Leonardo José Urbina Rodríguez 30 gadu ilgu cietumsodu; tā kā šie ir tikai daži to represiju piemēri, kas vērsti pret Romas katoļu baznīcas locekļiem Nikaragvā;

| D. | tā kā kopš 2018. gada Nikaragvas režīms ir sistemātiski un atkārtoti apcietinājis, vajājis un iebiedējis prezidenta priekšvēlēšanu kandidātus, opozīcijas un reliģiskos līderus, jo īpaši Romas katoļu baznīcas pārstāvjus, kā arī studentu un lauku kopienu līderus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, LGBTI personas un uzņēmēju pārstāvjus; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2018. gada Nikaragvas režīms ir sistemātiski un atkārtoti apcietinājis, vajājis un iebiedējis prezidenta priekšvēlēšanu kandidātus, opozīcijas un reliģiskos līderus, jo īpaši Romas katoļu baznīcas pārstāvjus, kā arī studentu un lauku kopienu līderus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, LGBTI personas un uzņēmēju pārstāvjus;

| E. | tā kā kopš tā laika Nikaragvā ir izveidota valsts īstenotu represiju sistēma, ko raksturo sistēmiska nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem, iestāžu un tiesiskuma stāvokļa pasliktināšanās un izpildvaras un tiesu varas iecietība pret noziedzīgiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš tā laika Nikaragvā ir izveidota valsts īstenotu represiju sistēma, ko raksturo sistēmiska nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem, iestāžu un tiesiskuma stāvokļa pasliktināšanās un izpildvaras un tiesu varas iecietība pret noziedzīgiem nodarījumiem;

| F. | tā kā uzbrukumi vārda, apziņas un reliģijas brīvībai ir pastiprinājušies un tā kā ģenerālprokuratūras draudi vairākiem žurnālistiem, režīmu kritizējošiem cilvēktiesību aizstāvjiem un Romas katoļu baznīcas locekļiem — saistībā ar viņu starpniecības centieniem 2018. gada valsts sarunās un viņu paustajiem apgalvojumiem par Nikaragvā veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem pašreizējās krīzes kontekstā — ir spieduši daudzus no viņiem pamest Nikaragvu, lai meklētu aizsardzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā uzbrukumi vārda, apziņas un reliģijas brīvībai ir pastiprinājušies un tā kā ģenerālprokuratūras draudi vairākiem žurnālistiem, režīmu kritizējošiem cilvēktiesību aizstāvjiem un Romas katoļu baznīcas locekļiem — saistībā ar viņu starpniecības centieniem 2018. gada valsts sarunās un viņu paustajiem apgalvojumiem par Nikaragvā veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem pašreizējās krīzes kontekstā — ir spieduši daudzus no viņiem pamest Nikaragvu, lai meklētu aizsardzību;

| G. | tā kā saskaņā ar ANO Augstās cilvēktiesību komisāres biroja un ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru pilnvaroto sniegto informāciju šie ieslodzītie tika aizturēti tādu iemeslu dēļ, kas nav saderīgi ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un Nikaragvas konstitūciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar ANO Augstās cilvēktiesību komisāres biroja un ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru pilnvaroto sniegto informāciju šie ieslodzītie tika aizturēti tādu iemeslu dēļ, kas nav saderīgi ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un Nikaragvas konstitūciju;

| H. | tā kā neilgi pēc tam, pielietojot pārmērīgu spēku, tika slēgtas katoļu radio stacijas un vēl divas kopienu radio un televīzijas stacijas, un tās ir pēdējās, kas iekļautas sarakstā, kurā uzskaitītas vairāk nekā 1 700 pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vismaz 40 sieviešu organizācijas, vairākas politiskās partijas, plašsaziņas līdzekļu apvienības un universitātes, kam ir uzbrucis Nikaragvas režīms; |
| --- | --- |

H.

tā kā neilgi pēc tam, pielietojot pārmērīgu spēku, tika slēgtas katoļu radio stacijas un vēl divas kopienu radio un televīzijas stacijas, un tās ir pēdējās, kas iekļautas sarakstā, kurā uzskaitītas vairāk nekā 1 700 pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vismaz 40 sieviešu organizācijas, vairākas politiskās partijas, plašsaziņas līdzekļu apvienības un universitātes, kam ir uzbrucis Nikaragvas režīms;

| I. | tā kā šogad Nikaragvas režīms ir atļāvis valstī ierasties Krievijas militārajam personālam, un tas ir skaidrs pierādījums Ortega-Murillo un Putina režīmu ciešajām attiecībām un savstarpējam atbalstam, |
| --- | --- |

I.

tā kā šogad Nikaragvas režīms ir atļāvis valstī ierasties Krievijas militārajam personālam, un tas ir skaidrs pierādījums Ortega-Murillo un Putina režīmu ciešajām attiecībām un savstarpējam atbalstam,

| 1. | stingi nosoda šīs Nikaragvā notiekošās represijas un Romas katoļu baznīcas locekļu, jo īpaši bīskapa Rolando Álvarez arestus; mudina Nikaragvas režīmu nekavējoties izbeigt represijas un atjaunot visu cilvēktiesību, tostarp vārda, reliģijas un ticības brīvības, pilnīgu ievērošanu; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas patvaļīgi aizturētās personas, tostarp bīskapu Álvarez un kopā ar viņu aizturētās personas, un atcelt visus pret viņiem vērstos tiesas procesus, tostarp viņiem piespriestos sodus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu un stingri nosoda nepārtraukto situācijas pasliktināšanos Nikaragvā un strauji pieaugošās represijas pret katoļu baznīcu, opozīcijas pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, zemniekiem, studentiem, pirmiedzīvotājiem un citiem dalībniekiem, kā arī viņu patvaļīgu aizturēšanu viņu pamatbrīvību īstenošanas dēļ, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos un veselības stāvokļa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda politieslodzīto ļaunprātīgu turēšanu apcietinājumā, tiesas garantiju trūkumu un nelikumīgos notiesājošos spriedumus Nikaragvā; uzsver, ka tiesu sistēma nav neatkarīga no izpildvaras; pauž bažas par krimināltiesību manipulēšanu un par to, ka tiesu sistēma tiek izmantota kā līdzeklis, lai kriminalizētu pilsonisko un politisko tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par to, ka pasliktinās vairāk nekā 206 politieslodzīto stāvoklis, kuri kopš 2018. gada aprīļa aizturēti Nikaragvā saskaņā ar īpašo kontroles mehānismu Nikaragvai (MESENI), un aicina nekavējoties atbrīvot viņus, atcelt tiesvedību pret viņiem un atļaut visiem bēgļiem un izsūtītajiem droši atgriezties savās mājās; mudina Nikaragvas režīmu izbeigt cietsirdīgu un necilvēcīgu izturēšanos un ievērot ieslodzīto, kā arī viņu ģimenes locekļu fizisko neaizskaramību, cieņu, brīvību un tiesības uz medicīnisko aprūpi; uzskata, ka režīms ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka apcietinājuma apstākļi atbilst tā starptautiskajām juridiskajām saistībām attiecībā uz cilvēktiesībām un standartiem, piemēram, ANO Ieslodzīto režīma minimālajiem standartnoteikumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka 2022. gada 7. septembrī tika slēgtas vēl 100 NVO, kā rezultātā šogad Nikaragvā slēgto NVO skaits sasniedza 1 850; aicina Nikaragvas režīma amatpersonas pārtraukt patvaļīgi slēgt NVO un pilsoniskās sabiedrības organizācijas un atjaunot juridisko hartu visām organizācijām, politiskajām partijām, reliģiskām organizācijām, mediju apvienībām un mediju pārstāvjiem, universitātēm un cilvēktiesību organizācijām, kas ir patvaļīgi slēgtas, kā arī atdot atpakaļ visu nepamatoti konfiscēto īpašumu, līdzekļus, dokumentus un aprīkojumu un atjaunot to likumīgo juridisko statusu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda opozīcijas politisko partiju atcelšanu un liegšanu organizēt un piedalīties 2022. gada 6. novembra pašvaldību vēlēšanās; mudina atjaunot likumīgās pārvaldes El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra un El Almendro jurisdikcijās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stingri mudina Nikaragvu atcelt kopš 2018. gada pieņemtos tiesību aktus, kas nepamatoti ierobežo pilsonisko un demokrātisko telpu; atkārtoti aicina ES turpināt atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizstāvjus un politieslodzīto radiniekus gan Nikaragvā, gan trimdā, to skaitā priesterus Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández un Dani García; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver pilsoniskās sabiedrības, cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu un Romas katoļu baznīcas locekļu būtisko lomu Nikaragvā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Nikaragvas režīma amatpersonas steidzami atļaut starptautiskajām organizācijām, tostarp Amerikas Cilvēktiesību komisijai un ANO Augstās cilvēktiesību komisāres birojam, atgriezties valstī, lai uzraudzītu cilvēktiesību situāciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Nikaragvas režīma amatpersonas īstenot ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju Nr. 49/3, ar ko uz vienu gadu izveido cilvēktiesību ekspertu grupu, lai pārraudzītu ticamas, objektīvas un izsmeļošas izmeklēšanas, saglabātu pierādījumus un nodrošinātu pārskatatbildību par nopietniem pārkāpumiem, kas notikuši kopš 2018. gada; aicina Nikaragvas iestādes nodrošināt, ka netiek saglabāta nesodāmība attiecībā uz smagajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem, kas notikuši, nodrošinot cietušajiem tiesu iestāžu pieejamību un pilnīgu atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Nikaragvu sākt iekļaujošu nacionālo dialogu, lai nodrošinātu mierīgu un demokrātisku risinājumu politiskajai, sociālajai un cilvēktiesību krīzei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa ES, izmantojot savu ārējo darbību un dialogu, arī turpmāk par prioritāti noteikt demokrātijas, tiesiskuma, vienlīdzības un mediju brīvības veicināšanu un sadarboties ar starptautisko sabiedrību, lai Nikaragvā aizstāvētu dialogu, demokrātiju un cilvēktiesības; aicina ES delegāciju Nikaragvā cieši uzraudzīt notikumu attīstību valstī, tostarp uzraudzīt tiesas procesu un opozīcijas līderu un valdības kritiķu apmeklēšanu ieslodzījuma vietās vai mājas arestā; aicina Komisiju panākt, ka ar palīdzību sadarbības kontekstā tā vairo savu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, proti, cilvēktiesību aizstāvjiem, un ka ar šādu palīdzību nekādi netiek veicināta represīvā politika, ko pašreiz īsteno Nikaragvas iestādes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka, ņemot vērā asociācijas nolīgumu starp ES un Centrālameriku, Nikaragvai ir jāievēro un jānostiprina tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību principi, jo īpaši attiecībā uz I sadaļā izklāstītajiem noteikumiem; atkārtoti prasa, lai, ņemot vērā pašreizējos apstākļus, tiktu iedarbināta asociācijas nolīguma demokrātijas klauzula; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina, ka Nikaragvas tiesneši un prokurori ir steidzami iekļauti to personu sarakstā, kurām ES piemēro sankcijas, un paplašināt to personu un vienību sarakstu, kurām piemēro sankcijas, iekļaujot Daniel Ortega un viņa iekšējo loku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina ES dalībvalstis un ANO Drošības padomi saskaņā ar Romas statūtu 13. un 14. pantu ar Starptautiskās Krimināltiesas starpniecību sākt oficiālu izmeklēšanu par situāciju Nikaragvā un par Daniel Ortega izdarītajiem noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti aicina nekavējoties izdot Itālijai Alessio Casimirri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Priekšsēdētāju konferenci atļaut nosūtīt faktu konstatēšanas misiju, lai uzraudzītu situāciju Nikaragvā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Centrālamerikas parlamentam, Limas grupai un Nikaragvas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV C 251, 30.6.2022., 134. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0238.

(3)  OV L 262, 15.10.2019., 58. lpp.

(4)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā 2020. un 2021. gadā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2020. un 2021. gadā (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. pantu, kurā noteikts, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. pantu, kurā noteikts, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 2. panta 1. punktu, 20. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 2. panta 1. punktu, 20. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1534 par aizsardzības, drošības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu žurnālistiem un citiem mediju profesionāļiem Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1534 par aizsardzības, drošības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu žurnālistiem un citiem mediju profesionāļiem Eiropas Savienībā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Iekļaujošāka un aizsargājošāka Eiropa: ES noziegumu jomu saraksta paplašināšana, tajā iekļaujot naida runu un naida noziegumu” (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Iekļaujošāka un aizsargājošāka Eiropa: ES noziegumu jomu saraksta paplašināšana, tajā iekļaujot naida runu un naida noziegumu” (COM(2021)0777),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)” (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)” (COM(2020)0258),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūciju par LGBTIK tiesībām ES (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūciju par LGBTIK tiesībām ES (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 18. decembra rezolūciju “Publiska diskriminācija un naida runa, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp no LGBTI brīvas zonas” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 18. decembra rezolūciju “Publiska diskriminācija un naida runa, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp no LGBTI brīvas zonas” (7),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas Frontex kontroles darba grupas ieteikumus, kas izklāstīti komitejas 2021. gada 14. jūlija ziņojumā par faktu vākšanas izmeklēšanu attiecībā uz Frontex saistībā ar iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas Frontex kontroles darba grupas ieteikumus, kas izklāstīti komitejas 2021. gada 14. jūlija ziņojumā par faktu vākšanas izmeklēšanu attiecībā uz Frontex saistībā ar iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 14. oktobra atzinumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 14. oktobra atzinumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (8),

| — | ņemot vērā debates Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa Aktuālo lietu komitejā un tām sekojošo 2021. gada 17. maija ziņojumu “Vietējo pašvaldību loma attiecībā uz LGBTIK stāvokli un tiesībām Polijā” un 2021. gada 17. jūnija ziņojumu “LGBTIK aizsardzība, ņemot vērā pret LGBTIK vērstās naida runas un viņu diskriminācijas pieaugumu: vietējo un reģionālo iestāžu nozīme”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā debates Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa Aktuālo lietu komitejā un tām sekojošo 2021. gada 17. maija ziņojumu “Vietējo pašvaldību loma attiecībā uz LGBTIK stāvokli un tiesībām Polijā” un 2021. gada 17. jūnija ziņojumu “LGBTIK aizsardzība, ņemot vērā pret LGBTIK vērstās naida runas un viņu diskriminācijas pieaugumu: vietējo un reģionālo iestāžu nozīme”,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras ziņojumus, jo īpaši ziņojumus par pamattiesībām 2020. un 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras ziņojumus, jo īpaši ziņojumus par pamattiesībām 2020. un 2021. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 2. decembra paziņojumu “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES” (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 2. decembra paziņojumu “Stratēģija, lai stiprinātu Pamattiesību hartas piemērošanu ES” (COM(2020)0711),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 10. decembra ziņojumu “Pamattiesību aizsardzība digitālajā laikmetā — 2021. gada ziņojums par ES Pamattiesību hartas piemērošanu” (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 10. decembra ziņojumu “Pamattiesību aizsardzība digitālajā laikmetā — 2021. gada ziņojums par ES Pamattiesību hartas piemērošanu” (COM(2021)0819),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0224/2022),

| A. | tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; tā kā ES iestādēm un katrai dalībvalstij visās savās rīcībpolitikās ir jāievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības; tā kā Komisija kopā ar Parlamentu un Padomi saskaņā ar Līgumiem ir atbildīga par to, lai tiktu garantēta tiesiskuma kā Savienības pamatvērtības ievērošana un tiktu nodrošināts, ka tiek ievēroti ES tiesību akti, vērtības un principi; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; tā kā ES iestādēm un katrai dalībvalstij visās savās rīcībpolitikās ir jāievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības; tā kā Komisija kopā ar Parlamentu un Padomi saskaņā ar Līgumiem ir atbildīga par to, lai tiktu garantēta tiesiskuma kā Savienības pamatvērtības ievērošana un tiktu nodrošināts, ka tiek ievēroti ES tiesību akti, vērtības un principi;

| B. | tā kā LESD 151. pantā ir minētas sociālās pamattiesības, piemēram, tās, kas ir reglamentētas Eiropas Sociālajā hartā; tā kā Savienība vēl joprojām nav pievienojusies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, neraugoties uz to, ka tas ir Savienības pienākums saskaņā ar LES 6. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

B.

tā kā LESD 151. pantā ir minētas sociālās pamattiesības, piemēram, tās, kas ir reglamentētas Eiropas Sociālajā hartā; tā kā Savienība vēl joprojām nav pievienojusies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, neraugoties uz to, ka tas ir Savienības pienākums saskaņā ar LES 6. panta 2. punktu;

| C. | tā kā 2020. un 2021. gadā Covid-19 pandēmijas apkarošanas nolūkā noteiktie ierobežojošie pasākumi liedza īstenot daudzas pamattiesības, piemēram, tiesības uz pārvietošanās un pulcēšanās brīvību, tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, tostarp personas datu aizsardzību, un tiesības uz izglītību, darbu un sociālo nodrošinājumu; tā kā pandēmija saasināja jau esošās problēmas un nevienlīdzību visās dzīves jomās, jo īpaši skarot neaizsargātās grupas, un izraisīja rasistisku incidentu skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2020. un 2021. gadā Covid-19 pandēmijas apkarošanas nolūkā noteiktie ierobežojošie pasākumi liedza īstenot daudzas pamattiesības, piemēram, tiesības uz pārvietošanās un pulcēšanās brīvību, tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, tostarp personas datu aizsardzību, un tiesības uz izglītību, darbu un sociālo nodrošinājumu; tā kā pandēmija saasināja jau esošās problēmas un nevienlīdzību visās dzīves jomās, jo īpaši skarot neaizsargātās grupas, un izraisīja rasistisku incidentu skaita pieaugumu;

| D. | tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas noteiktas LES 2. pantā un 3. panta 3. punktā, LESD 8., 10., 19. un 157. pantā un Hartas 21. un 23. pantā; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas noteiktas LES 2. pantā un 3. panta 3. punktā, LESD 8., 10., 19. un 157. pantā un Hartas 21. un 23. pantā;

| E. | tā kā jēdziens “romu izcelsmes cilvēki” ietver visus cilvēkus un bērnus ar dažādu izcelsmi — romus, kalus, manušus, lovarus, risendus, bojašus, domarus, kaldarus un sintus; tā kā jaunais jēdziens “romu izcelsmes cilvēki” ļauj labāk aptvert arī personu grupas, kuras tiek stigmatizētas kā čigāni, bet kurām nav attiecīgas etniskās izcelsmes, piemēram, ēģiptiešus, aškalus vai klejotājus; tā kā romu kopienas joprojām ir viena no neaizsargātākajām un apspiestākajām iedzīvotāju grupām ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā jēdziens “romu izcelsmes cilvēki” ietver visus cilvēkus un bērnus ar dažādu izcelsmi — romus, kalus, manušus, lovarus, risendus, bojašus, domarus, kaldarus un sintus; tā kā jaunais jēdziens “romu izcelsmes cilvēki” ļauj labāk aptvert arī personu grupas, kuras tiek stigmatizētas kā čigāni, bet kurām nav attiecīgas etniskās izcelsmes, piemēram, ēģiptiešus, aškalus vai klejotājus; tā kā romu kopienas joprojām ir viena no neaizsargātākajām un apspiestākajām iedzīvotāju grupām ES;

| F. | tā kā sabiedrības veselības krīze bieži tika izmantota kā iegansts, lai uzbruktu minoritātēm, tostarp migrantiem, migrācijas izcelsmes cilvēkiem un romu izcelsmes cilvēkiem, kuri jau tāpat bija pakļauti rasu un etniskajai diskriminācijai, naida runai un naida noziegumiem; tā kā romu izcelsmes sievietes un bērni, kas bieži vien ir pakļauti multiplas vai intersekcionālas diskriminācijas veidiem, ir vienas no visapdraudētākajām grupām un personām dalībvalstīs, pievienošanās sarunu valstīs un kandidātvalstīs, jo saskaras ar vēl lielākiem šķēršļiem nekā romu izcelsmes vīrieši un bieži dzīvo (nereti — neoficiāli) nabadzīgās vietās laukos vai pilsētās ar ierobežotu piekļuvi izglītības, darba un veselības aprūpes pakalpojumiem, bez piekļuves sanitārijai vai tīram ūdenim un ar īsāku paredzamo mūža ilgumu — situācijā, kuru vēl vairāk ir saasinājusi Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

F.

tā kā sabiedrības veselības krīze bieži tika izmantota kā iegansts, lai uzbruktu minoritātēm, tostarp migrantiem, migrācijas izcelsmes cilvēkiem un romu izcelsmes cilvēkiem, kuri jau tāpat bija pakļauti rasu un etniskajai diskriminācijai, naida runai un naida noziegumiem; tā kā romu izcelsmes sievietes un bērni, kas bieži vien ir pakļauti multiplas vai intersekcionālas diskriminācijas veidiem, ir vienas no visapdraudētākajām grupām un personām dalībvalstīs, pievienošanās sarunu valstīs un kandidātvalstīs, jo saskaras ar vēl lielākiem šķēršļiem nekā romu izcelsmes vīrieši un bieži dzīvo (nereti — neoficiāli) nabadzīgās vietās laukos vai pilsētās ar ierobežotu piekļuvi izglītības, darba un veselības aprūpes pakalpojumiem, bez piekļuves sanitārijai vai tīram ūdenim un ar īsāku paredzamo mūža ilgumu — situācijā, kuru vēl vairāk ir saasinājusi Covid-19 pandēmija;

| G. | tā kā 2022. gada 20. maijā Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma ieteikumu par naida runas apkarošanu, kurš sniedz nesaistošus norādījumus par to, kā cīnīties pret šo parādību; tā kā jaunizveidotajai Ekspertu komitejai naida noziegumu apkarošanas jautājumos ir uzdots līdz 2023. gada beigām sagatavot Ministru komitejas ieteikuma projektu par naida noziegumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2022. gada 20. maijā Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma ieteikumu par naida runas apkarošanu, kurš sniedz nesaistošus norādījumus par to, kā cīnīties pret šo parādību; tā kā jaunizveidotajai Ekspertu komitejai naida noziegumu apkarošanas jautājumos ir uzdots līdz 2023. gada beigām sagatavot Ministru komitejas ieteikuma projektu par naida noziegumiem;

| H. | tā kā apzināta vēršanās pret noteiktu minoritāšu grupu tiesībām dažās dalībvalstīs ir radījusi un nostiprinājusi līdzīgas tendences arī citur, par ko liecina sieviešu un LGBTIK personu tiesību neievērošana; tā kā tās ir apzinātas stratēģijas, kuru mērķis ir vājināt LES 2. pantā noteikto ES pamattiesību aizsardzību; tā kā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress pieņēma rezolūciju, kurā ir formulēts atgādinājums par vietējo iestāžu atbildību LGBTIK tiesību aizsardzības jomā un aicinājums tām iecelt “vietējo ekspertu līdztiesības un dažādības jautājumos”; tā kā Reģionu komiteja ir sniegusi daudzus ierosinājumus par vietējo un reģionālo iestāžu aktīvo lomu LGBTIK personu diskriminācijas novēršanā un aizsardzībā pret to; |
| --- | --- |

H.

tā kā apzināta vēršanās pret noteiktu minoritāšu grupu tiesībām dažās dalībvalstīs ir radījusi un nostiprinājusi līdzīgas tendences arī citur, par ko liecina sieviešu un LGBTIK personu tiesību neievērošana; tā kā tās ir apzinātas stratēģijas, kuru mērķis ir vājināt LES 2. pantā noteikto ES pamattiesību aizsardzību; tā kā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress pieņēma rezolūciju, kurā ir formulēts atgādinājums par vietējo iestāžu atbildību LGBTIK tiesību aizsardzības jomā un aicinājums tām iecelt “vietējo ekspertu līdztiesības un dažādības jautājumos”; tā kā Reģionu komiteja ir sniegusi daudzus ierosinājumus par vietējo un reģionālo iestāžu aktīvo lomu LGBTIK personu diskriminācijas novēršanā un aizsardzībā pret to;

| I. | tā kā Covid-19 ierobežošanai noteiktās mājsēdes laikā LGBTIK personas, jo īpaši jaunieši, lielākā mērā nekā parasti bija pakļauti vardarbībai ģimenē un ar dzimumu saistītai vardarbībai, jo tika diskriminēti sava LGBTIK statusa dēļ; tā kā LGBTIK personas ir neaizsargātākas pret bezpajumtniecību — šo situāciju vēl vairāk ir saasinājusi Covid-19 ierobežošanai noteiktā mājsēde; |
| --- | --- |

I.

tā kā Covid-19 ierobežošanai noteiktās mājsēdes laikā LGBTIK personas, jo īpaši jaunieši, lielākā mērā nekā parasti bija pakļauti vardarbībai ģimenē un ar dzimumu saistītai vardarbībai, jo tika diskriminēti sava LGBTIK statusa dēļ; tā kā LGBTIK personas ir neaizsargātākas pret bezpajumtniecību — šo situāciju vēl vairāk ir saasinājusi Covid-19 ierobežošanai noteiktā mājsēde;

| J. | tā kā mediju brīvība ir viens no funkcionējošas demokrātijas un tiesiskuma balstiem un garantijām; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība, kā arī žurnālistu drošība ir izšķirīgi svarīgi vārda un informācijas brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; tā kā publiskajām iestādēm būtu jāpieņem tiesisks un normatīvs regulējums, kas veicinātu brīvu, neatkarīgu un plurālistisku mediju attīstību; tā kā dažās dalībvalstīs aizvien pieaug ievērojamu politiķu un publisku personu, tostarp valdības locekļu, pret žurnālistiem vērsta aizskaroša izturēšanās un draudi tiešsaistē un pret viņiem uzsāktas tiesvedības, īpaši skarot pētnieciskos žurnālistus; tā kā ir saņemti ziņojumi par visās dalībvalstīs konstatētiem gadījumiem, kad notikusi politiska iejaukšanās mediju darbā; tā kā žurnālisti joprojām saskaras ar šķēršļiem, kas kavē piekļuvi publiskai informācijai un dokumentiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā mediju brīvība ir viens no funkcionējošas demokrātijas un tiesiskuma balstiem un garantijām; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība, kā arī žurnālistu drošība ir izšķirīgi svarīgi vārda un informācijas brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; tā kā publiskajām iestādēm būtu jāpieņem tiesisks un normatīvs regulējums, kas veicinātu brīvu, neatkarīgu un plurālistisku mediju attīstību; tā kā dažās dalībvalstīs aizvien pieaug ievērojamu politiķu un publisku personu, tostarp valdības locekļu, pret žurnālistiem vērsta aizskaroša izturēšanās un draudi tiešsaistē un pret viņiem uzsāktas tiesvedības, īpaši skarot pētnieciskos žurnālistus; tā kā ir saņemti ziņojumi par visās dalībvalstīs konstatētiem gadījumiem, kad notikusi politiska iejaukšanās mediju darbā; tā kā žurnālisti joprojām saskaras ar šķēršļiem, kas kavē piekļuvi publiskai informācijai un dokumentiem;

| K. | tā kā kriminālatbildības noteikšana žurnālistiem par viņu darbu ir īpaši nopietna problēma; tā kā žurnālistus nedrīkstētu ieslodzīt un viņiem nedrīkstētu draudēt cietumsods par neslavas celšanu; tā kā dalībvalstīm nevajadzētu piemērot kriminālsodu par mediju izdarītiem pārkāpumiem, izņemot gadījumus, kad ir nopietni aizskartas citas pamattiesības, un būtu jānodrošina, ka šo sodu žurnālistiem nepiemēro diskriminējošā vai patvaļīgā veidā; |
| --- | --- |

K.

tā kā kriminālatbildības noteikšana žurnālistiem par viņu darbu ir īpaši nopietna problēma; tā kā žurnālistus nedrīkstētu ieslodzīt un viņiem nedrīkstētu draudēt cietumsods par neslavas celšanu; tā kā dalībvalstīm nevajadzētu piemērot kriminālsodu par mediju izdarītiem pārkāpumiem, izņemot gadījumus, kad ir nopietni aizskartas citas pamattiesības, un būtu jānodrošina, ka šo sodu žurnālistiem nepiemēro diskriminējošā vai patvaļīgā veidā;

| L. | tā kā konstatētie fakti, ka vairākas valstis, tostarp ES dalībvalstis, ir izmantojušas Pegasus novērošanas spiegprogrammatūru pret žurnālistiem, politiķiem un citiem dalībniekiem, ir ārkārtīgi satraucoši un šķietami apliecina, ka pastāv risks, ka novērošanas tehnoloģiju ļaunprātīga izmantošana var apdraudēt cilvēktiesības un demokrātiju; |
| --- | --- |

L.

tā kā konstatētie fakti, ka vairākas valstis, tostarp ES dalībvalstis, ir izmantojušas Pegasus novērošanas spiegprogrammatūru pret žurnālistiem, politiķiem un citiem dalībniekiem, ir ārkārtīgi satraucoši un šķietami apliecina, ka pastāv risks, ka novērošanas tehnoloģiju ļaunprātīga izmantošana var apdraudēt cilvēktiesības un demokrātiju;

| M. | tā kā trauksmes celšana ir būtisks vārda brīvības aspekts un tai ir būtiska nozīme pārkāpumu atklāšanā un ziņošanā par tiem, kā arī demokrātiskas pārskatatbildības un pārredzamības stiprināšanā; tā kā trauksmes celšana ir galvenais informācijas avots cīņā pret organizēto noziedzību un korupcijas gadījumu izmeklēšanā, identificēšanā un publicēšanā publiskajā un privātajā sektorā; tā kā trauksmes cēlēju pienācīga aizsardzība ES, valstu un starptautiskā līmenī, kā arī trauksmes cēlēju svarīgās lomas atzīšana sabiedrībā ir priekšnosacījumi, lai nodrošinātu šādas lomas efektivitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā trauksmes celšana ir būtisks vārda brīvības aspekts un tai ir būtiska nozīme pārkāpumu atklāšanā un ziņošanā par tiem, kā arī demokrātiskas pārskatatbildības un pārredzamības stiprināšanā; tā kā trauksmes celšana ir galvenais informācijas avots cīņā pret organizēto noziedzību un korupcijas gadījumu izmeklēšanā, identificēšanā un publicēšanā publiskajā un privātajā sektorā; tā kā trauksmes cēlēju pienācīga aizsardzība ES, valstu un starptautiskā līmenī, kā arī trauksmes cēlēju svarīgās lomas atzīšana sabiedrībā ir priekšnosacījumi, lai nodrošinātu šādas lomas efektivitāti;

| N. | tā kā dažas dalībvalstis vēl nav ieviesušas visas Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (9) prasības, jo īpaši tās, kas attiecas uz valstu mediju tirgus regulatoru neatkarību; |
| --- | --- |

N.

tā kā dažas dalībvalstis vēl nav ieviesušas visas Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (9) prasības, jo īpaši tās, kas attiecas uz valstu mediju tirgus regulatoru neatkarību;

| O. | tā kā 2021. gada 24. jūnijā Parlaments pieņēma visaptverošu rezolūciju par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām uz to, kurā izklāstīja savu redzējumu par šo jomu dalībvalstīs; tā kā rezolūcijā ir atzīti trūkumi, atzinīgi novērtēts panāktais progress un izteikti daudzi priekšlikumi, lai ikvienam nodrošinātu piekļuvi higiēnas precēm, vispusīgu seksuālo izglītību, mūsdienīgu kontracepciju kā dzimumu līdztiesības stratēģiju, drošu un likumīgu reproduktīvo aprūpi, piekļuvi neauglības ārstēšanai un ar maternitāti, grūtniecību un dzemdībām saistītu aprūpi; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2021. gada 24. jūnijā Parlaments pieņēma visaptverošu rezolūciju par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām uz to, kurā izklāstīja savu redzējumu par šo jomu dalībvalstīs; tā kā rezolūcijā ir atzīti trūkumi, atzinīgi novērtēts panāktais progress un izteikti daudzi priekšlikumi, lai ikvienam nodrošinātu piekļuvi higiēnas precēm, vispusīgu seksuālo izglītību, mūsdienīgu kontracepciju kā dzimumu līdztiesības stratēģiju, drošu un likumīgu reproduktīvo aprūpi, piekļuvi neauglības ārstēšanai un ar maternitāti, grūtniecību un dzemdībām saistītu aprūpi;

| P. | tā kā ES Pamattiesību aģentūras aptauja par vardarbību pret sievietēm liecina, ka tikai 14 % gadījumu cietušās personas ziņo policijai par visnopietnākajiem partnera vardarbības gadījumiem un ka divas trešdaļas cietušo sieviešu sistemātiski neziņo iestādēm par vardarbību vai nu baiļu, vai arī informācijas par cietušo tiesībām trūkuma dēļ, vai arī tādēļ, ka pastāv vispārējs uzskats, ka intīmā partnera vardarbība ir privāts jautājums, ko nevajadzētu publiskot; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES Pamattiesību aģentūras aptauja par vardarbību pret sievietēm liecina, ka tikai 14 % gadījumu cietušās personas ziņo policijai par visnopietnākajiem partnera vardarbības gadījumiem un ka divas trešdaļas cietušo sieviešu sistemātiski neziņo iestādēm par vardarbību vai nu baiļu, vai arī informācijas par cietušo tiesībām trūkuma dēļ, vai arī tādēļ, ka pastāv vispārējs uzskats, ka intīmā partnera vardarbība ir privāts jautājums, ko nevajadzētu publiskot;

| Q. | tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība ir nopietns pamata cilvēktiesību pārkāpums un ir galvenais šķērslis dzimumu līdztiesības panākšanai sabiedrībā; tā kā sievietes un meitenes joprojām pārāk lielā mērā saskaras ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp seksuālu vardarbību, uzmākšanos un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kā arī ar vardarbību ģimenē un intīmā partnera vardarbību; tā kā šos vardarbības aktus var īstenot gan publiski, gan privāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība ir nopietns pamata cilvēktiesību pārkāpums un ir galvenais šķērslis dzimumu līdztiesības panākšanai sabiedrībā; tā kā sievietes un meitenes joprojām pārāk lielā mērā saskaras ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp seksuālu vardarbību, uzmākšanos un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kā arī ar vardarbību ģimenē un intīmā partnera vardarbību; tā kā šos vardarbības aktus var īstenot gan publiski, gan privāti;

| R. | tā kā pieaug ar dzimumu saistītas kibervardarbības izplatība, proti, tiek ziņots, ka Eiropas Savienībā viena no piecām sievietēm vecumā no 18 līdz 29 gadiem ir cietusi no seksuālas uzmākšanās tiešsaistē; tā kā digitālajā publiskajā telpā ir jānodrošina droša vide ikvienam, tostarp sievietēm un meitenēm; tā kā tiešsaistes vidē nedrīkst pastāvēt nesodāmība; tā kā divos patstāvīgos ziņojumos par tiesību aktiem Parlaments ir aicinājis Komisiju iesniegt priekšlikumus par ar dzimumu saistītas vardarbības un kibervardarbības apkarošanu un par ar dzimumu saistītas vardarbības noteikšanu par jaunu noziedzības jomu, iekļaujot to LESD 83. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

R.

tā kā pieaug ar dzimumu saistītas kibervardarbības izplatība, proti, tiek ziņots, ka Eiropas Savienībā viena no piecām sievietēm vecumā no 18 līdz 29 gadiem ir cietusi no seksuālas uzmākšanās tiešsaistē; tā kā digitālajā publiskajā telpā ir jānodrošina droša vide ikvienam, tostarp sievietēm un meitenēm; tā kā tiešsaistes vidē nedrīkst pastāvēt nesodāmība; tā kā divos patstāvīgos ziņojumos par tiesību aktiem Parlaments ir aicinājis Komisiju iesniegt priekšlikumus par ar dzimumu saistītas vardarbības un kibervardarbības apkarošanu un par ar dzimumu saistītas vardarbības noteikšanu par jaunu noziedzības jomu, iekļaujot to LESD 83. panta 1. punktā;

| S. | tā kā daudzās dalībvalstīs mājsēde un sociālās distancēšanās pasākumi Covid-19 pandēmijas laikā tika saistīti ar intīmo partneru vardarbības, psiholoģiskās vardarbības, koercitīvas kontroles un kibervardarbības gadījumu skaita un intensitātes eksponenciālu pieaugumu, kā arī par 60 % ir pieaudzis ārkārtas izsaukumu skaits, kuros cietušie ziņojuši par vardarbību ģimenē; tā kā prasība palikt mājās un satraucošā ar dzimumu saistītas vardarbības “ēnu pandēmijas” palielināšanās ir apgrūtinājušas sieviešu un bērnu piekļuvi efektīvai aizsardzībai, atbalsta pakalpojumiem un tiesiskumam un ir atklājušas, ka atbalsta resursi un struktūras ir nepietiekami un ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem, neļaujot daudziem no viņiem saņemt pienācīgu un savlaicīgu aizsardzību; tā kā dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai sniegtu savlaicīgu un pieejamu palīdzību cietušajiem, tostarp izveidojot ārkārtas īsziņu sistēmas vai kontaktpunktus aptiekās un lielveikalos, kur vērsties pēc palīdzības; tā kā dažādu iemeslu dēļ, neraugoties uz šīs parādības izplatību, cietušās personas un viņu ģimenes locekļi, draugi, paziņas un kaimiņi ES nav ziņojuši par intīmā partnera vardarbību pret sievietēm, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā; tā kā pastāv ievērojams visaptverošu, salīdzināmu un pa dzimumiem sadalītu datu trūkums, kas apgrūtina krīzes ietekmes pilnīgu novērtēšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzās dalībvalstīs mājsēde un sociālās distancēšanās pasākumi Covid-19 pandēmijas laikā tika saistīti ar intīmo partneru vardarbības, psiholoģiskās vardarbības, koercitīvas kontroles un kibervardarbības gadījumu skaita un intensitātes eksponenciālu pieaugumu, kā arī par 60 % ir pieaudzis ārkārtas izsaukumu skaits, kuros cietušie ziņojuši par vardarbību ģimenē; tā kā prasība palikt mājās un satraucošā ar dzimumu saistītas vardarbības “ēnu pandēmijas” palielināšanās ir apgrūtinājušas sieviešu un bērnu piekļuvi efektīvai aizsardzībai, atbalsta pakalpojumiem un tiesiskumam un ir atklājušas, ka atbalsta resursi un struktūras ir nepietiekami un ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem, neļaujot daudziem no viņiem saņemt pienācīgu un savlaicīgu aizsardzību; tā kā dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai sniegtu savlaicīgu un pieejamu palīdzību cietušajiem, tostarp izveidojot ārkārtas īsziņu sistēmas vai kontaktpunktus aptiekās un lielveikalos, kur vērsties pēc palīdzības; tā kā dažādu iemeslu dēļ, neraugoties uz šīs parādības izplatību, cietušās personas un viņu ģimenes locekļi, draugi, paziņas un kaimiņi ES nav ziņojuši par intīmā partnera vardarbību pret sievietēm, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā; tā kā pastāv ievērojams visaptverošu, salīdzināmu un pa dzimumiem sadalītu datu trūkums, kas apgrūtina krīzes ietekmes pilnīgu novērtēšanu;

| T. | tā kā daudzās dalībvalstīs bērnu tiesības joprojām tiek pārkāptas, un tam par iemeslu ir vardarbība, ļaunprātīga izmantošana, ekspluatācija, nabadzība, sociālā atstumtība un diskriminācija reliģiskās pārliecības, invaliditātes, dzimuma, seksuālās identitātes, vecuma, etniskās izcelsmes, migrācijas vai uzturēšanās statusa dēļ; tā kā gandrīz 25 % bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, ES ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; tā kā nabadzības dēļ bērniem trūkst izglītības iespēju, bērnu aprūpes, veselības aprūpes, pienācīgas pārtikas un mājokļu, ģimenes atbalsta un pat aizsardzības pret vardarbību, un tam var būt ļoti paliekoša ietekme; tā kā ES Pamattiesību aģentūra ir norādījusi, ka cīņa pret bērnu nabadzību ir arī pamattiesību un juridisko saistību jautājums; tā kā bērnu tiesību veicināšana ir skaidrs mērķis, kas iekļauts ES politikas virzienos un Hartā, kas paredz, ka jebkādos ES pasākumos primāri jāņem vērā bērna intereses; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzās dalībvalstīs bērnu tiesības joprojām tiek pārkāptas, un tam par iemeslu ir vardarbība, ļaunprātīga izmantošana, ekspluatācija, nabadzība, sociālā atstumtība un diskriminācija reliģiskās pārliecības, invaliditātes, dzimuma, seksuālās identitātes, vecuma, etniskās izcelsmes, migrācijas vai uzturēšanās statusa dēļ; tā kā gandrīz 25 % bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, ES ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; tā kā nabadzības dēļ bērniem trūkst izglītības iespēju, bērnu aprūpes, veselības aprūpes, pienācīgas pārtikas un mājokļu, ģimenes atbalsta un pat aizsardzības pret vardarbību, un tam var būt ļoti paliekoša ietekme; tā kā ES Pamattiesību aģentūra ir norādījusi, ka cīņa pret bērnu nabadzību ir arī pamattiesību un juridisko saistību jautājums; tā kā bērnu tiesību veicināšana ir skaidrs mērķis, kas iekļauts ES politikas virzienos un Hartā, kas paredz, ka jebkādos ES pasākumos primāri jāņem vērā bērna intereses;

| U. | tā kā Covid-19 pandēmija radīja nepieredzētu spriedzi bērniem un ģimenēm visā ES, jo īpaši tām, kuras jau tāpat atradās ekonomiski vai sociāli nelabvēlīgā situācijā; tā kā bērniem no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides bieži vien trūkst atbilstoša IT aprīkojuma, piekļuves internetam un atbilstošas darba telpas un apstākļu, kas vēl vairāk saasināja esošo nevienlīdzību mācību jomā pandēmijas laikā; tā kā Covid-19 pandēmija un pasākumi, kas tika veikti, reaģējot uz to, ir palielinājuši risku, ka bērni var tikt pakļauti vardarbībai, tostarp tehnoloģiju atvieglotai bērnu seksuālai izmantošanai un seksuālai vardarbībai; tā kā, neraugoties uz to, ka ir iesniegts mazāk bērnu patvēruma pieteikumu, vairākās dalībvalstīs bērnu uzņemšanas apstākļi joprojām ir neatbilstoši; |
| --- | --- |

U.

tā kā Covid-19 pandēmija radīja nepieredzētu spriedzi bērniem un ģimenēm visā ES, jo īpaši tām, kuras jau tāpat atradās ekonomiski vai sociāli nelabvēlīgā situācijā; tā kā bērniem no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides bieži vien trūkst atbilstoša IT aprīkojuma, piekļuves internetam un atbilstošas darba telpas un apstākļu, kas vēl vairāk saasināja esošo nevienlīdzību mācību jomā pandēmijas laikā; tā kā Covid-19 pandēmija un pasākumi, kas tika veikti, reaģējot uz to, ir palielinājuši risku, ka bērni var tikt pakļauti vardarbībai, tostarp tehnoloģiju atvieglotai bērnu seksuālai izmantošanai un seksuālai vardarbībai; tā kā, neraugoties uz to, ka ir iesniegts mazāk bērnu patvēruma pieteikumu, vairākās dalībvalstīs bērnu uzņemšanas apstākļi joprojām ir neatbilstoši;

| V. | tā kā saskaņā ar Hartas 47. pantu pamattiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību īstenošanai ir nepieciešama piekļuve neatkarīgai tiesai; tā kā tiesu iestāžu politiskā ietekmēšana vai kontrole un līdzīgi šķēršļi atsevišķu tiesnešu neatkarībai atkārtoti ir izraisījuši to, ka tiesu iestādes nespēj pildīt savu uzdevumu veikt neatkarīgas pārbaudes par valdības izpildvaras un likumdošanas struktūru patvaļīgu varas izmantošanu; tā kā efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir būtiska, lai nodrošinātu tiesiskumu un ES iedzīvotāju pamattiesību un pilsonisko brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar Hartas 47. pantu pamattiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību īstenošanai ir nepieciešama piekļuve neatkarīgai tiesai; tā kā tiesu iestāžu politiskā ietekmēšana vai kontrole un līdzīgi šķēršļi atsevišķu tiesnešu neatkarībai atkārtoti ir izraisījuši to, ka tiesu iestādes nespēj pildīt savu uzdevumu veikt neatkarīgas pārbaudes par valdības izpildvaras un likumdošanas struktūru patvaļīgu varas izmantošanu; tā kā efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir būtiska, lai nodrošinātu tiesiskumu un ES iedzīvotāju pamattiesību un pilsonisko brīvību aizsardzību;

| W. | tā kā Covid-19 pandēmija parādīja nespēju risināt pirmstiesas apcietinājumā esošo personu situāciju; tā kā, lai gan prakse, kas saistīta ar pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu Covid-19 pandēmijas laikā, dažādās dalībvalstīs bija atšķirīga, tomēr vairākās dalībvalstīs tiesas sēžu un izmeklēšanas kavēšanās dēļ pirmstiesas apcietinājuma laiks bija ilgāks; tā kā personas, kurām atņemta brīvība, bija neaizsargātākas pret Covid-19 uzliesmojumu nekā pārējie iedzīvotāji, jo ilgu laiku dzīvoja šaurās telpās; tā kā tiesu slēgšana un/vai tiesas sēžu un izmeklēšanas kavēšanās radīja neskaidrības un nenoteiktību aizdomās turētajiem, jo īpaši tiem, kas atradās apcietinājumā un kam nebija ne mazākās nojausmas par to, kad notiks viņu lietas izskatīšana un cik ilgi viņi vēl tiks turēti apcietinājumā; |
| --- | --- |

W.

tā kā Covid-19 pandēmija parādīja nespēju risināt pirmstiesas apcietinājumā esošo personu situāciju; tā kā, lai gan prakse, kas saistīta ar pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu Covid-19 pandēmijas laikā, dažādās dalībvalstīs bija atšķirīga, tomēr vairākās dalībvalstīs tiesas sēžu un izmeklēšanas kavēšanās dēļ pirmstiesas apcietinājuma laiks bija ilgāks; tā kā personas, kurām atņemta brīvība, bija neaizsargātākas pret Covid-19 uzliesmojumu nekā pārējie iedzīvotāji, jo ilgu laiku dzīvoja šaurās telpās; tā kā tiesu slēgšana un/vai tiesas sēžu un izmeklēšanas kavēšanās radīja neskaidrības un nenoteiktību aizdomās turētajiem, jo īpaši tiem, kas atradās apcietinājumā un kam nebija ne mazākās nojausmas par to, kad notiks viņu lietas izskatīšana un cik ilgi viņi vēl tiks turēti apcietinājumā;

| X. | tā kā starptautiskās tiesības paredz, ka personu nevar aizturēt tikai tādēļ, ka tā ir patvēruma meklētājs; tā kā tādēļ aizturēšana jāizmanto tikai kā galējais līdzeklis un tikai pamatotos nolūkos; tā kā de jure, kā arī de facto bezvalstniekiem juridiskā statusa vai dokumentācijas trūkums nozīmē, ka viņi var tikt aizturēti uz nenoteiktu laiku, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir nelikumīgi; |
| --- | --- |

X.

tā kā starptautiskās tiesības paredz, ka personu nevar aizturēt tikai tādēļ, ka tā ir patvēruma meklētājs; tā kā tādēļ aizturēšana jāizmanto tikai kā galējais līdzeklis un tikai pamatotos nolūkos; tā kā de jure, kā arī de facto bezvalstniekiem juridiskā statusa vai dokumentācijas trūkums nozīmē, ka viņi var tikt aizturēti uz nenoteiktu laiku, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir nelikumīgi;

| Y. | tā kā ES stratēģijai par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) ir jānodrošina tiesiskais pamats, lai varētu novērst tiesisko un sociālo nesodāmību, palielinot visu ES pilsoņu drošību un pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ES stratēģijai par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) ir jānodrošina tiesiskais pamats, lai varētu novērst tiesisko un sociālo nesodāmību, palielinot visu ES pilsoņu drošību un pamattiesību aizsardzību;

| Z. | tā kā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība ir būtiska klimatnoturīgai attīstībai un tā kā 2021.–2030. gads ir pasludināts par ANO Ekosistēmas atjaunošanas desmitgadi; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka svarīgu likumdošanas iniciatīvu pieņemšana par vides aizsardzību, ieskaitot pamata tiesību aktu par dabas atjaunošanu, ir jāatliek uz vairākiem mēnešiem; tā kā Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību pret riska faktoriem un ietekmi, kas saistīti ar vidi; tā kā vairākām ierosinātajām likumdošanas iniciatīvām būs pozitīva ietekme uz vides aizsardzības līmeni, kā noteikts Hartas 37. pantā, |
| --- | --- |

Z.

tā kā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība ir būtiska klimatnoturīgai attīstībai un tā kā 2021.–2030. gads ir pasludināts par ANO Ekosistēmas atjaunošanas desmitgadi; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka svarīgu likumdošanas iniciatīvu pieņemšana par vides aizsardzību, ieskaitot pamata tiesību aktu par dabas atjaunošanu, ir jāatliek uz vairākiem mēnešiem; tā kā Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību pret riska faktoriem un ietekmi, kas saistīti ar vidi; tā kā vairākām ierosinātajām likumdošanas iniciatīvām būs pozitīva ietekme uz vides aizsardzības līmeni, kā noteikts Hartas 37. pantā,

Tiesiskums un pamattiesības

| 1. | uzsver, ka tiesiskums ir demokrātijas stūrakmens, saglabā varas dalījumu, nodrošina pārskatatbildību, veicina uzticēšanos valsts iestādēm un garantē tādus principus kā likumība, juridiskā noteiktība, izpildvaras patvaļības aizliegums, tiesu neatkarība, objektivitāte un vienlīdzība likuma priekšā; uzsver, ka jo īpaši tiesiskumam un tiesu neatkarībai ir izšķiroša nozīme, lai iedzīvotāji varētu izmantot savas pamattiesības un brīvības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti uzsver, ka tiesiskums, mediju brīvība un plurālisms un korupcijas apkarošana ir mūsu sabiedrības pamatā un ir ES pamatvērtības, kas ietekmē visas pamattiesības; tomēr ar nožēlu norāda, ka šo principu pārkāpumi dažās dalībvalstīs turpinās un nopietni apdraud ES līdzekļu taisnīgu, likumīgu un objektīvu sadali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka tiesiskums ir cieši saistīts ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu, un uzsver, ka šo vērtību ievērošanas pasliktināšanās apdraud Savienības pīlārus, kas noteikti LES; atkārtoti aicina paplašināt Komisijas gada ziņojumu par tiesiskumu tvērumu, iekļaujot visas LES 2. pantā noteiktās vērtības, lai sniegtu visaptverošu pārskatu par situāciju visās dalībvalstīs; aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, tostarp tiesiskuma nosacījumu mehānismā paredzēto procedūru, lai novērstu šos tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību principu pārkāpumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda smagos tiesiskuma principu pārkāpumus dažās dalībvalstīs, kuri rada nopietnus draudus pamattiesībām un pamatbrīvībām; uzskata, ka dažos gadījumos šie pārkāpumi ir sistēmiski; uzsver saikni starp tiesiskuma standartu pasliktināšanos un pamattiesību pārkāpumiem, piemēram, tiesu iestāžu pārkāpumiem, uzbrukumiem žurnālistiem un brīvajiem medijiem, ieskaitot to, ka tiesībaizsardzības iestādes protestu laikā un pie ES robežām pielieto pārmērīgu spēku, garantiju un pienācīga procesa trūkumu attiecībā uz aizturētajiem, politisko dalībnieku īstenotu naida kurināšanu, iestāžu pilnvaru paplašināšanu nolūkā veikt masveida uzraudzību un pārtverto datu plašu vākšanu, kā arī ierobežojumiem, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām noteikti tādēļ, ka tās saņem ārvalstu finansējumu, vai arī pamatojoties uz to reliģisko piederību; nosoda dažu dalībvalstu valdību centienus vājināt varas dalīšanu un tiesu iestāžu neatkarību; jo īpaši pauž dziļas bažas par lēmumiem, ar kuriem tiek apšaubīta Eiropas tiesību aktu prioritāte, un aicina Komisiju izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai vērstos pret šiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka saskaņā ar LES 2. pantu ES ir savienība, kuras pamatā ir tiesiskums, un ka ES tiesību aktu izpilde ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji var pienācīgi izmantot savas pamattiesības; šajā saistībā pauž nožēlu par to, ka Komisija aizvien mazāk izmanto savu izpildes nodrošināšanas instrumentu kopumu, ierosinot aizvien mazāk pārkāpuma procedūru; tādēļ norāda, ka ES iedzīvotājiem arvien biežāk nākas vērsties tiesā, lai tie varētu izmantot savas pamattiesības; aicina Komisiju atbalstīt šāda veida tiesvedību, izveidojot īpašu fondu finansiāla atbalsta sniegšanai stratēģiski svarīgiem tiesas procesiem saistībā ar Hartā paredzētajām tiesībām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka, neraugoties uz daudzām rezolūcijām un ziņojumiem un vairākām pārkāpuma procedūrām un Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) lēmumiem 2020. un 2021. gadā, tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā turpina pasliktināties; pauž nožēlu par Komisijas nespēju pienācīgi reaģēt uz dažādajām Parlamenta paustajām bažām par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām vairākās dalībvalstīs; uzsver nepieciešamību visaptveroši uzraudzīt un nodrošināt atbilstību visām LES 2. pantā noteiktajām vērtībām; aicina Komisiju gada ziņojumā par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām iekļaut visaptverošu uzraudzību kā daļu no ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir būtiski, lai tiesas spriedumi tiktu izpildīti gan valstu, gan ES līmenī, un nosoda to, ka attiecīgās valsts iestādes neievēro EST un valstu tiesu spriedumus; uzsver, ka saskaņā ar Līgumiem EST spriedumi ir jāīsteno savlaicīgi un pēc iespējas ātrāk, jo īpaši tiesas spriedumi, kuru mērķis ir novērst diskrimināciju dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti norāda, ka korupcija ir nopietns drauds demokrātijai, tiesiskumam un vienlīdzīgai attieksmei pret visiem iedzīvotājiem; uzsver saikni starp korupciju un pamattiesību pārkāpumiem vairākās jomās, piemēram, tādās kā tiesu iestāžu neatkarība, mediju brīvība un žurnālistu un trauksmes cēlēju vārda brīvība, ieslodzījuma vietas, piekļuve sociālajām tiesībām un cilvēku tirdzniecība; aicina ES iestādes un dalībvalstis apņēmīgi cīnīties pret korupciju un izstrādāt efektīvus instrumentus korupcijas novēršanai, apkarošanai un sankciju piemērošanai korupcijas gadījumā un krāpšanas apkarošanai, kā arī regulāri uzraudzīt publiskā finansējuma izlietojumu; aicina Komisiju nekavējoties atsākt ikgadējo korupcijas apkarošanas uzraudzību un ziņojumu izstrādi, pievēršoties ES iestādēm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka bezdarbība un pieļāvīga pieeja oligarhiskām struktūrām, un sistēmiski tiesiskuma pārkāpumi vājina visu Eiropas Savienību un mazina tās iedzīvotāju uzticēšanos; uzsver, ka ir jānodrošina, lai nodokļu maksātāju nauda nekad nenonāktu to personu kabatās, kuras apdraud ES kopīgās vērtības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ārkārtas pasākumi, kuru rezultātā tika koncentrētas pilnvaras un ieviestas atkāpes no pamattiesību ievērošanas, ir palielinājuši korupcijas risku; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus nodrošināt, ka praksē efektīvi tiek piemēroti atbilstoši tiesību akti un institucionālās sistēmas, lai apkarotu korupciju, un ka valstu valdības rīkojas pārredzami un atbildīgi; šajā saistībā aicina dalībvalstis rūpīgi ievērot pamatnostādnes, ko 2020. gadā izdeva Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO), lai pandēmijas kontekstā novērstu korupcijas riskus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka strukturālās problēmas dažās dalībvalstīs attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību un prokuratūras autonomiju apdraud pilsoņu piekļuvi tiesu sistēmai un negatīvi ietekmē viņu tiesības un brīvības; atgādina, ka tiesiskuma trūkumi vienā dalībvalstī ietekmē Savienību kopumā un visu ES iedzīvotāju tiesības; aicina dalībvalstis un ES iestādes aizsargāt tiesnešus un prokurorus pret politiskiem uzbrukumiem un jebkādiem mēģinājumiem izdarīt uz viņiem spiedienu, tādējādi apdraudot viņu darbu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka saskaņā ar Hartas 47. pantu pamattiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību īstenošanai ir nepieciešama piekļuve neatkarīgai tiesai; norāda uz aizvien lielākiem izaicinājumiem, ko rada valstu konstitucionālās tiesas un daži politiķi; uzstāj, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāievēro ES un starptautiskās tiesības, kā arī EST un ECT spriedumi, tostarp tie, kas attiecas uz tiesu iestāžu neatkarību; nosoda to, ka vairākas dalībvalstis, tostarp Polija un Ungārija, nav ievērojušas daudzus ES tiesību aktus un Eiropas tiesu spriedumus; aicina dalībvalstis respektēt EST un ECT izšķirošo lomu un ievērot to nolēmumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti nosoda praksi saukt pie atbildības un vajāt tiesnešus, kuri kritizē Polijas valdību; aicina Polijas valdību pamatīgi reformēt tiesnešu disciplinārlietu sistēmu saskaņā ar EST nolēmumiem un atjaunot darbā visus tiesnešus, kurus no amatiem ir atbrīvojusi nelikumīgā Augstākās tiesas Disciplinārlietu palāta, tostarp tos tiesnešus, kuriem joprojām tiek liegts izskatīt lietas, lai gan viņi ir sekmīgi pārsūdzējuši savu atstādināšanu tiesā; aicina Polijas iestādes ievērot dažādos EST un ECT nolēmumus par nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla” un Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas sastāvu un organizāciju, lai nodrošinātu atbilstību tiesu varas neatkarības standartiem, kurus Polija ir apņēmusies ievērot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē pārkāpuma procedūras, ko Komisija 2021. gada jūlija pārkāpuma lietu paketes ietvaros ir ierosinājusi pret Ungāriju un Poliju saistībā ar LGBTIK personu cilvēktiesību ievērošanu un ES tiesību aktu pārkāpumiem — šī bija pirmā reize, kad Komisija īpaši ierosināja pārkāpuma procedūras, lai aizsargātu šādu personu tiesības; pieņem zināšanai Komisijas argumentēto atzinumu, kas sniegts Ungārijas valdībai par tiesību aktu, kas vērsts pret LGBTIK, un valdības atbildi un aicina Komisiju turpināt izskatīt šo pārkāpumu, vēršoties EST; pieņem zināšanai Budapeštas Augstās tiesas lēmumu, ar ko atceļ pienākumu Ungārijā drukāt atrunu bērnu grāmatās, un aicina Komisiju uzraudzīt lietas attīstību, lai izvērtētu nepieciešamos turpmākos pasākumus saistībā ar šo pārkāpumu; pauž bažas par to, ka attiecībā uz Polijas “no LGBT brīvajām zonām” netiek veikti nekādi turpmāki pasākumi, un par Polijas iestāžu nevēlēšanos patiesi sadarboties, un aicina Komisiju nosūtīt Polijas valdībai argumentētu atzinumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka 2021. gada oktobrī pēc neapmierinošu Komisijas atbilžu saņemšanas un mēģinājumiem novilcināt laiku Parlaments saskaņā ar LESD 265. pantu iesniedza EST prasību pret Komisiju par tās bezdarbību Tiesiskuma nosacījumu regulas (10) piemērošanā, kas tika pieprasīta divās rezolūcijās 2021. gadā; pauž nožēlu par to, ka līdz 2021. gada beigām Komisija vēl nebija atbildējusi uz Parlamenta aicinājumu piemērot regulas 6. panta 1. punktu un bija vienīgi nosūtījusi informācijas pieprasījumus Ungārijai un Polijai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti pauž savu nostāju par Tiesiskuma nosacījumu regulu, kas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī un ir pilnībā un tieši piemērojama Eiropas Savienībā un visās tās dalībvalstīs attiecībā uz visiem ES budžeta līdzekļiem, tostarp resursiem, kas kopš tā laika piešķirti, izmantojot NextGenerationEU pagaidu Atveseļošanas un noturības mehānismu, kura budžets 800 miljardi EUR; atgādina, ka Tiesiskuma nosacījumu regulā ir sniegta skaidra tiesiskuma definīcija, kas jāsaprot saistībā ar citām Savienības vērtībām, tostarp pamattiesībām un diskriminācijas aizliegumu; uzskata, ka valsts finansēta minoritāšu diskriminācija tieši ietekmē dalībvalstu lēmumus par to, kuriem projektiem piešķirt ES līdzekļus, un tādējādi tieši ietekmē Savienības finanšu interešu aizsardzību; aicina Komisiju nekavējoties uzsākt procedūru saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulas 6. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka vēl nav pienācīgi reaģēts uz Parlamenta iniciatīvu izveidot ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismu, ko reglamentētu Parlamenta, Komisijas un Padomes iestāžu nolīgums; aicina Komisiju un Padomi nekavējoties sākt sarunas ar Parlamentu par iestāžu nolīgumu saskaņā ar LESD 295. pantu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska loma LES 2. pantā un Hartā noteikto ES vērtību popularizēšanā un aizsardzībā; uzsver to svarīgo ieguldījumu tiesiskuma principu ievērošanā dalībvalstīs, dodot neaizsargātām un atstumtām personām iespēju paust savu viedokli un nodrošinot piekļuvi būtiskiem sociālajiem pakalpojumiem; atzīst, ka veselīga pilsoniskās sabiedrības telpa ir demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību priekšnoteikums; uzsver, ka tādēļ Savienībai būtu jāapņemas saglabāt un veicināt pilsoniskās sabiedrības telpu vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, tostarp šajā nolūkā pieņemot īpašu stratēģiju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē ātro efektīvas, neatkarīgas un pilnībā funkcionējošas Eiropas Prokuratūras izveidi, lai stiprinātu cīņu pret krāpšanu Eiropas Savienībā; uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt un stiprināt sadarbību starp ES iestādēm, dalībvalstīm, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka Covid-19 pandēmija, jo īpaši tās agrīnajos posmos, radīja nopietnus pārvietošanās brīvības un darba brīvības pārkāpumus un darba un dzīves apstākļu pasliktināšanos, tostarp sezonas un pārrobežu darba ņēmējiem visā Savienībā; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pandēmijas dēļ ieviestie pamattiesību ierobežojumi tiek atcelti, tiklīdz to ļauj situācija sabiedrības veselības jomā, un ka tiek pilnībā atjaunotas visas tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver atkāpšanos no tiesiskuma principiem daudzās dalībvalstīs dažādos laikposmos un dažādos varas līmeņos, sākot no izpildvaras līmeņa, kurā tiek izmantotas, piemēram, paātrinātas procedūras tiesību aktu pieņemšanai ārkārtas situācijās, un beidzot ar vietējo līmeni, kurā notiek, piemēram, plaši kārtības uzturēšanas dienestu pārkāpumi; atgādina, ka šāda rīcības brīvības izmantošana būtu jākontrolē, veicot tiesas vai citas neatkarīgas pārbaudes, un ka pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vajadzētu būt skaidriem un viegli pieejamiem, jo īpaši ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā, tostarp saistībā ar piekļuvi ombudam vai citiem bezstrīdus tiesvedības veidiem; aicina dalībvalstis izveidot mehānismus, lai novērstu rīcības brīvības ļaunprātīgu izmantošanu un sodītu par to, un sniegt atbilstīgu pamatojumu attiecībā uz pieņemtajiem lēmumiem, jo īpaši, ja tie skar personu tiesības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas par to, ka Covid-19 pandēmija un reaģēšana uz to ir līdz šim nepieredzētā veidā ietekmējusi tiesu darbību un spēju izmantot tiesības uz aizstāvību, būtiski ierobežojot advokātu iespējas apspriesties ar saviem klientiem; uzsver to, ka piekļuve policijas iecirkņiem un tiesām tika stingri ierobežota un daudzas tiesas sēdes tika atliktas vai noritēja tiešsaistē; uzsver, ka šie pasākumi nopietni ietekmēja apcietināto, apsūdzēto vai aizturēto personu spēju izmantot savas tiesības uz taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija nekādi neatbrīvo tiesībaizsardzības iestādes no pienākuma rūpīgi sabalansēt iesaistīto personu intereses un izmantot savas pilnvaras tā, lai tiktu ievēroti to pienākumi cilvēktiesību jomā; atgādina, ka gadījumos, kad saistībā ar kārtības uzturēšanu un spēka pielietošanu ir pieļauti cilvēktiesību pārkāpumi, dalībvalstīm ir jāveic ātra, rūpīga, efektīva un neatkarīga izmeklēšana un jānodrošina, ka visas atbildīgās personas tiek sauktas pie atbildības taisnīgā tiesas procesā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž bažas par Covid-19 izraisītās krīzes ietekmi uz aizturētajiem; uzsver, ka dažas dalībvalstis ir pieņēmušas pasākumus ieslodzīto skaita samazināšanai, taču bieži vien tikai uz laiku; uzsver, ka ES saskaras ar ilgstošu cietumu pārpildītības krīzi, ko galvenokārt izraisa pārmērīgi bieža pirmstiesas apcietinājuma piemērošana (11); pauž bažas par aizvien pieaugošajām garīgās veselības problēmām apcietināto vidū; atgādina, ka nevainīgu personu turēšana pirmstiesas apcietinājumā ir pieņemama tikai kā galējs ārkārtas pasākums, un aicina dalībvalstis ierobežot pirmstiesas apcietinājuma piemērošanu un apsvērt alternatīvas iespējas; uzsver, ka ir vajadzīgi ES standarti attiecībā uz pirmstiesas apcietināšanu, kuros būtu jānosaka minimālais soda mērs, kas jāpiemēro pirms pirmstiesas apcietinājuma, lai no tā tvēruma izslēgtu mazu likumpārkāpumu izdarītājus; uzskata, ka personas nedrīkst turēt apcietinājumā un likt tām gaidīt tiesas procesu ilgāk nekā noteikts tiesību aktos un ka lietas ir jāizskata saprātīgā termiņā; aicina Komisiju ierosināt obligātos standartus attiecībā uz ieslodzījuma un aizturēšanas apstākļiem ES; |
| --- | --- |

24.

Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi

| 25. | ar bažām uzsver, ka turpinās diskriminējoša prakse, pamatojoties uz tādiem aspektiem kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā vai sociālā izcelsme, ģenētiskas īpašības, valoda, reliģija vai ticība, politisks vai cits viedoklis, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, dzimšana, invaliditāte, vecums, seksuālā orientācija un dzimumidentitāte; aicina Komisiju veicināt tādas valsts politikas izstrādi, kuras mērķis ir novērst šādu diskrimināciju, un nodrošināt, ka Padomes Pamatlēmums 2008/913/TI par rasisma un ksenofobijas apkarošanu (12) tiek pienācīgi un pilnībā īstenots; uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina pārkāpuma procedūra pret dalībvalstīm, kuras to nav izdarījušas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras gada ziņojumiem par pamattiesībām daudzas dalībvalstis īsteno diskriminējošu institucionālo praksi, rīcībpolitikas un tiesību aktus; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt diskriminācijas novēršanu reglamentējošu tiesību aktu pilnīgu īstenošanu un izpildi, uzsākt pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, kuras netransponē vai pilnībā neīsteno šos ES tiesību aktus, un pastiprināt pasākumus nolūkā novērst institucionālo diskrimināciju, jo īpaši to, kas saistīta ar tiesībaizsardzības un tiesu sistēmas darbību un kas var nopietnāk skart neaizsargātu grupu pārstāvjus; atgādina, ka steidzami ir jāpaplašina aizsardzība pret diskrimināciju ārpus nodarbinātības jomas, izmantojot horizontālu un intersekcionālu pieeju; mudina Komisiju un Padomi nekavējoties novērst šķēršļus saistībā ar Direktīvu par vienlīdzīgu attieksmi, nepazeminot standartus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras 2021. gada ziņojumu par pamattiesībām dalībvalstīm būtu būtiski jāuzlabo to pasākumu un institucionālās kārtības efektivitāte, ko tās īsteno nolūkā pilnībā un pareizi piemērot Rasu vienlīdzības direktīvu (13), jo īpaši palielinot līdztiesības iestāžu neatkarību, nodrošinot, ka tās ir pienācīgi pilnvarotas un nodrošinātas ar resursiem, lai efektīvi pildītu uzdevumus, kas tām uzticēti ar ES tiesību aktiem par diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Komisiju pastiprināt centienus apkarot rasismu, tostarp ierosinot vērienīgus tiesību aktus; turklāt aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu turpmāku pasākumu veikšanu saistībā ar ES rasisma apkarošanas rīcības plānu 2020.–2025. gadam (14) un ieviest efektīvus uzraudzības un novērtēšanas mehānismus, lai novērtētu panākto progresu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iecēlusi cietušo tiesību koordinatoru, ir pieņēmusi pirmo cietušo tiesību stratēģiju un ir izveidojusi cietušo tiesību platformu; tomēr uzsver, ka vairākās dalībvalstīs joprojām pastāv problēmas saistībā ar tiesu iestāžu pieejamību, jo īpaši neaizsargātiem cietušajiem, un ar tiesu iestāžu neatkarību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina izveidot integrētas pieejas mehānismu sadarbībai un koordinācijai ES un valstu līdztiesības politikas jomā, nodrošinot, ka jebkāda diskriminācija, jo īpaši tās intersekcionālie veidi, tiek ņemta vērā rīcībpolitiku pārskatīšanas un pieņemšanas procesā, cita starpā regulāri un pārredzami veicot līdztiesības ietekmes novērtējumus, ievērojot skaidrus mērķus un termiņus, pamatojoties uz pierādījumiem un izmantojot snieguma rādītājus; aicina veidot ciešu sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, atbalsta organizācijām, kopienām un cilvēkiem, kuri saskaras ar diskrimināciju, vienlaikus nodrošinot pienācīgus resursus, lai varētu rīkoties un veikt uzraudzības pasākumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nosoda to, ka aizvien pieaug pret LGBTIK personām vērsto uzbrukumu skaits, un mudina dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai izbeigtu šos uzbrukumus un garantētu LGBTIK personu patiesu līdztiesību visās jomās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nosoda dažu ES dalībvalstu valdību pieeju tiesību aktu pieņemšanai, izmantojot paātrinātas procedūras bez sabiedriskās apspriešanas vai — atsevišķos gadījumos — pat veicot konstitūcijas grozījumus, kas ļauj leģitimizēt diskriminējošu politiku, kuru citādi tiesību aktos nevarētu iekļaut, piemēram, noteikumus, kas īpaši attiecas uz LGBTIK personām; norāda, ka apstiprinātie Ungārijas konstitūcijas grozījumi un pret LGBTIK vērstais likumprojekts, ko Ungārijas parlaments pieņēma 2021. gada jūnijā, ir spilgti piemēri tam, kā notiek tiesību uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminācijas principa neievērošana; atzinīgi vērtē to, ka 18 dalībvalstis publicēja kopīgu paziņojumu, kurā nosodīja pret LGBT vērstos grozījumus Ungārijas Bērnu aizsardzības likumā; atzinīgi vērtē to, ka 16 dalībvalstis atkārtoti pauda atbalstu cīņai pret LGBTIK personu diskrimināciju; uzsver, ka Eiropas projekta īstenošana neapšaubāmi ietver iecietības, pieņemšanas, nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes veicināšanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž bažas par ziņojumiem par pārmērīga spēka pielietošanu, policijas brutalitāti un ļaunprātīgu rīcību pret romu izcelsmes cilvēkiem visā ES saskaņā ar 2020. gadā publicētajiem ES Pamattiesību aģentūras konstatējumiem, kas arī atklāja, ka romu izcelsmes cilvēki saskaras ar plaši izplatītu nabadzību, neatbilstošiem dzīves apstākļiem, sliktu veselību, atstumtību no darba tirgus un aizskarošu izturēšanos; nosoda ilgstošo sociālo atstumtību un antičigānismu-, kura rezultātā romu izcelsmes cilvēkiem nesamērīgi bieži tiek noteikta kriminālatbildība, un aicina Komisiju ierosināt labākus tiesību aktus un īpašus politikas pasākumus, lai novērstu šādus gadījumus un nodrošinātu taisnīgumu cietušajiem, vienlaikus ES politikas centrā izvirzot cīņu pret antičigānismu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nožēlu par to, ka ievērojams skaits romu izcelsmes cilvēku ES joprojām dzīvo marginalizētās apmetnēs ārkārtīgi nedrošos un ļoti sliktos sociāli ekonomiskajos apstākļos, bieži vien bez piekļuves tīram dzeramajam ūdenim, elektrībai, drošiem un piemērotiem mājokļiem, izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei, kanalizācijas sistēmām un atkritumu savākšanas pakalpojumiem; atgādina, ka situācija romu apmetnēs nepārprotami ir uzskatāma par cilvēktiesību un pamattiesību pārkāpumu, kas rada nopietnas sekas, jo īpaši attiecībā uz romu bērniem; mudina dalībvalstis ievērot Padomes Ieteikumu par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (15), kā arī ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģisko satvaru 2020.–2030. gadam (16), un šajā nolūkā pilnībā izmantot pieejamo ES un valstu finansējumu; aicina Komisiju pastiprināt dalībvalstu panāktā progresa uzraudzību un attiecīgi veikt turpmākus pasākumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka minoritāšu grupām piederošo bērnu nošķiršana Eiropas skolās joprojām ir būtiska problēma; uzsver, ka šāda prakse bieži ir saistīta ar to, ka bērni nepamatoti tiek atzīti par personām ar intelektuālu invaliditāti, pamatojoties uz viņu sociālajiem vai personīgajiem apstākļiem; aicina dalībvalstis stiprināt savu integrācijas politiku, lai novērstu šādu diskriminējošu praksi neatkarīgi no tā, vai tā ir apzināta vai neapzināta, un izveidot uzraudzības mehānismus, lai vajadzības gadījumā pārskatītu un atceltu lēmumus par diagnozes noteikšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis nodrošināt sociālās un tiesiskās aizsardzības struktūru pienācīgu iesaistīšanos bērnu un sociālās aizbildniecības jautājumu risināšanā marginalizētās romu kopienās, lai nodrošinātu, ka bērni saņem viņu labklājībai un attīstībai nepieciešamo aizsardzību un aprūpi, vienlaikus ievērojot viņu intereses, un ieviest procedūras, kas pielāgotas marginalizēto romu kopienu dažādajām vajadzībām, lai šīs struktūras varētu pildīt savus pienākumus tādā pašā veidā kā attiecībā uz bērniem no pārējās sabiedrības; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka jaunajā ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskajā satvarā ir noteikti vērienīgi mērķi septiņās galvenajās jomās — nediskriminācija, iekļaušana, līdzdalība, izglītība, nodarbinātība, veselība un mājokļi —, un tā ir izmantojama kā stingrākas uzraudzības satvars ar virkni skaitļos izsakāmu un izmērāmu mērķu, lai sekotu līdzi progresam; mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu stratēģijas un panāktā progresa pārraudzību; turklāt mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiesībaizsardzībā, pretterorisma pasākumos un migrācijas kontrolē tiek ievērots rasu vai etniskās profilēšanas aizliegums, kā arī policijas vardarbības aizliegums, un nodrošināt pārskatatbildību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž bažas par to, ka pretterorisma politika varētu būt izraisījusi diskrimināciju un naidīgumu pret noteiktām grupām, tostarp citas ādas krāsas kopienām, musulmaņu kopienām un rasisma apkarošanas kustībām, aktīvistiem un organizācijām; pauž nožēlu, ka dažos gadījumos šīs rīcībpolitikas ietver politiskas, reliģiskas un cita veida retorikas deleģitimizēšanu, kriminālatbildības noteikšanu par to vai mēģinājumus noteikt kriminālatbildību, kas savukārt varētu radīt diskriminējošu tiesībaizsardzības praksi, piemēram, profilēšanu pēc rases un reliģijas, un plašākas sociālās sekas, piemēram, pašcenzūru un pilsoniskās sabiedrības iespēju samazināšanos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu organizēt sabiedrisko apspriešanu par Direktīvas 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (17), atjaunināšanu ES stratēģijas par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads-) ietvaros, lai efektīvi uzlabotu cietušajām personām, tostarp terorismā cietušajiem, sniegto palīdzību un aizsardzību un atzītu, cik svarīgi ir neaizskart viņu cieņu; aicina attiecīgās iestādes nodrošināt aizsardzības pasākumus, lai novērstu turpmāku viktimizāciju, ko izraisa cietušo pazemošana un uzbrukumi cietušo tēlam, ko veic ar uzbrucēju saistītas sociālās aprindas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkārtoti aicina visas ES iestādes un dalībvalstis efektīvi risināt tādas problēmas kā bērnu seksuāla izmantošana, bērnu pornogrāfija, nepavadītu migrantu bērnu aizsardzība, aprūpes iestādēs esošu bērnu ar invaliditāti situācija, no vardarbības ģimenē un izmantošanas darbavietā cietušu bērnu un pazudušu bērnu aizsardzība; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisija ir pieņēmusi vērienīgu personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju laikposmam no 2021. līdz 2030. gadam (18); atkārtoti apstiprina, cik būtiski ir īstenot ierosinātos pasākumus un turpināt attīstīt valstu pasākumus, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti netiek nostādītas nelabvēlīgākā situācijā vai diskriminētas nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļaušanas ziņā un ka tiek pilnībā garantētas viņu tiesības, kas paredzētas ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nopietnas bažas par nabadzības un sociālās atstumtības, kā arī naida runas un naida noziegumu skaita pieaugumu, jo īpaši saistībā ar Covid-19 pandēmiju; pauž bažas arī par īpašo un nepieredzēto spriedzi, ko pandēmija ir radījusi neaizsargātām personām, tostarp sievietēm, dažādu rasu cilvēkiem, migrantiem un personām ar invaliditāti; pauž nopietnas bažas par to, ka Covid-19 krīze arvien plašāk tika izmantota kā iegansts, lai uzbruktu neaizsargātām grupām, tostarp migrantiem, migrācijas izcelsmes cilvēkiem un romu izcelsmes cilvēkiem, kuri jau tāpat bija pakļauti rasu un etniskajai diskriminācijai, naida runai un naida noziegumiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas laikā atklājās nopietni trūkumi dalībvalstu veselības aprūpes, izglītības, nodarbinātības un sociālās aizsardzības sistēmu spējās un sagatavotībā; pauž stingru pārliecību, ka dalībvalstīm ir ievērojami jāuzlabo savas veselības aprūpes, sociālās labklājības un sociālās palīdzības sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās sniedz pilnīgu atbalstu ikvienam, jo īpaši neaizsargātākiem cilvēkiem, pat krīzes laikā, tādējādi pienācīgi aizsargājot visu personu veselības, ekonomiskās un sociālās tiesības; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu par to, ka Covid-19 pandēmija nesamērīgi lielā mērā ir skārusi marginalizētās romu kopienas, un tas ir saistīts ar to sliktajiem dzīves apstākļiem, ierobežoto piekļuvi ūdenim, elektrībai un sanitārijai un piekļuves trūkumu internetam un atbilstošam IT aprīkojumam, kā rezultātā romu izcelsmes bērni un jaunieši izglītības jomā vēl vairāk atpalika no pārējiem; pauž īpašas bažas par to, ka Covid-19 pandēmijas ietekme uz romu izcelsmes cilvēkiem ir palielinājusi nevienlīdzību un veicinājusi aizspriedumus, kā arī policijas vardarbības gadījumus; ar nožēlu atzīmē, ka pandēmijas laikā romu izcelsmes iedzīvotāji daudzkārt tika uzdoti par grēkāžiem; norāda, ka viņi tika pakļauti stigmatizācijai, diskriminācijai un naida runai, sasaistot vīrusu ar viņu etnisko piederību; pauž nožēlu par to, ka dažos medijos un sociālajos tīklos romu izcelsmes cilvēki bieži tika atzīti par sabiedrības veselību apdraudošiem un atbildīgiem par vīrusa izplatīšanos; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt politiku, lai risinātu nabadzības un sociālās atstumtības problēmu, ar ko saskaras romu kopienas, īpašu uzmanību pievēršot romu izcelsmes sieviešu un bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka mājokļi ir pamatvajadzība un ka piekļuve mājokļiem, jo īpaši palīdzībai mājokļu nodrošināšanā, ir viena no pamattiesībām, jo iedzīvotāji, kuriem nav mājokļa, nevar pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē vai izmantot visas savas pamattiesības; aicina dalībvalstis nekavējoties atzīt, ka tām ir saistošs pārskatītās Eiropas Sociālās hartas 31. pants par tiesībām uz mājokli; pauž īpašas bažas par to, ka mājokļu cenu milzīgā pieauguma dēļ jauniešiem tiek liegts iegūt mājokļus, jo īpaši atsevišķos pilsētu rajonos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzīst, ka nabadzība ir vēl viens diskriminācijas veids, kas noved pie pamattiesību pārkāpumiem, jo īpaši attiecībā uz tām grupām, kuru tiesības jau tā ir visvairāk skartas, piemēram, sievietēm, migrantiem, melnādainiem un citas ādas krāsas cilvēkiem un etniskajām minoritātēm, LGBTIK kopienai un bērniem; uzsver bērnu īpašo neaizsargātību pret nabadzību un nabadzības ietekmi uz viņiem un viņu fizisko un psiholoģisko attīstību; aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis izstrādāt politiku nabadzības mazināšanai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem; aicina dalībvalstis garantēt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, kvalitatīvai izglītībai un mājokļiem ikvienam un pārtraukt sabiedrisko pakalpojumu samazināšanu, kas ir izraisījusi augstāku nabadzības līmeni un pirmkārt nevienlīdzību; atgādina, ka ekonomiskās un sociālās tiesības ir pamattiesības; atkārtoti aicina Padomi un Komisiju, izstrādājot priekšlikumus ekonomikas politikas jomā, ņemt vērā pamattiesības; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai garantētu tiesības uz kvalitatīvu darbu, ko var saskaņot ar personīgo un ģimenes dzīvi un personīgo izaugsmi, jo tas ir labākais veids, kā izbeigt nabadzību; atzīst, ka darbaspēka ekspluatācijas un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā šīs tiesības tiek acīmredzami pārkāptas; aicina dalībvalstis pastiprināt darba inspekcijas un veikt pasākumus, lai izbeigtu ļaunprātīgu darbaspēka izmantošanu; aicina Komisiju izpētīt, kādi pasākumi ir nepieciešami, lai ES varētu pievienoties Eiropas Sociālajai hartai, un noteikt pievienošanās termiņus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz nestabilu darba apstākļu novēršanu aprūpes pakalpojumu jomā — šī situācija rada dramatiskas sekas vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem šie pakalpojumi ir vajadzīgi, lai varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un iekļauties sabiedrībā; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus apkarot visu veidu diskrimināciju pret vecāka gadagājuma cilvēkiem un garantēt viņu vajadzību un tiesību ievērošanu; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt iniciatīvas saistībā ar aktīvām vecumdienām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka tiešsaistes pakalpojumu pieejamība visā ES ir viens no pamatnosacījumiem pilnīgai sabiedrības integrācijai Eiropā; norāda, ka dažās ES daļās joprojām nav pieejami kvalitatīvi tiešsaistes pakalpojumi, visbiežāk lauku apvidos, kas varētu vēl vairāk palielināt nevienlīdzību eiropiešu vidū; mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt ES digitālo pārkārtošanos, kurā galvenā uzmanība būtu jāpievērš visu paaudžu vienlīdzīgai labklājībai un drošībai tiešsaistē; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, cik svarīgi ir sistemātiski vākt obligāti apkopojamus un detalizētus datus par līdztiesību un izstrādāt rādītājus, lai novērtētu progresu, ko ļāvušas panākt ES stratēģijas rasisma un diskriminācijas apkarošanai, un ziņotu par to; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus šajā sakarā; aicina Komisiju un dalībvalstis vākt pēc rases un etniskās piederības, kā arī citām neaizskaramām pazīmēm sadalītus datus par vienlīdzību, lai dokumentētu rasismu, un izstrādāt tādu valsts politiku, kas reāli un efektīvi spēj reaģēt uz skarto cilvēku vajadzībām, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības uz privātumu, personas datu aizsardzības principus un attiecīgos ES un valstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

50.

Strukturālais rasisms

| 51. | atzīst un nosoda strukturālā rasisma pastāvēšanu ES tādu stereotipu dēļ, kurus uztur retorika, kas diskriminē etniskās minoritātes visās viņu dzīves jomās; pauž dziļas bažas par rasisma un ksenofobijas individuālajām, strukturālajām un institucionālajām formām ES un pieaugošo diskrimināciju pret arābiem, melnādainajiem eiropiešiem, aziātu izcelsmes cilvēkiem, ebrejiem, musulmaņiem un romu izcelsmes cilvēkiem; mudina dalībvalstis izbeigt diskriminējošas institucionālās prakses, rīcībpolitikas un tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka kustība “Black Lives Matter” (“Melnādaino cilvēku dzīvībām ir vērtība”) mobilizēja sabiedrības visā pasaulē, lai vērstos pret rasismu un tiesībaizsardzības iestāžu īstenotu diskrimināciju; atgādina par 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (19), kurā atkārtoti apstiprināts, ka melnādaino cilvēku dzīvībām ir vērtība; atkārtoti pauž atbalstu plašajiem protestiem pret rasismu un diskrimināciju, kas Eiropas galvaspilsētās un pilsētās visā pasaulē notika pēc Džordža Floida nāves 2020. gadā; atbalsta protestētāju aicinājumu iestāties pret apspiešanu un strukturālo rasismu Eiropā; atzinīgi vērtē ES rasisma apkarošanas koordinatora iecelšanu amatā 2021. gada maijā, ES rasisma apkarošanas samita organizēšanu, pastāvīga foruma apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību par rasisma apkarošanas jautājumiem izveidi un Padomes 2022. gada 4. marta secinājumus par rasisma un antisemītisma apkarošanu; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā ES rasisma apkarošanas rīcības plānā 2020.–2025. gadam pirmo reizi ir atzinusi strukturālā rasisma pastāvēšanu un ir noteikusi konkrētus pasākumus rasisma un etniskās diskriminācijas apkarošanai ES; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina ES iestādes un dalībvalstis novērst strukturālā rasisma galvenos cēloņus; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai novērstu ilgstošo strukturālo nevienlīdzību tādās svarīgās jomās kā krimināltiesību sistēma, izglītība, mājokļi, nodarbinātība, veselības aprūpe, preces un pakalpojumi; uzsver, ka izglītībai un medijiem ir svarīga nozīme cīņā pret rasistiskiem naratīviem un aizspriedumu un stereotipu novēršanā; aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt apmācību rasisma novēršanā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina dalībvalstis līdz 2022. gada beigām pieņemt valsts rasisma apkarošanas rīcības plānus un par prioritāti noteikt pasākumus tiesu pieejamības trūkuma un ilgstošas sociālekonomiskās nevienlīdzības novēršanai tādās jomās kā mājokļi, veselības aprūpe, nodarbinātība un izglītība, jo minētie trūkumi jāatzīst par lielākajiem šķēršļiem pamattiesību pilnīgai izmantošanai un galvenajiem šķēršļiem iekļaušanai un vienlīdzībai; aicina Komisiju uzraudzīt un nodrošināt pienācīgu turpmāku pasākumu veikšanu saistībā ar šiem valstu rīcības plāniem un ES rīcības plānu; turklāt aicina Komisiju uzraudzīt un apkarot rasismu un diskrimināciju dalībvalstīs, cita starpā ierosinot pārkāpuma procedūras, lai veicinātu tiesību aktu efektīvu piemērošanu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda uz aizvien pieaugošo rasistisko un ksenofobisko noskaņojumu, ko pauž daži viedokļu līderi, politiķi un mediji un kas ir veicinājis naidīgas vides veidošanos attiecībā uz aizstāvjiem un organizācijām, kas cīnās pret rasismu; aicina dalībvalstis pilnībā transponēt un piemērot Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm; mudina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka rasistiska vai ksenofobiska rakstura motīvs tiek uzskatīts par vainu pastiprinošu apstākli vai ka tiesas šādu motīvu var ņemt vērā, nosakot soda mēru; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pauž nopietnas bažas par galēji labēju kustību, jo īpaši neofašistu un neonacistu grupu, pastāvēšanu un pastāvīgu paplašināšanos ES; aicina dalībvalstis nekavējoties veikt pasākumus, lai efektīvi aizliegtu šādas grupas; vienlaikus aicina padziļināti izpētīt šo grupu pamatus, dalībniekus un jo īpaši finansējumu, lai apzinātu iespējamu ārvalstu iejaukšanos; uzsver, ka vēstures mācību programmās vairāk laika ir jāatvēl objektīvas informācijas un faktu apgūšanai par dažādām rasu vai etniskajām ideoloģijām, piemēram, verdzību, koloniālismu vai fašismu, un to veidiem un izcelsmi, tostarp par zinātnes nepareizu izmantošanu to attaisnošanai, kā arī par to sekām un iespējamām paliekām mūsdienās, lai varētu cīnīties pret šo ideoloģiju atkārtotu atdzimšanu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina, ka īpaša uzmanība jāpievērš digitalizācijai un iespējamiem sociālajiem aizspriedumiem, ko var radīt jaunās tehnoloģijas; uzsver nepieciešamību novērst iespējamos mākslīgā intelekta radītos riskus nevis kā tehnoloģisku problēmu, bet gan kā sociālu problēmu, jo īpaši attiecībā uz dažādu rasu cilvēkiem; aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest pasākumus, lai novērstu iespēju, ka jaunās tehnoloģijas, tostarp mākslīgais intelekts, varētu vēl vairāk pastiprināt diskrimināciju, pastāvošo nelīdztiesību un nabadzību; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka mākslīgā intelekta sistēmās tiek ievēroti pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma un pārskatatbildības principi un ka tiek veiktas neatkarīgas revīzijas, lai novērstu iespēju, ka šīs sistēmas varētu vēl vairāk pastiprināt rasismu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis novērst dzimumu nelīdztiesību un dzimumu pārstāvības trūkumu IKT un zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātnes un matemātikas nozarē (STEM), jo īpaši jaunu tehnoloģiju, tostarp mākslīgā intelekta, izstrādē un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina dalībvalstis nodrošināt Rasu vienlīdzības direktīvas un Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas (20) pilnīgu īstenošanu, lai apkarotu ilgstošo rasismu pret cilvēkiem ar dažādu izcelsmi, etnisko piederību vai ādas krāsu; nosoda to, ka rasu, etniskās, lingvistiskās un reliģiskās minoritātes joprojām saskaras ar dziļi iesakņojušos strukturālo un institucionālo rasismu, diskrimināciju, naida noziegumiem un naida runu, tiesu pieejamības trūkumu un ilgstošu sociāli ekonomisko nevienlīdzību — lielākajiem šķēršļiem, kas tām liedz pilnībā izmantot savas pamattiesības, sociālo iekļaušanu un līdztiesību kā ES pilsoņiem visās dzīves jomās, tostarp mājokļu, izglītības, veselības aprūpes un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

58.

Ar dzimumu saistīta vardarbība, sieviešu tiesības un LGBTIK+ personu tiesības

| 59. | nosoda to, ka ar dzimumu saistīta vardarbība ir viens no visizplatītākajiem vardarbības veidiem ES, jo ES veiktie apsekojumi liecina, ka katra trešā sieviete Savienībā — kopumā 62 miljoni sieviešu — kādā savas dzīves posmā kopš 15 gadu vecuma ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības un ka vairāk nekā puse (55 %) sieviešu ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; norāda, ka ar dzimumu saistīta vardarbība ir diskriminācijas veids un pamattiesību pārkāpums, kas sakņojas dzimumu stereotipos, heteropatriarhālās struktūrās, varas asimetrijā un strukturālā un institucionālā nevienlīdzībā; uzsver, ka ir svarīgi visās politikas jomās un pasākumos ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai piemērot intersekcionālu un uz cietušajām personām vērstu pieeju; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka ir svarīgi apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību visās tās izpausmēs un veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesības; atzinīgi vērtē Komisijas 2022. gada 8. marta priekšlikumu direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu (21), kurā ierosināti pasākumi kriminālatbildības noteikšanai par konkrētiem vardarbības veidiem, tostarp kriminālatbildības noteikšanai par izvarošanu, pamatojoties uz piekrišanas trūkumu, un par konkrētiem kibervardarbības veidiem, kā arī pasākumi cietušo aizsardzībai un tiesu pieejamības uzlabošanai, cietušo atbalstam un profilaksei, un kurā iekļauti noteikumi par intersekcionalitāti; uzsver ar dzimumu saistītas vardarbības pārrobežu dimensiju un uzstāj, ka ar dzimumu saistīta vardarbība ir jāapkaro Eiropas līmenī; aicina Komisiju LESD 83. panta 1. punktā sniegtajā sevišķi smagu noziegumu sarakstā iekļaut ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina Padomi pabeigt Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) ratifikāciju; pauž nožēlu par to, ka Bulgārija, Čehija, Ungārija, Latvija, Lietuva un Slovākija vēl nav ratificējušas konvenciju, un atkārtoti aicina minētās valstis to izdarīt; norāda, ka Stambulas konvencija būtu jāuztver kā minimālais standarts, kas jāievēro, lai izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību; stingri nosoda dažu dalībvalstu, jo īpaši Polijas, centienus atcelt pasākumus, kas jau veikti, lai īstenotu Stambulas konvenciju un apkarotu vardarbību, un atteikties no konvencijas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nosoda pret dzimumu līdztiesību un pret feminismu vērstu kustību darbības, kas sistemātiski apdraud sieviešu un LGBTIK tiesības; mudina Komisiju nodrošināt, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ko atbalsta un finansē Savienība, neveicina dzimumu diskrimināciju; atzinīgi vērtē pirmo ES LGBTIK līdztiesības stratēģiju un nosoda arvien pieaugošo pret LGBTIK personām vērsto diskriminācijas, naida noziegumu un vardarbības gadījumu skaitu; prasa Komisijai nodrošināt pienācīgu stratēģijas īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nosoda to, ka dažās dalībvalstīs, jo īpaši Polijā, Slovākijā, Horvātijā un Lietuvā, ilgstoši un pastāvīgi tiek pārkāptas sieviešu tiesības, cita starpā apdraudot seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības uz to; atgādina, ka piespiešana reproduktīvās veselības jomā un drošas un likumīgas aborta veikšanas liegšana arī ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids; uzsver, ka ECT vairākkārt ir nospriedusi, ka stingrs abortus ierobežojošs tiesiskais regulējums un tiesību aktu neīstenošana ir uzskatāma par sieviešu un meiteņu cilvēktiesību un viņu ķermeņa neaizskaramības pārkāpumu; nosoda to, ka daudzās valstīs sievietēm nav pieejamas abortu veikšanas iespējas, un nosoda vismaz četru sieviešu nāvi Polijā, kas saistīta ar abortu aizlieguma noteikumu piemērošanu gandrīz visos gadījumos; mudina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, lai novērstu šādus cilvēktiesību un sieviešu tiesību pārkāpumus, un ieviest vajadzīgos mehānismus, lai novērstu to atkārtošanos nākotnē; aicina Komisiju atzīt abortu par vienu no pamattiesībām, novērst jebkādus šķēršļus tā pieejamībai un nodrošināt, ka tas tiek veikts valsts veselības aprūpes sistēmās, un gada ziņojumos par tiesiskumu vairāk uzsvērt seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības; |
| --- | --- |

63.

| 64. | stingri nosoda romu izcelsmes sieviešu diskrimināciju un segregāciju dzemdību aprūpes iestādēs; atzinīgi vērtē to, ka Čehija ir pieņēmusi tiesību aktu par kompensācijām piespiedu un nelikumīgas sterilizācijas upuriem, un norāda, ka Slovākijas valdība 2021. gadā ir spērusi soli uz priekšu, izsakot atvainošanos, taču pašlaik tiesību akts par kompensācijām vēl nav ierosināts; uzskata, ka tiesības uz piekļuvi veselības aprūpei, jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei, ir sieviešu pamattiesības, kas būtu jānostiprina, un tās nekādā gadījumā nedrīkst samazināt vai atņemt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina visas dalībvalstis respektēt visu cilvēku ķermeņa neaizskaramību, jo īpaši aizliedzot interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu — tā dēvēto “pārveidošanas terapiju” — un transpersonu piespiedu sterilizāciju kā priekšnosacījumu dzimuma atzīšanas dokumenta saņemšanai; atkārtoti uzsver, ka dzimuma atzīšanas tiesību akti būtu jāpieņem saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, tādējādi padarot dzimumu atzīšanu pieejamu, cenas ziņā pieņemamu, administratīvi īstenojamu, ātru un balstītu uz pašnoteikšanās tiesībām; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver nepieciešamību atzīt visas partnerattiecības, lai garantētu pārvietošanās brīvību, arī attiecībā uz ES valstspiederīgo partneriem no valstīm ārpus ES; pauž bažas par to, ka joprojām netiek īstenots ES Tiesas spriedums lietā C-673/16, Coman un Hamilton, kurā atzīts, ka jēdziens “laulātais” ietver tā paša dzimuma laulātos saskaņā ar ES tiesību aktiem par pārvietošanās brīvību; norāda uz to, ka Komisijai ir iesniegta sūdzība saistībā ar identisku lietu (A. B. un K. V. pret Rumāniju — pieteikums Nr. 17816/21); uzsver, ka Komisijas bezdarbības dēļ prasītāji Coman un Hamilton ir vērsušies ECT, cenšoties saņemt tiesisko aizsardzību (Coman u. c. pret Rumāniju — pieteikums Nr. 2663/21); atkārtoti aicina Komisiju ierosināt pārkāpuma procedūras par Coman un Hamilton lietā pieņemtā sprieduma neīstenošanu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2022. gadā publicēt priekšlikumu regulai par vecāku statusa savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm, kuras mērķis būs nodrošināt juridisko noteiktību varavīksnes ģimenēm visā ES; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas laikā satraucošā mērā pieauga ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība ģimenē; atzinīgi vērtē to, ka dažas valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādes ātri reaģēja uz šo situāciju, ieviešot pasākumus, lai palīdzētu no vardarbības ģimenē cietušajiem, piemēram, palielinot palīdzības tālruņu līniju skaitu un informatīvos pasākumus un ieviešot atslēgas vārdu shēmas aptiekās, konsultāciju centrus pārtikas veikalos vai slēptas lietotnes, kas atvieglo ziņošanu par vardarbību ģimenē un ļaunprātīgu izmantošanu; tomēr norāda uz cietušajām personām paredzētu patversmju vai citu drošu izmitināšanas iespēju vispārēju trūkumu; tādēļ mudina dalībvalstis piešķirt pienācīgu finansējumu esošajām patversmēm, lai palīdzētu palielināt to kapacitāti, kā arī veicināt papildu patversmju un drošu mājokļu izveidi cietušajām personām, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt, lai cietušajām personām paredzētie pakalpojumi tiktu uzskatīti par būtiski svarīgiem un būtu vienmēr pieejami, vienlaikus nodrošinot atbilstošu un specializētu apmācību policijas darbiniekiem, kā arī mērķtiecīgus tiesiskus risinājumus nolūkā palielināt sagatavotību nākotnes norisēm; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pauž nožēlu par aizvien pieaugošo vēršanos pret sieviešu un meiteņu tiesībām, dažām dalībvalstīm cenšoties ierobežot seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi un tiesības uz to, Covid-19 pandēmiju izmantojot kā ieganstu, lai ierobežotu piekļuvi abortiem, kontracepcijai un ginekoloģiskajiem pakalpojumiem; uzsver, ka neatkarīgi no pandēmijas dažās dalībvalstīs ir bijuši mēģinājumi ierobežot esošo tiesisko aizsardzību attiecībā uz sieviešu piekļuvi abortu veikšanai, cita starpā ieviešot regresīvus nosacījumus, kas jāizpilda, lai varētu veikt abortus, piemēram, obligātas un neobjektīvas konsultācijas vai nogaidīšanas periodus; īpaši nosoda šajā laikā īstenotos vairāk nekā 20 Slovākijas parlamenta mēģinājumus ierobežot piekļuvi abortiem; stingri uzsver, ka pakalpojumi, kas saistīti ar seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām uz to, ir jāatzīst par būtiski svarīgiem un tiem ir jābūt pieejamiem pat pasaules mēroga ārkārtas situācijās veselības jomā, ņemot vērā to ierobežotību laika ziņā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai, reaģējot uz Covid-19 krīzi, tiktu ņemta vērā dzimumu perspektīva un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, kā arī ex post ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumi, kā ierosināts Komisijas dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam; mudina ES iestādes nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās ES rīcībpolitikās un darbībās; |
| --- | --- |

70.

Brīvības

| 71. | atgādina, cik svarīgi ir ievērot mediju brīvību, plurālismu un neatkarību, nodrošināt mediju īpašumtiesību pārredzamību un regulēt tirgus koncentrāciju, kā arī nodrošināt žurnālistu aizsardzību; uzskata, ka saistoši ES noteikumi, kas nodrošina ES strādājošu spēcīgu un konsekventu neatkarīgo mediju un žurnālistu aizsardzību pret traucējošām tiesas prāvām, kuru mērķis ir tos apklusināt vai iebiedēt, ir ļoti nepieciešami, lai palīdzētu izbeigt šo ļaunprātīgo praksi; aicina Komisiju pastiprināt centienus šajā jomā, tostarp ierosinot saistošus pasākumus un aizsargājot un sekmējot finansējuma sniegšanu pētnieciskajai žurnālistikai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nosoda stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), kas tiek izmantotas, lai apklusinātu un iebiedētu cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp LGBTI tiesību aizstāvjus, kuri kritizē cilvēktiesību pārkāpumus; uzsver, ka SLAPP ir tikai viens no draudiem brīviem un plurālistiskiem medijiem, un citi apdraudējumi ietver komerciāla rakstura spiedienu un prasības, politisku spiedienu, žurnālistu pašcenzūru pretrunīgu jautājumu atspoguļošanā, žurnālistu profesionālās karjeras nestabilitāti un lielo darba slodzi, spiedienu saglabāt piekļuvi elitāriem avotiem, izvairoties no kritisku ziņojumu sagatavošanas, un iespēju, ka viņu karjeras izaugsme apstāsies, ja viņi pārkāps skaļi neizteiktus un iekšējus pieņēmumus par to, kā pareizi atspoguļot pretrunīgus jautājumus, jo īpaši attiecībā uz ārpolitiku; aicina dalībvalstis aizsargāt un attīstīt neatkarīgus, plurālistiskus un brīvus medijus; šajā saistībā nosoda jebkādus pasākumus, kuru mērķis ir apklusināt kritiskus medijus un mazināt mediju brīvību un plurālismu; uzsver, ka steidzami jāapkaro visas SLAPP; atzinīgi vērtē Komisijas neseno iniciatīvu nākt klajā ar ieteikumu par žurnālistu aizsardzības, drošības un iespēju nodrošināšanu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju nekavējoties panākt Mediju brīvības akta pildīšanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž bažas par ziņojumiem, ka dažu dalībvalstu iestādes ir izmantojušas Pegasus spiegprogrammatūru, lai politiskos vai citos nepamatotos nolūkos izspiegotu žurnālistus, politiķus, juristus, pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un citas personas, tādējādi pārkāpjot ES tiesību aktus un LES 2. pantā un Hartā noteiktās vērtības; pauž bažas par Pegasus spiegprogrammatūras izmantošanu pret žurnālistiem, cilvēktiesību aktīvistiem, opozīcijas pārstāvjiem un juristiem ES un ārpus tās; atgādina, ka Pegasus spiegprogrammatūra ir tikai viens no daudziem tādu programmu piemēriem, kuras valsts iestādes ļaunprātīgi izmanto, lai nelikumīgi un masveidīgi novērotu nevainīgus pilsoņus; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejas izveidi, lai izmeklētu Pegasus spiegprogrammatūras izmantošanu; tā izmeklēs novērošanas rīku iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu un LES 2. pantā un Hartā paredzēto tiesību un brīvību iespējamo pārkāpumu apmēru, kā arī nodrošinās aizsardzības pasākumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka pret LGBTIK personām un pilsonisko sabiedrību vērstas nomelnošanas kampaņas plašāk ir izplatītas dalībvalstīs, kurās ir apdraudēta mediju brīvība; stingri nosoda nepārtrauktās nomelnošanas kampaņas sabiedriskajos medijos, kas vērstas pret tiesnešiem, žurnālistiem un politiķiem, kuri kritizē pašreizējo valdību un SLAPP, un ko uzsākušas valdības aģentūras, valdības amatpersonas, valsts uzņēmumi vai privātpersonas, kurām ir cieša saikne ar valdošo koalīciju dažādās Eiropas valstīs; mudina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos likumdošanas un izpildvaras instrumentus, lai novērstu šādu iebiedēšanas praksi, kas apdraud vārda brīvību; aicina Komisiju sadarbībā ar žurnālistu organizācijām uzraudzīt uzbrukumus žurnālistiem un ziņot par tiem, kā arī par tiesas procesiem, kuru mērķis ir apklusināt vai iebiedēt neatkarīgus medijus, un garantēt piekļuvi atbilstošiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pauž nožēlu par to, ka žurnālistu drošība nav vispārēji garantēta; uzsver mediju plurālisma nozīmi un nepieciešamību aizsargāt žurnālistus pret draudiem un uzbrukumiem, lai novērstu pašcenzūru un nodrošinātu vārda brīvību un tiesības uz informāciju un aizsargātu žurnālista profesiju; aicina Komisiju uzlabot instrumentus, ar kuriem novērtē valdību veiktos pasākumus, kas var apdraudēt informācijas brīvību un plurālismu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nosoda protestu laikā notikušos uzbrukumus žurnālistiem, viņu aizturēšanu un vardarbību pret viņiem, liedzot viņiem ziņot par notiekošo un vienkārši veikt savu darbu; pauž nopietnas bažas par protestu laikā vērojamajiem policijas brutalitātes gadījumiem, jo īpaši pret žurnālistiem, un aicina uzņemties atbildību par šīm darbībām; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt žurnālistu drošību un aizsardzību, jo īpaši protestu laikā; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām, lai aizsargātu sabiedrības veselību vai citas likumīgas intereses, tiesības uz miermīlīgas pulcēšanās brīvību var likumīgi ierobežot, taču šādiem ierobežojumiem jābūt noteiktiem tiesību aktos un jābūt nepieciešamiem un samērīgiem ar konkrētu izvirzīto mērķi; pauž nopietnas bažas par dažiem vispārējiem protestu aizliegumiem, kā arī atsevišķiem Covid-19 pandēmijas laikā noteiktajiem protestu aizliegumiem un ierobežojumiem, citiem līdzīga apmēra publiskas pulcēšanās pasākumiem noritot bez ierobežojumiem, kā arī par spēka pielietošanu pret miermīlīgiem protestētājiem; pauž bažas par to, ka dalībvalstīs ir spēkā dažādas tiesībaizsardzības iestādēm noteiktas robežvērtības attiecībā uz spēka un ieroču izmantošanu sabiedriskās kārtības uzturēšanai; aicina dalībvalstis aizsargāt pamattiesības, pieņemot ierobežojošus pasākumus un tiesību aktus attiecībā uz vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, un veicināt tādas vides izveidi, kurā kritika ir daļa no veselīgām debatēm par jebkuru sabiedrībai svarīgu jautājumu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pauž nopietnas bažas par uzbrukumiem, vajāšanu, vardarbību un draudiem, kas vērsti pret žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un citām personām, kas atklāj ārvalstu iejaukšanos un dezinformācijas kampaņas; mudina dalībvalstis, ņemot vērā strauji pieaugošo dezinformācijas, maldināšanas un politiskās propagandas apjomu, savās izglītības programmās iekļaut mērķtiecīgas, vecumam atbilstošas aktivitātes kritiskās domāšanas, mediju lietotprasmes un digitālo prasmju attīstīšanai; aicina vairāk uzmanības veltīt pilsoniskajai izglītībai, jo īpaši pievēršoties pamattiesībām, demokrātijai un sabiedrības līdzdalībai; |
| --- | --- |

78.

| 79. | norāda, ka vairāku dalībvalstu pozīcijas starptautiskajā preses brīvības reitingā ir pasliktinājušās; uzsver sabiedrisko mediju neaizstājamo lomu un to, ka ir būtiski nodrošināt un saglabāt to neatkarību no politiskas iejaukšanās; stingri nosoda mediju brīvības apdraudējumu, kas ietver arī žurnālistu un trauksmes cēlēju aizskaršanu un uzbrukumus viņiem, žurnālistu tiesību aizsardzības ignorēšanu, kā arī mediju sagrābšanu vai politiski motivētas darbības mediju nozarē; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pauž nopietnas bažas par mediju brīvības turpmāku pasliktināšanos Ungārijā, Polijā un Slovēnijā un par dažādajām reformām, ko valdošās koalīcijas ir īstenojušas, lai mazinātu daudzveidību un apklusinātu mediju kritiskās balsis; pauž bažas arī par to, ka dažās dalībvalstīs valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādēm nav pārredzamu un skaidru principu attiecībā uz reklāmas izplatīšanu medijos; pauž dziļu nožēlu par mediju ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Covid-19 pandēmijas laikā un uzskata, ka būtu jāveic īpaši pasākumi, lai mazinātu pandēmijas ietekmi uz medijiem; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pauž bažas par tādu valdības kontrolētu struktūru izveidi, kas pārvalda lielu daļu mediju vides, un sabiedrisko mediju nolaupīšanu, lai tie kalpotu šauri partejiskām interesēm; atgādina, ka gadījumos, kad mediju īpašumtiesības joprojām ir ļoti koncentrētas gan valdības, gan privātu īpašnieku rokās, tas rada būtisku risku mediju saturā ietvertās informācijas un viedokļu daudzveidībai; atgādina, ka vārda un informācijas brīvība, tostarp mākslinieciskās izpausmes brīvība, un mediju brīvība ir demokrātijas un tiesiskuma pamatā, un mudina dalībvalstis garantēt savu mediju iestāžu neatkarību; atgādina, ka tiesības meklēt, saņemt un izplatīt informāciju un idejas mutiski, rakstiski vai drukātā veidā, mākslas darba veidā vai ar citu mediju starpniecību ir mākslinieciskās izpausmes brīvības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina Komisiju nodrošināt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pareizu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot mediju regulatoru neatkarībai, mediju īpašumtiesību pārredzamībai un mediju lietotprasmei; aicina Komisiju efektīvi izmantot pārkāpuma procedūras gadījumos, kad dalībvalstis šādus noteikumus īsteno nepareizi vai nepilnīgi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | norāda, ka daži pasākumi, ko dalībvalstis veica, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, būtiski ietekmēja tiesības uz privātumu un datu aizsardzību, ka nenotika pilnvērtīga apspriešanās ar datu aizsardzības iestādēm, ka pasākumu nepieciešamība un proporcionalitāte ne vienmēr bija skaidra un ka daudzos gadījumos trūka stabila juridiskā pamata un netika veikta pienācīga novērtēšana; aicina Komisiju, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju nekavējoties novērtēt šo situāciju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pauž nopietnas bažas par Vispārīgās datu aizsardzības regulas (22) nepilnīgu un nevienmērīgu piemērošanu, kas rada risku, ka regula kļūs par “papīra tīģeri” un nenodrošinās faktisku aizsardzību ES iedzīvotājiem; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā Parlamenta aicinājumu ierosināt pārkāpuma procedūru pret Īriju par to, ka tā nav pienācīgi izpildījusi regulas noteikumus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pauž bažas par Komisijas iekšējām pamatnostādnēm par reģistru un arhīvu pārvaldību, kas balstītas uz kļūdainu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par piekļuvi dokumentiem (23) interpretāciju, un par īsziņu izslēgšanu no noteikumu par piekļuvi dokumentiem darbības jomas, ko Eiropas Ombuds ir nosaucis par “administratīvu kļūmi”; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis ir novilcinājušas pilsoņu tiesību piekļūt dokumentiem efektīvu īstenošanu, nevajadzīgi atliekot vai pat atceļot dokumentu piekļuves pieprasījumu iesniegšanas termiņus; uzsver, ka tas ir radījis ne vien ES iedzīvotāju uzticības trūkumu iestādēm, bet arī iedragājis mediju plurālismu ES; |
| --- | --- |

85.

Situācija un pamattiesību pārkāpumi pie ES ārējām robežām

| 86. | uzsver, ka dzīvības glābšana ir juridisks pienākums saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ES tiesībām; stingri nosoda kriminālprocesus, ko dažas dalībvalstis ierosinājušas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām un personām par humānās palīdzības sniegšanu migrantiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai pret personām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas migrantiem palīdz humānu apsvērumu dēļ, netiktu vērsta kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

86.

| 87. | nosoda to, ka dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, politiku un praksi, kas apdraud bēgļu, patvēruma meklētāju un migrantu cilvēktiesību efektīvu aizsardzību gan uz sauszemes, gan jūrā; aicina Komisiju un dalībvalstis migrācijas un patvēruma politikas centrā izvirzīt migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu cilvēktiesības, kā arī atbildības dalīšanas principu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | stingri nosoda gadījumus, kad pie ES ārējām robežām notiek migrantu atpakaļraidīšana, pamattiesību pārkāpumi un pret migrantiem, bēgļiem un patvēruma meklētājiem vērsta vardarbība, ko ir nosodījušas arī tādas iestādes kā Starptautiskā Migrācijas organizācija (24), kā arī nosoda kriminālatbildības noteikšanu humānās palīdzības darbiniekiem un aktīvistiem un ES finansējuma nesamērīgi plašu izmantošanu slēgtu iestāžu būvniecībai un ārējo robežu nostiprināšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot pilnvērtīgu pamattiesību uzraudzības sistēmu, lai izmeklētu visus apgalvojumus par atpakaļraidīšanu un pamattiesību pārkāpumiem, un palielināt pie ārējām robežām veikto pasākumu pārredzamību, kā to prasa ES Pamattiesību aģentūra (25); aicina Komisiju ierosināt pārkāpuma procedūras, ja ir pazīmes, kas liecina par atpakaļraidīšanu un vardarbību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pauž nopietnas bažas par informāciju, kas publiskota par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex), atzīstot tās iesaistīšanos atpakaļraidīšanas darbībās un informētību par šīm darbībām; aicina Frontex piemērot Frontex regulas (26) 46. pantu un apturēt visas operācijas dalībvalstīs, kurās šādi gadījumi notiek, un nodrošināt pilnīgu pārredzamību un pārskatatbildību par organizācijas operatīvajām darbībām; aicina Komisiju veikt izmeklēšanu un vajadzīgos pasākumus, lai izbeigtu šādu Frontex praksi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina dalībvalstis ieviest pareizas procedūras, lai nodrošinātu, ka personas tiek uzklausītas pirms to atgriešanas kaimiņos esošajā dalībvalstī, un oficiāli paziņot tām par pieņemto lēmumu; nosoda to, ka migranti un patvēruma meklētāji, kas aizturēti pēc ES iekšējās vai ārējās robežas šķērsošanas, pirms atgriešanas kaimiņos esošajā dalībvalstī netiek sistemātiski uzklausīti un netiek sistemātiski informēti par atgriešanu; atgādina par dalībvalstu pienākumu garantēt visiem iedzīvotājiem tiesības uz taisnīgu tiesu un vienlīdzību likuma priekšā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pauž nopietnas bažas par nepavadītiem nepilngadīgajiem, kas šķērso ES ārējās robežas, jo īpaši tās austrumu un dienvidu robežas, un aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību nepavadītu nepilngadīgo situācijai šajos robežšķērsošanas punktos; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pauž bažas par to, ka uz robežām arvien vairāk tiek izmantotas tehnoloģijas, no kurām dažas var būt ļoti agresīvas; mudina Komisiju un dalībvalstis pie robežām izveidot neatkarīgus uzraudzības mehānismus, kas ietvertu arī robežu uzraudzības darbību pārraudzību, un nodrošināt pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

92.

Naida noziegumi un naida runa

| 93. | pauž bažas par naidīgu izteikumu un nomelnošanas kampaņu skaita pieaugumu dalībvalstīs — tās bieži īsteno augsta ranga valsts amatpersonas vai vadošie politiķi, un tās ir īpaši vērstas pret medijiem, NVO un noteiktām sociālām grupām vai minoritātēm, piemēram, LGBTIK personām; uzsver, ka to ietekme uz pilsoniskās sabiedrības telpu ir nenoliedzama un rada pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aizstāvjiem nedrošu vidi; pauž satraukumu par vairākās dalībvalstīs 2021. gadā vien notikušajiem daudzajiem uzbrukumiem LGBTIK birojiem un darbiniekiem; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nosoda visus naida noziegumu veidus, naida runu un nepamatotas vai negodprātīgas apsūdzības gan bezsaistē, gan tiešsaistē, kuras motivē diskriminācija, piemēram, dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; pauž bažas par naida noziegumiem un ar kūdīšanu uz diskrimināciju vai vardarbību saistītiem noziegumiem, kas notikuši Covid-19 pandēmijas laikā un noveduši pie īpaši neaizsargātu personu stigmatizācijas; atgādina, ka rasisms un ksenofobija ir noziegumi, nevis viedokļa paušana; |
| --- | --- |

94.

| 95. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam paplašināt ES definēto noziegumu sarakstu, iekļaujot tajā naida runu un naida noziegumus, un aicina Padomi cītīgi strādāt, lai panāktu tā vienprātīgu pieņemšanu; atgādina, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar interneta uzņēmumiem, lai nodrošinātu pienācīgus aizsardzības pasākumus un pilnībā īstenotu Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē; |
| --- | --- |

95.

Vides aizsardzība

| 96. | vērš uzmanību uz Pamattiesību hartas 37. pantu, kurā apliecināts, ka Savienības politikas virzienos ir jābūt integrētiem augsta vides aizsardzības līmeņa sasniegšanas un vides kvalitātes uzlabošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina Komisiju nekavējoties pieņemt attiecīgās likumdošanas iniciatīvas un veikt turpmāku plānoto tiesību aktu pieņemšanu saskaņā ar sākotnējo grafiku; uzsver, ka ar vidi saistītās problēmas steidzami ir jāņem vērā visu politikas jomu un iniciatīvu lēmumu pieņemšanas procesā; uzskata, ka ilgtspējai ir jābūt visu makroekonomikas rīcībpolitiku pamatprincipam, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos uz ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku, vienlaikus aizsargājot un radot ilgtspējīgas darbvietas, lai novērstu vienu no visnozīmīgākajiem draudiem, ar ko cilvēce jebkad ir saskārusies; |
| --- | --- |

97.

| 98. | aicina visā ES īstenot Orhūsas konvenciju, kas sasaista vides tiesības un cilvēktiesības; uzsver, ka kaitējums videi un dažu valsts iestāžu nespēja sniegt informāciju par nopietniem vides riskiem, kam ir pakļauti indivīdi, var radīt spēcīgas un nelabvēlīgas sekas viņu dzīvē; aicina aizsargāt šajās jomās strādājošos žurnālistus, aktīvistus, NVO, tiesību aizstāvjus, trauksmes cēlējus un uzraudzītājus; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  OV L 331, 20.9.2021., 8. lpp.

(2)  OV C 474, 24.11.2021., 140. lpp.

(3)  OV C 81, 18.2.2022., 43. lpp.

(4)  OV C 99, 1.3.2022., 218. lpp.

(5)  OV C 117, 11.3.2022., 2. lpp.

(6)  OV C 395, 29.9.2021., 2. lpp.

(7)  OV C 255, 29.6.2021., 7. lpp.

(8)  OV C 61, 4.2.2022., 36. lpp.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts), par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai, OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(11)  Fair Trials, Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law (Eiropa: pirmstiesas apcietināšanas rādītāju pieaugums grauj tiesiskumu), 2021. gada 28. aprīlis.

(12)  Padomes Pamatlēmums 2008/913/TI (2008. gada 28. novembris) par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.).

(13)  Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.).

(14)  Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565).

(15)  Padomes Ieteikums (2021. gada 12. marts) par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (OV C 93, 19.3.2021., 1. lpp.).

(16)  Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (COM(2020)0620).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/29/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.).

(18)  Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101).

(19)  OV C 362, 8.9.2021., 63. lpp.

(20)  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(24)  Starptautiskā Migrācijas organizācija, “IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders” (“IOM aicina izbeigt atpakaļraidīšanu un vardarbību pret migrantiem pie ES ārējām robežām”), 2021. gada 9. februāris.

(25)  ES Pamattiesību aģentūra, 2021. gada ziņojums par pamattiesībām, 2021. gada aprīlis.

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija ES: 8. kohēzijas ziņojums

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES: 8. kohēzijas ziņojums (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. un 162. pantu, 174. - 178. pantu un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. un 162. pantu, 174. - 178. pantu un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (1) (Kopīgo noteikumu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (1) (Kopīgo noteikumu regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1056, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1056, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1057, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1057, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/460, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/460, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (7),

| — | ņemot vērā paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ko Komisija pieņēma 2021. gada 14. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ko Komisija pieņēma 2021. gada 14. jūlijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2116 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2116 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 6. aprīļa Regulu (ES) 2022/562, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 6. aprīļa Regulu (ES) 2022/562, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regulu (ES) 2021/1755, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regulu (ES) 2021/1755, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (12) (ES Solidaritātes fonds (ESSF)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (12) (ES Solidaritātes fonds (ESSF)),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (13) (Tiesiskuma nosacījumu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (13) (Tiesiskuma nosacījumu regula),

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (COM(2018)0373),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 4. februāra paziņojumu par 8. kohēzijas ziņojumu — Kohēzija Eiropā 2050. gada perspektīvā (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 4. februāra paziņojumu par 8. kohēzijas ziņojumu — Kohēzija Eiropā 2050. gada perspektīvā (COM(2022)0034),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 3. maija paziņojumu “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana” (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 3. maija paziņojumu “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana” (COM(2022)0198),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345),

| — | ņemot vērā Amsterdamas paktu, ar ko izveido ES pilsētprogrammu, par kuru tika panākta vienošanās pilsētu attīstības jautājumos atbildīgo ES ministru neformālajā sanāksmē 2016. gada 30. maijā Amsterdamā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amsterdamas paktu, ar ko izveido ES pilsētprogrammu, par kuru tika panākta vienošanās pilsētu attīstības jautājumos atbildīgo ES ministru neformālajā sanāksmē 2016. gada 30. maijā Amsterdamā,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada 17. novembrī pasludināja Gēteborgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada 17. novembrī pasludināja Gēteborgā,

| — | ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 10. decembra atzinumu “ES lauku atdzimšanas stratēģija” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 10. decembra atzinumu “ES lauku atdzimšanas stratēģija” (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu par ES struktūrpolitikas un kohēzijas politikas nozīmi virzībā uz inovatīvu un viedu ekonomikas pārveidošanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu par ES struktūrpolitikas un kohēzijas politikas nozīmi virzībā uz inovatīvu un viedu ekonomikas pārveidošanu (15),

| — | ņemot vērā EESK 2021. gada 25. septembra atzinumu “Kohēzijas politikas loma nevienlīdzības apkarošanā jaunajā plānošanas periodā pēc Covid-19 krīzes. Papildināmība un iespējamā pārklāšanās ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un nacionālajiem atveseļošanas plāniem” (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EESK 2021. gada 25. septembra atzinumu “Kohēzijas politikas loma nevienlīdzības apkarošanā jaunajā plānošanas periodā pēc Covid-19 krīzes. Papildināmība un iespējamā pārklāšanās ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un nacionālajiem atveseļošanas plāniem” (16),

| — | ņemot vērā EESK 2021. gada 27. aprīļa atzinumu par sociālās ekonomikas lomu darbvietu radīšanā un Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EESK 2021. gada 27. aprīļa atzinumu par sociālās ekonomikas lomu darbvietu radīšanā un Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā (17),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta Ieteikumu (ES) 2021/402 par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta Ieteikumu (ES) 2021/402 par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (18),

| — | ņemot vērā Komisijas iniciatīvu “Jauns Eiropas “Bauhaus””, kas tika uzsākta 2020. gada 14. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas iniciatīvu “Jauns Eiropas “Bauhaus””, kas tika uzsākta 2020. gada 14. oktobrī,

| — | ņemot vērā Komisijas “iedzīšanas” iniciatīvu (tā dēvētā iniciatīva “Mazāk attīstītie reģioni”), kas tika uzsākta 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas “iedzīšanas” iniciatīvu (tā dēvētā iniciatīva “Mazāk attīstītie reģioni”), kas tika uzsākta 2015. gadā,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas noteikti 2015. gada septembrī Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas noteikti 2015. gada septembrī Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kohēzijas politiku kā instrumentu, ar ko samazināt veselības aprūpes atšķirības un uzlabot pārrobežu sadarbību veselības aprūpes jomā (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kohēzijas politiku kā instrumentu, ar ko samazināt veselības aprūpes atšķirības un uzlabot pārrobežu sadarbību veselības aprūpes jomā (19),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par Kohēzijas politikas nozīmi inovatīvas un viedas pārveides un reģionālās IKT savienotības veicināšanā (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par Kohēzijas politikas nozīmi inovatīvas un viedas pārveides un reģionālās IKT savienotības veicināšanā (20),

| — | ņemot vērā 2022. gada 15. februāra rezolūciju par problēmām pilsētu teritorijās laikā pēc Covid-19 pandēmijas (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 15. februāra rezolūciju par problēmām pilsētu teritorijās laikā pēc Covid-19 pandēmijas (21),

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. septembra rezolūciju par virzību uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. septembra rezolūciju par virzību uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem (22),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par dzimumu dimensiju kohēzijas politikā (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par dzimumu dimensiju kohēzijas politikā (23),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par ES reģionos vērojamo demogrāfisko tendenču apvēršanu pretējā virzienā, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par ES reģionos vērojamo demogrāfisko tendenču apvēršanu pretējā virzienā, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus (24),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par kohēzijas politiku un reģionālajām vides stratēģijām cīņā pret klimata pārmaiņām (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par kohēzijas politiku un reģionālajām vides stratēģijām cīņā pret klimata pārmaiņām (25),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par mazāk attīstītajiem ES reģioniem (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par mazāk attīstītajiem ES reģioniem (26),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (27),

| — | ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu un tajā sniegtos ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu un tajā sniegtos ieteikumus,

| — | ņemot vērā pētījumu “ES atpalikušie reģioni: pašreizējais stāvoklis un nākotnes uzdevum” (28), ko 2020. gada septembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “ES atpalikušie reģioni: pašreizējais stāvoklis un nākotnes uzdevum” (28), ko 2020. gada septembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas apskatu Nr. 01/2020: Klimata jomas izdevumu izsekošana ES budžetā |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas apskatu Nr. 01/2020: Klimata jomas izdevumu izsekošana ES budžetā

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0210/2022),

| A. | tā kā pēdējā finanšu periodā no 2014. līdz 2020. gadam kohēzijas politika kā galvenā publisko ieguldījumu politika atbalstīja vairāk nekā 1,4 miljonus uzņēmumu, deva ieguldījumu 1 544 km dzelzceļa līniju un drošāku ceļu ierīkošanā, palīdzēja 45,5 miljoniem cilvēku integrēties darba tirgū un par 5 % palielināja IKP vismazāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējā finanšu periodā no 2014. līdz 2020. gadam kohēzijas politika kā galvenā publisko ieguldījumu politika atbalstīja vairāk nekā 1,4 miljonus uzņēmumu, deva ieguldījumu 1 544 km dzelzceļa līniju un drošāku ceļu ierīkošanā, palīdzēja 45,5 miljoniem cilvēku integrēties darba tirgū un par 5 % palielināja IKP vismazāk attīstītajos reģionos;

| B. | tā kā pandēmijas laikā bezdarba risks, nabadzības pieaugums un dzimumu nevienlīdzība bija īpaši izteikta mazāk attīstītos ES reģionos; tā kā dzimumu nodarbinātības atšķirība tajos bija gandrīz divreiz lielāka nekā vairāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

B.

tā kā pandēmijas laikā bezdarba risks, nabadzības pieaugums un dzimumu nevienlīdzība bija īpaši izteikta mazāk attīstītos ES reģionos; tā kā dzimumu nodarbinātības atšķirība tajos bija gandrīz divreiz lielāka nekā vairāk attīstītajos reģionos;

| C. | tā kā, neraugoties uz to, ka kohēzijas politika nav krīzes instruments, tā ir vairākkārt un efektīvi palīdzējusi reģioniem iedarbīgi reaģēt ārkārtas situācijās un uz asimetriskiem satricinājumiem, piemēram, Covid-19 krīzi, “Brexit” un pašreizējo bēgļu krīzi, ko izraisīja Krievijas iebrukums Ukrainā, tostarp atbalstot dalībvalstis, kuras atrodas priekšējās pozīcijās saistībā ar bēgļu uzņemšanu; tā kā šai ārkārtas palīdzībai tomēr nevajadzētu apdraudēt finansēšanas perioda stratēģisko pieeju kopumā, jo kohēzijas politika pati par sevi ir ilgtermiņa ieguldījumu politika; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz to, ka kohēzijas politika nav krīzes instruments, tā ir vairākkārt un efektīvi palīdzējusi reģioniem iedarbīgi reaģēt ārkārtas situācijās un uz asimetriskiem satricinājumiem, piemēram, Covid-19 krīzi, “Brexit” un pašreizējo bēgļu krīzi, ko izraisīja Krievijas iebrukums Ukrainā, tostarp atbalstot dalībvalstis, kuras atrodas priekšējās pozīcijās saistībā ar bēgļu uzņemšanu; tā kā šai ārkārtas palīdzībai tomēr nevajadzētu apdraudēt finansēšanas perioda stratēģisko pieeju kopumā, jo kohēzijas politika pati par sevi ir ilgtermiņa ieguldījumu politika;

| D. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai turpmākā kohēzijas politika tiktu formulēta, pamatojoties uz stratēģiju, kas tiek īstenota visā finansēšanas periodā un ko tomēr varētu atkārtoti izvērtēt un pielāgot vidusposma pārskatīšanas laikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai turpmākā kohēzijas politika tiktu formulēta, pamatojoties uz stratēģiju, kas tiek īstenota visā finansēšanas periodā un ko tomēr varētu atkārtoti izvērtēt un pielāgot vidusposma pārskatīšanas laikā;

| E. | tā kā, kaut gan attīstītie ES austrumu reģioni pakāpeniski panāk pārējās ES attīstības līmeni, vairākos vidēji un mazāk attīstītos reģionos ir vērojama ekonomikas stagnācija vai lejupslīde, kas liecina par to, ka tie atrodas attīstības slazdā; tā kā līdzekļu sadalē būtu jāņem vērā tendences atšķirībās ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī pašās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā, kaut gan attīstītie ES austrumu reģioni pakāpeniski panāk pārējās ES attīstības līmeni, vairākos vidēji un mazāk attīstītos reģionos ir vērojama ekonomikas stagnācija vai lejupslīde, kas liecina par to, ka tie atrodas attīstības slazdā; tā kā līdzekļu sadalē būtu jāņem vērā tendences atšķirībās ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī pašās dalībvalstīs;

| F. | tā kā konverģenci ir veicinājusi spēcīga izaugsme mazāk attīstītos reģionos, bet ieguvumi, ko sniedz zemākas izmaksas un ienākumi no ieguldījumiem, laika gaitā, visticamāk, samazināsies; tā kā mazāk attīstītiem reģioniem būs jāveicina izglītība un apmācība, jāpalielina ieguldījumi pētniecībā un inovācijā un jāuzlabo savu iestāžu kvalitāte, vienlaikus turpinot ieguldīt infrastruktūrā, lai saglabātu stabilu izaugsmi, izvairītos no nonākšanas attīstības slazdā, novērstu savienojamības plaisu un nodrošinātu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem un pienācīgiem dzīves apstākļiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā konverģenci ir veicinājusi spēcīga izaugsme mazāk attīstītos reģionos, bet ieguvumi, ko sniedz zemākas izmaksas un ienākumi no ieguldījumiem, laika gaitā, visticamāk, samazināsies; tā kā mazāk attīstītiem reģioniem būs jāveicina izglītība un apmācība, jāpalielina ieguldījumi pētniecībā un inovācijā un jāuzlabo savu iestāžu kvalitāte, vienlaikus turpinot ieguldīt infrastruktūrā, lai saglabātu stabilu izaugsmi, izvairītos no nonākšanas attīstības slazdā, novērstu savienojamības plaisu un nodrošinātu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem un pienācīgiem dzīves apstākļiem;

| G. | tā kā neraugoties uz to, ka laikposmā no 2012. gada līdz 2019. gadam nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaits samazinājās, 20 % no visiem ES iedzīvotājiem joprojām ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam; |
| --- | --- |

G.

tā kā neraugoties uz to, ka laikposmā no 2012. gada līdz 2019. gadam nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaits samazinājās, 20 % no visiem ES iedzīvotājiem joprojām ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam;

| H. | tā kā infrastruktūras kvalitāte, pakalpojumu sniegšana, piekļuve veselības aprūpei, kā arī transporta un mobilitātes risinājumi pilsētu un lauku reģionos ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

H.

tā kā infrastruktūras kvalitāte, pakalpojumu sniegšana, piekļuve veselības aprūpei, kā arī transporta un mobilitātes risinājumi pilsētu un lauku reģionos ievērojami atšķiras;

| I. | tā kā pilsētas un funkcionāla saikne starp pilsētām un laukiem ir svarīgi vietējās un reģionālās attīstības, kohēzijas un taisnīgas pārkārtošanās virzītājspēki; |
| --- | --- |

I.

tā kā pilsētas un funkcionāla saikne starp pilsētām un laukiem ir svarīgi vietējās un reģionālās attīstības, kohēzijas un taisnīgas pārkārtošanās virzītājspēki;

| J. | tā kā izejvielu un celtniecības materiālu pieaugošās izmaksas tieši negatīvi ietekmē daudzus ES finansētus infrastruktūras projektus un apdraud to īstenošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā izejvielu un celtniecības materiālu pieaugošās izmaksas tieši negatīvi ietekmē daudzus ES finansētus infrastruktūras projektus un apdraud to īstenošanu;

| K. | tā kā demogrāfiskā lejupslīde ir izteiktāka lauku reģionos, un 50 % ES iedzīvotāju līdz 2050. gadam dzīvos reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās un kuros palikušie iedzīvotāji noveco; tā kā šīs norises, visticamāk, ietekmēs izaugsmes potenciālu un piekļuvi pakalpojumiem lauku apvidos; tā kā, ņemot vērā sabiedrības novecošanu, ir būtiski iesaistīt jaunākās paaudzes savu reģionu turpmākajā attīstībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā demogrāfiskā lejupslīde ir izteiktāka lauku reģionos, un 50 % ES iedzīvotāju līdz 2050. gadam dzīvos reģionos, kuros iedzīvotāju skaits samazinās un kuros palikušie iedzīvotāji noveco; tā kā šīs norises, visticamāk, ietekmēs izaugsmes potenciālu un piekļuvi pakalpojumiem lauku apvidos; tā kā, ņemot vērā sabiedrības novecošanu, ir būtiski iesaistīt jaunākās paaudzes savu reģionu turpmākajā attīstībā;

| L. | tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija nesamērīgi ietekmē mazāk attīstītos reģionus un, ja šī parādība netiks risināta, tai būs ilgtermiņa un pastāvīga ietekme uz Savienības nākotni; |
| --- | --- |

L.

tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija nesamērīgi ietekmē mazāk attīstītos reģionus un, ja šī parādība netiks risināta, tai būs ilgtermiņa un pastāvīga ietekme uz Savienības nākotni;

| M. | tā kā kohēzijas politikai ir ārkārtīgi liela nozīme valdības kapitāla ieguldījumos, jo tā nodrošina vairāk nekā pusi no kopējā publisko investīciju finansējuma dažās dalībvalstīs; tā kā atbalstam, ko sniedz Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi), būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj dalībvalstu publiskie izdevumi; |
| --- | --- |

M.

tā kā kohēzijas politikai ir ārkārtīgi liela nozīme valdības kapitāla ieguldījumos, jo tā nodrošina vairāk nekā pusi no kopējā publisko investīciju finansējuma dažās dalībvalstīs; tā kā atbalstam, ko sniedz Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi), būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj dalībvalstu publiskie izdevumi;

| N. | tā kā mērķis vēlākais līdz 2050. gadam panākt oglekļneitrālu Eiropu būtu jāapvieno ar taisnīgas un godīgas pārkārtošanās mērķi; tā kā daudzos mazāk attīstītos reģionos gaisa un ūdens piesārņojums kopumā joprojām ir pārāk liels; tā kā visiem ES reģioniem ir jāuzņemas nozīmīga loma klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā, īstenojot pasākumus koordinācijā ar apkārtējiem reģioniem; |
| --- | --- |

N.

tā kā mērķis vēlākais līdz 2050. gadam panākt oglekļneitrālu Eiropu būtu jāapvieno ar taisnīgas un godīgas pārkārtošanās mērķi; tā kā daudzos mazāk attīstītos reģionos gaisa un ūdens piesārņojums kopumā joprojām ir pārāk liels; tā kā visiem ES reģioniem ir jāuzņemas nozīmīga loma klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā, īstenojot pasākumus koordinācijā ar apkārtējiem reģioniem;

| O. | tā kā reģionālās inovācijas plaisa ir palielinājusies, un izglītības, apmācības un prasmju plaisa starp vairāk un mazāk attīstītiem reģioniem bieži vien ir liela; tā kā prasmes ir koncentrētas jo īpaši galvaspilsētu reģionos un ir izveidojusies liela plaisa starp pilsētām un laukiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā reģionālās inovācijas plaisa ir palielinājusies, un izglītības, apmācības un prasmju plaisa starp vairāk un mazāk attīstītiem reģioniem bieži vien ir liela; tā kā prasmes ir koncentrētas jo īpaši galvaspilsētu reģionos un ir izveidojusies liela plaisa starp pilsētām un laukiem;

| P. | tā kā jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīva, pārveidojot būvēto vidi, sasaista Eiropas zaļo kursu ar dzīvojamām telpām gan pilsētu, gan lauku apvidos; |
| --- | --- |

P.

tā kā jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīva, pārveidojot būvēto vidi, sasaista Eiropas zaļo kursu ar dzīvojamām telpām gan pilsētu, gan lauku apvidos;

| Q. | tā kā Eiropā joprojām pastāv atšķirības digitālās pārkārtošanās ātrumā; tā kā ļoti ātrdarbīgi interneta savienojumi ir pieejami tikai divām trešdaļām pilsētu iedzīvotāju un katram sestajam lauku iedzīvotājam; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropā joprojām pastāv atšķirības digitālās pārkārtošanās ātrumā; tā kā ļoti ātrdarbīgi interneta savienojumi ir pieejami tikai divām trešdaļām pilsētu iedzīvotāju un katram sestajam lauku iedzīvotājam;

| R. | tā kā mājokļu un enerģijas cenas pieaug, apliecinot nepieciešamību pēc lētākiem sociālajiem mājokļiem un paātrinātas mājokļu renovācijas, lai cīnītos pret enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

R.

tā kā mājokļu un enerģijas cenas pieaug, apliecinot nepieciešamību pēc lētākiem sociālajiem mājokļiem un paātrinātas mājokļu renovācijas, lai cīnītos pret enerģētisko nabadzību;

| S. | tā kā ir panākts ievērojams progress nodarbinātības un sociālās iekļaušanas uzlabošanā, taču reģionālās atšķirības joprojām ir lielākas nekā pirms 2008. gada finanšu krīzes; tā kā kohēzijas politikai būtu jānodrošina efektīvi risinājumi nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai, nodarbinātības un izaugsmes radīšanai, konkurētspējas palielināšanai, ieguldījumu veicināšanai izglītībā, tostarp digitālajā izglītībā, veselības aprūpē, pētniecībā un inovācijā, klimata pārmaiņu apkarošanai un demogrāfisko problēmu novēršanai; tā kā kohēzijas politika var izpildīt visus šos uzdevumus tikai tad, ja to atbalsta ar stabilu finansējumu, |
| --- | --- |

S.

tā kā ir panākts ievērojams progress nodarbinātības un sociālās iekļaušanas uzlabošanā, taču reģionālās atšķirības joprojām ir lielākas nekā pirms 2008. gada finanšu krīzes; tā kā kohēzijas politikai būtu jānodrošina efektīvi risinājumi nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai, nodarbinātības un izaugsmes radīšanai, konkurētspējas palielināšanai, ieguldījumu veicināšanai izglītībā, tostarp digitālajā izglītībā, veselības aprūpē, pētniecībā un inovācijā, klimata pārmaiņu apkarošanai un demogrāfisko problēmu novēršanai; tā kā kohēzijas politika var izpildīt visus šos uzdevumus tikai tad, ja to atbalsta ar stabilu finansējumu,

| T. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš LESD 174. pantā uzskaitītajiem reģioniem un teritorijām; tā kā būtu jāturpina īstenot īpašos pasākumus un sniegt papildu finansējumu, kas paredzēts mazapdzīvotiem tālākajiem un galējiem ziemeļu apgabaliem, lai kompensētu šo reģionu ievērojamos un pastāvīgos nelabvēlīgos dabas un demogrāfiskos apstākļus; |
| --- | --- |

T.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš LESD 174. pantā uzskaitītajiem reģioniem un teritorijām; tā kā būtu jāturpina īstenot īpašos pasākumus un sniegt papildu finansējumu, kas paredzēts mazapdzīvotiem tālākajiem un galējiem ziemeļu apgabaliem, lai kompensētu šo reģionu ievērojamos un pastāvīgos nelabvēlīgos dabas un demogrāfiskos apstākļus;

| U. | tā kā kohēzijas politika būtu jāīsteno saskaņā ar labas pārvaldības principiem un pilnībā ievērojot kopējās ES vērtības, kas noteiktas LESD 2. pantā, ES Pamattiesību hartā un Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; tā kā vairākās dalībvalstīs laika gaitā ir pasliktinājies tiesiskuma stāvoklis; tā kā kohēzijas politikai būtu jāveicina demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana; |
| --- | --- |

U.

tā kā kohēzijas politika būtu jāīsteno saskaņā ar labas pārvaldības principiem un pilnībā ievērojot kopējās ES vērtības, kas noteiktas LESD 2. pantā, ES Pamattiesību hartā un Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; tā kā vairākās dalībvalstīs laika gaitā ir pasliktinājies tiesiskuma stāvoklis; tā kā kohēzijas politikai būtu jāveicina demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana;

| V. | tā kā Covid-19 pandēmija un pašreizējais ģeopolitiskais saspīlējums ir apliecinājis nepieciešamību pārdomāt ekonomikas pārvaldības satvaru, tostarp Stabilitātes un izaugsmes pakta darbības pagaidu apturēšanu (līdz 2023. gadam) un pārskatīšanu, un paredzēt iespēju, ka dalībvalstu un reģionālo un vietējo iestāžu kohēzijas politikas publiskie izdevumi ESI fondu ietvaros nebūtu jāuzskata par valsts vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā; |
| --- | --- |

V.

tā kā Covid-19 pandēmija un pašreizējais ģeopolitiskais saspīlējums ir apliecinājis nepieciešamību pārdomāt ekonomikas pārvaldības satvaru, tostarp Stabilitātes un izaugsmes pakta darbības pagaidu apturēšanu (līdz 2023. gadam) un pārskatīšanu, un paredzēt iespēju, ka dalībvalstu un reģionālo un vietējo iestāžu kohēzijas politikas publiskie izdevumi ESI fondu ietvaros nebūtu jāuzskata par valsts vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā;

| W. | tā kā ESSF budžets nekādā ziņā nav pietiekams, lai pienācīgi reaģētu uz lielām dabas katastrofām un apliecinātu Eiropas solidaritāti ar katastrofu skartajiem reģioniem; tā kā šī līdzekļu nepietiekamība tikai saasināsies gaidāmā dabas katastrofu biežuma pieauguma dēļ, kas izriet no klimata pārmaiņām un izraisīs vairāk radikālu pārmaiņu cilvēku dzīvē; tā kā iemaksas no ES fondiem sedz tikai infrastruktūras un aprīkojuma iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu, savukārt dalībvalstīm nāksies (līdz)finansēt papildu izmaksas, kas saistītas ar pret klimata pārmaiņām noturīgāku struktūru atjaunošanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā ESSF budžets nekādā ziņā nav pietiekams, lai pienācīgi reaģētu uz lielām dabas katastrofām un apliecinātu Eiropas solidaritāti ar katastrofu skartajiem reģioniem; tā kā šī līdzekļu nepietiekamība tikai saasināsies gaidāmā dabas katastrofu biežuma pieauguma dēļ, kas izriet no klimata pārmaiņām un izraisīs vairāk radikālu pārmaiņu cilvēku dzīvē; tā kā iemaksas no ES fondiem sedz tikai infrastruktūras un aprīkojuma iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu, savukārt dalībvalstīm nāksies (līdz)finansēt papildu izmaksas, kas saistītas ar pret klimata pārmaiņām noturīgāku struktūru atjaunošanu;

| 1. | ir pārliecināts, ka kohēzijas politika savu līdzšinējo ieguldījumu un darbvietu izveides virzītājas, reģionu savstarpējo un iekšējo atšķirību mazinoša instrumenta un visu ES reģionu solidaritātes mehānisma lomu spēs saglabāt tikai tad, ja tai būs stabils finansējums, kas balstīts uz partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principiem; uzsver — tas nozīmē, ka, ņemot vērā arī sagaidāmo recesiju, ir jānodrošina vismaz tāds pats finansējuma līmenis kā 2021.–2027. gada finanšu periodā, ko papildinātu Taisnīgas pārkārtošanās fonda (JTF) II budžeta līdzekļi; atgādina, ka jaunu problēmu risināšanai ir vajadzīgi jauni līdzekļi, un prasa papildināt kohēzijas politiku ar jauniem budžeta resursiem, lai dalībvalstis un reģionālās iestādes varētu risināt dažādās problēmas un krīzes, kas skar Savienību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka dalībvalstis var iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc lielāka elastīguma pašreizējā Stabilitātes un izaugsmes pakta satvarā attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas, kas aktivizētas kā daļa no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda (KF) un Taisnīgas pārkārtošanās fonda (TPF)); atgādina, ka nosakot fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu, Komisija rūpīgi izvērtē šo pieprasījumu tā, lai atspoguļotu ERAF, KF un TPF līdzfinansēto investīciju stratēģisko nozīmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti apstiprina savu stingro atbalstu kohēzijas politikai, kas ir daļa no acquis communautaire, tāpēc tā nav nošķirama no Eiropas projekta un balstās uz dalībvalstu un reģionu solidaritātes principu; uzsver, ka kohēzijas politika ir sevi pierādījusi kā mūsdienīgu un elastīgu instruments, ko var ātri izmantot ārkārtas situācijās; uzsver, ka kohēzijas politikas sākotnējam mērķim — veicināt un atbalstīt dalībvalstu un reģionu “vispārēju harmonisku attīstību” — arī turpmāk jābūt kohēzijas politikas programmu galvenajai funkcijai; tomēr uzsver, ka kohēzijas politikai nevajadzētu kļūt par tāda finansējuma avotu, ko izmanto budžeta elastības nepilnību koriģēšanai, nedz arī tikt pakļautai budžeta samazinājumiem, reaģējot uz krīzi, un ka kohēzijas politikai kā ilgtermiņa ieguldījumu politikai būtu jāpalīdz sagatavot reģionus nākotnes problēmām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka kavēšanās sarunās par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) ir izraisījusi ievērojamus kavējumus plānošanas periodā, kas ietekmē pārvaldības iestādes un labuma guvējus; mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt partnerības nolīgumu un programmu pieņemšanu, jo ieilgusī nepietiekamā kohēzijas politikas īstenošana izraisa pārmērīgu neizpildīto maksājumu uzkrāšanos DFS īstenošanas perioda otrajā pusē, radot papildu spiedienu uz maksājumiem sarunās par DFS pēc 2027. gada; tāpēc aicina Komisiju izvērtēt juridisko iespēju plānošanas periodā pēc 2027. gada Kopīgo noteikumu regulu (KNR) sadalīt divās atsevišķās daļās, proti, saturiskajā (politiskajā) daļā un ar DFS saistītajā (uz finanšu resursiem attiecināmajā) daļā; uzskata, ka sarunas par saturisko daļu būtu jārisina un jānoslēdz pirms sarunām par daļu, kas saistīta ar DFS, lai dotu pārvaldības iestādēm iespēju laikus sagatavoties; šajā sakarā uzsver, ka ir ātri jāpieņem nākamā DFS, lai dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām būtu skaidrs redzējums par savu finansējumu un lai tās varētu izdarīt politisku izvēli un noteikt investīciju prioritātes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas ir svarīgs instruments, kura nolūks ir mazināt koronavīrusa pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi un padarīt Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās uzdevumiem un iespējām; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt tā papildināmību un sinerģiju ar kohēzijas politiku; kritizē teritoriālās dimensijas trūkumu Atveseļošanas un noturības mehānismā un atkārtoti uzsver partnerības principa nozīmi ES teritoriālajā politikā; pauž nožēlu par to, ka ANM ieviešana ir bijusi ļoti centralizēta un ka sakarā ar to nav notikusi apspriešanās ar reģioniem un pašvaldībām, un uzsver, ka, formulējot un īstenojot Savienības politiku un darbības, ir jāņem vērā LESD 174. pantā noteiktie mērķi un jāveicina to sasniegšana; turklāt uzskata, ka valstu atveseļošanas plāniem, ko finansē no ANM, nevajadzētu ietekmēt spēju izmantot ESI fondus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Eiropas Revīzijas palāta ir kritizējusi to, ka klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām netiek nošķirtas; uzsver, ka turpmākajā kohēzijas politikā šāds šķīrums būtu jāparedz izdevumu uzraudzībā un tematiskajā koncentrācijā; uzsver, ka klimata pārmaiņas ir visnopietnākais drauds cilvēku sabiedrībai visā pasaulē un skar visus reģionus; tādēļ uzsver nepieciešamību pastiprināt centienus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un uzlabotu klimata pārmaiņu mazināšanu; uzsver, ka kohēzijas politikai ir jāatbalsta spēcīga klimata politikas aspektu integrēšana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ieviesusi TPF, lai atbalstītu reģionus, kuri saskaras ar problēmām pārejā uz oglekļneitralitāti; mudina noraidoši noskaņotās dalībvalstis sākt tā īstenošanu un aicina Komisiju izdarīt secinājumus no TPF īstenošanas; prasa plānošanas periodā pēc 2027. gada NUTS 3 līmenī izveidot jaunu fondu, proti, TPF II, kam būtu pārskatīta piešķiršanas metode; uzskata, ka minētais fonds būtu pilnībā jāintegrē KNR, vienlaikus piemērojot dalītas pārvaldības un partnerības principus; uzskata, ka reģioniem ar augstu CO2 emisiju līmeni uz vienu iedzīvotāju, kā arī nozarēm, kurās tiek īstenota pārkārtošanās, vajadzētu būt piekļuvei šim fondam, kam būtu jāpiešķir vairāk finanšu līdzekļu un jāparedz plašāka darbības joma nekā pašreizējam TPF; aicina jaunajā TPF II nošķirt klimata pārmaiņu mazināšanu no pielāgošanās klimata pārmaiņām un uzsver nepieciešamību izstrādāt vienkāršu turpmākās kohēzijas politikas struktūru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē principu “nekaitēt kohēzijai”, kas nozīmē, ka neviena darbība nedrīkstētu kavēt konverģences procesu vai veicināt reģionu nevienlīdzību; uzskata, ka šā principa izstrādē būtu jāiesaista Eiropas Reģionu komiteja un ka tas būtu jānosaka tiesību aktos, lai skaidri noteiktu tā piemērošanas jomu un kārtību, tādējādi iedibinot to kā transversālu principu ES politikas jomās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka, lai gan kohēzijas politika nav krīzes instruments, līdz termiņa vidusposma pārskatīšanai būtu jāsaglabā nepiešķirtā elastības summa, kas būtu tikpat liela kā pašreizējā periodā, lai stiprinātu reģionu noturību un reaģētspēju, ļaujot tiem risināt jaunas un gaidāmas problēmas un absorbēt asimetriskus satricinājumus; uzskata, ka DFS laikposmam pēc 2027. gada būtu jānodrošina spēcīga kohēzijas politika ar lielāku finansējumu, taču šī politika nebūtu jāizmanto, lai risinātu ikvienu jaunu problēmu; aicina Komisiju ierosināt no 2022. gada izmantot neizmantotos 2021. gada kohēzijas piešķīrumus, lai nodrošinātu lielāku elastību nolūkā rast risinājumus ES finansēto infrastruktūras projektu (transports, enerģētika, digitālie u. c.) izmaksu pieaugumam; atgādina, ka izejvielu un celtniecības materiālu cena apdraud daudzu ES finansētu infrastruktūras projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka turpmākajos gadu desmitos klimata pārmaiņas būs visnopietnākais drauds cilvēku sabiedrībai visā pasaulē, kas skars visus reģionus; atgādina, ka dabas katastrofu un ārkārtēju klimatisko parādību (plūdi, vētras, cikloni, sausums, karstuma viļņi, meža ugunsgrēki u. c.) skaita un intensitātes pieaugums jau ir redzamas un jūtamas klimata pārmaiņu sekas; uzskata, ka izmaksas, kas Savienībai radīsies sakarā ar katru valsti un katru reģionu gadījumā, ja klimata pārmaiņas netiks prognozētas un tām nepielāgosies, būs ārkārtīgi augstas; prasa ievērojami palielināt ESSF budžetu, lai palīdzētu reģioniem paredzēt un mazināt klimata pārmaiņu ietekmi, un paplašināt ESSF darbības jomu, lai tas varētu atbalstīt arī pret klimata pārmaiņām noturīgāku publiskās un privātās infrastruktūras atjaunošanu vai būvniecību; aicina Komisiju izvērtēt, vai ESSF budžetu var palielināt, izmantojot apdrošināšanas instrumentu, kurā dalībvalstis iemaksātu gada maksu, kas būtu balstīta uz konkrētās dalībvalsts iedzīvotāju skaitu un ko ieguldītu drošos aktīvos un darītu pieejamu krīzes gadījumā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka līdzfinansējuma likmei mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katras prioritātes līmenī nevajadzētu pārsniegt:






  a) | 85 % mazāk attīstītiem reģioniem un attālākiem reģioniem, |
| --- | --- | --- |

11.

a)

85 % mazāk attīstītiem reģioniem un attālākiem reģioniem,

| b) | 75 % pārejas reģioniem, ja tie tiek saglabāti, |
| --- | --- |

b)

75 % pārejas reģioniem, ja tie tiek saglabāti,

| c) | 70 % vairāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

c)

70 % vairāk attīstītiem reģioniem;

uzskata, ka visas trīs likmes ārkārtas situācijās būtu jāpalielina, izmantojot elastības summu;

| 12. | uzskata, ka kohēzijas fondam būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, kurās NKI uz vienu iedzīvotāju, izteikts kā pirktspējas līmenis un aprēķināts, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2025.–2027. gadu, ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju tajā pašā pārskata periodā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka, izmantojot IKP kā vienīgo attīstības rādītāju, netiek ņemta vērā vides ilgtspēja, resursu efektīva izmantošana, integrācija un sociālais progress; atgādina, ka papildus ekonomikas jautājumiem neatņemamas ES attīstības modeļa sastāvdaļas ir arī veselība, izglītība, ilgtspēja, taisnīgums un sociālā iekļaušana; aicina IKP papildināt ar jauniem kritērijiem (piemēram, sociālie, vides un demogrāfiskie kritēriji), lai sniegtu labāku sociālekonomisko pārskatu par reģioniem, pievērstos Savienības pašreizējām prioritātēm, piemēram, Eiropas zaļajam kursam un Eiropas sociālo tiesību pīlāram, un labāk atspoguļotu ekoloģisko, digitālo un demogrāfisko pārkārtošanos un cilvēku labklājību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ierosina sākt pārdomas par kohēzijas politikas ieguldījumu ES ilgtermiņa stratēģisko mērķu sasniegšanā, jo īpaši ņemot vērā jaunos uzdevumus, kuri būs jārisina nākotnē; uzskata, ka zaļā un digitālā pārkārtošanās joprojām ir galvenie uzdevumi, uz kuriem mums būtu jākoncentrē investīcijas, lai novērstu jaunu atšķirību rašanos; aicina Komisiju, dalībvalstis un vadošās iestādes stiprināt dialogu un apvienot spēkus, lai noteiktu stratēģiskos mērķus, kuru īstenošana kohēzijai būs jāveicina nākotnē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu joprojām ir reģioni, kas nav atguvušies pēc deindustrializācijas; mudina atbalstīt šo reģionu rūpniecības, sociālo un vidisko pārkārtošanos un uzskata, ka, lai novērstu veco rūpniecības nozaru, piemēram, tērauda un alumīnija rūpniecības, pārkārtošanās potenciāli negatīvo ietekmi un atbalstītu šīs nozares, TPF II resursi būtu jānovirza to modernizācijai, ja tas ir iespējams, kā arī pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādei, kas pielāgotas katram rūpniecības pārkārtošanās reģionam, veicinot uz inovāciju balstītu izaugsmi un nodrošinot izaugsmes ieguvumu izplatīšanos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka, lai gan daži reģioni, kuros notiek rūpniecības pārkārtošanās, saskaras ar īpašām problēmām, piemēram, deindustrializāciju, ko izraisa rūpnieciskās ražošanas pārcelšana uz jaunietekmes valstīm, zemu produktivitātes līmeni un uz nākotni orientētām profesijām paredzētas reālas stratēģijas trūkumu, citiem reģioniem ir salīdzinoši liels potenciāls, piemēram, ražošanas tradīcijas un sarežģītu inovācijas darbību īstenošana vietējās nišas nozarēs; norāda, ka industrializētāki reģioni ir noturīgāki pret dažādiem ekonomiskiem un sociāliem satricinājumiem, un aicina Komisiju izstrādāt vērienīgu reindustrializācijas politiku ES reģioniem; uzsver vietējās un reģionālās ražošanas un patēriņa nozīmi; turklāt prasa, ņemot vērā mazāk attīstīto reģionu iniciatīvā gūto pieredzi, izveidot īpašu ES iniciatīvu, kas atbalstītu Savienības zemas izaugsmes reģionus un nabadzīgākos reģionus, kuru iekšējie un ārējie rādītāji turpina atpalikt no ES vidējiem rādītājiem; atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīga vietējos apstākļos balstīta politikas veidošana, pienācīgi analizējot zemas izaugsmes tendences un instrumentus, kas vajadzīgi to risināšanai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka 2019. gadā vairāk nekā ceturtā daļa ES iedzīvotāju dzīvoja reģionos, kurā reālais IKP joprojām nebija atgriezies līmenī pirms finanšu krīzes (2007. gada līmenī), jo īpaši Grieķijā, Kiprā, Itālijā un Spānijā; uzsver, ka arī Covid-19 izraisītā ekonomikas un sociālā krīze ir vairāk skārusi tās pašas valstis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt lauku apvidus, novērtējot to daudzveidību un potenciālu, uzlabojot transporta savienojamību, ātrdarbīgus platjoslas tīklus, pakalpojumu sniegšanu, ekonomikas diversifikāciju un darbvietu radīšanu un palīdzot tiem reaģēt uz tādām problēmām kā lauku pārtuksnešošanās, iedzīvotāju novecošana, iedzīvotāju skaita samazināšanās un lauku pamešana, kopienu, tostarp pilsētu centru, skaita samazināšanās, kā arī nepietiekamas veselības aprūpes un izglītības iespējas, vienlaikus uzsverot, cik svarīga ir saikne starp pilsētām un laukiem funkcionālo pilsētu teritoriju kontekstā; uzsver jo īpaši jaunu sieviešu lomu lauku apvidos, kas parasti ir nestabila; uzskata, ka iniciatīva “Jaunais Eiropas “Bauhaus”” palīdzētu padarīt lauku apvidus pievilcīgākus; norāda, ka visi šie pasākumi arī palīdzētu augošām pilsētām risināt problēmas, ar kurām tās saskaras; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver ilgtspējīgas mobilitātes risinājumu nozīmi visā ES; aicina Komisiju veicināt viedo un zaļo mobilitāti un pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai sniegtu ieguldījumu ES zaļajā kursā un paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”; uzsver zaļā kursa un paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” nozīmi un norāda, ka ieguldījumi reģionālā un vietējā līmenī ir būtiski to sekmīgai īstenošanai; mudina Komisiju turpināt atbalstīt ar klimatu saistītos izdevumus un stiprināt principu “nenodarīt būtisku kaitējumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver lauku attīstības daudzdimensionālo raksturu, kas aptver vairāk kā tikai lauksaimniecību; uzstāj, ka ir jāievieš lauku aspektu nostiprināšanas mehānisms, lai novērtētu ES likumdošanas iniciatīvu ietekmi uz lauku apvidiem; tomēr norāda, ka tikai 11,5 % lauku apvidu iedzīvotāju strādā lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā; tāpēc aicina KNR stratēģiskajā satvarā iekļaut ELFLA kā atsevišķu fondu; uzsver, ka fondu iekļaušana kohēzijas politikas fondu sastāvā, izmantojot integrētu vairākfondu pieeju, stiprina iespējas un sinerģijas attiecībā uz ieguldījumiem lauku apvidos, kas nav saistīti ar lauksaimniecību, un attiecībā uz reģionālo attīstību; uzsver vērtīgo ieguldījumu lauku attīstībā, ko sniedz LEADER programma, kuras mērķis ir iesaistīt vietējos dalībniekus stratēģiju izstrādē un īstenošanā, lēmumu pieņemšanā un resursu piešķiršanā viņu lauku apvidiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa stiprināt LESD 174. un 349. panta integrēšanu visās Savienības politikas jomās, lai veicinātu tajos noteikto mērķu sasniegšanu; pauž nožēlu par to, ka astotajā kohēzijas ziņojumā īpaša uzmanība nav pievērsta panākumiem, kas gūti ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā reģionos, kuros ir būtiska un pastāvīga ekonomiska un demogrāfiska atpalicība, piemēram, tālākajos reģionos, visattālākajos mazapdzīvotajos ziemeļu reģionos, salās, kalnu apgabalos un pārrobežu reģionos; atgādina par kohēzijas politikas būtisko nozīmi tālākajos reģionos; uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt šiem reģioniem īpaši pielāgotas programmas un pasākumus, un uzsver, ka ir jāsaglabā visi tiem īpaši izstrādātie pasākumi, jo lielākā daļa no tiem joprojām ir starp mazāk attīstītajiem reģioniem, proti, 6 no 30 ES reģioniem ar zemāko IKP uz vienu iedzīvotāju ir tālākie reģioni; šajā sakarā atkārtoti uzsver dinamiskas reģionālās sadarbības nozīmi tālāko reģionu potenciāla atraisīšanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ir pārliecināts, ka būtu jāstiprina nelielas pilsētas, mazpilsētas un ciemati, lai atbalstītu vietējo ekonomiku un risinātu demogrāfiskās un klimata problēmas; atkārtoti uzsver, cik svarīga ir saikne starp pilsētām un laukiem un tādu stratēģiju izstrāde, kuru pamatā ir funkcionālās teritorijas, īpašu uzmanību pievēršot mazām un vidējām pilsētām, lai novērstu lauku apvidu sarukšanu; uzsver, ka ir svarīgi īstenot īpaši pielāgotas teritoriālās pieejas un ieguldīt jo īpaši viedo ciematu iniciatīvā, lai ar digitālo un sociālo inovāciju atdzīvinātu lauku pakalpojumus; uzsver, cik svarīga ir sinerģija starp dažādiem finansēšanas instrumentiem, piemēram, ELFLA, ERAF, ESF+ un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, lai novirzītu pienācīgu finansējuma līmeni lauku apvidiem, izmantojot vairākfondu pieeju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārtoti uzsver kohēzijas politikas nozīmi visu Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīves apstākļu saskaņošanā un uzlabošanā; tomēr norāda uz to, ka arvien pieaug nelabvēlīgā situācijā esošu un nabadzīgu teritoriju parādīšanās, tostarp vairāk attīstītos reģionos un teritorijās; uzsver, ka, lai gan pilsētas ir reģionāli izaugsmes un pārkārtošanās virzītājspēki un dzīvošana un darbs tajās sniedz daudzas priekšrocības, liela iedzīvotāju koncentrācija un iedzīvotāju skaita pieaugums, kas pārsniedz vidējo rādītāju, dažās pilsētu teritorijās arī var ietekmēt mājokļu pieejamību cenas ziņā, piesārņojuma līmeni un dzīves kvalitāti; tādēļ aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu iniciatīvai “Jaunais Eiropas “Bauhaus””, lai DFS laikposmam pēc 2027. gada tā kļūtu par ES programmu ar īpašu budžetu, kura pamatā būtu jauni resursi, kas nodrošinātu risinājumus ilgtspējīgu un inovatīvu pilsētu teritoriju attīstībai; uzskata, ka pilsētu iestādēm nākotnē vajadzētu būt tiešai piekļuvei ES finansējumam; atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir aizsardzības pasākumi, kas novērstu to reģionālo un vietējo pašvaldību netaisnīgu sodīšanu, kuras atrodas valstīs, kurās var tikt aktivizēts tiesiskuma mehānisms, un aicina Komisiju rast veidus, kā tā varētu tieši piešķirt līdzekļus to galīgajiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt augšupēju pieeju lauku un vietējai attīstībai, kas ir sociālās inovācijas un spēju veidošanas līdzeklis, tādējādi dodot iedzīvotājiem iespēju uzņemties atbildību par savu teritoriju attīstību; tādēļ uzstāj, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī NVO un iedzīvotāji ir pilnībā jāiesaista lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā, lai nodrošinātu, ka to vajadzības tiek pienācīgi apmierinātas; norāda, ka vietējā līmenī esošo potenciālu varētu labāk izmantot, stiprinot un veicinot sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA); uzskata, ka SVVA dalībvalstīs vajadzētu būt obligātai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka sabiedrībai un ekonomikai būtu jāatraisa savs radošais potenciāls, kad tās risina problēmas, ko rada pāreja uz oglekļneitralitāti, piemēram, vecos rūpniecības reģionos, kuros radošā industrija būtu jāizmanto kā daudzdisciplīnu katalizators pārkārtošanās procesos, integrējot kultūras un radošo nozaru idejas administratīvos procesos; uzskata, ka vadošās iestādes var palīdzēt vecajiem rūpniecības reģioniem; tāpēc uzsver, ka ir jāatbalsta daudzdisciplīnu sadarbība; turklāt uzsver kultūras nozīmi kohēzijas politikā, kas palīdz nodrošināt dzīvīgus reģionus un palielināt to pievilcību, rosināt kultūras apmaiņu un veicināt daudzveidību un solidaritāti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām norāda uz demogrāfiskajām problēmām, ar kurām saskaras ES, jo īpaši konkrētos reģionos, piemēram, sabiedrības novecošanos, iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku un attālos apvidos, demogrāfisko spiedienu uz tādām citām teritorijām kā piekrastes un pilsētu teritorijas, migrācijas plūsmām un bēgļu ierašanos; uzstāj, ka ir jāsagatavo tūlītēja reakcija uz bēgļu ierašanos, lai nodrošinātu viņu ātru un vieglu integrāciju; turklāt mudina dalībvalstis izstrādāt un īstenot īpašus pasākumus, kas veicinātu apmācību un nodarbinātību, kā arī aizsargātu pamattiesības; uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, profesionālajām apvienībām un NVO ir būtiska nozīme konkrētu ieguldījumu vajadzību un mobilitātes un teritoriālās pieejamības pamatpakalpojumu lauku un pilsētu teritorijās noteikšanā un novērtēšanā, un ka tām būtu jāuzņemas izšķiroša loma vietējo kopienu teritoriālo stratēģiju izstrādē; uzsver, ka ir svarīgi iekļaut īpašus budžeta pasākumus lauku apvidiem, tostarp negatīvo demogrāfisko tendenču novēršanai attiecīgajās ES programmās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver nepieciešamību uzlabot saikni starp kohēzijas politiku un ES ekonomikas pārvaldību, vienlaikus izvairoties no represīvas pieejas; uzsver, ka Eiropas pusgadā būtu jāievēro kohēzijas politikas mērķi, kas noteikti LESD 174. un 175. pantā; aicina reģionus piedalīties šo mērķu sasniegšanā un īstenot spēcīgāku teritoriālo pieeju; aicina rīkot pārdomas par makroekonomisko nosacījumu koncepciju un apsvērt iespēju šo koncepciju aizstāt ar jauniem nosacījumu veidiem, kas labāk atspoguļotu jaunās problēmas, kas mums nākotnē būs jārisina; uzskata, ka ES sociālekonomiskās situācijas dēļ, ko pasliktina Covid-19 krīzes un Krievijas agresijas pret Ukrainu sekas, ir nepieciešams apturēt Stabilitātes pakta darbību līdz 2023. gadam un pārskatīt to; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatē, ka daži reģioni ar vidējiem ienākumiem saskaras ar “vidējo ienākumu slazdu” un ka tiem bieži raksturīgas tādas problēmas kā iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošana, vājas ražošanas nozares, lēna izaugsme, vāja inovācija, zema konkurētspēja, ražīgums un iestāžu un pārvaldes kvalitāte, kā arī progresa trūkums virzībā uz taisnīgu pārkārtošanos un neaizsargātība pret globalizācijas izraisītiem satricinājumiem; vērš uzmanību uz šīs tendences satraucošo pastiprināšanos un mudina Komisiju un dalībvalstis veikt nopietnus pasākumus ar nolūku pievērsties šai problēmai un rast risinājumus šiem reģioniem, lai tie ilgtermiņā netiktu atstāti novārtā, bet gan tiktu atbalstīti savu īpašo priekšrocību attīstīšanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka daudzi izaugsmes virzītājspēki aizvien ir koncentrēti vairāk attīstītos reģionos un pilsētu teritorijās; pauž pārliecību, ka turpmākās kohēzijas politikas galvenais uzdevums būs sniegt pienācīgu atbalstu nepietiekami attīstītiem reģioniem un ka kohēzijas politikai būtu gan jāsamazina atšķirības, gan jānovērš šo reģionu atpalicība, ņemot vērā atšķirīgās tendences un dinamiku un attiecīgajās ES programmās sniedzot īpašu budžeta atbalstu lauku apvidiem, tostarp, lai novērstu negatīvās demogrāfiskās tendences; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ar bažām konstatē, ka pēdējos gados ir krasi samazinājies finansējuma apmērs, ko dalībvalstis atvēlē saviem nabadzīgākajiem reģioniem; atgādina, ka ir svarīgi ievērot ES papildināmības principu; aicina Komisiju nodrošināt, ka valstu iestādes, kad tās izstrādā un īsteno ESI fondu projektus, pienācīgi ņem vērā iekšējo kohēziju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka reģioniem, kas atrodas vidējo ienākumu slazdā vai kam draud šis slazds, ir dažādas iezīmes un ka tiem ir vajadzīgi īpaši pielāgoti risinājumi, lai veicinātu ieguldījumus augstas kvalitātes izglītībā, cilvēkkapitālā, pētniecībā un izstrādē, darbaspēka apmācībā, sociālajos pakalpojumos un seku mazināšanas stratēģijās; mudina Komisiju definēt šos reģionus, lai labāk izprastu strukturālos faktorus, kas izraisa vidējo ienākumu slazdu, atbalstīt tos, izmantojot diferencētu un vietējos apstākļos balstītu pieeju, un nākamajā plānošanas periodā tiem piešķirt lielākas summas ESF+ ietvaros; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka vienkāršošanai vajadzētu būt vienam no galvenajiem turpmākās kohēzijas politikas virzītājspēkiem; aicina Komisiju un dalībvalstis neuzlikt papildu administratīvo slogu vadošajām iestādēm un atgādina, ka ir jāsamazina administratīvais slogs reģionālajām un vietējām iestādēm un saņēmējiem; aicina dalībvalstis izvairīties no pārmērīga regulējuma, padarīt programmas stratēģiskas un kodolīgas, bet instrumentus — elastīgus, kā arī padarīt finansēšanas nolīgumus starp pārvaldības iestādēm un saņēmējiem par vienkāršošanas instrumentu; mudina turpināt izmantot vienkāršotu izmaksu iespējas, iespējams, paaugstinot robežvērtības, zem kurām šādu vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanai vajadzētu būt obligātai; aicina dalībvalstis paātrināt e-kohēzijas īstenošanu; uzsver digitalizācijas potenciālu attiecībā uz uzraudzību un ziņošanu; turklāt aicina Komisiju uzlabot savu revīzijas noteikumu pārredzamību un paplašināt vienotās revīzijas principa izmantošanu, lai izvairītos no vienu un to pašu izdevumu revīziju un pārvaldības pārbaužu dublēšanās; uzskata, ka attiecībām starp Komisiju un vadošajām iestādēm būtu jāvirzās uz “uzticības līgumu”, kura pamatā būtu objektīvu kritēriju izstrāde un noteikšana, un uzskata, ka ir jāievieš marķējums, lai atalgotu vadošās iestādes, kas ir pierādījušas savu spēju ievērot noteikumus un samazināt kļūdu īpatsvaru; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka pienācīga un piemērota finansējuma piešķiršana no Kohēzijas fonda ir īpaši nepieciešama dalībvalstīm, kurām ir ievērojams transporta un vides infrastruktūras deficīts, ar nosacījumu, ka fonds tiek pārvaldīts kopīgi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka valsts, ES un reģionāla mēroga struktūrpolitikai būtu jāiet roku rokā ar konkrētai vietai pielāgotu pieeju, lai veicinātu teritoriālo kohēziju, pievērstos dažādiem pārvaldības līmeņiem, nodrošinātu sadarbību un koordināciju un atraisītu reģionu unikālo potenciālu, vienlaikus atzīstot vajadzību pēc īpaši pielāgotiem risinājumiem; turklāt uzskata, ka kohēzijas politikai vajadzētu būt vairāk orientētai uz ieguldījumiem cilvēkos, jo reģionu ekonomiku var palielināt efektīvs ieguldījumu kopums inovācijās, cilvēkkapitālā, labā pārvaldībā un institucionālās spējās; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka Eiropas teritoriālā sadarbība ir viens no kohēzijas politikas galvenajiem mērķiem; uzsver pievienoto vērtību, ko sniedz teritoriālā sadarbība kopumā un pārrobežu sadarbība ir īpaši; konstatē, ka pandēmija īpaši skāra pierobežas reģionus un ka to atveseļošanās mēdz būt lēnāka nekā lielpilsētu reģionos; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi likvidēt šķēršļus pārrobežu sadarbībai, un uzsver, ka Komisijas ierosinātais Eiropas pārrobežu mehānisms (ECBM) būtu palīdzējis novērst vairāk nekā 50 % esošo šķēršļu; pauž nožēlu par to, ka Padome ir iesaldējusi ar ECBM saistīto likumdošanas procesu; aicina Komisiju veikt visas nepieciešamās iniciatīvas, tostarp atsākt ECBM, lai padarītu šo sadarbību dinamiskāku un efektīvāku cilvēku labā; uzsver, ka ir svarīgi palielināt Interreg finansējumu, lai atbalstītu reģionu pārrobežu sadarbību; tādēļ uzsver maza mēroga un pārrobežu projektu nozīmi cilvēku satuvināšanā; uzsver pārrobežu ieguldījumu nozīmi inovācijas, tehnoloģiju nodošanas, kopīgu risinājumu un sinerģijas veicināšanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka investīcijām augstas kvalitātes sabiedriskajos pakalpojumos ir izšķirīga nozīme sociālās noturības veidošanā un ekonomikas, veselības un sociālo krīžu pārvarēšanā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka 2021.–2027. gada finanšu perioda kohēzijas politikas reforma ir palīdzējusi radīt apstākļus, kuros finansējuma saņēmējiem un pārvaldības iestādēm būs vienkāršāk izmantot finansējumu un tā izmantošanā būs iespējama lielāka elastība; atzinīgi vērtē elastīgumu, kas ierosināts iniciatīvu “Kohēzijas rīcība bēgļu labā Eiropā” (CARE) un Papildinātās investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII+) priekšlikumos, kas ir pierādījuši, ka kohēzijas politika ir lielisks instruments krīzes situācijās; tomēr atgādina, ka kohēzijas politika ir ilgtermiņa ieguldījumu politika un tāpēc nākamajā DFS būtu jāizveido īpašs mehānisms reaģēšanai uz krīzi; aicina Komisiju izpētīt vienkāršošanas pasākumu praktisko ietekmi un veicināt turpmāku vienkāršošanu, tostarp digitalizācijas, elastīguma un iedzīvotāju līdzdalības veidā; tādēļ aicina dalībvalstis palīdzēt saņēmējiem, jo īpaši maza mēroga projektu saņēmējiem, atbalstīt privātas iniciatīvas kā darbvietu un pētniecības, izstrādes un inovācijas radītājus un tuvināt kohēzijas politiku visiem ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka Tiesiskuma nosacījumu regula paredz tiesiskuma ievērošanu kā kohēzijas politikas finansējuma saņemšanas nosacījumu; uzskata, ka kohēzijas politikas īstenošanā ir jāpastiprina tiesiskuma un pamattiesību ievērošana; tāpēc aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai noteiktu veidus, kā nodrošināt, ka to dalībvalstu pilsoņiem, uz kurām attiecas LESD 7. panta 1. punkts, viņu valdību rīcības dēļ netiek liegts ES līdzekļu sniegtais labums un ka šo dalībvalstu reģionālās un vietējās iestādes netiek sodītas gadījumos, kad tiek iedarbināts tiesiskuma mehānisms; tāpēc sagaida, ka Komisija visā kohēzijas politikas programmu sagatavošanas un īstenošanas procesā pilnībā ņems vērā tiesiskuma aspektus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis sākt īstenot drosmīgas stratēģijas, lai atraisītu publiskās un privātās investīcijas zaļās, digitālās un demogrāfiskās pārkārtošanās jomā ar nolūku pārstrukturēt savu sociālās tirgus ekonomikas modeli sabiedrībai labvēlīgā veidā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina samazināt to starpniekstruktūru skaitu, kas iesaistītas kohēzijas fondu pārvaldībā un kontrolē, stiprinot kritiski lielu starpniekstruktūru darba koordināciju un kompetences un, ja iespējams, atrodot saņēmējiem vienas pieturas aģentūras; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka ir nepieciešams izveidot satvaru, kas garantē juridisko stabilitāti ar vienkāršiem, skaidriem un prognozējamiem noteikumiem, jo īpaši pārvaldības un revīziju jomā; prasa pēc iespējas izvairīties no jebkādas noteikumu piemērošanas un interpretācijas ar atpakaļejošu spēku; ierosina sākt pārdomu procesu par kopējā kļūdu īpatsvara robežvērtību katram gadam, kuru nepārsniedzot, tiek uzskatīts, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēma darbojas efektīvi, un par vadošo iestāžu spēju ievērot šo regulas noteikumu, nesodot līdzekļu saņēmējus; uzskata, ka šī robežvērtība būtu jāpalielina līdz 5 %; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nožēlu par to, ka ANO IAM varētu būt pakāpeniski zaudējuši vietu ES vēstījumā, jo īpaši attiecībā uz krīzes mazināšanas ietekmi, kas apdraud izredzes tos sasniegt līdz 2030. gadam; mudina ES kohēzijas politikas fondos saglabāt stingru apņemšanos palīdzēt īstenot IAM reģionālajā un vietējā līmenī, piemēram, attiecībā uz aprites ekonomiku; šajā sakarā uzsver, ka līdztiesības un iekļaušanas aspekti būtu vēl vairāk jānostiprina reģionālajā attīstībā; atgādina, cik svarīga kohēzijas politikai ir integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošana, un uzsver sieviešu īpašo nozīmi, jo sevišķi attālos lauku apvidos, jo viņām ir būtiska loma pilsoniskajā sabiedrībā un ilgtspējīgā ekonomikas izaugsmē, bet vienlaikus viņas saskaras ar grūtībām piekļūt darba tirgum un vienādai darba samaksai, kā arī grūtībām piekļūt tādiem sabiedriskajiem pakalpojumiem kā veselības un bērnu aprūpe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atbalsta to budžeta līdzekļu palielināšanu, kas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam piešķirti jaunajai kohēzijas politikai, kura saskaņā ar stingro uzsvaru uz viediem, zaļiem un sociāliem pasākumiem nodrošinās pietiekamu finansējumu jauniem inovatīviem projektiem; prasa nodrošināt ciešu koordināciju starp šiem fondiem un jaunā Eiropas “Bauhaus” programmām un darbībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ieguldījumiem cilvēkos ir izšķirīga nozīme, jo šādi ir iespējams palīdzēt viņiem attīstīt savas prasmes, veicināt radošumu un stimulēt inovāciju, ko noteikti veicinātu iesaistīšanās brīvprātīgajā darbā; uzskata, ka būtu jāsaglabā vai jārada kvalitatīva un labi apmaksāta nodarbinātība, kā arī atbalsts (pārkvalificēšanai) vai apmācībai, lai cīnītos pret nabadzību un veicinātu migrantu un bēgļu integrāciju, vienlaikus stiprinot sociālo kohēziju un nodrošinot, ka neviens netiek atstāts novārtā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, cik būtiski ir visā ES kohēzijas politikas plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā ievērot partnerības principu un izveidot ciešu sadarbību starp reģionālajām un vietējām iestādēm, NVO un citām ieinteresētajām personām; uzsver, ka Komisijai būtu aktīvāk jāaizsargā kohēzijas politikas līdzekļi no draudiem, ko rada spiediens uz demokrātiju un tās vērtībām dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina, ka Brexit ietekme ir veicinājusi ekonomikas, starpreģionālās sadarbības, pētniecības ekosistēmu un izglītības un apmācības sistēmu darbības traucējumus ES reģionos; aicina visas iesaistītās puses turpināt atbalstīt reģionālās un vietējās iestādes, kuras negatīvi ietekmē Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES; uzskata, ka, pārdomās par kohēzijas politiku laikposmam pēc 2027. gada ir pastāvīgi jāapsver Brexit radītās ilgstošās ekonomiskās un sociālās sekas ES reģionos; turklāt aicina Apvienotās Karalistes valdību finansēt Apvienotās Karalistes dalību Interreg programmās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina, ka LESD 175. pantā ir paredzēts, ka Komisija reizi trijos gados ziņo par ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā panākto progresu; uzskata, ka Covid-19 krīzes un Ukrainas kara kopējā ietekme būs detalizēti jāizvērtē devītajā ziņojumā par kohēziju vēlākais līdz 2025. gada maijam; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina nodrošināt labāku piekļuvi finansējumam, lai radītu iespējas veikt ieguldījumus vietējā enerģētikas pārkārtošanā, tostarp energoefektivitātē, decentralizētā enerģijas sadalē un īpašu uzmanību pievērst atjaunojamiem energoresursiem; šajā sakarā uzsver, ka kohēzijas politikai ir jāatbalsta energoefektīva renovācija, lai taupītu resursus un nodrošinātu mājokļus visiem; turklāt uzsver nepieciešamību saglabāt un pārveidot vēsturiski un sociāli un ekonomiski nozīmīgas ēkas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju apsvērt iespēju tos kohēzijas politikas publiskos izdevumus, ko dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes veic ESI fondu ietvaros, neuzskatīt par valsts vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, jo īpaši, ja tie netraucē īstenot Parīzes nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ES politikas virzienos būtu jāsaskaņo noteikumi par valsts atbalstu, lai kohēzijas politikas programmas, kurās jāievēro visi valsts atbalsta noteikumi, netiktu nostādītas nelabvēlīgākā situācijā nekā citas ES politikas jomas, uz kurām šie noteikumi neattiecas; turklāt aicina, ja iespējams, ieviest pieņēmumu par atbilstību valsts atbalsta režīmam, lai nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus visām ES ieguldījumu politikas jomām un izvairītos no konkurences starp tām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt centienus uzlabot saziņu un pamanāmību, uzlabojot informācijas apmaiņu par stratēģiski nozīmīgām darbībām un gaidāmajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; atzinīgi vērtē jaunās datubāzes Kohesio izveidi un prasa, lai šī tīmekļa vietne pēc iespējas ātrāk būtu pieejama visās ES oficiālajās valodās; uzsver, ka Kohesio būtu jāsniedz dati par visiem kohēzijas un teritoriālajiem projektiem, tostarp tiem, kas saistīti ar lauku attīstību, kurus līdzfinansē ELFLA vai programma “Leader”, un jāļauj lietotājiem meklēt projektus, kas saistīti ar viņu tematiskajām jomām, lai nodrošinātu platformu labas prakses apmaiņai un izcilības projektu veicināšanai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka citas ES politikas jomas var apdraudēt kohēziju; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas viedokli, ka horizontālajā politikā būtu jāiekļauj reģionālās pārbaudes, un aicina Komisiju novērtēt arī citu politikas jomu ietekmi uz kohēzijas politikas efektivitāti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka kohēzijas politikas līdzekļu izlietošanā — kā tas ir arī visu pārējo ES izdevumu gadījumā — joprojām iespējamas nelikumīgas darbības, kas saistītas ar korupciju un krāpšanu; prasa nodrošināt pienācīgu finansējumu un personālu attiecīgajām aģentūrām un struktūrām, jo īpaši Eiropas Prokuratūrai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, lai tās varētu pienācīgi veikt izmeklēšanu un atgūt nepareizi izlietotos līdzekļus; aicina Komisiju veikt padziļinātu novērtējumu, lai novērstu jebkādus ES līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus un tiesiskuma pārkāpumus, un pirms partnerības nolīgumu un kohēzijas politikas programmu apstiprināšanas nodrošināt atbilstību Pamattiesību hartai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž bažas par to, ka Komisijas priekšlikumā “REPowerEU” ir paredzēta plašāka iespēja pārvietot budžeta piešķīrumus no kohēzijas politikas uz ANM; uzsver, ka līdz 2030. gadam vairāk nekā 100 miljardi EUR kohēzijas politikas līdzekļu tiks ieguldīti enerģētikas pārkārtošanā, dekarbonizācijā un atjaunojamajos energoresursos; tāpēc prasa paātrināt kohēzijas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka ir efektīvi un saskaņoti ES līmenī jāīsteno ārkārtas rīcības plāns par pārtikas apgādi un nodrošinātība ar pārtiku krīzes laikā, kas izklāstīts Komisijas paziņojumā par to (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Eiropas Reģionu komitejai un dalībvalstu un to reģionālajiem parlamentiem; |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(2)  OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.

(3)  OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.

(4)  OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.

(5)  OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.

(6)  OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(8)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(9)  OV L 435, 6.12.2021., 187. lpp.

(10)  OV L 109, 8.4.2022., 1. lpp.

(11)  OV L 357, 8.10.2021., 1. lpp.

(12)  OV L 99, 31.3.2020., 9. lpp.

(13)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(14)  OV C 37, 2.2.2021., 16. lpp.

(15)  OV C 429, 11.12.2020., 153. lpp.

(16)  OV C 517, 22.12.2021., 1. lpp.

(17)  OV C 286, 16.7.2021., 13. lpp.

(18)  OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0058.

(20)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0059.

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0022.

(22)  OV C 117, 11.3.2022., 18. lpp.

(23)  OV C 67, 8.2.2022., 16. lpp.

(24)  OV C 15, 12.1.2022., 125. lpp.

(25)  OV C 494, 8.12.2021., 26. lpp.

(26)  OV C 162, 10.5.2019., 24. lpp.

(27)  OV C 28, 27.1.2020., 40. lpp.

(28)  Pētījums “ES mazāk attīstītie reģioni: pašreizējais stāvoklis un nākotnes uzdevumi”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departaments, 2020. gada septembris.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

ES pierobežas reģioni: Eiropas integrācijas “dzīvās laboratorijas”

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par ES pierobežas reģioniem: Eiropas integrācijas “dzīvās laboratorijas” (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 162., 174., 175., 176., 177., 178. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 162., 174., 175., 176., 177., 178. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1) (“Dzīvotņu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1) (“Dzīvotņu direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (3) (Putnu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (3) (Putnu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (4),

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu par trūkstošajiem transporta savienojumiem pierobežas reģionos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu par trūkstošajiem transporta savienojumiem pierobežas reģionos (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumu “Kohēzijas un izaugsmes veicināšana ES pierobežas reģionos” (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumu “Kohēzijas un izaugsmes veicināšana ES pierobežas reģionos” (COM(2017)0534),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 29. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai), (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 29. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai), (COM(2018)0373),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par izaugsmes un kohēzijas veicināšanu ES pierobežas reģionos (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par izaugsmes un kohēzijas veicināšanu ES pierobežas reģionos (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. aprīļa paziņojumu “Vadlīnijas par ES ārkārtas palīdzību pārrobežu sadarbībā ar Covid-19 krīzi saistītās veselības aprūpes jomā” (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. aprīļa paziņojumu “Vadlīnijas par ES ārkārtas palīdzību pārrobežu sadarbībā ar Covid-19 krīzi saistītās veselības aprūpes jomā” (C(2020)2153),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas no 2020. gada 22. jūlija līdz 11. oktobrim rīkoto sabiedrisko apspriešanu par pārrobežu šķēršļu novēršanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas no 2020. gada 22. jūlija līdz 11. oktobrim rīkoto sabiedrisko apspriešanu par pārrobežu šķēršļu novēršanu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas izglītības telpas izveide līdz 2025. gadam” (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas izglītības telpas izveide līdz 2025. gadam” (COM(2020)0625),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/2228 (2020. gada 23. decembris) par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/2228 (2020. gada 23. decembris) par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 5. februāra atzinumu “Pārrobežu sabiedriskie pakalpojumi Eiropā” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 5. februāra atzinumu “Pārrobežu sabiedriskie pakalpojumi Eiropā” (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Stratēģija pilnībā funkcionējošai un noturīgai Šengenas zonai” (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Stratēģija pilnībā funkcionējošai un noturīgai Šengenas zonai” (COM(2021)0277),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (12) (Interreg regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (12) (Interreg regula),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu "ES pierobežas reģioni: Eiropas integrācijas “dzīvās laboratorijas” (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu "ES pierobežas reģioni: Eiropas integrācijas “dzīvās laboratorijas” (COM(2021)0393),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu Climate Change 2021: the Physical Science Basis. I darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes sestajā novērtējuma ziņojumā, publicēts 2021. gada 7. augustā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu Climate Change 2021: the Physical Science Basis. I darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes sestajā novērtējuma ziņojumā, publicēts 2021. gada 7. augustā (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regulu (ES) 2021/1755, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regulu (ES) 2021/1755, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 29. oktobra rezolūciju “Eiropas redzējums: pārrobežu sadarbības nākotne” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 29. oktobra rezolūciju “Eiropas redzējums: pārrobežu sadarbības nākotne” (15),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Pierobežas reģionu asociācijas trīs 2021. gada 9. decembra tematiskās publikācijas par šķēršļiem un risinājumiem pārrobežu sadarbībai ES More and better cross-border public services (16), Vibrant cross-border labour markets (17) un Border regions for the European Green Deal (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Pierobežas reģionu asociācijas trīs 2021. gada 9. decembra tematiskās publikācijas par šķēršļiem un risinājumiem pārrobežu sadarbībai ES More and better cross-border public services (16), Vibrant cross-border labour markets (17) un Border regions for the European Green Deal (18),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Pierobežas reģionu asociācijas 2021. gada 9. decembra ziņojumu B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021 (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Pierobežas reģionu asociācijas 2021. gada 9. decembra ziņojumu B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021 (19),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 14. decembra regulai, ar kuru groza Regulu (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 14. decembra regulai, ar kuru groza Regulu (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (COM(2021)0891),

| — | ņemot vērā IPCC2022. gada 4. aprīļa ziņojumu Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPCC2022. gada 4. aprīļa ziņojumu Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0222/2022),

| A. | tā kā ES un tās tuvākajām kaimiņvalstīm Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā (EBTA) ir 40 iekšējās sauszemes robežas un iekšējie pierobežas reģioni un šie reģioni aptver 40 % ES teritorijas, tajos dzīvo 30 % tās iedzīvotāju, tie rada gandrīz vienu trešdaļu no ES IKP un tiem ir ievērojams potenciāls vēl vairāk veicināt tās ekonomiku; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un tās tuvākajām kaimiņvalstīm Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā (EBTA) ir 40 iekšējās sauszemes robežas un iekšējie pierobežas reģioni un šie reģioni aptver 40 % ES teritorijas, tajos dzīvo 30 % tās iedzīvotāju, tie rada gandrīz vienu trešdaļu no ES IKP un tiem ir ievērojams potenciāls vēl vairāk veicināt tās ekonomiku;

| B. | tā kā pierobežas reģionos, jo īpaši tajos, kuros ir zems iedzīvotāju blīvums, un jo sevišķi lauku apvidos, parasti ir ne tik labvēlīgi attīstības apstākļi un kopumā tiem ir sliktāki ekonomikas rādītāji nekā citiem dalībvalstu reģioniem, un tā kā to ekonomiskais potenciāls netiek pilnībā izmantots; |
| --- | --- |

B.

tā kā pierobežas reģionos, jo īpaši tajos, kuros ir zems iedzīvotāju blīvums, un jo sevišķi lauku apvidos, parasti ir ne tik labvēlīgi attīstības apstākļi un kopumā tiem ir sliktāki ekonomikas rādītāji nekā citiem dalībvalstu reģioniem, un tā kā to ekonomiskais potenciāls netiek pilnībā izmantots;

| C. | tā kā, neraugoties uz paveikto, joprojām pastāv daudzi administratīvie, valodas un juridiskie šķēršļi, kas kavē ilgtspējīgu izaugsmi, sociālekonomisko attīstību un kohēziju starp pierobežas reģioniem un to teritorijā; tā kā ir vajadzīga plašāka un dziļāka sadarbība starp iestādēm kaimiņos esošajās dalībvalstīs; tā kā pierobežas reģioni gūtu labumu no pārvalstiska juridiska instrumenta, kas spētu novērst nevēlamās sekas, kuras varētu rasties no dalībvalstu darbībām, kas sadrumstalo vienoto tirgu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz paveikto, joprojām pastāv daudzi administratīvie, valodas un juridiskie šķēršļi, kas kavē ilgtspējīgu izaugsmi, sociālekonomisko attīstību un kohēziju starp pierobežas reģioniem un to teritorijā; tā kā ir vajadzīga plašāka un dziļāka sadarbība starp iestādēm kaimiņos esošajās dalībvalstīs; tā kā pierobežas reģioni gūtu labumu no pārvalstiska juridiska instrumenta, kas spētu novērst nevēlamās sekas, kuras varētu rasties no dalībvalstu darbībām, kas sadrumstalo vienoto tirgu;

| D. | tā kā ir atzīts, ka joprojām ir jāstiprina patiesi augšupēja pieeja Eiropas kohēzijas politikā un ka iestādēm un iedzīvotājiem tuviem dalībniekiem, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, būtu jāuztic ES kohēzijas politikas budžeta līdzekļu tiešāka pārvaldība; tā kā maza mēroga un pārrobežu projektiem šajā ziņā ir svarīga loma cilvēku saliedēšanā un, to darot, jaunu iespēju radīšanā ilgtspējīgai vietējai attīstībai un pārrobežu sadarbībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir atzīts, ka joprojām ir jāstiprina patiesi augšupēja pieeja Eiropas kohēzijas politikā un ka iestādēm un iedzīvotājiem tuviem dalībniekiem, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupām, būtu jāuztic ES kohēzijas politikas budžeta līdzekļu tiešāka pārvaldība; tā kā maza mēroga un pārrobežu projektiem šajā ziņā ir svarīga loma cilvēku saliedēšanā un, to darot, jaunu iespēju radīšanā ilgtspējīgai vietējai attīstībai un pārrobežu sadarbībai;

| E. | tā kā dažas nozares saskaras ar ļoti specifiskiem šķēršļiem, saistībā ar kuriem ir vajadzīga labāka koordinācija ES līmenī, piemēram, vīna un stipro alkoholisko dzērienu nozares, kas pakļautas spēcīgam birokrātismam attiecībā uz tirdzniecību kaimiņvalstīs; tā kā praktiskiem risinājumiem, piemēram, piekļuvei vienotiem kontaktpunkiem, jābūt pieejamiem uzņēmējiem, kad tas ir iespējams; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažas nozares saskaras ar ļoti specifiskiem šķēršļiem, saistībā ar kuriem ir vajadzīga labāka koordinācija ES līmenī, piemēram, vīna un stipro alkoholisko dzērienu nozares, kas pakļautas spēcīgam birokrātismam attiecībā uz tirdzniecību kaimiņvalstīs; tā kā praktiskiem risinājumiem, piemēram, piekļuvei vienotiem kontaktpunkiem, jābūt pieejamiem uzņēmējiem, kad tas ir iespējams;

| F. | tā kā Covid-19 pandēmija ir palielinājusi šos šķēršļus un pārrobežu darba ņēmēji ikdienā saskaras ar nesaskanīgiem un nerproduktīviem veselības aizsardzības noteikumiem abās robežas pusēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā Covid-19 pandēmija ir palielinājusi šos šķēršļus un pārrobežu darba ņēmēji ikdienā saskaras ar nesaskanīgiem un nerproduktīviem veselības aizsardzības noteikumiem abās robežas pusēs;

| G. | tā kā valstu robežu slēgšana Covid-19 pandēmijas dēļ atklāja Eiropas pārrobežu reģionu īpašo neaizsargātību un savstarpējo atkarību; tā kā preču, pakalpojumu un pirmās nepieciešamības medicīniskā aprīkojuma brīvas aprites, kā arī cilvēku brīvas pārvietošanās traucējumi radīja nevēlamas ekonomiskas sekas; |
| --- | --- |

G.

tā kā valstu robežu slēgšana Covid-19 pandēmijas dēļ atklāja Eiropas pārrobežu reģionu īpašo neaizsargātību un savstarpējo atkarību; tā kā preču, pakalpojumu un pirmās nepieciešamības medicīniskā aprīkojuma brīvas aprites, kā arī cilvēku brīvas pārvietošanās traucējumi radīja nevēlamas ekonomiskas sekas;

| H. | tā kā pārrobežu sabiedrisko un veselības aprūpes pakalpojumu īslaicīga apturēšana apdraudēja pārrobežu darba ņēmēju iztikas līdzekļus un radīja finansiālas grūtības maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pierobežas reģionos; tā kā Covid-19 krīzes dēļ pierobežas reģionos radās jaunas juridiskas un administratīvas problēmas, piemēram, saistībā ar tāldarbu, un tā kā attālināti strādājošie saskaras ar sarežģījumiem, kas saistīti ar sociālo aizsardzību un nodokļu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā pārrobežu sabiedrisko un veselības aprūpes pakalpojumu īslaicīga apturēšana apdraudēja pārrobežu darba ņēmēju iztikas līdzekļus un radīja finansiālas grūtības maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pierobežas reģionos; tā kā Covid-19 krīzes dēļ pierobežas reģionos radās jaunas juridiskas un administratīvas problēmas, piemēram, saistībā ar tāldarbu, un tā kā attālināti strādājošie saskaras ar sarežģījumiem, kas saistīti ar sociālo aizsardzību un nodokļu tiesību aktiem;

| I. | tā kā Covid-19 pandēmija ir arī ļāvusi apliecināt ievērojamu solidaritāti starp kaimiņu dalībvalstīm gan valsts, gan vietējā līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā Covid-19 pandēmija ir arī ļāvusi apliecināt ievērojamu solidaritāti starp kaimiņu dalībvalstīm gan valsts, gan vietējā līmenī;

| J. | tā kā daži pierobežas reģioni saskaras ar iepriekš nepieredzētām kritiski svarīgās infrastruktūras problēmām saistībā ar bēgļu krīzi, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija Ukrainā; tā kā jaunā pēcpandēmijas situācija arī veicina to neaizsargātību; |
| --- | --- |

J.

tā kā daži pierobežas reģioni saskaras ar iepriekš nepieredzētām kritiski svarīgās infrastruktūras problēmām saistībā ar bēgļu krīzi, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija Ukrainā; tā kā jaunā pēcpandēmijas situācija arī veicina to neaizsargātību;

| K. | tā kā valstu robežas joprojām pārāk bieži sadrumstalo dabas teritorijas, padarot to aizsardzību un pārvaldību mazāk efektīvu, jo īpaši tāpēc, ka tiek piemērots atšķirīgs tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

K.

tā kā valstu robežas joprojām pārāk bieži sadrumstalo dabas teritorijas, padarot to aizsardzību un pārvaldību mazāk efektīvu, jo īpaši tāpēc, ka tiek piemērots atšķirīgs tiesiskais regulējums;

| L. | tā kā masveida aizbraukšana no pierobežas reģioniem, jo īpaši jauniešu un kvalificēta darbaspēka gadījumā, liecina par ekonomisko iespēju trūkumu šādos reģionos un padara tos vēl mazāk vilinošus nodarbinātības un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības ziņā; tā kā trūkst valodu apguves iespēju, kā arī iniciatīvu nolūkā palielināt informētību par pierobežas reģionu iedzīvotāju ieguvumiem, apgūstot kaimiņvalsts valodu; tā kā ne visi administratīvie dokumenti ir tulkoti pierobežas dalībvalstu valodās; tā kā dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai šo situāciju uzlabotu, un Komisijai būtu jāsniedz tām padomi šajā procesā; |
| --- | --- |

L.

tā kā masveida aizbraukšana no pierobežas reģioniem, jo īpaši jauniešu un kvalificēta darbaspēka gadījumā, liecina par ekonomisko iespēju trūkumu šādos reģionos un padara tos vēl mazāk vilinošus nodarbinātības un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības ziņā; tā kā trūkst valodu apguves iespēju, kā arī iniciatīvu nolūkā palielināt informētību par pierobežas reģionu iedzīvotāju ieguvumiem, apgūstot kaimiņvalsts valodu; tā kā ne visi administratīvie dokumenti ir tulkoti pierobežas dalībvalstu valodās; tā kā dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai šo situāciju uzlabotu, un Komisijai būtu jāsniedz tām padomi šajā procesā;

| M. | tā kā ar jauno Interreg regulu 2021.–2027. gadam pierobežas reģioniem tagad ir skaidrs finansiālā atbalsta satvars labākai pārrobežu pārvaldībai, lai stimulētu ekonomikas atveseļošanu, radītu kopīgas darbības vides jomā un mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar jauno Interreg regulu 2021.–2027. gadam pierobežas reģioniem tagad ir skaidrs finansiālā atbalsta satvars labākai pārrobežu pārvaldībai, lai stimulētu ekonomikas atveseļošanu, radītu kopīgas darbības vides jomā un mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi;

| N. | tā kā partnerības nolīgumu noslēgšana saistībā ar 2021.–2027. gada kohēzijas politiku kavējas, apdraudot būtiski svarīgu resursu piešķiršanu teritorijās, kurās tie ir vajadzīgi; |
| --- | --- |

N.

tā kā partnerības nolīgumu noslēgšana saistībā ar 2021.–2027. gada kohēzijas politiku kavējas, apdraudot būtiski svarīgu resursu piešķiršanu teritorijās, kurās tie ir vajadzīgi;

| O. | tā kā sadrumstalota un nepietiekama pārrobežu sadarbība var palielināt neaizsargātību pret dabas katastrofām un ārkārtējiem laika apstākļiem pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

O.

tā kā sadrumstalota un nepietiekama pārrobežu sadarbība var palielināt neaizsargātību pret dabas katastrofām un ārkārtējiem laika apstākļiem pierobežas reģionos;

| P. | tā kā ES veido arī pārrobežu jūras reģioni, jo īpaši tās salas Vidusjūrā, kā arī tās tālākie reģioni Atlantijas okeānā un Indijas okeānā, tā kā dažu Eiropas salu, kas ir arī pierobežas reģioni, ģeogrāfiskā nošķirtība padara tās neaizsargātas pret dažādiem ierobežojumiem darba tirgū un transporta un veselības aprūpes jomā, ievērojami mazinot to izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES veido arī pārrobežu jūras reģioni, jo īpaši tās salas Vidusjūrā, kā arī tās tālākie reģioni Atlantijas okeānā un Indijas okeānā, tā kā dažu Eiropas salu, kas ir arī pierobežas reģioni, ģeogrāfiskā nošķirtība padara tās neaizsargātas pret dažādiem ierobežojumiem darba tirgū un transporta un veselības aprūpes jomā, ievērojami mazinot to izaugsmes potenciālu;

| Q. | tā kā ir atzīts, ka pierobežas reģionu unikālās neaizsargātības dēļ ir jāmaina finansēšanas metodes pierobežas reģionos, lai pierobežas reģioniem beidzot radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā pret centrālo teritoriju; tā kā ir arī ieteicams šajās izmaiņās iekļaut atbilstoši inflācijai koriģēta “pierobežas miljarda” atskaitīšanu no ES kohēzijas budžeta un tā paredzēšanu īpaši pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir atzīts, ka pierobežas reģionu unikālās neaizsargātības dēļ ir jāmaina finansēšanas metodes pierobežas reģionos, lai pierobežas reģioniem beidzot radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā pret centrālo teritoriju; tā kā ir arī ieteicams šajās izmaiņās iekļaut atbilstoši inflācijai koriģēta “pierobežas miljarda” atskaitīšanu no ES kohēzijas budžeta un tā paredzēšanu īpaši pierobežas reģioniem;

| R. | tā kā tiek lēsts, ka, pieņemot regulas priekšlikumu par Eiropas mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai, ko Komisija pēc Padomes kādreizējās prezidentvalsts Luksemburgas ieteikuma publicēja 2018. gada maijā, būtu bijis vieglāk pārvarēt vismaz 30 % un, iespējams, pat 50 % atzīto šķēršļu pārrobežu sadarbībai, |
| --- | --- |

R.

tā kā tiek lēsts, ka, pieņemot regulas priekšlikumu par Eiropas mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai, ko Komisija pēc Padomes kādreizējās prezidentvalsts Luksemburgas ieteikuma publicēja 2018. gada maijā, būtu bijis vieglāk pārvarēt vismaz 30 % un, iespējams, pat 50 % atzīto šķēršļu pārrobežu sadarbībai,

1.

atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gadā publicēto paziņojumu “ES pierobežas reģioni: Eiropas integrācijas “dzīvās laboratorijas””, kurā ietverta detalizēta informācija par šķēršļiem, ar ko saskaras ES pierobežas reģioni;

Specifiskas pierobežas reģionu īpašības

Specifiskas pierobežas reģionu īpašības

| 2. | atgādina, ka LESD 174. pantā ir atzītas problēmas, ar kurām saskaras pierobežas reģioni, un precizē, ka ES, izstrādājot un veicot darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, šiem reģioniem būtu jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka LESD 174. pantā ir atzītas problēmas, ar kurām saskaras pierobežas reģioni, un precizē, ka ES, izstrādājot un veicot darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, šiem reģioniem būtu jāpievērš īpaša uzmanība;

| 3. | uzsver, ka problēmas, ar kurām saskaras pierobežas reģioni, jo īpaši tie, kuriem ir tikai jūras robežas, kā specifiskas robežas ar savām vajadzībām, kā arī lauku un mazapdzīvoti apvidi dažādos reģionos atšķiras atkarībā no juridiskajiem, administratīvajiem, valodu, kultūras, sociālekonomiskajiem, vides, demogrāfiskajiem un ģeogrāfiskajiem apstākļiem, kas pastāv katrā reģionā; uzsver nepieciešamību efektīvi izmantot un labāk koordinēt ES līdzekļus, lai nodrošinātu visaptverošāku pieeju minētajām problēmām; aicina iesaistīt vietējās iestādes un kopienas, kā arī izstrādāt īpašas integrētas, pielāgotas un reģionam atbilstošas pieejas, kas ir daļa no daudzlīmeņu pārvaldības sistēmas; uzsver, ka ir jāpārdomā problēmas, ar kurām daži pierobežas reģioni saskaras saistībā ar Krievijas agresiju Ukrainā, kas joprojām turpinās; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka problēmas, ar kurām saskaras pierobežas reģioni, jo īpaši tie, kuriem ir tikai jūras robežas, kā specifiskas robežas ar savām vajadzībām, kā arī lauku un mazapdzīvoti apvidi dažādos reģionos atšķiras atkarībā no juridiskajiem, administratīvajiem, valodu, kultūras, sociālekonomiskajiem, vides, demogrāfiskajiem un ģeogrāfiskajiem apstākļiem, kas pastāv katrā reģionā; uzsver nepieciešamību efektīvi izmantot un labāk koordinēt ES līdzekļus, lai nodrošinātu visaptverošāku pieeju minētajām problēmām; aicina iesaistīt vietējās iestādes un kopienas, kā arī izstrādāt īpašas integrētas, pielāgotas un reģionam atbilstošas pieejas, kas ir daļa no daudzlīmeņu pārvaldības sistēmas; uzsver, ka ir jāpārdomā problēmas, ar kurām daži pierobežas reģioni saskaras saistībā ar Krievijas agresiju Ukrainā, kas joprojām turpinās;

| 4. | iesaka ES iniciatīvu, lai dalībniekiem visos NUTS 3 reģionos, kuru teritorija robežojas ar blakus esošu dalībvalsti, nodrošinātu valodas kursus kaimiņvalsts valodas apguvei par zemām izmaksām; mudina ar šo ES iniciatīvu arī palielināt informētību par kaimiņvalsts valodas apguves sniegtajām priekšrocībām; |
| --- | --- |

4.

iesaka ES iniciatīvu, lai dalībniekiem visos NUTS 3

| 5. | uzsver, ka nesamērīgs slogs, piemēram, nenovēršamie strukturālie trūkumi, ar kuriem saskaras visi pierobežas reģioni, būtu jākompensē ar atsevišķu reģionālā atbalsta režīmu, kas īpaši izstrādāts pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka nesamērīgs slogs, piemēram, nenovēršamie strukturālie trūkumi, ar kuriem saskaras visi pierobežas reģioni, būtu jākompensē ar atsevišķu reģionālā atbalsta režīmu, kas īpaši izstrādāts pierobežas reģioniem;

| 6. | prasa, lai katra jauna plānošanas perioda sākumā, sākot no 2028.–2034. gada perioda, 0,26 % no ES kohēzijas politikas budžeta būtu paredzēti vienīgi pierobežas reģionu attīstībai (“pierobežas miljards”); arī ierosina, ka gadījumā, ja pierobežas reģioni šos līdzekļus nepieprasa, atlikusī summa būtu jāatgriež ES kohēzijas budžetā; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai katra jauna plānošanas perioda sākumā, sākot no 2028.–2034. gada perioda, 0,26 % no ES kohēzijas politikas budžeta būtu paredzēti vienīgi pierobežas reģionu attīstībai (“pierobežas miljards”); arī ierosina, ka gadījumā, ja pierobežas reģioni šos līdzekļus nepieprasa, atlikusī summa būtu jāatgriež ES kohēzijas budžetā;

| 7. | ierosina “pierobežas miljardu” uzticēt Eiropas teritoriālās sadarbības grupām (ETSG) vai pierobežas reģioniem, kuros pastāv līdzīgas struktūras; aicina piešķirt ETSG vai tām pielīdzināmām struktūrām plašu autonomiju attiecībā uz līdzekļu izmantošanu un projektu atlasi; |
| --- | --- |

7.

ierosina “pierobežas miljardu” uzticēt Eiropas teritoriālās sadarbības grupām (ETSG) vai pierobežas reģioniem, kuros pastāv līdzīgas struktūras; aicina piešķirt ETSG vai tām pielīdzināmām struktūrām plašu autonomiju attiecībā uz līdzekļu izmantošanu un projektu atlasi;

| 8. | prasa dalībvalstīm likvidēt esošos šķēršļus un ļaut ETSG iegūt lielāku autonomiju attiecībā uz projektu atlasi un līdzekļu izmantošanu, jo īpaši nosakot ETSG par Interreg programmu vadošajām iestādēm saskaņā ar Interreg regulas 45. panta 4. punktu, uzlabojot ETSG institucionālās un finansiālās spējas saskaņā ar Interreg regulas 14. panta 4. punktu vai ieceļot ETSG par saņēmējiem, kas pārvalda nelielu projektu līdzekļus, saskaņā ar Interreg regulas 25. panta 2. punktu; ierosina Komisijai radīt stimulus dalībvalstīm izmantot minētās iespējas, lai piešķirtu ETSG svarīgāku lomu nolūkā patiesi īstenot ES kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam 5. politikas mērķi: iedzīvotājiem tuvāka Eiropa; |
| --- | --- |

8.

prasa dalībvalstīm likvidēt esošos šķēršļus un ļaut ETSG iegūt lielāku autonomiju attiecībā uz projektu atlasi un līdzekļu izmantošanu, jo īpaši nosakot ETSG par Interreg

Interreg

Interreg

Interreg

| 9. | iesaka grozīt ES reģionālā atbalsta pamatnostādnes; ņemot vērā, ka mazāk nekā puse no visiem ES iedzīvotājiem tajā pašā laikā var saņemt reģionālo atbalstu, ierosina šajā noteikumā par prioritāti noteikt pierobežas reģionus; |
| --- | --- |

9.

iesaka grozīt ES reģionālā atbalsta pamatnostādnes; ņemot vērā, ka mazāk nekā puse no visiem ES iedzīvotājiem tajā pašā laikā var saņemt reģionālo atbalstu, ierosina šajā noteikumā par prioritāti noteikt pierobežas reģionus;

Noturības veidošana, īstenojot padziļinātu institucionālo sadarbību

Noturības veidošana, īstenojot padziļinātu institucionālo sadarbību

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas līdz šim panākto progresu tās 2017. gada rīcības plāna īstenošanā, jo īpaši ar “b-solutions” iniciatīvu, kas ir ļāvusi sniegt juridisku un administratīvu atbalstu pierobežas reģionu iestādēm un novērst 90 gadījumus, kad pastāvēja šķēršļi mijiedarbībai, kā arī ar sniegto atbalstu piekļuves nodarbinātībai atvieglošanai, pārrobežu daudzvalodības veicināšanai un veselības aprūpes iestāžu apvienošanai; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas līdz šim panākto progresu tās 2017. gada rīcības plāna īstenošanā, jo īpaši ar “b-solutions

| 11. | aicina ES iestādes un dalībvalstis uzlabot pārrobežu reģionu informētību par iespēju saņemt Komisijas atbalstu saskaņā ar iniciatīvu “b-solutions”; uzsver, ka zināšanu apmaiņa par sekmīgiem “b-solutions” varētu palīdzēt atrisināt un novērst jaunu administratīvu un juridisku šķēršļu rašanos; |
| --- | --- |

11.

aicina ES iestādes un dalībvalstis uzlabot pārrobežu reģionu informētību par iespēju saņemt Komisijas atbalstu saskaņā ar iniciatīvu “b-solutions

b-solutions

| 12. | tomēr uzsver, ka tikai ar “b-solutions” vien nevar pienācīgi un efektīvi reaģēt uz juridiskajiem un administratīvajiem šķēršļiem, kas skar pierobežas reģionus; |
| --- | --- |

12.

tomēr uzsver, ka tikai ar “b-solutions”

| 13. | atzīst makroreģionu, eiroreģionu, bezpelņas organizāciju un apvienību svarīgo lomu kolektīvo interešu veicināšanā un pārrobežu sadarbības jomā; aicina Komisiju sākt makroreģionālo stratēģiju padziļinātu novērtējumu, lai novērtētu to atbilstību atjauninātajām ES vides un digitālajām prioritātēm; |
| --- | --- |

13.

atzīst makroreģionu, eiroreģionu, bezpelņas organizāciju un apvienību svarīgo lomu kolektīvo interešu veicināšanā un pārrobežu sadarbības jomā; aicina Komisiju sākt makroreģionālo stratēģiju padziļinātu novērtējumu, lai novērtētu to atbilstību atjauninātajām ES vides un digitālajām prioritātēm;

| 14. | atgādina, ka, neraugoties uz ieguldīto darbu, joprojām pastāv daudzi administratīvi, juridiski un valodas šķēršļi, kas kavē ilgtspējīgu izaugsmi, sociālekonomisko attīstību un kohēziju starp pierobežas reģioniem un to teritorijā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka, neraugoties uz ieguldīto darbu, joprojām pastāv daudzi administratīvi, juridiski un valodas šķēršļi, kas kavē ilgtspējīgu izaugsmi, sociālekonomisko attīstību un kohēziju starp pierobežas reģioniem un to teritorijā;

| 15. | norāda, ka lielākā daļa šķēršļu, kas kavē pārrobežu sadarbību, ir juridiski un izriet no atšķirīgiem valstu tiesību aktiem vai vispārējiem ES tiesību aktiem; tādēļ atgādina, ka 2018. gadā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

norāda, ka lielākā daļa šķēršļu, kas kavē pārrobežu sadarbību, ir juridiski un izriet no atšķirīgiem valstu tiesību aktiem vai vispārējiem ES tiesību aktiem; tādēļ atgādina, ka 2018. gadā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai (COM(2018)0373);

| 16. | norāda, ka piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem ir būtiska 150 miljoniem iedzīvotāju, kas dzīvo pierobežu teritorijās, un to bieži kavē daudzi juridiski un administratīvi šķēršļi; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis maksimāli palielināt centienus novērst šos šķēršļus, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumiem, transportu, izglītību, darbaspēka mobilitāti un vidi; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem ir būtiska 150 miljoniem iedzīvotāju, kas dzīvo pierobežu teritorijās, un to bieži kavē daudzi juridiski un administratīvi šķēršļi; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis maksimāli palielināt centienus novērst šos šķēršļus, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumiem, transportu, izglītību, darbaspēka mobilitāti un vidi;

| 17. | uzsver, ka Komisijas ierosinātais mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai būtu palīdzējis novērst vairāk nekā 50 % šķēršļu, tostarp tos, kuri saistīti ar pārrobežu sabiedriskā transporta trūkumu un ierobežotu piekļuvi nodarbinātībai, izglītībai, kultūrai un atpūtas pakalpojumiem; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Padome ir iesaldējusi likumdošanas procesu, kas saistīts ar mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai; atgādina, ka mehānisma mērķis ir atvieglot pārrobežu reģionu sadarbību kopīgos projektos dažādās jomās (infrastruktūra, veselības aprūpe, darbaspēks utt.), ļaujot vienam no tiem piemērot kaimiņos esošās dalībvalsts tiesību aktu noteikumus, ja savas valsts tiesību aktu piemērošana rada juridiskus šķēršļus; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka Komisijas ierosinātais mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai būtu palīdzējis novērst vairāk nekā 50 % šķēršļu, tostarp tos, kuri saistīti ar pārrobežu sabiedriskā transporta trūkumu un ierobežotu piekļuvi nodarbinātībai, izglītībai, kultūrai un atpūtas pakalpojumiem; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Padome ir iesaldējusi likumdošanas procesu, kas saistīts ar mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai; atgādina, ka mehānisma mērķis ir atvieglot pārrobežu reģionu sadarbību kopīgos projektos dažādās jomās (infrastruktūra, veselības aprūpe, darbaspēks utt.), ļaujot vienam no tiem piemērot kaimiņos esošās dalībvalsts tiesību aktu noteikumus, ja savas valsts tiesību aktu piemērošana rada juridiskus šķēršļus;

| 18. | norāda, ka priekšlikums par šādu mehānismu tika atbalstīts ar lielu balsu vairākumu Parlamentā 2019. gada februārī un plenārsēdes debatēs pēc mutiskā jautājuma Padomei 2021. gada oktobrī; atgādina, ka Parlamenta nostāja pirmajā regulas lasījumā ietvēra īpašus formulējumus, kas būtu nodrošinājuši tās brīvprātīgu piemērošanu, tādējādi mazinot dalībvalstu bažas; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka priekšlikums par šādu mehānismu tika atbalstīts ar lielu balsu vairākumu Parlamentā 2019. gada februārī un plenārsēdes debatēs pēc mutiskā jautājuma Padomei 2021. gada oktobrī; atgādina, ka Parlamenta nostāja pirmajā regulas lasījumā ietvēra īpašus formulējumus, kas būtu nodrošinājuši tās brīvprātīgu piemērošanu, tādējādi mazinot dalībvalstu bažas;

| 19. | prasa Komisijai grozīt pašreizējo priekšlikumu, ņemot vērā Padomes un Parlamenta juridisko dienestu secinājumus, lai radītu līdzsvaru starp abu likumdevēju attiecīgajām nostājām; aicina Komisiju nodrošināt, ka priekšlikumā tiek ņemta vērā pārrobežu reģionu stiprināšana, prognozējot gaidāmo kaitējumu reģionos, kurus visvairāk ietekmēs Krievijas agresijas pret Ukrainu sekas; aicina Komisiju atsākt sarunas ar dalībvalstīm, lai ātri pieņemtu sistēmu ar robežu saistītu juridisku vai administratīvu šķēršļu pārvarēšanai, cenšoties atvieglot dzīvi pierobežas reģionu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19.

prasa Komisijai grozīt pašreizējo priekšlikumu, ņemot vērā Padomes un Parlamenta juridisko dienestu secinājumus, lai radītu līdzsvaru starp abu likumdevēju attiecīgajām nostājām; aicina Komisiju nodrošināt, ka priekšlikumā tiek ņemta vērā pārrobežu reģionu stiprināšana, prognozējot gaidāmo kaitējumu reģionos, kurus visvairāk ietekmēs Krievijas agresijas pret Ukrainu sekas; aicina Komisiju atsākt sarunas ar dalībvalstīm, lai ātri pieņemtu sistēmu ar robežu saistītu juridisku vai administratīvu šķēršļu pārvarēšanai, cenšoties atvieglot dzīvi pierobežas reģionu iedzīvotājiem;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts pārrobežu integrētās iniciatīvas reaģēšanai uz krīzēm izmēģinājuma projekts, kura mērķis ir stiprināt pierobežas reģionu noturību pret turpmākām krīzēm; mudina Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu šo projektu īstenot (20); |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts pārrobežu integrētās iniciatīvas reaģēšanai uz krīzēm izmēģinājuma projekts, kura mērķis ir stiprināt pierobežas reģionu noturību pret turpmākām krīzēm; mudina Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu šo projektu īstenot (20

| 21. | uzsver, ka līdztekus Covid-19 radītajam kaitējumam, jo īpaši tā izraisītajai robežu slēgšanai, pierobežas reģioni arī saskārās ar Brexit sekām, kas rada jaunus šķēršļus brīvai tirdzniecībai un nopietnus traucējumus pārrobežu tirdzniecībā starp ES un Apvienoto Karalisti, pasliktinot uzņēmumu un iedzīvotāju situāciju pierobežas reģionos; šajā saistībā atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta par Brexit korekcijas rezervi un kas sniedz finansiālu un juridisku atbalstu Brexit skartajām dalībvalstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka līdztekus Covid-19 radītajam kaitējumam, jo īpaši tā izraisītajai robežu slēgšanai, pierobežas reģioni arī saskārās ar Brexit

Brexit

Brexit

Plašāki un kvalitatīvāki pārrobežu pakalpojumi

Plašāki un kvalitatīvāki pārrobežu pakalpojumi

| 22. | ar interesi norāda, ka Komisijas 2020. gadā rīkotā sabiedriskā apspriešana par pierobežas šķēršļu pārvarēšanu atklāja, ka galvenās problēmas, ar kurām saskaras pierobežas teritorijās dzīvojošie cilvēki, cita starpā ir uzticamu pārrobežu sabiedriskā transporta pakalpojumu trūkums, digitālo pakalpojumu trūkums un to ierobežotā pārrobežu sadarbspēja, šķēršļi, ko tieši rada valodu atšķirības, un šķēršļi, kas saistīti ar likumdošanas procesiem un ekonomiskajām atšķirībām; |
| --- | --- |

22.

ar interesi norāda, ka Komisijas 2020. gadā rīkotā sabiedriskā apspriešana par pierobežas šķēršļu pārvarēšanu atklāja, ka galvenās problēmas, ar kurām saskaras pierobežas teritorijās dzīvojošie cilvēki, cita starpā ir uzticamu pārrobežu sabiedriskā transporta pakalpojumu trūkums, digitālo pakalpojumu trūkums un to ierobežotā pārrobežu sadarbspēja, šķēršļi, ko tieši rada valodu atšķirības, un šķēršļi, kas saistīti ar likumdošanas procesiem un ekonomiskajām atšķirībām;

| 23. | ņem vērā, ka pārrobežu reģionu pievilcība dzīvošanas un ieguldījumu ziņā ir ļoti atkarīga no dzīves kvalitātes, kā arī no iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu un transporta kvalitātes, un to var nodrošināt, tikai cieši sadarbojoties valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī uzņēmumiem abās robežas pusēs; |
| --- | --- |

23.

ņem vērā, ka pārrobežu reģionu pievilcība dzīvošanas un ieguldījumu ziņā ir ļoti atkarīga no dzīves kvalitātes, kā arī no iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu un transporta kvalitātes, un to var nodrošināt, tikai cieši sadarbojoties valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī uzņēmumiem abās robežas pusēs;

| 24. | uzsver, ka ieguldījumiem augstas kvalitātes sabiedriskajos pakalpojumos ir izšķiroša nozīme sociālās noturības veidošanā un palīdzībā cilvēkiem pārvarēt ekonomikas, veselības un sociālās krīzes; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ieguldījumiem augstas kvalitātes sabiedriskajos pakalpojumos ir izšķiroša nozīme sociālās noturības veidošanā un palīdzībā cilvēkiem pārvarēt ekonomikas, veselības un sociālās krīzes;

| 25. | atgādina, ka labāku pārrobežu sabiedrisko pakalpojumu ieviešana uzlabotu ne tikai pierobežu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, bet arī šajos pakalpojumos ieguldīto līdzekļu atdevi; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka labāku pārrobežu sabiedrisko pakalpojumu ieviešana uzlabotu ne tikai pierobežu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, bet arī šajos pakalpojumos ieguldīto līdzekļu atdevi;

| 26. | uzsver, ka transporta pakalpojumu koordinācija pārrobežu reģionos joprojām ir nepietiekama, daļēji tāpēc, ka trūkst vai netiek izmantoti savienojumi, tā kavējot mobilitāti un pārrobežu attīstības iespējas; uzsver arī to, ka ilgtspējīgas pārrobežu transporta infrastruktūras attīstību kavē juridisko un administratīvo noteikumu sarežģītība; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka transporta pakalpojumu koordinācija pārrobežu reģionos joprojām ir nepietiekama, daļēji tāpēc, ka trūkst vai netiek izmantoti savienojumi, tā kavējot mobilitāti un pārrobežu attīstības iespējas; uzsver arī to, ka ilgtspējīgas pārrobežu transporta infrastruktūras attīstību kavē juridisko un administratīvo noteikumu sarežģītība;

| 27. | uzsver, ka papildu pārrobežu transporta infrastruktūras izveide, lai gan tā ir dārga un vides ziņā sarežģīta, ne vienmēr varētu būt labākais risinājums, tāpēc uzsver, ka pārrobežu transporta savienojumu uzlabošanai ir iespējami nesaistoši pasākumi, piemēram, labāka sabiedriskā transporta grafiku koordinēšana, iekļaujoša plānošana un īpaši pielāgotu inovāciju izmantošana pārrobežu vietējās un reģionālajās pašvaldībās, kurām ir pietiekama autonomija, lai tiektos uz kopīgiem mērķiem; uzsver, ka, izstrādājot jaunu sabiedriskā transporta infrastruktūru, būtu jāievēro ilgtspējas un izmaksu lietderīguma prasības; tādēļ aicina veikt savlaicīgu Taisnīgas pārkārtošanās fonda piešķīrumu, lai nodrošinātu pierobežas reģionu aktīvu lomu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka papildu pārrobežu transporta infrastruktūras izveide, lai gan tā ir dārga un vides ziņā sarežģīta, ne vienmēr varētu būt labākais risinājums, tāpēc uzsver, ka pārrobežu transporta savienojumu uzlabošanai ir iespējami nesaistoši pasākumi, piemēram, labāka sabiedriskā transporta grafiku koordinēšana, iekļaujoša plānošana un īpaši pielāgotu inovāciju izmantošana pārrobežu vietējās un reģionālajās pašvaldībās, kurām ir pietiekama autonomija, lai tiektos uz kopīgiem mērķiem; uzsver, ka, izstrādājot jaunu sabiedriskā transporta infrastruktūru, būtu jāievēro ilgtspējas un izmaksu lietderīguma prasības; tādēļ aicina veikt savlaicīgu Taisnīgas pārkārtošanās fonda piešķīrumu, lai nodrošinātu pierobežas reģionu aktīvu lomu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā;

| 28. | uzsver kohēzijas politikas nozīmi galveno problēmu risināšanā, ar kurām saskaras ES transporta nozare, tostarp labi funkcionējošas Eiropas vienotās transporta telpas izveidē, Eiropas savienošanā ar moderniem, multimodāliem un drošiem transporta infrastruktūras tīkliem un pārejā uz mazemisiju mobilitāti, cita starpā sniedzot atbalstu trūkstošo mazo pārrobežu dzelzceļa savienojumu pabeigšanai un tādējādi veicinot lauku un pierobežas reģionu integrāciju Eiropā; |
| --- | --- |

28.

uzsver kohēzijas politikas nozīmi galveno problēmu risināšanā, ar kurām saskaras ES transporta nozare, tostarp labi funkcionējošas Eiropas vienotās transporta telpas izveidē, Eiropas savienošanā ar moderniem, multimodāliem un drošiem transporta infrastruktūras tīkliem un pārejā uz mazemisiju mobilitāti, cita starpā sniedzot atbalstu trūkstošo mazo pārrobežu dzelzceļa savienojumu pabeigšanai un tādējādi veicinot lauku un pierobežas reģionu integrāciju Eiropā;

| 29. | aicina dalībvalstis ieviest stingrāku un skaidrāku tiesisko regulējumu, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti; šajā sakarā uzsver, ka trūkstošo dzelzceļa savienojumu kartēšana, ko sagatavojusi Komisija, ir galvenais instruments, lai virzītos uz priekšu šajā virzienā; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis ieviest stingrāku un skaidrāku tiesisko regulējumu, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti; šajā sakarā uzsver, ka trūkstošo dzelzceļa savienojumu kartēšana, ko sagatavojusi Komisija, ir galvenais instruments, lai virzītos uz priekšu šajā virzienā;

| 30. | uzsver, ka Eiropas Dzelzceļa gadam ir jāveido efektīvs politiskais mantojums, jo īpaši pārrobežu reģionos; norāda, ka dzelzceļa Eiropas un pārrobežu aspekts satuvina cilvēkus, ļauj viņiem iepazīt ES visā tās daudzveidībā un veicina sociālekonomisko un teritoriālo kohēziju, jo īpaši uzlabojot savienojamību tās ģeogrāfiskajā perifērijā un ar to, tostarp izmantojot pārrobežu reģionālos savienojumus; atzinīgi vērtē partnerību izveidi, lai attīstītu kopīgus pakalpojumus, kā arī laika grafiku un biļešu tirdzniecības saskaņošanu dažos pārrobežu reģionos; aicina Komisiju turpināt atbalstīt šāda veida iniciatīvu un mudina to veicināt velosipēdu pārvadāšanu pārrobežu vilcienos; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka Eiropas Dzelzceļa gadam ir jāveido efektīvs politiskais mantojums, jo īpaši pārrobežu reģionos; norāda, ka dzelzceļa Eiropas un pārrobežu aspekts satuvina cilvēkus, ļauj viņiem iepazīt ES visā tās daudzveidībā un veicina sociālekonomisko un teritoriālo kohēziju, jo īpaši uzlabojot savienojamību tās ģeogrāfiskajā perifērijā un ar to, tostarp izmantojot pārrobežu reģionālos savienojumus; atzinīgi vērtē partnerību izveidi, lai attīstītu kopīgus pakalpojumus, kā arī laika grafiku un biļešu tirdzniecības saskaņošanu dažos pārrobežu reģionos; aicina Komisiju turpināt atbalstīt šāda veida iniciatīvu un mudina to veicināt velosipēdu pārvadāšanu pārrobežu vilcienos;

| 31. | aicina palielināt sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju un pastiprināt sadarbspējas politiku, lai nodrošinātu, ka publiskie digitālie pakalpojumi pēc noklusējuma ir sadarbspējīgi un pārrobežu; uzsver, cik svarīgs ir atbalsts digitālajai inovācijai sabiedriskajos pakalpojumos un uzņēmumos pārrobežu reģionos, un šajā ziņā atzinīgi vērtē Eiropas digitālās inovācijas centrus; |
| --- | --- |

31.

aicina palielināt sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju un pastiprināt sadarbspējas politiku, lai nodrošinātu, ka publiskie digitālie pakalpojumi pēc noklusējuma ir sadarbspējīgi un pārrobežu; uzsver, cik svarīgs ir atbalsts digitālajai inovācijai sabiedriskajos pakalpojumos un uzņēmumos pārrobežu reģionos, un šajā ziņā atzinīgi vērtē Eiropas digitālās inovācijas centrus;

Dinamiski pārrobežu darba tirgi

Dinamiski pārrobežu darba tirgi

| 32. | atzinīgi vērtē daudzos un svarīgos pasākumus, kas veikti, lai novērstu sociālekonomisko asimetriju pierobežas reģionos; tomēr pauž nožēlu par to, ka trūkst īpašu novērtējumu un salīdzinošu statistikas datu, lai gūtu pārskatu par pārrobežu MVU sociālekonomisko situāciju, kas ir vēl jo sliktāk, ņemot vērā to, ka MVU nodrošina 67 % no kopējās nodarbinātības un gandrīz 60 % no ES pievienotās vērtības; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē daudzos un svarīgos pasākumus, kas veikti, lai novērstu sociālekonomisko asimetriju pierobežas reģionos; tomēr pauž nožēlu par to, ka trūkst īpašu novērtējumu un salīdzinošu statistikas datu, lai gūtu pārskatu par pārrobežu MVU sociālekonomisko situāciju, kas ir vēl jo sliktāk, ņemot vērā to, ka MVU nodrošina 67 % no kopējās nodarbinātības un gandrīz 60 % no ES pievienotās vērtības;

| 33. | aicina Komisiju veikt padziļinātu analīzi par pārrobežu MVU sociālekonomiskajiem apstākļiem, apkopojot īpašus novērtējumus un salīdzinošo statistiku; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju veikt padziļinātu analīzi par pārrobežu MVU sociālekonomiskajiem apstākļiem, apkopojot īpašus novērtējumus un salīdzinošo statistiku;

| 34. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas astoto kohēzijas ziņojumu (21)
  Interreg rādītāji liecina, ka līdz 2020. gada beigām bija sasniegti tikai 68 % no 2023. gadam noteiktajiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes mērķrādītājiem, savukārt citās jomās mērķrādītāji ir sasniegti līdz 495 %; mudina dalībvalstis turpināt iesākto, lai sasniegtu 2023. gadam noteiktos mērķrādītājus; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka saskaņā ar Komisijas astoto kohēzijas ziņojumu (21

Interreg

| 35. | atzīst, ka dalībvalstīm ir svarīgi nodrošināt nodokļu ieņēmumus, sociālā nodrošinājuma sistēmas un valstu nodokļu dažādību; atbalsta un apņemas cieši uzraudzīt Komisijas 2020. gada 15. jūlija nodokļu tiesību aktu kopuma īstenošanu, lai nodrošinātu taisnīgu, efektīvu, ilgtspējīgu un digitālajām iespējām draudzīgu nodokļu iekasēšanu; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka dalībvalstīm ir svarīgi nodrošināt nodokļu ieņēmumus, sociālā nodrošinājuma sistēmas un valstu nodokļu dažādību; atbalsta un apņemas cieši uzraudzīt Komisijas 2020. gada 15. jūlija nodokļu tiesību aktu kopuma īstenošanu, lai nodrošinātu taisnīgu, efektīvu, ilgtspējīgu un digitālajām iespējām draudzīgu nodokļu iekasēšanu;

| 36. | tomēr uzsver, ka, trūkstot pienācīgam darbvietu vai citu ekonomisku iespēju piedāvājumam un ņemot vērā zemo atalgojuma līmeni, labi izglītots darbaspēks mēdz migrēt uz reģioniem, kuros šādas iespējas ir pietiekami nodrošinātas, tādējādi padarot situāciju attālos pierobežas apgabalos vēl sarežģītāku; |
| --- | --- |

36.

tomēr uzsver, ka, trūkstot pienācīgam darbvietu vai citu ekonomisku iespēju piedāvājumam un ņemot vērā zemo atalgojuma līmeni, labi izglītots darbaspēks mēdz migrēt uz reģioniem, kuros šādas iespējas ir pietiekami nodrošinātas, tādējādi padarot situāciju attālos pierobežas apgabalos vēl sarežģītāku;

| 37. | uzskata, ka kohēzijas politikai vajadzētu būt vairāk orientētai uz ieguldījumiem cilvēkos, jo pierobežas reģionu ekonomiku var palielināt efektīvs ieguldījumu kopums inovācijās, cilvēkkapitālā, labā pārvaldībā un institucionālās spējās; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka kohēzijas politikai vajadzētu būt vairāk orientētai uz ieguldījumiem cilvēkos, jo pierobežas reģionu ekonomiku var palielināt efektīvs ieguldījumu kopums inovācijās, cilvēkkapitālā, labā pārvaldībā un institucionālās spējās;

| 38. | uzskata, ka pierobežas reģioniem, kas saskaras ar īpašām grūtībām, būtu jāsaņem īpaši pielāgots atbalsts (piemēram, izmantojot lielāku sinerģiju starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu), lai izstrādātu un īstenotu ilgtermiņa stratēģijas, kuru pamatā ir ekonomikas dažādošana, kā arī pārkvalificēšanās politika attiecībā uz atlaistajiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka pierobežas reģioniem, kas saskaras ar īpašām grūtībām, būtu jāsaņem īpaši pielāgots atbalsts (piemēram, izmantojot lielāku sinerģiju starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu), lai izstrādātu un īstenotu ilgtermiņa stratēģijas, kuru pamatā ir ekonomikas dažādošana, kā arī pārkvalificēšanās politika attiecībā uz atlaistajiem darba ņēmējiem;

| 39. | mudina dalībvalstis pilnībā piedalīties Komisijas centienos izveidot Eiropas izglītības telpu, kas sinerģijā ar Eiropas Prasmju programmu un Eiropas Pētniecības telpu nodrošinās piekļuvi mērķtiecīgai izglītībai un apmācībai abās robežas pusēs, sniedzot kopīgus izglītības pakalpojumus un nodrošinot diplomu, prasmju un kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

39.

mudina dalībvalstis pilnībā piedalīties Komisijas centienos izveidot Eiropas izglītības telpu, kas sinerģijā ar Eiropas Prasmju programmu un Eiropas Pētniecības telpu nodrošinās piekļuvi mērķtiecīgai izglītībai un apmācībai abās robežas pusēs, sniedzot kopīgus izglītības pakalpojumus un nodrošinot diplomu, prasmju un kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu;

| 40. | mudina attīstīt sadarbības programmas starp ES pierobežas reģioniem pie ES ārējās robežas un kaimiņvalstu pierobežas reģioniem; atzīst šādas sadarbības problēmas, ņemot vērā regulējuma atšķirības starp attiecīgajiem reģioniem; uzskata, ka sadarbība ir svarīgs instruments, lai veicinātu ES paplašināšanās politiku; uzsver, ka kaimiņreģionu pārrobežu sadarbības veicināšana var būtiski palīdzēt risināt galvenās problēmas, kas skar ES (piemēram, nodrošināt ilgtspējīgu nākotni Vidusjūras, Baltijas jūras un citiem jūras baseiniem; nodrošināt Alpu, Pireneju, Karpatu un citu kalnu grēdu ilgtspējīgu nākotni; un nodrošināt ilgtspējīgu nākotni lielajiem upju baseiniem, piemēram, Reinas, Donavas un Mēzas baseiniem); |
| --- | --- |

40.

mudina attīstīt sadarbības programmas starp ES pierobežas reģioniem pie ES ārējās robežas un kaimiņvalstu pierobežas reģioniem; atzīst šādas sadarbības problēmas, ņemot vērā regulējuma atšķirības starp attiecīgajiem reģioniem; uzskata, ka sadarbība ir svarīgs instruments, lai veicinātu ES paplašināšanās politiku; uzsver, ka kaimiņreģionu pārrobežu sadarbības veicināšana var būtiski palīdzēt risināt galvenās problēmas, kas skar ES (piemēram, nodrošināt ilgtspējīgu nākotni Vidusjūras, Baltijas jūras un citiem jūras baseiniem; nodrošināt Alpu, Pireneju, Karpatu un citu kalnu grēdu ilgtspējīgu nākotni; un nodrošināt ilgtspējīgu nākotni lielajiem upju baseiniem, piemēram, Reinas, Donavas un Mēzas baseiniem);

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami nodrošināt attiecīgo ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu un izpildi attiecībā uz pārrobežu un pierobežas darba ņēmēju tiesībām, lai uzlabotu viņu nodarbinātības, darba un veselības un drošības apstākļus, un pievērsties vajadzībai pārskatīt esošo tiesisko regulējumu, tostarp Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (22), lai stiprinātu tiesību pārnesamību un nodrošinātu atbilstīgu sociālās nodrošināšanas koordināciju, un pārskatīt pagaidu darba aģentūru, darbā pieņemšanas aģentūru, citu starpnieku un apakšuzņēmēju lomu, lai, ņemot vērā vienlīdzīgas attieksmes principu, noteiktu nepilnības aizsardzības jomā; mudina dalībvalstis un Komisiju atzīt tāldarba pieauguma situāciju un ar to saistītās grūtības, lai garantētu, ka tiem, kas attālināti strādā no savas dzīvesvietas valsts, ir piekļuve sociālā nodrošinājuma tiesībām, darba tiesībām un nodokļu režīmiem, kā arī noteiktība attiecībā uz iestādi, kas ir atbildīga par to nodrošināšanu; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami nodrošināt attiecīgo ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu un izpildi attiecībā uz pārrobežu un pierobežas darba ņēmēju tiesībām, lai uzlabotu viņu nodarbinātības, darba un veselības un drošības apstākļus, un pievērsties vajadzībai pārskatīt esošo tiesisko regulējumu, tostarp Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (22

| 42. | atzīst, ka pierobežas reģionos ir vajadzīga pēc mācībām iegūtu diplomu un citu kvalifikāciju ātrāka un visaptverošāka atzīšana, uzlabota veselības aprūpe, vietējo un tālsatiksmes pārvadājumu paplašināšana un labāka piekļuve informācijai par brīvajām darbvietām; uzsver, ka jāpalielina līdzekļi, lai veicinātu labāku koordināciju starp kaimiņvalstu tiesību un administratīvajām sistēmām, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu par tiesību aktiem, kas piemērojami darba ņēmējiem, un datu vākšanu par pārrobežu darba ņēmējiem, lai novērstu nepilnības valstu praksē, iegūtu labāku piekļuvi pieejamajai informācijai un izveidotu prognozējamu un piekļūstamu iekšējo darba tirgu; uzsver, ka šīs problēmas rada vēl lielāku apdraudējumu pārrobežu darba ņēmējiem, kas ierodas no trešām valstīm un dodas uz tām; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka pierobežas reģionos ir vajadzīga pēc mācībām iegūtu diplomu un citu kvalifikāciju ātrāka un visaptverošāka atzīšana, uzlabota veselības aprūpe, vietējo un tālsatiksmes pārvadājumu paplašināšana un labāka piekļuve informācijai par brīvajām darbvietām; uzsver, ka jāpalielina līdzekļi, lai veicinātu labāku koordināciju starp kaimiņvalstu tiesību un administratīvajām sistēmām, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu par tiesību aktiem, kas piemērojami darba ņēmējiem, un datu vākšanu par pārrobežu darba ņēmējiem, lai novērstu nepilnības valstu praksē, iegūtu labāku piekļuvi pieejamajai informācijai un izveidotu prognozējamu un piekļūstamu iekšējo darba tirgu; uzsver, ka šīs problēmas rada vēl lielāku apdraudējumu pārrobežu darba ņēmējiem, kas ierodas no trešām valstīm un dodas uz tām;

| 43. | uzskata, ka digitalizācija sniedz vēl nebijušu iespēju atvieglot darbaspēka mobilitāti, vienlaikus ļaujot ātrāk un vieglāk kontrolēt atbilstību piemērojamiem ES noteikumiem; aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropas Darba iestādi nekavējoties iesniegt tiesību akta priekšlikumu par Eiropas sociālā nodrošinājuma apliecību visiem mobilajiem darba ņēmējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ES noteikumi par mobilitāti ES teritorijā, kas attiecīgajām valstu iestādēm un sociālajiem partneriem sniegtu instrumentu, lai nodrošinātu sociālā nodrošinājuma tiesību efektīvu identifikāciju, izsekojamību, apkopošanu un pārnesamību un taisnīgu un efektīvu ES noteikumu par darbaspēka mobilitāti izpildi un sociālā nodrošinājuma koordināciju darba tirgū, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka digitalizācija sniedz vēl nebijušu iespēju atvieglot darbaspēka mobilitāti, vienlaikus ļaujot ātrāk un vieglāk kontrolēt atbilstību piemērojamiem ES noteikumiem; aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropas Darba iestādi nekavējoties iesniegt tiesību akta priekšlikumu par Eiropas sociālā nodrošinājuma apliecību visiem mobilajiem darba ņēmējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ES noteikumi par mobilitāti ES teritorijā, kas attiecīgajām valstu iestādēm un sociālajiem partneriem sniegtu instrumentu, lai nodrošinātu sociālā nodrošinājuma tiesību efektīvu identifikāciju, izsekojamību, apkopošanu un pārnesamību un taisnīgu un efektīvu ES noteikumu par darbaspēka mobilitāti izpildi un sociālā nodrošinājuma koordināciju darba tirgū, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībā;

| 44. | norāda, ka pašlaik ES dalībvalstīs netiek savstarpēji atzīts personu ar invaliditāti statuss un ka tas rada grūtības personām ar invaliditāti, jo viņu valsts invaliditātes karte var nebūt atzīta citās dalībvalstīs; uzskata, ka šī situācija īpaši ierobežo pārrobežu darba ņēmējus un studentus ar invaliditāti, jo apdraud viņu tiesības uz labiem pakalpojumiem; atzīst ES invaliditātes kartes vērtību, kas ļauj savstarpēji atzīt invaliditātes statusu visās dalībvalstīs, kuras pašlaik piedalās šajā programmā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosinās līdz 2023. gada beigām ieviest Eiropas invaliditātes karti, lai to atzītu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka pašlaik ES dalībvalstīs netiek savstarpēji atzīts personu ar invaliditāti statuss un ka tas rada grūtības personām ar invaliditāti, jo viņu valsts invaliditātes karte var nebūt atzīta citās dalībvalstīs; uzskata, ka šī situācija īpaši ierobežo pārrobežu darba ņēmējus un studentus ar invaliditāti, jo apdraud viņu tiesības uz labiem pakalpojumiem; atzīst ES invaliditātes kartes vērtību, kas ļauj savstarpēji atzīt invaliditātes statusu visās dalībvalstīs, kuras pašlaik piedalās šajā programmā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosinās līdz 2023. gada beigām ieviest Eiropas invaliditātes karti, lai to atzītu visās dalībvalstīs;

Pierobežas reģioni par Eiropas zaļo kursu

Pierobežas reģioni par Eiropas zaļo kursu

| 45. | atgādina, ka jau pastāv svarīgs ES tiesiskais regulējums, kas ietver it sevišķi Putnu direktīvu, Dzīvotņu direktīvu un ES Ūdens pamatdirektīvu (23), kā arī ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, kuras dalībvalstīm ir pilnībā, sistemātiski un kopīgi jāīsteno pārrobežu reģionos; norāda, ka daba, klimats, dabas katastrofas un slimības neapstājas pie valstu robežām, un aicina koordinēti un saskaņoti aizsargāt Natura 2000 teritorijas, lai nodrošinātu integrētākus īstenošanas pasākumus; mudina dalībvalstu valdības veikt pasākumus, lai vēl vairāk saskaņotu un koordinētu šo un citu direktīvu piemērošanu; uzsver, ka katastrofu riska pārvaldība un plānošana ir joma, kurā pārrobežu sadarbība ir ļoti svarīga; aicina Komisiju cieši uzraudzīt valstu un reģionālo pielāgošanās klimata pārmaiņām stratēģiju pārrobežu aspektu, paredzot īpašus pasākumus, lai veicinātu piemērotus risinājumus; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka jau pastāv svarīgs ES tiesiskais regulējums, kas ietver it sevišķi Putnu direktīvu, Dzīvotņu direktīvu un ES Ūdens pamatdirektīvu (23

Natura 2000

| 46. | norāda, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmē pierobežas reģionus, tostarp liekot tiem izstrādāt kopējus pielāgotus pārrobežu pasākumus dabas katastrofu novēršanai; atgādina, ka 2021. gadā notikušās dabas katastrofas skāra vairākus pierobežas reģionus Beļģijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē un Vācijā; uzsver dalībvalstu pienākumu saskaņā ar ES civilās aizsardzības mehānismu regulāri veikt katastrofu scenāriju riska novērtējumus un analīzi, kas aptver pārrobežu sadarbību, kā arī ziņošanu par galvenajiem riskiem ar pārrobežu ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību un informācijas apmaiņu par katastrofu riska pārvaldību, lai uzlabotu arī agrīnās brīdināšanas sistēmas pierobežas reģionos; šajā ziņā atzinīgi vērtē Interreg Reinas–Mēzas projektus sabiedrības drošības, datu vākšanas, upju pārrobežu pārvaldības un administratīvās sadarbības jomā attiecībā uz telpisko plānošanu plūdu riska mazināšanai; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmē pierobežas reģionus, tostarp liekot tiem izstrādāt kopējus pielāgotus pārrobežu pasākumus dabas katastrofu novēršanai; atgādina, ka 2021. gadā notikušās dabas katastrofas skāra vairākus pierobežas reģionus Beļģijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē un Vācijā; uzsver dalībvalstu pienākumu saskaņā ar ES civilās aizsardzības mehānismu regulāri veikt katastrofu scenāriju riska novērtējumus un analīzi, kas aptver pārrobežu sadarbību, kā arī ziņošanu par galvenajiem riskiem ar pārrobežu ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību un informācijas apmaiņu par katastrofu riska pārvaldību, lai uzlabotu arī agrīnās brīdināšanas sistēmas pierobežas reģionos; šajā ziņā atzinīgi vērtē Interreg

| 47. | uzskata, ka dažādu līmeņu ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, savstarpēja uzticēšanās, politiskā griba un elastīga pieeja ir būtiska, lai pārvarētu šķēršļus un veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un attīstību pierobežas reģionos; tādēļ prasa nodrošināt labāku koordināciju, dialogu un turpmāku paraugprakses apmaiņu starp iestādēm; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt šādu sadarbību; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo vietējo un reģionālo pašvaldību pienācīgu funkcionālo un finansiālo autonomiju; arī uzsver, ka visiem pierobežas reģioniem ir jāuzņemas svarīga loma klimata pārmaiņu problēmu risināšanā, veicot saskaņotas darbības ar apkārtējiem reģioniem; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka dažādu līmeņu ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, savstarpēja uzticēšanās, politiskā griba un elastīga pieeja ir būtiska, lai pārvarētu šķēršļus un veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un attīstību pierobežas reģionos; tādēļ prasa nodrošināt labāku koordināciju, dialogu un turpmāku paraugprakses apmaiņu starp iestādēm; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt šādu sadarbību; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo vietējo un reģionālo pašvaldību pienācīgu funkcionālo un finansiālo autonomiju; arī uzsver, ka visiem pierobežas reģioniem ir jāuzņemas svarīga loma klimata pārmaiņu problēmu risināšanā, veicot saskaņotas darbības ar apkārtējiem reģioniem;

| 48. | norāda, ka pierobežas reģioni gūst pārāk mazu labumu no aprites ekonomikas, atjaunīgās enerģijas izmantošanas un energoefektivitātes pasākumiem; aicina Komisiju izmantot jau gūtos panākumus regulējuma jomā un finansēt vairāk pārrobežu projektu, lai ražotu, apkopotu un uzglabātu enerģiju no atjaunojamajiem energoresursiem; uzskata, ka pilnībā ir jāizmanto sadarbības iespējas, kas jau pastāv piemērojamajā ES tiesiskajā regulējumā, un aicina dalībvalstis pastiprināt koordināciju pārrobežu reģionos, lai īstenotu ES stratēģiju energosistēmu integrācijai; uzsver mazāk apdzīvoto pierobežu reģionu potenciālu attīstīt ilgtspējīgu un zaļu ekonomiku un tādējādi radīt pievienoto vērtību vietējai attīstībai, radot jaunas zaļās darbvietas; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka pierobežas reģioni gūst pārāk mazu labumu no aprites ekonomikas, atjaunīgās enerģijas izmantošanas un energoefektivitātes pasākumiem; aicina Komisiju izmantot jau gūtos panākumus regulējuma jomā un finansēt vairāk pārrobežu projektu, lai ražotu, apkopotu un uzglabātu enerģiju no atjaunojamajiem energoresursiem; uzskata, ka pilnībā ir jāizmanto sadarbības iespējas, kas jau pastāv piemērojamajā ES tiesiskajā regulējumā, un aicina dalībvalstis pastiprināt koordināciju pārrobežu reģionos, lai īstenotu ES stratēģiju energosistēmu integrācijai; uzsver mazāk apdzīvoto pierobežu reģionu potenciālu attīstīt ilgtspējīgu un zaļu ekonomiku un tādējādi radīt pievienoto vērtību vietējai attīstībai, radot jaunas zaļās darbvietas;

| 49. | uzsver, ka sadarbība starp kaimiņos esošajām dalībvalstīm būs svarīgs elements Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un aicina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās sadarbības iespējas saskaņā ar piemērojamo ES tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka sadarbība starp kaimiņos esošajām dalībvalstīm būs svarīgs elements Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un aicina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās sadarbības iespējas saskaņā ar piemērojamo ES tiesisko regulējumu;

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu un to reģionālajiem parlamentiem; |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu un to reģionālajiem parlamentiem;

---

(1)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

1

(2)  OV L 288, 6.11.2007., 27. lpp.

2

(3)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

3

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

4

(5)  OV C 207, 30.6.2017., 19. lpp.

5

(6)  OV C 28, 27.1.2020., 40. lpp.

6

(7)  OV C 433, 23.12.2019., 24. lpp.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/lv/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  OV L 437, 28.12.2020., 108. lpp.

9

(10)  OV C 106, 26.3.2021., 12. lpp.

10

(11)  OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.

11

(12)  OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  OV L 357, 8.10.2021., 1. lpp.

14

(15)  OV C 440, 29.10.2021., 6. lpp.

15

(16)  Eiropas Komisija, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. un citi. More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236

16

Brustia, G.

Dellagiacoma, A.

Cordes, C.

More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU

(17)  Eiropas Komisija, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. un citi. Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950

17

Brustia, G.

Dellagiacoma, A.

Cordes, C.

Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU

(18)  Eiropas Komisija, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. un citi. Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773

18

Brustia, G.

Dellagiacoma, A.

Cordes, C.

Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU

(19)  Eiropas Komisija, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. un citi. B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

Brustia, G.

Dellagiacoma, A.

Cordes, C.

B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Eiropas Komisija, Cohesion in Europe towards 2050. Astotais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, 2022. gada 9. februāris.

21

Cohesion in Europe towards 2050

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

23

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Atjauninātās jaunās Eiropas industriālās stratēģijas īstenošana: izdevumu pieskaņošana politikai

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par atjauninātās jaunās Eiropas industriālās stratēģijas īstenošanu: izdevumu pieskaņošana politikai (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 9., 151., 152. pantu un 153. panta 1. un 2. punktu, kā arī 173. pantu, kurš attiecas uz ES rūpniecības politiku un kurā cita starpā ir atsauce uz Savienības rūpniecības konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 9., 151., 152. pantu un 153. panta 1. un 2. punktu, kā arī 173. pantu, kurš attiecas uz ES rūpniecības politiku un kurā cita starpā ir atsauce uz Savienības rūpniecības konkurētspēju,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā 5. panta 3. punktu un Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā 5. panta 3. punktu un Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020)0103),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020)0301),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)0350),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (COM(2021)0550),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 19. janvāra atzinumu “Rūpniecības ekosistēmas, stratēģiskā autonomija un labklājība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 19. janvāra atzinumu “Rūpniecības ekosistēmas, stratēģiskā autonomija un labklājība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 2. decembra atzinumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 2. decembra atzinumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. maija darba dokumentu Annual Single Market Report 2021 [2021. gada ziņojums par vienoto tirgu] (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. maija darba dokumentu Annual Single Market Report 2021 [2021. gada ziņojums par vienoto tirgu] (SWD(2021)0351),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. maija darba dokumentu Strategic dependencies and capacities [Stratēģiskā atkarība un spējas] (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. maija darba dokumentu Strategic dependencies and capacities [Stratēģiskā atkarība un spējas] (SWD(2021)0352),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. maija darba dokumentu Towards competitive and clean European steel [Virzība uz konkurētspējīgu un tīru Eiropas tēraudu] (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. maija darba dokumentu Towards competitive and clean European steel [Virzība uz konkurētspējīgu un tīru Eiropas tēraudu] (SWD(2021)0353),

| — | ņemot vērā Komisijas augsta līmeņa grupas energoietilpīgu nozaru jautājumos 2019. gada ziņojumu Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050 [Ģenerālplāns ES energoietilpīgo nozaru konkurētspējīgai pārveidei, kas līdz 2050. gadam nodrošinās klimatneitrālu aprites ekonomiku], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas augsta līmeņa grupas energoietilpīgu nozaru jautājumos 2019. gada ziņojumu Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050 [Ģenerālplāns ES energoietilpīgo nozaru konkurētspējīgai pārveidei, kas līdz 2050. gadam nodrošinās klimatneitrālu aprites ekonomiku],

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada īpašo ziņojumu Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector [Neto nulles emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada īpašo ziņojumu Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector [Neto nulles emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis],

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 21. novembra secinājumus par turpmāku ES rūpniecības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 21. novembra secinājumus par turpmāku ES rūpniecības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 27. maija secinājumus par ES rūpniecības politikas stratēģiju “Redzējums 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 27. maija secinājumus par ES rūpniecības politikas stratēģiju “Redzējums 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 16. novembra secinājumus par atveseļošanu, kas sekmē pārkārtošanos uz dinamiskāku, noturīgāku un konkurētspējīgāku Eiropas rūpniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 16. novembra secinājumus par atveseļošanu, kas sekmē pārkārtošanos uz dinamiskāku, noturīgāku un konkurētspējīgāku Eiropas rūpniecību,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra secinājumus “Padarīt atveseļošanu apritīgu un zaļu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra secinājumus “Padarīt atveseļošanu apritīgu un zaļu”,

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju Eiropas MVU (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju Eiropas MVU (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. novembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kritiski svarīgo izejvielu jomā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. novembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kritiski svarīgo izejvielu jomā (9),

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “EPT — pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “EPT — pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (COM(2020)0628),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu “Eiropas Zāļu stratēģija” (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu “Eiropas Zāļu stratēģija” (COM(2020)0761),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 26. janvāra paziņojumu “Eiropas Digitālās desmitgades digitālo tiesību un principu deklarācijas izveide” (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 26. janvāra paziņojumu “Eiropas Digitālās desmitgades digitālo tiesību un principu deklarācijas izveide” (COM(2022)0027),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 8. aprīļa darba dokumentu Technology Infrastructures [Tehnoloģijas infrastruktūra] (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 8. aprīļa darba dokumentu Technology Infrastructures [Tehnoloģijas infrastruktūra] (SWD(2019)0158),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1749 par principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses – Vadlīnijas un piemēri principa ieviešanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1749 par principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses – Vadlīnijas un piemēri principa ieviešanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās,

| — | ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2022. gada 4. aprīļa ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2022. gada 4. aprīļa ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: klimata pārmaiņu mazināšana”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0214/2022),

| A. | tā kā ir izšķiroši svarīgi rūpniecībai nodrošināt iespēju īstenot divējādo pārkārtošanos, vienlaikus radot kvalitatīvas darbvietas un nodrošinot konkurētspēju un spēju izstrādāt un ražot tīrus produktus un pakalpojumus un izmantot tīrus ražošanas procesus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir izšķiroši svarīgi rūpniecībai nodrošināt iespēju īstenot divējādo pārkārtošanos, vienlaikus radot kvalitatīvas darbvietas un nodrošinot konkurētspēju un spēju izstrādāt un ražot tīrus produktus un pakalpojumus un izmantot tīrus ražošanas procesus;

| B. | tā kā industriālās stratēģijas mērķim ir jābūt arī vienotā tirgus stiprināšanai un tehnoloģisko izrāvienu veicināšanai, lai padarītu ES par pasaules līmeņa līderi zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā industriālās stratēģijas mērķim ir jābūt arī vienotā tirgus stiprināšanai un tehnoloģisko izrāvienu veicināšanai, lai padarītu ES par pasaules līmeņa līderi zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā;

| C. | tā kā rūpniecības un ražošanas procesi ir ES darba tirgus pamats un tiem būtu jāveicina kvalitatīvu darbvietu radīšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā rūpniecības un ražošanas procesi ir ES darba tirgus pamats un tiem būtu jāveicina kvalitatīvu darbvietu radīšana;

| D. | tā kā, ņemot vērā mainīgo ģeopolitisko situāciju, ir ļoti svarīgi stiprināt stratēģisko autonomiju un mazināt ES atkarību no kritiski svarīgiem materiāliem, produktiem, enerģijas avotiem, ražošanas jaudas un tehnoloģijām, vienlaikus saglabājot tādu ekonomiku, kas ir pēc iespējas atvērtāka, tomēr tik slēgta, cik tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

D.

tā kā, ņemot vērā mainīgo ģeopolitisko situāciju, ir ļoti svarīgi stiprināt stratēģisko autonomiju un mazināt ES atkarību no kritiski svarīgiem materiāliem, produktiem, enerģijas avotiem, ražošanas jaudas un tehnoloģijām, vienlaikus saglabājot tādu ekonomiku, kas ir pēc iespējas atvērtāka, tomēr tik slēgta, cik tas ir nepieciešams;

| E. | tā kā Krievijas agresijas karš pret Ukrainu atkal ir parādījis, ka ES ir ļoti atkarīga no enerģijas piegādes no trešām valstīm; tā kā ES būtu jāpārorientē sava rūpniecības un enerģētikas politika, lai pēc iespējas ātrāk dažādotu savus enerģijas avotus, palielinātu enerģijas ietaupījumus un pastiprinātu energoefektivitātes pasākumus, kā arī sāktu masveidā izmantot atjaunīgos energoresursus un pieņemtu daudz stingrāku uz aprites ekonomiku vērstu pieeju visās nozarēs, kura balstītos uz noturīgām un ilgtspējīgām piegādes ķēdēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas agresijas karš pret Ukrainu atkal ir parādījis, ka ES ir ļoti atkarīga no enerģijas piegādes no trešām valstīm; tā kā ES būtu jāpārorientē sava rūpniecības un enerģētikas politika, lai pēc iespējas ātrāk dažādotu savus enerģijas avotus, palielinātu enerģijas ietaupījumus un pastiprinātu energoefektivitātes pasākumus, kā arī sāktu masveidā izmantot atjaunīgos energoresursus un pieņemtu daudz stingrāku uz aprites ekonomiku vērstu pieeju visās nozarēs, kura balstītos uz noturīgām un ilgtspējīgām piegādes ķēdēm;

| F. | tā kā augsta energoapgādes atkarība, piemēram, no Krievijas, un augstas enerģijas cenas var negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumu ražošanas jaudu; tā kā materiālu un sastāvdaļu pieejamība un ražošanas jauda Eiropā ir ļoti svarīgas, lai nepieļautu ES energoatkarības aizstāšanu ar pastiprinātu atkarību no retzemju minerālu, citu kritiski svarīgu metālu un aprīkojuma piegādes vai ražošanas jaudas; |
| --- | --- |

F.

tā kā augsta energoapgādes atkarība, piemēram, no Krievijas, un augstas enerģijas cenas var negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumu ražošanas jaudu; tā kā materiālu un sastāvdaļu pieejamība un ražošanas jauda Eiropā ir ļoti svarīgas, lai nepieļautu ES energoatkarības aizstāšanu ar pastiprinātu atkarību no retzemju minerālu, citu kritiski svarīgu metālu un aprīkojuma piegādes vai ražošanas jaudas;

| G. | tā kā ES ir mājvieta pasaules līmeņa vadošiem pētniecības institūtiem, uzņēmumiem un kvalificētiem darba ņēmējiem un tai piemīt potenciāls kļūt par pasaules līderi rūpnieciskās inovācijas jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir mājvieta pasaules līmeņa vadošiem pētniecības institūtiem, uzņēmumiem un kvalificētiem darba ņēmējiem un tai piemīt potenciāls kļūt par pasaules līderi rūpnieciskās inovācijas jomā;

| H. | tā kā Komisija pēc tam, kad bija konstatējusi savu stratēģisko atkarību sensitīvākajās industriālajās ekosistēmās, paziņoja, ka ierosinās konkrētus sistēmiskus (ekonomiskus un regulatīvus) pasākumus, lai šo atkarību mazinātu, tostarp, nodrošinot un veicinot ražošanu un investīcijas Eiropā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija pēc tam, kad bija konstatējusi savu stratēģisko atkarību sensitīvākajās industriālajās ekosistēmās, paziņoja, ka ierosinās konkrētus sistēmiskus (ekonomiskus un regulatīvus) pasākumus, lai šo atkarību mazinātu, tostarp, nodrošinot un veicinot ražošanu un investīcijas Eiropā;

| I. | tā kā ES būtu jārisina piegādes ķēžu noturības jautājums, vienlaikus radot pievilcīgu un inovatīvu augstas vērtības ražošanas un piegādes ekosistēmu, kas būtu saskaņota ar Eiropas pētniecības un attīstības, inovācijas, klimata un vides jomas mērķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES būtu jārisina piegādes ķēžu noturības jautājums, vienlaikus radot pievilcīgu un inovatīvu augstas vērtības ražošanas un piegādes ekosistēmu, kas būtu saskaņota ar Eiropas pētniecības un attīstības, inovācijas, klimata un vides jomas mērķiem;

| J. | tā kā kopš 1990. gada rūpniecības radītās CO2 emisijas ir samazinājušās par 35 %, daļēji, pateicoties ražošanas pārvietošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 1990. gada rūpniecības radītās CO2 emisijas ir samazinājušās par 35 %, daļēji, pateicoties ražošanas pārvietošanai;

| K. | tā kā Eiropas rūpniecības ekonomiskais potenciāls samazināt enerģijas galapatēriņu līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar tā līmeni, pastāvot ierastajai situācijai, tiek lēsts 23,5 % apmērā (11); |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas rūpniecības ekonomiskais potenciāls samazināt enerģijas galapatēriņu līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar tā līmeni, pastāvot ierastajai situācijai, tiek lēsts 23,5 % apmērā (11);

| L. | tā kā Komisija ir atzinusi, ka vairākām nozarēm, tādām kā veselības aizsardzība, lauksaimniecības pārtikas rūpniecība, kalnrūpniecība, izejvielu ieguve un digitālās tehnoloģijas nozare, ir izšķiroši svarīga nozīme ES stratēģiskās autonomijas panākšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija ir atzinusi, ka vairākām nozarēm, tādām kā veselības aizsardzība, lauksaimniecības pārtikas rūpniecība, kalnrūpniecība, izejvielu ieguve un digitālās tehnoloģijas nozare, ir izšķiroši svarīga nozīme ES stratēģiskās autonomijas panākšanā;

| M. | tā kā Komisija jaunajā atjauninātajā industriālajā stratēģijā ir atzinusi, ka ilgtnespējīgas tirgus politikas, tostarp publiskā iepirkuma jomā, var izraisīt tirgus konsolidāciju, |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija jaunajā atjauninātajā industriālajā stratēģijā ir atzinusi, ka ilgtnespējīgas tirgus politikas, tostarp publiskā iepirkuma jomā, var izraisīt tirgus konsolidāciju,

| 1. | atzinīgi vērtē industriālās stratēģijas atjaunināšanu; uzsver — lai zaļais kurss būtu patiesa ilgtspējīga un pārveidojoša izaugsmes stratēģija, mazinātu atkarību un saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas rūpniecībai divējādās pārkārtošanās laikā, tas būtu jāpapildina ar vērienīgu industriālo politiku nolūkā panākt, ka ES kļūst par konkurētspējīgu līderi neto nulles siltumnīcefekta gāzes (SEG) emisiju jomā un par ilgtspējīgu ekonomiku, un radīt sinerģiju starp uzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jaunuzņēmumiem, un tas būtu jāatbalsta ar mērķtiecīgu pētniecības un attīstības politiku un MVU draudzīgu satvaru; uzsver, ka šī nepieciešamība ir būtiski palielinājusies pašreizējās klimata un enerģētikas krīzes un pret Ukrainu vērstā Krievijas agresijas kara dēļ; šajā sakarā uzsver nepieciešamību pēc mērķtiecīgiem atbalsta pasākumiem neaizsargātiem patērētājiem industriālā kontekstā, it īpaši neaizsargātiem MVU un mikrouzņēmumiem, kurus turklāt smagi skārusi Covid-19 pandēmijas ietekme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt pret Ukrainu vērstā Krievijas agresijas kara ietekmi uz Eiropas rūpniecību un tās jaudu pašreizējās un nākotnes iniciatīvās un mērķos un pieņemt visaptverošu pieeju, kad tā rada stimulus, lai atbalstītu stratēģiskus rūpniecības sektorus un to piegādes ķēdes, kas saskaras ar strauju enerģijas, transporta un izejvielu izmaksu pieaugumu; atzīst, ka ir daudzi pasākumi, kas var palīdzēt mazināt šo ietekmi, vienlaikus samazinot SEG emisijas un gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka funkcionējošs Eiropas vienotais tirgus ir svarīgs aktīvs, lai stiprinātu industriālo noturību, Eiropas kā investīciju galamērķa pievilcīgumu un ES konkurētspēju, kā arī lai veicinātu divējādo pārkārtošanos kā pamatu jaunai izaugsmei rūpniecības sektoros; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES nedrīkst būt atkarīga no trešām valstīm tādu produktu, enerģijas, ražošanas jaudas un tehnoloģiju jomā, kas ir ļoti svarīgi mūsu ekonomikai un nākotnes sabiedrībai; uzsver, ka ES būtu jāatgūst spēcīga pozīcija kritiski svarīgās globālās vērtības ķēdēs un jānodrošina kritiski svarīgu izejvielu piegāde krīzes laikā, arī pastiprināti izmantojot aprites uzņēmējdarbības modeļus; vērš īpašu uzmanību uz īsāku piegādes ķēžu labvēlīgo ietekmi uz mūsu ekonomikas noturību un klimata jomā izvirzīto ES vērienīgo mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver starptautiskās sadarbības, vienlīdzīgu partnerību un atvērtas globālas godīgas tirdzniecības nozīmi Eiropas ekonomikai, atzīmējot, ka viens no efektīvākajiem veidiem, kā stiprināt Eiropas rūpniecības noturību un mazināt atkarību, ir piegādes ķēžu dažādošana, izmantojot vērienīgus tirdzniecības politikas pasākumus, to skaitā stratēģiskus tirdzniecības un investīciju nolīgumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar skaidriem un uz zinātniskām atziņām balstītiem pārkārtošanās īstenošanas veidiem industriālajai ekosistēmai, tostarp, apzinot vajadzības sekmīgas pārkārtošanās norisei infrastruktūras, tehnoloģiju un prasmju ziņā; aicina Komisiju nodrošināt konsekvenci, koordināciju un sinerģiju starp visām iniciatīvām, mērķiem, finansējumu un regulatīvajiem instrumentiem, ar ko visā pārkārtošanās gaitā tiks atbalstīta rūpniecība; uzsver nepieciešamību saskaņot pārkārtošanās īstenošanas veidus, rūpnieciskās tehnoloģijas ceļvežus un Eiropas partnerību stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros; prasa reizi gadā uzraudzīt mūsu industriālo ekosistēmu konkurētspēju, tehnoloģisko progresu, izmantojamību un noturību, kā arī progresu, kas panākts atsevišķo nozaru pārkārtošanās īstenošanā, tostarp to atbilstību ES klimata jomas mērķiem, un ziņot par tiem, lai vajadzības gadījumā attiecīgos instrumentus varētu ātri pielāgot; uzsver, ka pārkārtošanās īstenošanā pārredzamā veidā būtu jāiesaista visas vērtību ķēdē ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas, patērētāju organizācijas, arodbiedrības un Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos, nodrošinot pastāvīgu uz zinātnes atziņām balstītu progresa uzraudzību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju, kurā īpaša uzmanība būtu veltīta energoietilpīgāko nozaru pārkārtošanās procesam, kas tām ļautu saglabāt konkurētspēju un vienlaikus atbalstīt lielāku ES stratēģisko autonomiju, jo šīm nozarēm bieži vien ir stratēģiska nozīme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka Eiropas rūpniecības konkurētspēja lielā mērā ir atkarīga no tās inovācijas spējas; atzīmē, ka ES pētniecības un attīstības izdevumu īpatsvara no IKP ziņā atpaliek no citām ekonomikas lielvarām; atkārtoti uzsver — lai uzlabotu ES konkurētspēju pasaulē, liela nozīme ir augstam investīciju pētniecībā un attīstībā līmenim; pauž nožēlu, ka lielākajā daļā dalībvalstu joprojām nav sasniegts mērķis pētniecībā un attīstībā investēt 3 % no IKP; aicina Komisiju koordinēt dalībvalstu centienus apņemties paaugstināt nacionālos mērķrādītājus, kuri raksturo investīcijas pētniecībā un attīstībā, it īpaši attiecībā uz valsts publisko un privāto finansējumu rūpnieciskajai inovācijai un pētniecībai, lai virzītos uz zinātkāres virzītu un zema tehnoloģiskās gatavības līmeņa pētniecību nolūkā saglabāt un uzlabot zināšanu bāzi, kas sekmē Eiropas rūpniecisko inovāciju; šajā sakarā uzsver atvērtās zinātnes partnerību iespējamo lomu; aicina Komisiju nodrošināt, ka investīcijas pētniecībā un attīstībā ir vērstas arī uz mikrouzņēmumu līdzdalību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda uz nepieciešamību “Apvārsnis Eiropa” darba programmās un publiskajās un privātajās partnerībās ņemt vērā jaunos apstākļus, kas izriet no Krievijas iebrukuma Ukrainā, it īpaši attiecībā uz 4. un 5. kopu, proti, “Rūpniecība, digitalizācija un kosmoss” un “Klimats, enerģētika un mobilitāte”, un uz rūpniecību orientētā pētniecībā un attīstībā īpaši uzmanību veltīt fosilās degvielas aizstāšanai un ES rūpniecības atkarības no enerģijas importa mazināšanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju strādāt pie tā, lai mazinātu svarīgās pamattehnoloģijās veikto investīciju līmeņa atšķirības salīdzinājumā ar globāliem konkurentiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Eiropas mikroshēmu aktam un Eiropas Rūpniecības datošanas, perifērdatošanas un mākoņdatošanas alianses izveidi; aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpnieciskā apvienība ātri uzsāk novēloto darbu; aicina Komisiju ātri paplašināt šo iniciatīvu darbības jomu, tās attiecinot arī uz pētniecības, attīstības un inovācijas instrumentiem un svarīgām pamattehnoloģijām, tādām kā baterijas, mākslīgais intelekts, kiberdrošība, automatizācija un robotika, biotehnoloģija, perifērdatošana, fotonika, kvantiskā datošana un tehnoloģija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus Eiropas pusvadītāju ekosistēmas jomā, tostarp palielināto vietējās ražošanas jaudu, izmēģinājuma līnijas un pirmās tāda veida ražotnes, kas paredzētas progresīvai mikroshēmu tehnoloģijai, mikroshēmām un sistēmas projektēšanai; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka Eiropas Mikroshēmu akta finansēšana nesamazina finansējumu citām jau esošām saistītām ES programmām; atzinīgi vērtē Eiropas Mikroshēmu aktam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2022)0147); tomēr aicina Komisiju sagatavot ietekmes izvērtējumu, tostarp ietekmes uz vidi izvērtējumu, un visaptverošu analīzi attiecībā uz nākotnes vajadzībām pēc mikroshēmām, par dažāda veida mikroshēmu konkurences priekšrocībām un par mikroshēmu ražošanas potenciālu Eiropā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi pilnībā īstenot kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” (KDT JU) pašreizējo stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu (SRIA), jo tā ir izšķiroši svarīga programma Savienības stratēģiskajai autonomijai vairāku svarīgu pamattehnoloģiju jomā; uzskata, ka KDT JU finansējuma novirzīšanai tieši mikroshēmu pētniecībai galvenokārt būtu jānotiek pašreizējās SRIA ietvaros; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver nepieciešamību stiprināt “Izgatavots ES” marķējumu un paātrināt “Rūpniecība 4.0” tehnoloģiju ieviešanu, it īpaši MVU; aicina Komisiju cieši integrēt partnerību “Izgatavots Eiropā” programmā “Apvārsnis Eiropa”, šajā nolūkā veicinot MVU sadarbību ar universitātēm un pētniecības un tehnoloģijas organizācijām; uzsver, ka marķējumam “Izgatavots Eiropā” vajadzētu būtu jāsimbolizē ne tikai kvalitāte un inovācija, bet arī ļoti ilgtspējīgi un sociāli taisnīgi rūpniecības produkti, procesi un pakalpojumi un jāveicina kvalitatīvas nodarbinātības un ražošanas iespēju atjaunošana visā Savienībā, lai atbalstītu visu ES reģionu līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver ar industriālo stratēģiju izveidotā Industriālā foruma nozīmi un atzīmē, ka no piecām izveidotajām darba grupām viena tieši attiecas uz vienoto tirgu un analizē tā horizontālos aspektus un šķēršļu likvidēšanu, savukārt viena cita grupa īpašu uzmanību veltī progresīvai ražošanai kā horizontālai iespēju radītājai plašam ekosistēmu klāstam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver — lai radītu efektīvu un dekarbonizētu rūpniecību, liela nozīme ir vērienīgajai Savienības nulles piesārņojuma iecerei un pilnībā integrētai aprites ekonomikai; aicina Komisiju veikt analīzi par produktu reciklēšanu un iekļaušanu no jauna produkta dzīves ciklā; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst finansējuma piešķiršanai un konkursa iespēju došanai tādu uzņēmumu projektiem, kas ir inovatīvi un ieņem vadošo pozīciju aprites ekonomikā, kā arī nepieciešamībai veicināt vadošo tirgu attīstību; uzskata, ka atkritumu rašanās novēršana un ar atkritumiem saistītās enerģijas un resursu patēriņa samazināšana, kā arī slēgta cikla reciklēšana veselos rūpniecības sektoros ir nepieciešamas aprites ekonomikai; turklāt uzsver, ka liela nozīme ir standartiem, iegādes pilnvarām, kvotām, ilgtspējai un remontējamībai jo no projektēšanas stadijas, jo šie faktori atvieglo (kritiski) svarīgu izejvielu reciklēšanu un atkārtotu izmantošanu, kā arī produktu pastiprinātu izmantošanu un ilgmūžību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par norādījumu par publisko iepirkumu izdošanu un tās centienus veicināt savstarpīgumu piekļuvē publiskā iepirkuma tirgiem; uzsver, ka publiskais iepirkums ir ļoti svarīgs instruments valsts un ekonomikas drošībai, rūpniecības politikai, sociālajai un ekoloģiskajai ilgtspējai un ilgtspējīgu produktu un pakalpojumu izmantošanas un pieprasījuma atbalstīšanai; uzsver, ka publiskā iepirkuma mehānismiem būtu vēl vairāk jāatbalsta Eiropas rūpniecības pārveide, veicinot ekoinovatīvu, izmaksu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu un palielinot pieprasījumu pēc otrreizējām izejvielām, kas pieejamas uz apriti virzītas ražošanas procesu izmantošanas rezultātā; šajā sakarā aicina Komisiju vajadzības gadījumā pārskatīt publiskā iepirkuma un konkurences noteikumus, vienlaikus nodrošinot vienotā tirgus pienācīgu darbību; atgādina, ka liela nozīme ir Komisijas izstrādātajām pamatnostādnēm par to, kā dalībvalstīm publiskā iepirkuma piešķirtajos līgumos iekļaut snieguma mērķus un kvalitātes kritērijus, kā arī saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju; lai MVU nodrošinātu taisnīgu iespēju piedalīties būtiskajā publiskā iepirkuma tirgū, aicina Komisiju aizsargāt MVU piekļuvi un cīnīties pret iepirkuma kritērijiem, kas paredz prasības vai nosacījumus, kuri pārsniedz nopirkto pakalpojumu vai preču pamatelementus; prasa nodrošināt visaugstāko modrību attiecībā uz trešo valstu dalībniekiem, kas iegādājas kritiski svarīgu infrastruktūru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka ilgtspējīgai iepirkuma praksei ir būtiska loma zāļu trūkuma novēršanā, nodrošinot piegādes drošību un investīcijas ražošanā; mudina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, izstrādājot mērķtiecīgus ES noteikumus par zāļu iepirkumu pašreizējās publiskā iepirkuma direktīvas ietvaros, kuru mērķis ir nodrošināt ilgtermiņa ilgtspēju, konkurenci, piegādes drošību un veicināt investīcijas ražošanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju izvērtēt kopīgos iepirkumus, kas tika izsludināti Covid-19 uzliesmojuma laikā, salīdzināt tos ar pirkuma priekšlīgumu un ņemt vērā gūto pieredzi, lai šo instrumentu uzlabotu, izvairoties no jebkādiem iekšējā tirgus darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ir svarīgi pārkārtošanās īstenošanas veidos iekļaut izglītību, prasmju pilnveidošanu un pārkvalifikāciju kā nozīmīgus instrumentus ES rūpniecības pārveidē un centienos panākt augstāku ražīgumu, ņemot vērā reģionu darba tirgus vajadzības ekonomikas atdzīvināšanā, lai nepieļautu, ka reģioni kļūst nabadzīgi; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt profesionālās izglītības stratēģiju un attīstīt uzņēmējdarbības un izglītības jomas partnerības ar sociālo partneru piedalīšanos — it īpaši reģionālajās industriālajās kopās —, lai uzlabotu prasmes un veicinātu to, ka MVU ievieš tirgum gatavas inovācijas, un radot stimulus MVU apmācīt savu personālu un uzlabot tā prasmes, sevišķi digitālās prasmes; uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību starp pētniecību un attīstību, no vienas puses, un rūpniecību, no otras puses, it īpaši sadarbību, kas izpaužas kā tehnoloģiju nodošana MVU; uzsver, ka būtu jānodrošina dzimumu līdztiesības, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas, vienlīdzīgu iespēju un sieviešu līdzdalības darba tirgū un sieviešu uzņēmējdarbības veicināšana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka liela nozīme ir proaktīvām izglītības un apmācības politikām, kas Eiropas Savienībā veicina talantīgu cilvēku pieņemšanu un paturēšanu darbā; aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas Savienībā atbalstīt pasaules līmeņa pētniekus un pasniedzējus, lai viņi ieņemtu vadošo lomu nākotnes darbaspēka izglītības, pētniecības, attīstības un apmācības programmās un pastiprinātu sadarbību starp izglītības un apmācības, pētniecības un uzņēmējdarbības sektoru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāīsteno Prasmju pilnveides pakts un citas ES iniciatīvas, kuru mērķis ir radīt darbaspēkam pārkvalificēšanās un prasmju uzlabošanas iespējas, nodrošināt cilvēkus ar profesionālai diversifikācijai nepieciešamajām prasmēm, novērst darbaspēka un prasmju trūkumu un paātrināt strādājošo — it īpaši no pārkārtošanās viedokļa vismazāk aizsargāto strādājošo — un bezdarbnieku pārkvalifikāciju un prasmju uzlabošanu; uzsver nepieciešamību īstenot iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt Eiropas Pētniecības telpu, Eiropas Izglītības telpu un Eiropas inovāciju ekosistēmas, lai izveidotu spēcīgu Eiropas iekšējo tirgu pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka īpaši neaizsargāti ir mazāk kvalificētie strādājošie; uzsver, ka šajā sakarā liela nozīme ir Taisnīgas pārkārtošanās fondam, neraugoties uz tā ierobežoto darbības jomu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka MVU un jaunuzņēmumiem ir centrāla loma ES industriālajās ekosistēmās, it īpaši ES digitalizācijā, un ka tie ir izšķiroši svarīgs ilgtspējīgu un sociāli atbildīgu uzņēmējdarbības modeļu un produktu inovācijas avots; uzsver nepieciešamību uzlabot to piekļuvi valsts un ES finansējumam, it īpaši tradicionālajos sektoros, kuros digitalizācija vēl nav pietiekami attīstīta; pauž nožēlu par finansēšanas atšķirībām starp uzņēmējiem atkarībā no viņu dzimuma, seksuālās orientācijas vai izcelsmes; uzsver Eiropas Inovācijas padomes lomu tādas Eiropas jaunuzņēmumu un investīciju ekosistēmas izveides veicināšanā, kas ir labvēlīgākas dziļo tehnoloģiju, augsta riska un augsta ienesīguma inovāciju attīstībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka iniciatīvas digitālās desmitgades īstenošanai veicinās to uzņēmumu, it īpaši MVU, digitālo pārveidi, kuri joprojām atpaliek no lielajiem uzņēmumiem digitālo prasmju un savu darbību digitalizācijas ziņā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver nepieciešamību pievērsties vienotajā tirgū pastāvošajiem šķēršļiem, kas kavē MVU un jaunuzņēmumu izaugsmi Eiropā, kā arī uzlabot tiesisko regulējumu un regulatīvo satvaru un šajā nolūkā ieviest MVU atbalstošas politikas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver — lai nodrošinātu regulatīvo stabilitāti un paredzamību, kas atvieglo inovāciju, investēšanu, inovatīvu produktu un pakalpojumu apstiprināšanu un padara iespējamu pārkārtošanos uz neto nulles SEG emisiju ekonomiku, un lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju un kvalitatīvas darbvietas, vienlaikus ņemot vērā ekonomiskos, vides, dzimuma un sociālos aspektus, būtu jāmodernizē regulatīvais satvars un jāpanāk tā atbilstība nākotnes vajadzībām; aicina Komisiju pēc ietekmes izvērtējuma pabeigšanas pārkārtošanos īstenošanas veidos iekļaut ceļvežus ar saistošiem kvantitatīviem un kvalitatīviem mērķrādītājiem un mazināt nepamatotu administratīvo slogu Eiropas uzņēmumiem, it īpaši MVU; uzsver “viens pieņemts — viens atcelts” principu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver nepieciešamību mazināt nevajadzīgu administratīvo slogu, it īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, vienlaikus saglabājot visaugstākos standartus patērētāju, strādājošo, veselības un vides aizsardzības jomā; uzsver, ka pret Ukrainu vērstā Krievijas agresijas kara un Covid-19 pandēmijas rezultātā Eiropa ir nonākusi krustcelēs; aicina Komisiju izvērtēt, vai jauni tiesību aktu priekšlikumi neradīs nepamatotu regulatīvo vai administratīvo slogu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina par lomu, ko pilda publiskās pārvaldes iestādes, lai nodrošinātu uzņēmumiem draudzīgu ekonomisko vidi un lai tiem samazinātu administratīvo slogu, vienlaikus nodrošinot visaugstākos pārredzamības un strādājošo drošības standartus; uzskata, ka publiskajā sektorā un tajā strādājošo vidū būtu jāpopularizē e-pārvaldības instrumenti, digitālās inovācijas politikas un digitālo prasmju uzlabošana; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver rūpniecības politikas nacionālo un reģionālo dimensiju un reģionālu viedas specializācijas stratēģiju lomu, it īpaši nodarbinātības un ekonomiskās un industriālās attīstības ziņā visā dalībvalstu teritorijā; šajā sakarā prasa analizēt panākumus, kādi ir viedas specializācijas stratēģijām kā nākotnes pasākumu platformai reģionālā līmenī; uzsver nepieciešamību pēc visu vietējo ieinteresēto personu, to skaitā pilsoniskās sabiedrības un kopienas pārstāvju, pārredzamas līdzdalības reģionālu viedas specializācijas stratēģiju sagatavošanā un īstenošanā; aicina Komisiju iekļaut instrumentus, lai reģionālā līmenī palielinātu marķējuma “Izgatavots ES” izmantošanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju savā darbā izmantot reģionālās ekosistēmas, kurām ir pašām sava vieda specializācija, kuras palīdz mazināt reģionālās atšķirības un iesaista publisko pārvaldi, augstākās izglītības iestādes, zinātniekus, pilsonisko sabiedrību un rūpniecību, lai apvienotu to zināšanas un kopīgi radītu saturu, kontekstu un mācīšanās pieredzi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzstāj uz nepieciešamību nodrošināt industriālās pārkārtošanās sociālo taisnīgumu un izstrādāt atbilstošus pasākumus, lai atbalstītu pārkārtošanās procesā esošu reģionu reindustrializāciju, izmantojot stratēģiskus starpreģionālus investīciju projektus un pārveides plānus neaizsargātiem reģioniem, it īpaši lauku un attāliem apgabaliem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver nepieciešamību pašos pamatos pārorientēt Eiropas enerģētikas politiku, reaģējot uz Krievijas vardarbīgo iebrukumu Ukrainā; prasa ievērojami samazināt ES enerģētisko atkarību, it īpaši no Krievijas gāzes, naftas, oglēm un kodoldegvielas; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt ražošanas jaudu, lai lielos apjomos varētu ražot ilgtspējīgu, cenas ziņā pieejamu un drošu atjaunīgo un pārejas posma mazoglekļa enerģiju, un palielināt enerģijas ietaupījumus un pastiprināt energoefektivitātes pasākumus; aicina Komisiju efektīvāk atbalstīt tādu enerģijas avotu attīstību, kuri ļauj apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc elektroenerģijas, un uzlabot nepieciešamās infrastruktūras plānošanas un finansēšanas koordināciju, it īpaši attiecībā un nepieciešamo elektrības, enerģijas, viedo tīklu, ūdeņraža, CO2 un siltumapgādes/aukstumapgādes infrastruktūru; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka stabila energoapgāde ir ļoti svarīga pienācīgai Eiropas industriālās ekosistēmas darbībai; brīdina, ka energoapgādes samazināšanās var postoši ietekmēt ražošanas infrastruktūru; šajā sakarā uzsver nepieciešamību pēc koordinācijas sistēmas, kas sistemātiski uzraudzītu gāzes pieejamību krīzes laikā, lai atvieglotu kopīgu krīzes pārvarēšanas stratēģiju izstrādi un īstenošanu Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka siltumapgādes un aukstumapgādes process joprojām ir viens no būtiskākajiem enerģijas izmantojumiem rūpniecības nozarē; uzsver — lai paātrinātu SEG emisiju samazināšanos rūpniecībā, ir pilnībā jāizmanto rūpnieciskās siltumapgādes un aukstumapgādes energoefektivitātes potenciāls; uzsver nepieciešamību labāk izmantot nenovēršamo atlikumsiltumu un atlikumaukstumu, kā arī industriālos klasterus un simbiozi, kas rada būtiskas sinerģijas iespēju un enerģijas ietaupīšanas potenciālu daudzās nozarēs, to skaitā tekstilrūpniecībā, ķīmiskajā rūpniecībā, pārtikas apstrādē un mašīnbūvē; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju palielināt centienus aprites bioekonomikas potenciāla atbrīvošanā, jo tajā tiek izmantoti ilgtspējīgi un atjaunīgi resursi, lai ilgtermiņā veicinātu konkurētspējīgu un noturīgu nozaru attīstību; šajā sakarā uzsver, ka biomasas atkritumu izmantošana var efektīvi aizstāt fosilo degvielu, vienlaikus ļaujot samazināt CO2 pēdu; tādēļ mudina ES, valstu un vietējās pārvaldes iestādes veicināt šādas uz apriti vērstas pieejas izmantošanu visās politikās; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis būtiski saīsināt atļauju izsniegšanai nepieciešamo laiku un ieviest paātrinātas procedūras atļaujas piešķiršanai attiecībā uz infrastruktūru, kas vajadzīga, lai rūpniecība pārkārtotos uz klimatneitrālu aprites ekonomiku, tajā pašā laikā neskarot esošo procedūru pārredzamību, leģitimitāti un likumību; šajā kontekstā uzsver nepieciešamību Eiropā izveidot ūdeņraža pamatinfrastruktūru, lai vēl vairāk attīstītu starpsavienojumus visā kontinentā un atbalstītu enerģiju taupošu tehnoloģiju plašu izmantošanu, piemēram, ļoti efektīvu vietējo atjaunīgās enerģijas ražošanas un koģenerācijas iekārtu uzstādīšanu, it īpaši tādu, kas paredzētas MVU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti uzsver nepieciešamību pēc satvara, kas ļauj attīstīt ilgtspējīgu mobilitāti un atbalstīt nozaru sasaistīšanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis un Komisiju paātrināti un viedā un selektīvā veidā īstenot visas ES pētniecības, attīstības un inovācijas, infrastruktūras un digitālās programmas un instrumentus, tostarp svarīgus projektus visas Eiropas interesēs, kuru mērķis ir novērst trūkumus tirgus darbībā, un izveidot industriālas apvienības, kā arī tehnoloģijas infrastruktūru, lai testētu, validētu un uzlabotu jaunus tehniskus risinājumus, it īpaši tos, kas attiecas uz tādu inovatīvu revolucionāru tehnoloģiju izstrādi, kuras ir vajadzīgas divējādās pārkārtošanās īstenošanai — sevišķi to tehnoloģiju izstrādi, kas saistītas ar enerģijas ražošanu, degvielu un svarīgām pamattehnoloģijām, — un kuras ir vajadzīgas, lai izveidotu efektīvu aprites ekonomiku, piemēram, tīrs tērauds, tīra aviācija, e-degviela, tīri mēslošanas līdzekļi un e-krekings; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver — lai Eiropas rūpniecība būtu noturīga, ir izšķiroši svarīgi, lai Komisija ātri izvērtētu svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI); aicina Komisiju izstrādāt skaidras, efektīvas, vienkāršas un visaptverošas pamatnostādnes attiecībā uz IPCEI; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi mazināt ar finansēšanu saistīto risku — piemēram, izmantojot InvestEU vai Inovāciju fondu, — kas ir būtiski ES ražošanas jaudas palielināšanai svarīgās stratēģiskās nozarēs, piemēram, saules enerģijas nozarē, lai tā varētu atjaunot pamatīgu Eiropas ražošanas bāzi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver lielo potenciālu, kas piemīt oglekļa cenas starpības līgumiem (OCSL) kā ļoti svarīgam instrumentam, ar ko rūpniecībā sākt emisiju samazināšanu un mazināt atkarību no fosilās degvielas; uzskata, ka tie ir nozīmīgi, it īpaši grūti dekarbonizējamām nozarēm, tehnoloģiju uzlabošanai un to izplatīšanas atbalstīšanai nozarēs; uzsver, ka OCSL vajadzētu būt samērīgiem un saskaņotiem ar ES tiesību aktiem, kā arī atbilst PTO noteikumiem un tiem nevajadzētu izraisīt nepamatotus izkropļojumus ES iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas analīzi par stratēģisko atkarību un kapacitāti — atbilstoši mērķim panākt stratēģisko autonomiju; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt analīzi un industriālās tehnoloģijas ceļvežus un ierosināt darbības, kuru mērķis ir mazināt atkarību no identificētajiem kritiski svarīgiem produktiem, — tostarp reciklēšanas un resursu efektīvas izmantošanas darbības —, un no piegādēm, tostarp no enerģijas piegādātājiem; uzsver, ka, ņemot vērā pieredzi, kas gūta no medicīnisko preču un aprīkojuma sākotnējā trūkuma Covid-19 pandēmijas sākumā, ir svarīgi nodrošināt pirmās nepieciešamības medicīniskā un veselības aprūpes aprīkojuma nepārtrauktu iekļūšanu ES kopējā tirgū; uzsver — lai palielinātu ES kapacitāti kritiski svarīgās vērtību ķēdēs un tās ražošanas jaudu, vienlaikus saglabājot apņemšanos ievērot multilaterālisma un brīvās tirdzniecības principus, ir nepieciešama stratēģija, kas balstās uz turpmāku padziļinātu savstarpējās atkarības analīzi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju izmantot holistisku pieeju vērtību ķēdēm, kad tā analizēs stratēģisko atkarību 14 kritiski svarīgajās industriālajās ekosistēmās, ko tā apzinājusi 2021. gada ziņojumā par vienoto tirgu; iesaka paplašināt šo padziļināto izpēti, to attiecinot uz visām nozarēm, kas tiek uzskatītas par stratēģiskām; prasa Komisijai ņemt vērā trešo valstu veikto eksteritoriālo pasākumu ietekmi uz ES rūpniecību, it īpaši eksporta kontroles ziņā; norāda — lai neradītu jaunu atkarību un vājās vietas, atjauninātās jaunās industriālās stratēģijas ievirzi būtu jānosaka Eiropas resursiem un tehnoloģiskajai kapacitātei; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka reciklēšanai ir jāieņem kritiski svarīga loma izejvielu un otrreizējo materiālu piegādes palielināšanā, tādējādi mazinot ES atkarību no importa no trešām valstīm; aicina Komisiju vēl vairāk atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot primāro izejvielu pieprasījumu, piemēram, veicinot aprites ekonomikas attīstību, atbalstot pētniecību un attīstību materiālu aizstāšanas jomā, iekļaujot ilgtspējīgas piegādes tirdzniecības nolīgumos un izmantojot stratēģiskas partnerības izejvielu jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju paplašināt Kritisko tehnoloģiju observatorijas darbības jomu, iekļaujot tajā pastāvīgu uzraudzību, izvērtēšanu un ziņošanu par ES rūpniecības nozaru noturības rādītājiem, tādiem kā savstarpēja atkarība svarīgo tehnoloģiju jomā, ražošanas jauda, agrīnās brīdināšanas sistēma attiecībā uz iespējamu trūkumu, stratēģiska atkarība un ārvalstu subsīdijas stratēģiskās nozarēs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis radīt ad hoc stimulus investēšanai kritiski svarīgu preču, tādu kā pirmās nepieciešamības zāles, ražošanā, lai panāktu atvērtu stratēģisko autonomiju, kā arī tehnoloģijas ražošanai, ņemot vērā jebkādas krīzes, arī kara, iespējamību, un vienlaikus nodrošināt noturīgas ilgtermiņa piegādes ķēdes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES zāļu stratēģijā ierosinātie pasākumi nodrošina Eiropas Savienībai novatora lomu pētniecībā un attīstībā, garantē konkurētspēju, nodrošina drošas piegādes par pieņemamām cenām un piekļuvi mūsdienīgām zālēm un stimulē inovāciju un investīcijas pētniecībā un attīstībā; atzīmē, ka spēcīgas uz pētniecību balstītas farmācijas nozares piesaistīšana ES arī veicinās ES noturību; uzsver nepieciešamību atbalstīt īpašam mērķim paredzētas investīcijas pētniecībā un inovācijā, zāļu un aktīvo vielu ražošanu ES un dinamisku uz pētniecību balstītu un ražošanas iekārtu saglabāšanu tās teritorijā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž nopietnas bažas par negodīgu konkurenci, investīcijām un pārņemšanām, ko vienotajā tirgū veic trešo valstu finansēti uzņēmumi, it īpaši stratēģiskās nozarēs, tādās kā energoapgāde, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu Savienības neatkarību un enerģētisko drošību; aicina Komisiju analizēt šo iejaukšanos, garantēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, it īpaši MVU, un izstrādāt piemērotus un juridiski pamatotus pasākumus šādas iejaukšanās novēršanai, vienlaikus vispārēji nodrošinot to, ka netiek apdraudēts labi iedibinātais ES konkurences politikas satvars un tiek veicināta godīga konkurence starp trešo valstu un ES uzņēmumiem, kas darbojas ES vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir panākt vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan ES, gan trešo valstu uzņēmumiem; uzsver nepieciešamību saistībā ar šiem priekšlikumiem saglabāt ES uzņēmumu konkurētspēju eksporta jomā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju, ņemot vērā nākamo pārskatīšanu, paplašināt ārvalstu tiešo investīciju satvara darbības jomu un tajā izmantotās definīcijas, lai pievērstos ārvalstu subsīdiju ietekmei uz ekonomisko drošību Eiropas Savienībā, kā arī ietekmei, kādu rada tehnoloģijas nodošana, ko ES uzņēmumi veic stratēģiskās nozarēs trešās valstīs; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju veicināt vides tehnoloģiju nodošanu jaunattīstības valstīm, lai atvieglotu zaļo pārkārtošanos pasaules mērogā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž bažas par pieaugošo atkarību no trešo valstu ražotājiem drošības aprīkojuma jomā, ko izmanto ļoti svarīgās un sensitīvās mūsu sabiedrības nozarēs, tādās kā robežu drošība, kiberdrošība un aizsardzība; uzsver nepieciešamību drošības tehnoloģiju un aprīkojumu noteikt par stratēģisku nozari; prasa izstrādāt rīcības plānu, lai veicinātu šīs ES nozares attīstību, tostarp, izmantojot pielāgotus publiskā iepirkuma noteikumus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver secinājumus, kas iekļauti Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā par kavēšanos 5G tīklu ieviešanā un par riskiem, kas saistīti ar trešo valstu pārdevējiem (12); aicina Komisiju veicināt koordinētu 5G ieviešanu ES un mazināt ārējo atkarību un iejaukšanās riskus 5G un 6G sakaru tehnoloģijā, šajā nolūkā izmantojot koordinētu atbalstu, lai Eiropas līmeņa dalībniekiem dotu iespēju veidot pētniecības un attīstības kapacitāti 6G sistēmu jomā un vadošus 5G infrastruktūras tirgus kā pamatu digitālās un zaļās pārkārtošanās īstenošanai; aicina Komisiju nodrošināt atbilstoša līmeņa konkurētspēju 5G tehnoloģiju jomā, vienlaikus garantējot 5G tīklu drošību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka kultūras un radošajām nozarēm ir centrāla loma kustībā “Jaunā Eiropas “Bauhaus”, kas būs kritiski svarīga iniciatīva; atzīmē, ka kultūras un radošā nozare ir inovācijas un attīstības virzītājspēks Eiropā; aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu un saskaņotu ilgtermiņa rūpniecības politikas satvaru kultūras un radošajai nozarei; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Datu aktam un kopēju Eiropas datu telpu iniciatīvas izstrādi; uzsver, ka sadarbspējīgām un konkurētspējīgām Eiropas mēroga datu telpām būs svarīga loma vairākos industriālos sektoros, to skaitā mākslīgā intelekta attīstībā, mobilitātē, vides jomā, veselības aizsardzībā un viedā ražošanā; uzsver nepieciešamību pēc diferencētas pieejas, kurā tiek ņemtas vērā ikviena sektora īpatnības; uzskata, ka trešo valstu/ Eiropas Ekonomikas zonas valstu uzņēmumu vadošā loma ES datu telpu iniciatīvās var vājināt mērķi palielināt ES tehnoloģisko suverenitāti; uzsver datu ekonomikas nozīmi un prasa Komisijai paātrināt visu ar datiem saistīto iniciatīvu īstenošanu, atbalstīt uz uzticamību, konkurētspēju un sadarbspēju balstītas Eiropas datu telpu ekosistēmas izveidi un veicināt kopīgas Eiropas infrastruktūras izveidi, lai atvieglotu datu izmantošanu un apmaiņu starp industriālajiem sektoriem, stiprinot datu, mākoņdatošanas un perifērdatošanas ekosistēmas un palielinot investīcijas ātrdarbīgos sakaros; šajā sakarā uzsver juridiskās noteiktības nozīmi, jo tā ir ļoti svarīga ES uzņēmumu inovācijas spējas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver nepieciešamību nodrošināt sakaru tīklu noturību un datu telpu drošību, tādējādi veicinot ātru optiskās šķiedras tīklu vēršanu plašumā, kas varētu nodrošināt daudzējādus īstenošanas veidus un noturību pret fiziskiem un kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju nodrošināt, ka digitālās pārkārtošanās procesā tiek izmantotas mūsdienīgas metodes un labākā prakse, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un skaitļošanas sarežģītību un palielinātu energoefektivitāti un sistēmu datu efektivitāti produktīvā izmantošanā; šajā sakarā uzsver, ka ir nepieciešama metode, kā digitālās pārkārtošanās procesā iekļaut vides ilgtspējas izvērtēšanu, tostarp no enerģijas izmantojuma viedokļa, visā produktu un sistēmu dzīves ciklā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju ieviest pasākumus, ar kuriem novērst to, ka ES paziņotās struktūras, ko ES izraudzījusies konkrētu produktu atbilstības izvērtēšanai pirms to laišanas tirgū, atrodas trešo valstu pārziņā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu attiecībā uz Eiropas standartizācijas stratēģiju, kuras mērķis ir atbalstīt digitālo pārveidi un zaļo pārkārtošanos, un atbalsta apņēmīgo mērķi izmantot proaktīvāku pieeju ar standartiem saistīto stratēģiju noteikšanā, tostarp starptautiskā līmenī, kopā ar svarīgākajiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzīmē — lai panāktu stratēģisko autonomiju, ES būtu jāattīsta savas aizsardzības spējas; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt politikas virzienu un izstrādāt vērienīgas publiskās programmas, lai atbalstītu un palielinātu investīcijas kosmosa un aizsardzības nozarē; uzskata, ka ir ļoti svarīgi izveidot drošu, vienkāršu un efektīvu Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgu, kam turklāt piemistu augsta līmeņa tehnoloģiskā suverenitāte; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OV C 97, 28.2.2022., 43. lpp.

(2)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(3)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(4)  OV C 425, 20.10.2021., 43. lpp.

(5)  OV C 445, 29.10.2021., 2. lpp.

(6)  OV C 465, 17.11.2021., 11. lpp.

(7)  OV C 15, 12.1.2022., 56. lpp.

(8)  OV C 15, 12.1.2022., 45. lpp.

(9)  OV C 224, 8.6.2022., 22. lpp.

(10)  OV C 238, 6.7.2018., 28. lpp.

(11)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums 02/2022 “Energoefektivitāte uzņēmumos. Zināms enerģijas ietaupījums, bet nepilnības plānošanā un projektu atlasē” (https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/sr22_02/sr_energy-effic-enterpr_lv.pdf).

(12)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums 03/2022 “5G ierīkošana Eiropas Savienībā: tīklu ieviešana kavējas, turklāt drošības jautājumi joprojām nav atrisināti”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022. g.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Sausuma, ugunsgrēka un citu ekstrēmu laikapstākļu radītās sekas: ES centienu pastiprināšana klimata pārmaiņu novēršanā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par sausuma, ugunsgrēku un citu ekstrēmu laikapstākļu radītajām sekām: ES centienu pastiprināšana klimata pārmaiņu apkarošanai (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par to (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par to (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija līdz 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par to (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija līdz 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par to (4),

| — | ņemot vērā Komisijas stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (COM(2020)0381) un Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par to (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (COM(2020)0381) un Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par to (5),

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un jo īpaši 2015. gada Parīzes nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un jo īpaši 2015. gada Parīzes nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī,

| — | ņemot vērā ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja globālo novērtējuma ziņojumu par katastrofu riska mazināšanu — 2021. gada īpašais ziņojums par sausumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja globālo novērtējuma ziņojumu par katastrofu riska mazināšanu — 2021. gada īpašais ziņojums par sausumu,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), par ko tika panākta vienošanās 2015. gadā, un jo īpaši 15. mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), par ko tika panākta vienošanās 2015. gadā, un jo īpaši 15. mērķi,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos (UNCCD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos (UNCCD),

| — | ņemot vērā “Global Wetland Outlook” 2021. gada īpašo izdevumu, ko publicējis Konvencijas par mitrājiem sekretariāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Global Wetland Outlook” 2021. gada īpašo izdevumu, ko publicējis Konvencijas par mitrājiem sekretariāts,

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2022. gada ziņojumu “Drought in Europe – August 2022” (“Sausums Eiropā — 2022. gada augusts”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2022. gada ziņojumu “Drought in Europe – August 2022” (“Sausums Eiropā — 2022. gada augusts”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā 2019. gada maija vispārējo novērtējuma ziņojumu par biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā 2019. gada maija vispārējo novērtējuma ziņojumu par biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra paziņojumu “ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā” (COM(2021)0699) un Parlamenta 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par augsnes aizsardzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra paziņojumu “ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā” (COM(2021)0699) un Parlamenta 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par augsnes aizsardzību (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Ūdens resursu hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ūdens resursu hartu,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022. gadā: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022. gadā: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292, kurā ir atzītas cilvēka tiesības uz ūdeni un sanitāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292, kurā ir atzītas cilvēka tiesības uz ūdeni un sanitāriju,

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) ziņojumu Nr. 17/2020 “Water and agriculture: , towards sustainable solutions” (“Ūdens un lauksaimniecība: ceļā uz ilgtspējīgiem risinājumiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) ziņojumu Nr. 17/2020 “Water and agriculture: , towards sustainable solutions” (“Ūdens un lauksaimniecība: ceļā uz ilgtspējīgiem risinājumiem”),

| — | ņemot vērā Pasaules Resursu institūta 2020. gada 21. janvāra ziņojumu “Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (“Kāda ir pārpilnības cena, raugoties no ilgtspējīgas ūdens resursu nākotnes perspektīvas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Resursu institūta 2020. gada 21. janvāra ziņojumu “Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (“Kāda ir pārpilnības cena, raugoties no ilgtspējīgas ūdens resursu nākotnes perspektīvas”),

| — | ņemot vērā EVA 2021. gada 14. oktobra ziņojumu “Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment” (“Ūdens resursi Eiropā –– ūdens trūkuma pārvarēšana: atjaunināts novērtējums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EVA 2021. gada 14. oktobra ziņojumu “Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment” (“Ūdens resursi Eiropā –– ūdens trūkuma pārvarēšana: atjaunināts novērtējums”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gadā veikto atbilstības pārbaudi attiecībā uz Ūdens pamatdirektīvu, Gruntsūdeņu direktīvu, Vides kvalitātes standartu direktīvu un Plūdu direktīvu (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gadā veikto atbilstības pārbaudi attiecībā uz Ūdens pamatdirektīvu, Gruntsūdeņu direktīvu, Vides kvalitātes standartu direktīvu un Plūdu direktīvu (SWD(2019)0439),

| — | ņemot vērā IPCC izvērtējuma ziņojumus un īpašos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPCC izvērtējuma ziņojumus un īpašos ziņojumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (9) (Kopīgo noteikumu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (9) (Kopīgo noteikumu regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (11) (ESSF), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (11) (ESSF),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Sausuma novērošanas centra datiem 2022. gada augustā 64 % kontinenta bija pasludināts brīdinājums par sausumu (sausuma trauksme bija noteikta 17 % kontinenta); tā kā provizoriskie dati liecina, ka pašreizējais sausuma periods ir vissmagākais vismaz pēdējo 500 gadu laikā; tā kā 2022. gadā visā Eiropā vidējā temperatūra sasniedza rekordaugstu līmeni — gan augustā, gan laikposmā no jūnija līdz augustam (12); tā kā tiek prognozēts, ka turpmākajos mēnešos lielā Eiropas daļā saglabāsies sausāki apstākļi nekā parasti un tā kā karstuma viļņi un sausums viens otru pastiprina; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Sausuma novērošanas centra datiem 2022. gada augustā 64 % kontinenta bija pasludināts brīdinājums par sausumu (sausuma trauksme bija noteikta 17 % kontinenta); tā kā provizoriskie dati liecina, ka pašreizējais sausuma periods ir vissmagākais vismaz pēdējo 500 gadu laikā; tā kā 2022. gadā visā Eiropā vidējā temperatūra sasniedza rekordaugstu līmeni — gan augustā, gan laikposmā no jūnija līdz augustam (12); tā kā tiek prognozēts, ka turpmākajos mēnešos lielā Eiropas daļā saglabāsies sausāki apstākļi nekā parasti un tā kā karstuma viļņi un sausums viens otru pastiprina;

| B. | tā kā saskaņā ar IPCC sniegto informāciju top skaidrs, ka klimata krīze izraisa ekstrēmus laikapstākļus, piemēram, plūdus, vētras un karstumu, un tas nozīmē, ka nokrišņi un vētras kļūst postošākas, karstuma viļņi pastiprinās un sausuma periodi kļūst ilgāki un smagāki; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar IPCC sniegto informāciju top skaidrs, ka klimata krīze izraisa ekstrēmus laikapstākļus, piemēram, plūdus, vētras un karstumu, un tas nozīmē, ka nokrišņi un vētras kļūst postošākas, karstuma viļņi pastiprinās un sausuma periodi kļūst ilgāki un smagāki;

| C. | tā kā klimata krīze jau šobrīd dramatiski ietekmē ekosistēmas, iedzīvotājus un cilvēku iztikas līdzekļus; tā kā saskaņā ar IPCC datiem Eiropas kontinents sasilst straujāk nekā citas pasaules daļas, 2019. gadā temperatūrai palielinoties par 2 oC salīdzinājumā ar pirmsrūpniecisko laikmetu, savukārt pasaules vidējā temperatūra ir pieaugusi par 1,1 oC; tā kā šogad piedzīvotais rekordilgais sausums ir pēdējais vairāku ekstrēmu klimata notikumu virknē, kļūstot par jauno normalitāti, kuras mērogs un intensitāte aizvien pieaug; tā kā, līdz ar klimata pārmaiņām pieaugot ūdens cikla intensitātei, sausums, vētras un plūdi kļūs biežāki un intensīvāki; |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata krīze jau šobrīd dramatiski ietekmē ekosistēmas, iedzīvotājus un cilvēku iztikas līdzekļus; tā kā saskaņā ar IPCC datiem Eiropas kontinents sasilst straujāk nekā citas pasaules daļas, 2019. gadā temperatūrai palielinoties par 2 oC salīdzinājumā ar pirmsrūpniecisko laikmetu, savukārt pasaules vidējā temperatūra ir pieaugusi par 1,1 oC; tā kā šogad piedzīvotais rekordilgais sausums ir pēdējais vairāku ekstrēmu klimata notikumu virknē, kļūstot par jauno normalitāti, kuras mērogs un intensitāte aizvien pieaug; tā kā, līdz ar klimata pārmaiņām pieaugot ūdens cikla intensitātei, sausums, vētras un plūdi kļūs biežāki un intensīvāki;

| D. | tā kā nolūkā ierobežot un kontrolēt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz ekonomiku, vidi, labklājību un veselību ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, vienlaikus ievērojami pastiprinot pielāgošanās un noturības pasākumus visās nozarēs; |
| --- | --- |

D.

tā kā nolūkā ierobežot un kontrolēt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz ekonomiku, vidi, labklājību un veselību ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, vienlaikus ievērojami pastiprinot pielāgošanās un noturības pasākumus visās nozarēs;

| E. | tā kā Pasaules Resursu institūts konstatēja, ka sešas ES valstis (Kipra, Beļģija, Grieķija, Spānija, Portugāle un Itālija) saskaras ar lielu ūdens resursu trūkumu un ka līdz 2030. gadam atšķirība starp atjaunīgā ūdens piedāvājumu un pieprasījumu pasaulē būs sasniegusi 56 % (13); tā kā EVA lēš, ka ūdens resursu trūkums jau skar 20 % Eiropas teritorijas un 30 % tās iedzīvotāju un ka sausuma radītās izmaksas Eiropā ir no 2 līdz 9 miljardiem EUR gadā (14); |
| --- | --- |

E.

tā kā Pasaules Resursu institūts konstatēja, ka sešas ES valstis (Kipra, Beļģija, Grieķija, Spānija, Portugāle un Itālija) saskaras ar lielu ūdens resursu trūkumu un ka līdz 2030. gadam atšķirība starp atjaunīgā ūdens piedāvājumu un pieprasījumu pasaulē būs sasniegusi 56 % (13); tā kā EVA lēš, ka ūdens resursu trūkums jau skar 20 % Eiropas teritorijas un 30 % tās iedzīvotāju un ka sausuma radītās izmaksas Eiropā ir no 2 līdz 9 miljardiem EUR gadā (14);

| F. | tā kā klimata pārmaiņas ir mainījušas Eiropas vēja un laikapstākļu tendences, ilgstoši saglabājoties augstam atmosfēras spiedienam, kā rezultātā iestājas ilgi periodi ar nelielu nokrišņu daudzumu vai bez nokrišņiem, tādējādi padarot kultūraugu audzēšanas periodus sausākus; tā kā augsnes mitrums veicina gruntsūdeņu atjaunošanos un uzlabo augsnes struktūru, biotu un augsnes temperatūru, savukārt ūdens trūkums cita starpā izraisa augsnes eroziju un samazina kultūraugu ražu; tā kā pēdējos mēnešos piedzīvotā nokrišņu trūkuma un karstuma viļņu dēļ salīdzinājumā ar 2022. gada jūniju lielākajā daļā Eiropas joprojām ir novērojamas ļoti nevēlamas augsnes mitruma anomālijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā klimata pārmaiņas ir mainījušas Eiropas vēja un laikapstākļu tendences, ilgstoši saglabājoties augstam atmosfēras spiedienam, kā rezultātā iestājas ilgi periodi ar nelielu nokrišņu daudzumu vai bez nokrišņiem, tādējādi padarot kultūraugu audzēšanas periodus sausākus; tā kā augsnes mitrums veicina gruntsūdeņu atjaunošanos un uzlabo augsnes struktūru, biotu un augsnes temperatūru, savukārt ūdens trūkums cita starpā izraisa augsnes eroziju un samazina kultūraugu ražu; tā kā pēdējos mēnešos piedzīvotā nokrišņu trūkuma un karstuma viļņu dēļ salīdzinājumā ar 2022. gada jūniju lielākajā daļā Eiropas joprojām ir novērojamas ļoti nevēlamas augsnes mitruma anomālijas;

| G. | tā kā tas visvairāk skar prognozes par graudu kukurūzas, sojas pupu un saulespuķu ražu ES un tā kā tiek lēsts, ka samazinājums salīdzinājumā ar pēdējo piecu gadu vidējo rādītāju būs attiecīgi - 16 %, - 15 %, - 12 %; tā kā var tikt smagi skarti citi kultūraugi, jo īpaši lopbarības kultūras; tā kā sausuma un karstuma viļņu smagā ietekme uz lauksaimniecisko ražošanu pēdējo 50 gadu laikā ir aptuveni trīskāršojusies (15); tā kā šī ražošanas līmeņa pazemināšanās rada īpašas bažas, ņemot vērā Ukrainā notiekošā konflikta ietekmi uz pārtikas un barības tirgu; |
| --- | --- |

G.

tā kā tas visvairāk skar prognozes par graudu kukurūzas, sojas pupu un saulespuķu ražu ES un tā kā tiek lēsts, ka samazinājums salīdzinājumā ar pēdējo piecu gadu vidējo rādītāju būs attiecīgi - 16 %, - 15 %, - 12 %; tā kā var tikt smagi skarti citi kultūraugi, jo īpaši lopbarības kultūras; tā kā sausuma un karstuma viļņu smagā ietekme uz lauksaimniecisko ražošanu pēdējo 50 gadu laikā ir aptuveni trīskāršojusies (15); tā kā šī ražošanas līmeņa pazemināšanās rada īpašas bažas, ņemot vērā Ukrainā notiekošā konflikta ietekmi uz pārtikas un barības tirgu;

| H. | tā kā neilgtspējīga lauksaimniecības prakse, atmežošana un intensīva urbanizācija palielina dabas katastrofu risku, kā arī to smagumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā neilgtspējīga lauksaimniecības prakse, atmežošana un intensīva urbanizācija palielina dabas katastrofu risku, kā arī to smagumu;

| I. | tā kā saskaņā ar jaunākā Pasaules pārtuksnešošanās atlanta datiem vairāk nekā 75 % no pasaules sauszemes platības jau ir degradēti un līdz 2050. gadam varētu tikt degradēti vairāk nekā 90 %; tā kā ES –– galvenokārt Dienvideiropā, Austrumeiropā un Centrāleiropā –– pārtuksnešošanās skar 8 % teritorijas, proti, 14 miljonus hektāru; tā kā 13 dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās skar pārtuksnešošanās UNCCD noteiktās definīcijas izpratnē; tā kā pārtuksnešošanos cita starpā izraisa augsnes erozija, pārmērīga noganīšana, augu segas, jo īpaši koku, zudums, sasāļošanās, augsnes organisko vielu un biotas zudums un biodaudzveidības samazināšanās; tā kā 2015. gadā ES un dalībvalstis apņēmās līdz 2030. gadam panākt Eiropas Savienībā zemes degradācijas neitralitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar jaunākā Pasaules pārtuksnešošanās atlanta datiem vairāk nekā 75 % no pasaules sauszemes platības jau ir degradēti un līdz 2050. gadam varētu tikt degradēti vairāk nekā 90 %; tā kā ES –– galvenokārt Dienvideiropā, Austrumeiropā un Centrāleiropā –– pārtuksnešošanās skar 8 % teritorijas, proti, 14 miljonus hektāru; tā kā 13 dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās skar pārtuksnešošanās UNCCD noteiktās definīcijas izpratnē; tā kā pārtuksnešošanos cita starpā izraisa augsnes erozija, pārmērīga noganīšana, augu segas, jo īpaši koku, zudums, sasāļošanās, augsnes organisko vielu un biotas zudums un biodaudzveidības samazināšanās; tā kā 2015. gadā ES un dalībvalstis apņēmās līdz 2030. gadam panākt Eiropas Savienībā zemes degradācijas neitralitāti;

| J. | tā kā Ūdens pamatdirektīvas (16) 4. panta 1. punktā ir noteikts, ka “dalībvalstis aizsargā, stiprina un atjauno visas gruntsūdeņu tilpnes, nodrošina līdzsvaru starp gruntsūdeņu ieguvi un pievadīšanu, lai panāktu labu gruntsūdeņu stāvokli vēlākais 15 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas”; tā kā 22 gadus vēlāk tikai 40 % no novērotajiem ezeriem, estuāriem, upēm un piekrastes ūdeņiem atbilst Ūdens pamatdirektīvā prasītajam “labam” vai “ļoti labam” ekoloģiskajam stāvoklim; tā kā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu veiktā atbilstības pārbaude apliecināja, ka gandrīz 50 % ūdensobjektu tiek piemērots izņēmums un ka šāda situācija ir neapmierinoša; tā kā agrāk ir tikusi īstenota slikta apsaimniekošanas prakse un veikti pasākumi, kas postoši ietekmē augsnes mitruma saglabāšanas spēju, piemēram: upju iztaisnošana un/vai upju gultņu betonēšana, intensīvāka zemes izmantošana un dīķu un mitrāju nosusināšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ūdens pamatdirektīvas (16) 4. panta 1. punktā ir noteikts, ka “dalībvalstis aizsargā, stiprina un atjauno visas gruntsūdeņu tilpnes, nodrošina līdzsvaru starp gruntsūdeņu ieguvi un pievadīšanu, lai panāktu labu gruntsūdeņu stāvokli vēlākais 15 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas”; tā kā 22 gadus vēlāk tikai 40 % no novērotajiem ezeriem, estuāriem, upēm un piekrastes ūdeņiem atbilst Ūdens pamatdirektīvā prasītajam “labam” vai “ļoti labam” ekoloģiskajam stāvoklim; tā kā saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu veiktā atbilstības pārbaude apliecināja, ka gandrīz 50 % ūdensobjektu tiek piemērots izņēmums un ka šāda situācija ir neapmierinoša; tā kā agrāk ir tikusi īstenota slikta apsaimniekošanas prakse un veikti pasākumi, kas postoši ietekmē augsnes mitruma saglabāšanas spēju, piemēram: upju iztaisnošana un/vai upju gultņu betonēšana, intensīvāka zemes izmantošana un dīķu un mitrāju nosusināšana;

| K. | tā kā ūdens ir būtiska barošanās tīkla sastāvdaļa; tā kā ir nepieciešams, lai gruntsūdeņiem un virszemes ūdeņiem būtu laba kvalitāte un tie būtu pieejami pietiekamā daudzumā nolūkā panākt taisnīgu, veselīgu, videi nekaitīgu un ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, kā aprakstīts stratēģijā “No lauka līdz galdam”; tā kā tīram ūdenim pietiekamā daudzumā ir izšķiroša nozīme patiesas aprites ekonomikas ieviešanā un panākšanā ES; tā kā Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) stratēģisko plānu regulā (17) ir noteikts mērķis “veicināt ilgtspējīgu attīstību un efektīvu tādu dabas resursu pārvaldību kā ūdens, augsne un gaiss, tostarp, samazinot atkarību no ķimikālijām”; |
| --- | --- |

K.

tā kā ūdens ir būtiska barošanās tīkla sastāvdaļa; tā kā ir nepieciešams, lai gruntsūdeņiem un virszemes ūdeņiem būtu laba kvalitāte un tie būtu pieejami pietiekamā daudzumā nolūkā panākt taisnīgu, veselīgu, videi nekaitīgu un ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, kā aprakstīts stratēģijā “No lauka līdz galdam”; tā kā tīram ūdenim pietiekamā daudzumā ir izšķiroša nozīme patiesas aprites ekonomikas ieviešanā un panākšanā ES; tā kā Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) stratēģisko plānu regulā (17) ir noteikts mērķis “veicināt ilgtspējīgu attīstību un efektīvu tādu dabas resursu pārvaldību kā ūdens, augsne un gaiss, tostarp, samazinot atkarību no ķimikālijām”;

| L. | tā kā lauksaimniecība ir atkarīga no ūdens pieejamības; tā kā apūdeņošana palīdz pasargāt lauksaimniekus no klimata svārstībām un palielina ražu, taču arī rada ievērojamu spiedienu uz ūdens resursiem; tā kā 2016. gadā tika apūdeņoti tikai 6 % (18) ES lauksaimniecības zemes, aptverot 24 % no kopējā ūdens ieguves apjoma ES; tā kā saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašo ziņojumu par ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu lauksaimniecībā KLP īstenošana nav tikusi konsekventi saskaņota ar ES ūdens resursu politiku un, ja šī situācija netiks uzlabota, var palielināties spiediens uz ūdens resursiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā lauksaimniecība ir atkarīga no ūdens pieejamības; tā kā apūdeņošana palīdz pasargāt lauksaimniekus no klimata svārstībām un palielina ražu, taču arī rada ievērojamu spiedienu uz ūdens resursiem; tā kā 2016. gadā tika apūdeņoti tikai 6 % (18) ES lauksaimniecības zemes, aptverot 24 % no kopējā ūdens ieguves apjoma ES; tā kā saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašo ziņojumu par ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu lauksaimniecībā KLP īstenošana nav tikusi konsekventi saskaņota ar ES ūdens resursu politiku un, ja šī situācija netiks uzlabota, var palielināties spiediens uz ūdens resursiem;

| M. | tā kā jaunā KLP, kas stāsies spēkā 2023. gadā, ierobežo ieguldījumus apūdeņoto platību paplašināšanā apgabalos, kur ūdensobjektu stāvoklis ir “nepietiekami labs”; |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunā KLP, kas stāsies spēkā 2023. gadā, ierobežo ieguldījumus apūdeņoto platību paplašināšanā apgabalos, kur ūdensobjektu stāvoklis ir “nepietiekami labs”;

| N. | tā kā ūdens ieguve no atklātām ūdenstilpēm un gruntsūdeņiem dzeramā ūdens, rūpniecības un lauksaimniecības vajadzībām, ko papildina ārkārtīgi augstas temperatūras un nokrišņu trūkums, rada lielāku piesārņotāju un barības vielu koncentrāciju un tādējādi arī toksisku aļģu ziedēšanu un patogēnu klātbūtni, kā tas ir pieredzēts Eiropas upju sistēmās, estuāros un ūdenstilpēs, izraisot masveidīgu saldūdens zivju bojāeju, zvejniecību darbības pārtraukšanu un iztikas līdzekļu zudumu; tā kā augsta ūdens temperatūra arī samazina skābekļa saturu, radot dramatisku ietekmi uz zivīm; tā kā upju ūdens plūsmas samazināšanās apvienojumā ar bagarēšanas nogulsnēs koncentrētu toksisku vielu uzkrāšanos būtiski ietekmē ūdens organismus un zvejniecības upju lejtecē; |
| --- | --- |

N.

tā kā ūdens ieguve no atklātām ūdenstilpēm un gruntsūdeņiem dzeramā ūdens, rūpniecības un lauksaimniecības vajadzībām, ko papildina ārkārtīgi augstas temperatūras un nokrišņu trūkums, rada lielāku piesārņotāju un barības vielu koncentrāciju un tādējādi arī toksisku aļģu ziedēšanu un patogēnu klātbūtni, kā tas ir pieredzēts Eiropas upju sistēmās, estuāros un ūdenstilpēs, izraisot masveidīgu saldūdens zivju bojāeju, zvejniecību darbības pārtraukšanu un iztikas līdzekļu zudumu; tā kā augsta ūdens temperatūra arī samazina skābekļa saturu, radot dramatisku ietekmi uz zivīm; tā kā upju ūdens plūsmas samazināšanās apvienojumā ar bagarēšanas nogulsnēs koncentrētu toksisku vielu uzkrāšanos būtiski ietekmē ūdens organismus un zvejniecības upju lejtecē;

| O. | tā kā 60 % upju baseinu atrodas starpvalstu reģionos, efektīva pārrobežu sadarbība ir īpaši būtiska; tā kā 20 Eiropas valstis ir atkarīgas no citām valstīm attiecībā uz vairāk nekā 10 % no saviem ūdens resursiem, un piecās no šīm valstīm vairāk nekā 75 % no to resursiem ienāk no ārvalstīm pa upēm (19); tā kā Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (20) neievērošana pierobežas reģionos izraisa pārrobežu ūdensobjektu stāvokļa pasliktināšanos, padarot neiespējamu Ūdens pamatdirektīvas mērķu sasniegšanu saņēmējā dalībvalstī; tā kā, lai gan Ūdens pamatdirektīvā ir minēti “attiecīgie ekoreģioni”, praksē sadarbība ūdens resursu jomā ir vāja; tā kā resursu trūkuma dēļ ir sagaidāms, ka ūdens resursu politika kopīgos upju baseinos kļūs sarežģītāka; |
| --- | --- |

O.

tā kā 60 % upju baseinu atrodas starpvalstu reģionos, efektīva pārrobežu sadarbība ir īpaši būtiska; tā kā 20 Eiropas valstis ir atkarīgas no citām valstīm attiecībā uz vairāk nekā 10 % no saviem ūdens resursiem, un piecās no šīm valstīm vairāk nekā 75 % no to resursiem ienāk no ārvalstīm pa upēm (19); tā kā Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (20) neievērošana pierobežas reģionos izraisa pārrobežu ūdensobjektu stāvokļa pasliktināšanos, padarot neiespējamu Ūdens pamatdirektīvas mērķu sasniegšanu saņēmējā dalībvalstī; tā kā, lai gan Ūdens pamatdirektīvā ir minēti “attiecīgie ekoreģioni”, praksē sadarbība ūdens resursu jomā ir vāja; tā kā resursu trūkuma dēļ ir sagaidāms, ka ūdens resursu politika kopīgos upju baseinos kļūs sarežģītāka;

| P. | tā kā ES pēdējo 60 gadu laikā atjaunīgie ūdens resursi uz vienu iedzīvotāju ir samazinājušies par 17 %; tā kā vairākām ES valstīm sausuma dēļ pēdējos mēnešos ir nācies noteikt ierobežojumus dzeramā ūdens patēriņam, kopienām esot atkarīgām no dzeramā ūdens piegādēm ar kravas automašīnām; tā kā noplūdes veido 24 % no kopējā Savienībā patērētā ūdens daudzuma; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES pēdējo 60 gadu laikā atjaunīgie ūdens resursi uz vienu iedzīvotāju ir samazinājušies par 17 %; tā kā vairākām ES valstīm sausuma dēļ pēdējos mēnešos ir nācies noteikt ierobežojumus dzeramā ūdens patēriņam, kopienām esot atkarīgām no dzeramā ūdens piegādēm ar kravas automašīnām; tā kā noplūdes veido 24 % no kopējā Savienībā patērētā ūdens daudzuma;

| Q. | tā kā 20–40 % no Eiropā pieejamā ūdens tiek izšķērdēti –– cita starpā noplūžu ūdens sadales sistēmā, ūdens taupīšanas tehnoloģiju iekārtu nepietiekamības, pārmērīgu un nevajadzīgu apūdeņošanas darbību un pilošu krānu dēļ; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 20–40 % no Eiropā pieejamā ūdens tiek izšķērdēti –– cita starpā noplūžu ūdens sadales sistēmā, ūdens taupīšanas tehnoloģiju iekārtu nepietiekamības, pārmērīgu un nevajadzīgu apūdeņošanas darbību un pilošu krānu dēļ;

| R. | tā kā upju ūdensteces gada apjoms samazinās Eiropas dienvidos un dienvidaustrumos un pieaug Eiropas ziemeļos un ziemeļaustrumos; tā kā ir smagi skartas hidroenerģijas ražošanas un elektrostaciju dzesēšanas sistēmas; tā kā projekts “Adaptive Management of Barriers in European Rivers” (“Eiropas upju šķēršļu adaptīvā pārvaldība”) (AMBER) apliecināja, ka Eiropas upes nosprosto vairāk nekā 1 miljons šķēršļu un ka vairāk nekā 85 % mazo struktūru ir sliktā stāvoklī vai neaktīvas; tā kā visi šķēršļi ietekmē upju veselību un ūdens ciklu, mainot upes dabisko plūsmu un nosprostojot zivju migrācijas ceļus; |
| --- | --- |

R.

tā kā upju ūdensteces gada apjoms samazinās Eiropas dienvidos un dienvidaustrumos un pieaug Eiropas ziemeļos un ziemeļaustrumos; tā kā ir smagi skartas hidroenerģijas ražošanas un elektrostaciju dzesēšanas sistēmas; tā kā projekts “Adaptive Management of Barriers in European Rivers” (“Eiropas upju šķēršļu adaptīvā pārvaldība”) (AMBER) apliecināja, ka Eiropas upes nosprosto vairāk nekā 1 miljons šķēršļu un ka vairāk nekā 85 % mazo struktūru ir sliktā stāvoklī vai neaktīvas; tā kā visi šķēršļi ietekmē upju veselību un ūdens ciklu, mainot upes dabisko plūsmu un nosprostojot zivju migrācijas ceļus;

| S. | tā kā ūdens līmeņa un daudzuma pazemināšanās ir nopietni ietekmējusi fosilās enerģijas, kodolenerģijas un hidroenerģijas nozares un dzesēšanas sistēmas; tā kā šovasar piedzīvotais sausums ir saasinājis saspringto situāciju, ar ko saskaras enerģijas tirgus Eiropā; tā kā turpmākās sekas var vēl vairāk ietekmēt ūdens ekosistēmas, kas jau cieš no karstuma viļņiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā ūdens līmeņa un daudzuma pazemināšanās ir nopietni ietekmējusi fosilās enerģijas, kodolenerģijas un hidroenerģijas nozares un dzesēšanas sistēmas; tā kā šovasar piedzīvotais sausums ir saasinājis saspringto situāciju, ar ko saskaras enerģijas tirgus Eiropā; tā kā turpmākās sekas var vēl vairāk ietekmēt ūdens ekosistēmas, kas jau cieš no karstuma viļņiem;

| T. | tā kā daudzas tūrisma darbības ir atkarīgas no upēm; tā kā ūdens trūkums pašlaik skar 17 % no ES teritorijas, lielāku satraukumu radot situācijai Vidusjūras reģionā, kur aptuveni 50 % iedzīvotāju vasarā dzīvo pastāvīga ūdens trūkuma apstākļos un daudziem tūrisma objektiem sausuma dēļ ir nācies apturēt darbību; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzas tūrisma darbības ir atkarīgas no upēm; tā kā ūdens trūkums pašlaik skar 17 % no ES teritorijas, lielāku satraukumu radot situācijai Vidusjūras reģionā, kur aptuveni 50 % iedzīvotāju vasarā dzīvo pastāvīga ūdens trūkuma apstākļos un daudziem tūrisma objektiem sausuma dēļ ir nācies apturēt darbību;

| U. | tā kā nokrišņu trūkums un ūdens masveida ieguve apūdeņošanas vajadzībām ir skārusi upju transportu, radot smago kravu piegādes grūtības, jo īpaši Reinas ielejā, un negatīvi ietekmējot daudzas nozares; tā kā lielākie Eiropas ūdensceļi, jo īpaši Reina, Donava un Po, ir pieredzējuši ārkārtēju ūdenslīmeņa pazemināšanos, kas ietekmē lauksaimniecību, dzeramā ūdens pieejamību, ekosistēmas un tirdzniecību; |
| --- | --- |

U.

tā kā nokrišņu trūkums un ūdens masveida ieguve apūdeņošanas vajadzībām ir skārusi upju transportu, radot smago kravu piegādes grūtības, jo īpaši Reinas ielejā, un negatīvi ietekmējot daudzas nozares; tā kā lielākie Eiropas ūdensceļi, jo īpaši Reina, Donava un Po, ir pieredzējuši ārkārtēju ūdenslīmeņa pazemināšanos, kas ietekmē lauksaimniecību, dzeramā ūdens pieejamību, ekosistēmas un tirdzniecību;

| V. | tā kā meži kļūst arvien neaizsargātāki pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši mežu ugunsgrēku skaita palielināšanās dēļ; tā kā gadiem ilgušais sausums un degradācija ir radījuši ideālus apstākļus savvaļas ugunsgrēku izplatībai; tā kā Eiropa piedzīvo dramatiska mēroga mežu ugunsgrēkus; |
| --- | --- |

V.

tā kā meži kļūst arvien neaizsargātāki pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši mežu ugunsgrēku skaita palielināšanās dēļ; tā kā gadiem ilgušais sausums un degradācija ir radījuši ideālus apstākļus savvaļas ugunsgrēku izplatībai; tā kā Eiropa piedzīvo dramatiska mēroga mežu ugunsgrēkus;

| W. | tā kā 10 gadu laikā –– no 2011. līdz 2021. gadam –– galvenokārt sausuma dēļ ir izdeguši vairāk nekā 5 miljoni hektāru meža; tā kā meža ugunsgrēku rezultātā laikā no 2022. gada 4. jūnija līdz 3. septembrim vien kopējā kumulatīvā izdegusī mežu platība sasniedza vairāk nekā 500 000 hektāru (21), ES spējai cīnīties pret meža ugunsgrēkiem sasniedzot galējo robežu; tā kā visā Savienības teritorijā meža ugunsgrēki ir iznīcinājuši vērtīgas teritorijas, piemēram, dabas parkus un UNESCO ģeoparkus, tādējādi iznīcinot bioloģisko daudzveidību, kultūraugus un ganības; |
| --- | --- |

W.

tā kā 10 gadu laikā –– no 2011. līdz 2021. gadam –– galvenokārt sausuma dēļ ir izdeguši vairāk nekā 5 miljoni hektāru meža; tā kā meža ugunsgrēku rezultātā laikā no 2022. gada 4. jūnija līdz 3. septembrim vien kopējā kumulatīvā izdegusī mežu platība sasniedza vairāk nekā 500 000 hektāru (21), ES spējai cīnīties pret meža ugunsgrēkiem sasniedzot galējo robežu; tā kā visā Savienības teritorijā meža ugunsgrēki ir iznīcinājuši vērtīgas teritorijas, piemēram, dabas parkus un UNESCO ģeoparkus, tādējādi iznīcinot bioloģisko daudzveidību, kultūraugus un ganības;

| X. | tā kā sausums un karstuma viļņi, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, ir apgrūtinājuši cīņu pret ugunsgrēkiem, jo šie apstākļi atvieglo ugunsgrēku ātru izplatīšanos un palielina to smagumu; tā kā klimata pārmaiņas palielinās mežu ugunsgrēku biežumu un to postošo potenciālu un turpmāk Eiropas mežu ugunsgrēku sezona, visticamāk, gadā sāksies agrāk un beigsies vēlāk; tā kā šīs vēl nepieredzētās pārmaiņas būtu jāņem vērā dalībvalstu ugunsdzēsības praksē; |
| --- | --- |

X.

tā kā sausums un karstuma viļņi, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, ir apgrūtinājuši cīņu pret ugunsgrēkiem, jo šie apstākļi atvieglo ugunsgrēku ātru izplatīšanos un palielina to smagumu; tā kā klimata pārmaiņas palielinās mežu ugunsgrēku biežumu un to postošo potenciālu un turpmāk Eiropas mežu ugunsgrēku sezona, visticamāk, gadā sāksies agrāk un beigsies vēlāk; tā kā šīs vēl nepieredzētās pārmaiņas būtu jāņem vērā dalībvalstu ugunsdzēsības praksē;

| Y. | tā kā ilgtspējīgi, jaukti un vecuma ziņā un bioloģiski daudzveidīgi meži ar nepārtrauktu segumu sniedz daudzus papildu ieguvumus, jo īpaši sausuma un karstuma mazināšanu; tā kā agromežsaimniecības sistēmas un koki, kas iekļauti agroekosistēmās, arī sniedz daudzus ieguvumus, tostarp produktivitāti un noturību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ilgtspējīgi, jaukti un vecuma ziņā un bioloģiski daudzveidīgi meži ar nepārtrauktu segumu sniedz daudzus papildu ieguvumus, jo īpaši sausuma un karstuma mazināšanu; tā kā agromežsaimniecības sistēmas un koki, kas iekļauti agroekosistēmās, arī sniedz daudzus ieguvumus, tostarp produktivitāti un noturību;

| Z. | tā kā karstuma viļņi un sausums negatīvi ietekmē lauksaimnieku ienākumus, kas var izraisīt lauku saimniecību pamešanu; tā kā lauku saimniecību pamešana savukārt var radīt apstākļus, kas veicina mežu ugunsgrēku izcelšanos; |
| --- | --- |

Z.

tā kā karstuma viļņi un sausums negatīvi ietekmē lauksaimnieku ienākumus, kas var izraisīt lauku saimniecību pamešanu; tā kā lauku saimniecību pamešana savukārt var radīt apstākļus, kas veicina mežu ugunsgrēku izcelšanos;

| AA. | tā kā ANO lēš, ka kopš 1970. gada pasaulē ir izzuduši 35 % mitrāju — trīskārt ātrāk nekā meži —, neraugoties uz to, ka tie sniedz daudzus ieguvumus; tā kā piekrastes mitrāji, piemēram, mangrovju audzes, sekvestrē oglekli līdz pat 55 reizēm ātrāk nekā tropiskie lietusmeži; tā kā kūdrāji, kas aizņem tikai 3 % no Zemes sauszemes virsmas, var uzglabāt 30 % no visa zemes oglekļa tikai mitrā stāvoklī un absorbēt lieko ūdeni, rezultātā novēršot plūdus un sausumu; tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju Eiropas Savienībā ir izzudušas aptuveni divas trešdaļas ES mitrāju, kas pastāvēja pirms 100 gadiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ANO lēš, ka kopš 1970. gada pasaulē ir izzuduši 35 % mitrāju — trīskārt ātrāk nekā meži —, neraugoties uz to, ka tie sniedz daudzus ieguvumus; tā kā piekrastes mitrāji, piemēram, mangrovju audzes, sekvestrē oglekli līdz pat 55 reizēm ātrāk nekā tropiskie lietusmeži; tā kā kūdrāji, kas aizņem tikai 3 % no Zemes sauszemes virsmas, var uzglabāt 30 % no visa zemes oglekļa tikai mitrā stāvoklī un absorbēt lieko ūdeni, rezultātā novēršot plūdus un sausumu; tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju Eiropas Savienībā ir izzudušas aptuveni divas trešdaļas ES mitrāju, kas pastāvēja pirms 100 gadiem;

| AB. | tā kā 2010. gada 28. jūlijā ANO Ģenerālā asambleja tiesības uz ūdeni un sanitāriju atzina par cilvēktiesībām; tā kā tīrs dzeramais ūdens ir būtisks visām cilvēktiesībām; tā kā 2013. gadā 1 884 790 pilsoņu parakstīja Eiropas pilsoņu iniciatīvu par tiesībām uz ūdeni un sanitāriju “Right2Water” (“Tiesības uz ūdeni”); tā kā pašlaik 1 miljonam ES iedzīvotāju nav piekļuves ūdenim un 8 miljoniem nav sanitārijas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā 2010. gada 28. jūlijā ANO Ģenerālā asambleja tiesības uz ūdeni un sanitāriju atzina par cilvēktiesībām; tā kā tīrs dzeramais ūdens ir būtisks visām cilvēktiesībām; tā kā 2013. gadā 1 884 790 pilsoņu parakstīja Eiropas pilsoņu iniciatīvu par tiesībām uz ūdeni un sanitāriju “Right2Water” (“Tiesības uz ūdeni”); tā kā pašlaik 1 miljonam ES iedzīvotāju nav piekļuves ūdenim un 8 miljoniem nav sanitārijas;

| AC. | tā kā sausums pasliktina cilvēku dzīves apstākļus karstuma un ūdens trūkuma dēļ; tā kā tas nesamērīgi skar vistrūcīgākās personas; tā kā sausuma vissmagāk skartajās Eiropas valstīs ir pārmērīgi augsts mirstības līmenis; tā kā sausums nodara kaitējumu visnestabilākajām ēkām, pasliktinot iemītnieku dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

AC.

tā kā sausums pasliktina cilvēku dzīves apstākļus karstuma un ūdens trūkuma dēļ; tā kā tas nesamērīgi skar vistrūcīgākās personas; tā kā sausuma vissmagāk skartajās Eiropas valstīs ir pārmērīgi augsts mirstības līmenis; tā kā sausums nodara kaitējumu visnestabilākajām ēkām, pasliktinot iemītnieku dzīves kvalitāti;

| AD. | tā kā sausums un citas klimata pārmaiņu sekas ietekmē arī garīgo veselību un pastiprina baiļu sajūtu, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

AD.

tā kā sausums un citas klimata pārmaiņu sekas ietekmē arī garīgo veselību un pastiprina baiļu sajūtu, jo īpaši jauniešu vidū;

| AE. | tā kā ES Solidaritātes fonda (ESSF) budžets nav pietiekams, lai pienācīgi reaģētu uz lielām dabas katastrofām un apliecinātu Eiropas solidaritāti ar katastrofu skartajiem reģioniem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES Solidaritātes fonda (ESSF) budžets nav pietiekams, lai pienācīgi reaģētu uz lielām dabas katastrofām un apliecinātu Eiropas solidaritāti ar katastrofu skartajiem reģioniem;

| AF. | tā kā sausumam var būt kaskādveida ietekme un sausuma radītie zaudējumi ES tiek lēsti 9 miljardu EUR apmērā gadā; tā kā Kopīgā pētniecības centra analīze liecina, ka sausuma ietekme uz Eiropas ekonomiku līdz 2100. gadam varētu sasniegt vairāk nekā 65 miljardus EUR gadā (22); tā kā, ja globālā temperatūra pārsniegs Parīzes nolīgumā noteiktos temperatūras mērķus, paredzams, ka sausums iestāsies divreiz biežāk un absolūtie ikgadējie sausuma radītie zaudējumi Eiropā palielināsies līdz 40 miljardiem EUR gadā (23); tā kā bezdarbības izmaksas ir daudz lielākas par izmaksām, kas saistītas ar ieguldījumiem vērienīgā klimatrīcībā šodien (24); |
| --- | --- |

AF.

tā kā sausumam var būt kaskādveida ietekme un sausuma radītie zaudējumi ES tiek lēsti 9 miljardu EUR apmērā gadā; tā kā Kopīgā pētniecības centra analīze liecina, ka sausuma ietekme uz Eiropas ekonomiku līdz 2100. gadam varētu sasniegt vairāk nekā 65 miljardus EUR gadā (22); tā kā, ja globālā temperatūra pārsniegs Parīzes nolīgumā noteiktos temperatūras mērķus, paredzams, ka sausums iestāsies divreiz biežāk un absolūtie ikgadējie sausuma radītie zaudējumi Eiropā palielināsies līdz 40 miljardiem EUR gadā (23); tā kā bezdarbības izmaksas ir daudz lielākas par izmaksām, kas saistītas ar ieguldījumiem vērienīgā klimatrīcībā šodien (24);

| AG. | tā kā klimata krīze saasina pastāvošo nevienlīdzību; tā kā klimata krīze īpaši ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un neaizsargātas personas un ka tām ir vajadzīgs īpašs atbalsts, lai pielāgotos klimata pārmaiņām; tā kā ir jāaizsargā darba ņēmēji no klimata krīzes nelabvēlīgās ietekmes darbavietā, |
| --- | --- |

AG.

tā kā klimata krīze saasina pastāvošo nevienlīdzību; tā kā klimata krīze īpaši ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un neaizsargātas personas un ka tām ir vajadzīgs īpašs atbalsts, lai pielāgotos klimata pārmaiņām; tā kā ir jāaizsargā darba ņēmēji no klimata krīzes nelabvēlīgās ietekmes darbavietā,

| 1. | pauž visdziļāko līdzjūtību un solidaritāti nesenajos ekstrēmos laikapstākļu notikumos cietušo ģimenēm un izpostīto teritoriju iedzīvotājiem un pauž gandarījumu par pašaizliedzību, ko apliecināja pilnas slodzes un brīvprātīgie ugunsdzēsēji, glābēji, glābšanas pasākumos iesaistītās valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī iedzīvotāji, kuri centās glābt cilvēkus un nepieļaut ugunsgrēku izplatīšanos, bieži vien riskējot ar savu dzīvību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ilgtspējīgai ūdens apsaimniekošanai ir svarīga nozīme pārtikas nodrošinājuma garantēšanā un aicina Komisiju atturēties no tādu turpmāku ES tiesību aktu ierosināšanas, kas apdraud mūsu pārtikas nodrošinājumu vai pakļauj to šāda apdraudējuma riskam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka šie ekstrēmie laikapstākļi liecina par to, ka ir vajadzīga vērienīgāka rīcība attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; uzskata, ka ES vajadzētu uzņemties vadošo lomu šajā procesā un pastiprināt centienus visās nozarēs; atgādina, ka saskaņā ar ES Klimata aktu un Parīzes nolīgumu, kā arī labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem Eiropas Savienībai būtu jāpastiprina rīcība klimata jomā gan attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu, lai ierobežotu globālo sasilšanu zem 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, gan attiecībā uz pielāgošanos, lai veicinātu noturību; prasa, lai ES līdz ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 27. sesijai atjaunina savu nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu un palielina savu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju; prasa izvirzīt vērienīgākus mērķus saistībā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par konstatējumiem ANO Vides programmas 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumā, jo īpaši par to, ka, neraugoties uz pagājušajā gadā paustajiem vērienīgākajiem solījumiem attiecībā uz rīcību klimata jomā, pat tad, ja šie valstu solījumi tiks pilnībā īstenoti, prognozētās emisijas pasaulē novedīs pie temperatūras paaugstināšanās par 2,7 oC, izraisot smagas sekas visā pasaulē; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis saglabāt stingru apņēmību īstenot ES zaļo kursu un pastiprināt rīcību attiecībā uz ES klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos tām un noturību pret tām, īpašu uzmanību pievēršot ekstrēmiem laikapstākļiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sagaida, ka Komisijas priekšlikums ES dabas atjaunošanas tiesību aktam (25) būs iespēja uzlabot sinerģiju starp klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos tām, un katastrofu novēršanu un dabas atjaunošanu; sagaida, ka tas nodrošinās pamatu pret sausumu noturīgu ekosistēmu atjaunošanai, tostarp atjaunojot daudzgadīgus, dažādu sugu un biodaudzveidīgus mežus ar nepārtrauktu segumu, mitrājus, dabisko veģetācijas segumu, palieņu dinamiku un ainavas mēroga dabisko infiltrāciju, kā arī uzlabojumus upju baseinu noturībā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atbalsta Komisijas nodomu veicināt vispārēju dzesējošo ietekmi, izveidojot ES platformu pilsētu zaļināšanai; aicina Komisiju izvirzīt vērienīgus un konkrētus saistošos mērķus tādās jomās kā biodaudzveidība pilsētās, dabā balstīti risinājumi un ekosistēmās balstītas pieejas, kā arī zaļā infrastruktūra, kas dotu labumu gan cilvēkiem, gan dzīvajai dabai un palīdzētu sasniegt vispārējos biodaudzveidības mērķus; uzsver, ka ir jāparedz tādi pasākumi kā minimālais zaļo jumtu īpatsvars jaunām ēkām, atbalsts urbānajai lauksaimniecībai, tostarp augļu koku stādīšanai, attiecīgā gadījumā nodrošinot, ka netiek izmantoti ķīmiskie pesticīdi un tiek samazināta mēslošanas līdzekļu izmantošana ES pilsētu zaļajās zonās, kā arī paplašinot zaļās zonas atbilstoši iedzīvotāju skaitam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis izvirzīt par prioritāti un noteikt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa atjaunošanas pasākumus attiecībā uz ekosistēmām, kas degradētas ekstremālu laikapstākļu dēļ; turklāt aicina izstrādāt ES pamatnostādnes attiecībā uz atjaunošanas plāniem pēc ārkārtas situācijas, lai noteiktu prioritārās jomas atveseļošanas, rehabilitācijas un atjaunošanas posmiem pēc katastrofām, ko izraisījuši plūdi, meža ugunsgrēki, karstuma viļņi vai sausums, tostarp ieteikumus, kā palielināt noturību un atjaunot iztikas līdzekļus, ekonomiku un skarto vidi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju sniegt norādījumus, ko ieinteresētās personas varētu izmantot, lai palielinātu gan cilvēku, gan ekosistēmu noturību pret sausumu; uzsver, ka Eiropas līmenī ir vajadzīga arī saskaņota rīcība pētniecības un uzraudzības jomā starp jau esošām struktūrām, piemēram, Eiropas Sausuma novērošanas centru, EVA, Copernicus ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojumu un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām; uzsver, ka finansējuma jomā saistībā ar KLP valstu atveseļošanas un noturības plānos un citos reģionālajos fondos būtu jānosaka pienācīgs finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka Vidusjūras reģiona valstis ir sevišķi neaizsargātas un ka ir svarīgi ieviest īpašus mehānismus un nodrošināt īpašus resursus, lai novērstu šo ekstrēmo laikapstākļu notikumu radītos riskus un sekas šajās teritorijās; uzsver, ka sausums un citas klimata krīzes laikapstākļu parādības ietekmē ne tikai vidi, bet arī sociālo jomu, kultūru, ekonomiku un politiku, palielinot sociālās nevienlīdzības padziļināšanās risku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver dabas katastrofu negatīvo ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, kuras traucē īstenot Savienības kohēzijas politiku; šajā saistībā atgādina, ka līdz 2030. gadam vairāk nekā 100 miljardi EUR kohēzijas politikas līdzekļu tiks ieguldīti enerģētikas pārkārtošanā, dekarbonizācijā un atjaunīgajos energoresursos; atzīst, ka īpaši neaizsargātas ir teritorijas, kas uzskaitītas LESD 174. pantā, jo īpaši salas un kalnu reģioni, kā arī LESD 349. pantā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti pauž atbalstu ES pielāgošanās stratēģijai; tomēr pauž nožēlu, ka pielāgošanās stratēģijā nav noteikti konkrēti, izmērāmi un laikā ierobežoti mērķi, lai ES un tās dalībvalstis padarītu klimatnoturīgas, un atgādina par Eiropas Parlamenta aicinājumu noteikt saistošus un skaitļos izsakāmus mērķus; šajā sakarībā aicina Komisiju ierosināt visaptverošu, vērienīgu un juridiski saistošu Eiropas pielāgošanās klimata pārmaiņām satvaru, tostarp atbilstīgus likumdošanas instrumentus, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu ES mēroga klimata riska novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot sausuma, meža ugunsgrēku, veselības apdraudējumu un ekosistēmu neaizsargātības riskiem un ietekmei uz kritisko infrastruktūru un tīklu kritiskajiem punktiem, lai virzītu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pielāgošanās un noturības centienus un noteiktu tos par prioritāti; jo īpaši prasa līdz 2023. gada vasarai pabeigt ES klimatnoturības stresa testu attiecībā uz svarīgāko infrastruktūru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda uz to, kā klimata krīze saasina pastāvošo nevienlīdzību; uzsver, ka klimata krīze īpaši ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un neaizsargātas personas un ka tām ir vajadzīgs īpašs atbalsts, lai pielāgotos klimata pārmaiņām; atzinīgi vērtē dalībvalstu sociālo politiku, kas aizsargā darba ņēmējus no klimata krīzes nelabvēlīgās ietekmes darbavietā, un mudina dalībvalstis to darba un sociālajā politikā integrēt pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

13.

Civilā aizsardzība un reaģēšana ārkārtas situācijās

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi turpināt attīstīt un pilnībā izmantot ES civilās aizsardzības mehānismu attiecībā uz meža ugunsgrēkiem un citām dabas katastrofām; aicina Komisiju apkopot un dalībvalstīs izplatīt zināšanas par to, kā pielāgot mežus pašreizējām un gaidāmajām klimata pārmaiņām saskaņā ar jauno ES pielāgošanās stratēģiju; aicina Komisiju izstrādāt meža ugunsgrēku riska novērtējumus un kartes, pamatojoties uz uzlabotiem Copernicus produktiem un citiem tālizpētes datiem, lai atbalstītu preventīvus pasākumus; uzsver, ka ir svarīgi padarīt vērienīgāku Eiropas civilās aizsardzības mehānismu, lai nodrošinātu atbilstīgas meža ugunsgrēku dzēšanas spējas ES; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt jaunas pastāvīgas rescEU flotes izveidi un mudina nodrošināt šim mērķim pietiekamu finansējumu un pēc iespējas drīzāk paplašināt esošo Eiropas ugunsdzēšanas lidaparātu sezonālo drošības tīklu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām norāda uz pašreizējās ES līmeņa katastrofu reaģēšanas sistēmas ierobežojumiem, jo tās pamatā ir dalībvalstu iepriekš brīvprātīgi atvēlētu reaģēšanas resursu rezerve; aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt iespēju paplašināt ES reaģēšanas spējas un kompetences katastrofu gadījumos, ņemot vērā aizvien biežākas un nopietnas klimata katastrofas, un šajā nolūkā izveidot pastāvīgus ES civilās aizsardzības spēkus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina paplašināt pašreizējo brīvprātīgo ugunsdzēšanas rezervi saskaņā ar rescEU un aicina visas dalībvalstis apsvērt iespēju daļu no to valsts ugunsdzēsības brigādēm iekļaut Eiropas rezervē; aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kura mērķis būtu palielināt ES reaģēšanas spējas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atbalsta civilās aizsardzības līdzekļu modernizāciju, izmantojot jaunus kopīgus publiskos iepirkumus, lai aprīkojums un uz zemes un gaisā izmantojamie resursi būtu labāk pielāgoti dažādu ES teritoriju ģeogrāfiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina pastiprināt ugunsdzēsēju iepriekšēju sezonālu izvietošanu dabas ugunsgrēku karstajos punktos, pamatojoties uz panākumiem, kas gūti šovasar Grieķijā īstenotajā izmēģinājuma programmā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis palielināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā un atbalstīt Eiropas izcilības centra izveidi civilās aizsardzības jomā, lai jo īpaši veicinātu darbinieku apmācību cīņā pret ugunsgrēkiem un krīžu pārvarēšanā, kā arī veicināt paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka ESSF tika vairākkārt grozīts, lai paplašinātu tā jomu, un ka ESSF budžeta pozīcijā 2022. gadam paredzētie līdzekļi jau ir pilnībā izmantoti dabas katastrofu pieauguma dēļ; prasa ievērojami palielināt ESSF budžetu, kas palīdzēs reģioniem paredzēt un mazināt klimata pārmaiņu sekas, un paplašināt ESSF darbības jomu, lai no tā varētu atbalstīt arī pret klimata pārmaiņām noturīgāku publiskās un privātās infrastruktūras atjaunošanu vai būvniecību; uzsver, ka dažkārt dabas katastrofu smagums ir saistīts ar cilvēka radītiem faktoriem, tostarp neapdomīgu telpisko plānošanu, kuras rezultātā tiek būvēti mājokļi un infrastruktūra applūstošu upju krastos vai teritorijās, kurās pastāv zemes nogruvumu iespējamība; šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka ar ESSF izmaksātajiem līdzekļiem būtu jāveicina spēcīgāka noturība un ilgtspēja, finansējot ekosistēmās balstītus risinājumus (piemēram, mežu atjaunošanu, dzīvotņu atjaunošanu, pret zemestrīcēm drošu pārbūvi); |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka ir būtiski, lai atbalsta un līdzekļu nosūtīšana skartajiem reģioniem notiktu pēc iespējas ātri, viegli un elastīgi, un uzsver, ka sinerģija starp ESSF, ES civilās aizsardzības mehānismu, Eiropas Reģionālās attīstības fonda pielāgošanās klimata pārmaiņām komponentu un teritoriālās sadarbības programmām ir būtiska, lai izveidotu visaptverošu reaģēšanas un noturības pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju veicināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sausuma un klimata pārmaiņu seku novēršanā un pārvarēšanā; aicina Komisiju ierosināt Eiropas iniciatīvu par pilsonisko līdzdalību un veicināt brīvprātīgās reaģēšanas iniciatīvas katastrofu gadījumos; |
| --- | --- |

23.

Lauksaimniecība

| 24. | aicina Komisiju pilnībā novērtēt nepārtrauktā sausuma ietekmi uz ES pārtikas ražošanu šajā gadā un uz iedzīvotāju pārtikas apgādi gaidāmajā ziemā; turklāt aicina Komisiju un Padomi apsvērt, kādus korektīvus pasākumus var veikt un kādu atbalstu var sniegt, lai nodrošinātu, ka pārtikas pamatproduktu ražotāji, kas cieš no ražošanas zudumiem karstuma un sausuma dēļ, var nekavējoties atsākt jaunus ražošanas ciklus pirmās nepieciešamības pārtikas piegādei; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi iet tālāk, neaprobežojoties tikai ar īstermiņa pasākumiem un pašreizējās krīzes mazināšanu; uzsver, ka ES ir jāturpina pielāgot savas pārtikas sistēmas, lai padarītu tās noturīgākas ilgtermiņā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina ES un tās dalībvalstis ieguldīt pētniecībā un inovācijā, lai veicinātu tādu sugu introdukciju un tādas prakses ieviešanu, kas ir noturīgākas pret sausumu un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek īstenoti KLP valstu stratēģiskie plāni, lai panāktu, ka lauksaimniecība kļūst ūdens ziņā efektīvāka, ar mērķi samazināt ūdens patēriņu un veicināt labāku noturību pret sausumu, vienlaikus kopumā samazinot hidromorfoloģisko spiedienu, ņemot vērā konstatējumus, kas sniegti ERP īpašajā ziņojumā par ilgtspējīgu ūdens izmantošanu lauksaimniecībā; atzinīgi vērtē jauno ekoshēmu ieviešanu, kurām būtu jāveicina pāreja uz noturīgāku un videi nekaitīgāku lauksaimniecību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES un dalībvalstis palielināt lauksaimniecības atbalsta daļu, kas paredzēta risku novēršanai un pārvaldībai lauksaimniecībā, un apsvērt iespēju paplašināt publisko klimata apdrošināšanas shēmu izmantošanu; aicina Komisiju veicināt labas prakses apmaiņu attiecībā uz šo un citiem mitigācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | turklāt aicina Komisiju apzināt finanšu resursus, ar kuriem palīdzēt lauku saimniecībām, kompensējot zaudējumus, ko radījuši sausuma postījumi vai citi notikumi, kurus izraisījusi ārkārtas situācija klimata jomā, stimulēt lielāku klimatnoturību un ilgtspēju un nodrošināt, ka šī krīze nebeidzas ar galīgu lauku saimniecību slēgšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt par prioritāti stratēģiskas barības un pārtikas buferkrājumu izveidi kā vienu no veidiem, kā mazināt sausuma nelabvēlīgākos aspektus, tostarp lielas ražas svārstības katru gadu, un aicina Komisiju risināt šo jautājumu starptautiskā līmenī, cenšoties izveidot pārtikas uzglabāšanu kā vienu no stabilizācijas instrumentiem, ņemot vērā klimata pārmaiņu ietekmi uz lauksaimniecību un pārtikas piegādi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir jāizveido efektīvākas un mērķtiecīgākas lauksaimnieciskās apūdeņošanas sistēmas un ūdens uzkrāšanas kapacitāte un jāveic vispārēja apūdeņošanas vajadzību pārkalibrēšana, lai panāktu ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu; atgādina, ka investīcijas apūdeņošanas un ūdens uzkrāšanas spēju palielināšanai jāatbalsta tikai tad, ja tās nodrošina ūdens ietaupījumus; uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir investīcijām ekosistēmu atjaunošanā un ražošanas metodēs, ar ko veic pāreju uz agroekoloģiju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar jauno KLP reformu attiecībā uz investīcijām apūdeņošanā apgabalos, kuros ūdensobjektu stāvoklis nav pietiekami labs; aicina dalībvalstis veicināt investīcijas šajās jomās, kas ļauj ietaupīt ūdeni tādā veidā, lai novērstu strukturālu ūdens trūkumu un samazinātu ietekmi uz ūdens resursiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt tādu apūdeņošanas sistēmu ieviešanu, kurās neizmanto virszemes ūdeņus vai gruntsūdeņus, bet izmanto, piemēram, lietus ūdens uzglabāšanu un notekūdeņu reciklēšanu, apvienojumā ar centieniem samazināt kopējo ūdens patēriņu; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk precizēt, kā interpretēt jaunos ES noteikumus par investīcijām apūdeņošanas jomā pašreizējā KLP satvarā, nolūkā novērst jebkādas neskaidrības; aicina Komisiju uzlabot pašreizējās pamatnostādnes dalībvalstīm attiecībā uz investīcijām apūdeņošanā saskaņā ar jaunajiem KLP stratēģiskajiem plāniem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver agroekoloģijas, agromežsaimniecības un bioloģiskās ražošanas sistēmu pozitīvo lomu ūdens daudzuma un kvalitātes saglabāšanā, jo tās palielina resursu izmantošanas efektivitāti un apritīgumu un uzlabo lauku saimniecību noturību, samazinot ielaidi, dažādojot ražošanu un tādējādi mazinot riska izplatību, kas ir īpaši svarīgi, lai izvairītos no absolūtas neražas; atgādina, ka lauksaimniekiem ir lietderīgi stādīt dzīvžogus un kokus, nodrošināt augsnes segumu, izvairīties no pārganīšanas, samazināt augsnes sablīvēšanos un veidot organisko vielu un humusa līmeni augsnē; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka, ņemot vērā pēdējo mēnešu ekstrēmās klimata norises, ir ātri jāīsteno stratēģija “No lauka līdz galdam” un bioloģiskās daudzveidības stratēģija, lai sasniegtu mērķi izveidot zaļāku un ilgtspējīgāku lauksaimniecības nozari, ņemot vērā dažādo lauksaimnieciskās ražošanas veidu atšķirīgo ietekmi uz klimatu; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis saglabāt stingru apņēmību īstenot ES zaļo kursu un pastiprināt rīcību attiecībā uz ES klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos tām un noturību pret tām, īpašu uzmanību pievēršot ekstrēmiem laikapstākļiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver augsnes veselības nozīmi ūdens uzkrāšanā un filtrēšanā; aicina Komisiju par vienu no galvenajiem pīlāriem ES augsnes veselības tiesību akta projektā, kas tiks publicēts 2023. gadā, noteikt ūdensnoturspēju un ūdens filtrēšanas spējas, kā arī augsnes mitrumu; uzsver, ka kūdrājiem ir milzīgs potenciāls kā oglekļa piesaistītājiem un būtiska nozīme ūdens filtrēšanā un plūdu, sausuma un dabas ugunsgrēku mazināšanā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina izvirzīt ES mērķi līdz 2030. gadam panākt zemes degradācijas neitralitāti ES, lai nodrošinātu, ka attiecīgais ANO IAM mērķis ES tiek pilnībā sasniegts, ņemot vērā to, ka patlaban nenotiek sekmīga ES virzība uz minētā IAM mērķa sasniegšanu, kā uzsvērts Revīzijas palātas 2018. gada īpašajā ziņojumā par pārtuksnešošanos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver lauksaimnieku atbildību uzturēt augsnes un ūdens resursus labā stāvoklī, kā arī nepieciešamību vairot oglekļsaistīgas lauksaimniecības praksi; tādēļ mudina dalībvalstis un Komisiju veicināt šādu praksi, izmantojot jaunās ekoshēmas un attīstot oglekļsaistīgu lauksaimniecību, kurā būs jāiekļauj arī citi vides elementi, piemēram, ūdens resursu apsaimniekošana, nolūkā palielināt stimulus ražotājiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par ilgtspējīgu oglekļa aprites ciklu sertifikāciju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir ātri jāsamazina gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu piesārņojums, jo īpaši nitrātu un pesticīdu klātbūtne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina visās iniciatīvās un darbībās, kas saistītas ar sausuma, karstuma viļņu un to ietekmes novēršanu un mazināšanu, pilnībā ņemt vērā dabisko vidi, jo īpaši mežus, un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumus; |
| --- | --- |

40.

Meža ugunsgrēki

| 41. | prasa integrēti reaģēt uz meža ugunsgrēkiem, lai aizsargātu ES mežus pret postījumiem, ko izraisa ārkārtēji klimatiskie apstākļi; uzsver, ka visā pasaulē pieaug milzīga apjoma ugunsgrēku intensitāte un biežums; pauž bažas par plānoto ugunsbīstamo zonu paplašināšanos un garākām sezonām ar augstu ugunsgrēka risku lielākajā daļā Eiropas reģionu, jo īpaši lielu emisiju scenārijos; atgādina, ka daudzveidīga ainava ar biodaudzveidīgiem mežiem nodrošina lielāku aizsargjoslu vai dabisku šķērsli pret liela mēroga un nekontrolējamiem mežu ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka daudzveidīgu mežu atjaunošana un atkārtota apmežošana palīdzētu novērst un ierobežot ugunsgrēkus; uzsver, ka ir vajadzīgi lielāki resursi uz zinātnes atziņām balstītas ugunsgrēku riska pārvaldības un spēju veidošanas atbalstam un attīstībai, un šajā nolūkā jāsniedz konsultāciju pakalpojumi nolūkā novērst klimata pārmaiņu ietekmi mežos; aicina Komisiju un dalībvalstis labāk veicināt un izmantot integrētas ugunsgrēku riska pārvaldības koncepciju un norāda, ka tam var būt vajadzīgas labākas regulatīvās pilnvaras dalībvalstīs, sabiedrisko pakalpojumu stiprināšana, kā arī īpašs atbalsts un pastiprināta sadarbība katastrofu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž bažas par ugunsgrēku mākoņu veidošanās risku meža ugunsgrēkos un to negatīvo ietekmi uz stratosfēru un ozona slāni; tādēļ aicina pēc iespējas samazināt tīšus ugunsgrēkus un koku dedzināšanu mežos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vērš uzmanību uz dabas ugunsgrēku un ar tiem saistītā gaisa piesārņojuma ietekmi uz veselību un pauž bažas saistībā ar Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) prognozi par to, ka šāda ietekme palielināsies pat zema emisiju līmeņa scenārija gadījumā (26); norāda — tā kā planēta sasilst, ir sagaidāms, ka dabas ugunsgrēki un ar tiem saistītais gaisa piesārņojums palielināsies pat zema emisiju līmeņa scenārija gadījumā, un norāda, ka tas ne tikai ietekmēs cilvēku veselību, bet arī ekosistēmas, jo gaisu piesārņojošās vielas no atmosfēras nogulsnējas uz zemes virsmas; norāda uz to, kā klimata krīze ietekmē bioloģisko daudzveidību un samazina ekosistēmu noturību, un no tās izrietošo ietekmi uz sabiedrības veselību, tādēļ uzstāj, ka svarīga ir pieeja “Viena veselība”; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis nodrošināt nepārtrauktu mūsu mežu aizsardzību un aizsargāt zemi, lai tā pēc meža ugunsgrēka netiktu pārkvalificēta par zemi, kas nav meža zeme, jo tas var veicināt apzinātus ugunsgrēkus ar mērķi pēc tam zemi izmantot citiem lietojumiem, kas pirms ugunsgrēka nebija atļauti; aicina Reģionu komiteju un Komisijas dienestus nodrošināt sadarbību ar vietējām iestādēm un izpētīt zemes pārklasificēšanas pēc meža ugunsgrēkiem vēsturi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina pārskatīt Padomes Direktīvu 2003/96/EK par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (27) nolūkā ieviest atbrīvojumu no iekšējā patēriņa nodokļa energoproduktiem, ko savu pienākumu pildīšanai izmanto ugunsdzēsēji; |
| --- | --- |

46.

Ūdens

| 47. | aicina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu ES ūdens resursu stratēģiju, tostarp kopā ar dalībvalstīm organizēt Eiropas konferenci par ūdens resursiem, lai ātri izstrādātu pamatnostādnes par vairākām valstīm kopīgu upju baseinu apsaimniekošanu, jo īpaši daudzgadu sausuma periodos, un lai nodrošinātu ūdens izmantošanas līdzsvarotu prioritāšu noteikšanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju koordinēt visaptverošu reģionālo vai valsts plānu izstrādi no urbuma līdz galīgai izmantošanai, lai risinātu ūdens noplūdes un infiltrācijas problēmu saistībā ar nekvalitatīvu infrastruktūru vai to, ka tā netiek pienācīgi uzturēta, tostarp ūdensteces baseina, pilsētas un zemnieku saimniecības līmenī, un šajā nolūkā apmainīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju atbalstīt pastiprinātus dalībvalstu centienus palielināt ūdens atkalizmantošanas metožu, ūdeni taupošu apūdeņošanas tehnoloģiju un prakses, zaļā jumta tehnoloģiju, viedo dušu un tualešu izmantošanu ūdens apsaimiekošanas nozarē, ieskaitot ūdensapgādi, sanitāriju un nokrišņu ūdens apsaimniekošanu, kā arī visos rūpnieciskajos, komunālajos un komerciālajos ūdens ciklos un lietojumos; aicina grozīt spēkā esošos tiesību aktus, lai veicinātu ūdens atkalizmantošanu nozarēs, kurās izmanto lielu ūdens daudzumu, vienlaikus ievērojot visstingrākos kvalitātes kritērijus, kā arī birojos un mājokļos, atkārtoti izmantojot saimniecības notekūdeņus; atgādina, ka ūdens resursu apsaimniekošanai ir izšķiroši svarīga nozīme, lai mazinātu klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi, aizsargātu ūdens un pārtikas nodrošinājumu un bioloģisko daudzveidību un uzturētu veselīgu augsni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka enerģētikas nozare Eiropā patērē daudz ūdeni un ka pati ūdens apsaimniekošanas nozare patērē ievērojamu enerģijas apjomu ūdens ieguvei, sūknēšanai, sildīšanai, dzesēšanai, tīrīšanai un atsāļošanai; norāda, ka zemais ūdens līmenis ir ietekmējis enerģētikas nozari un atsevišķas rūpniecības nozares; uzsver, ka ūdens izmantošanas efektivitātes uzlabošana var tieši ietekmēt enerģijas patēriņa samazināšanu un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | turklāt uzsver, ka ūdens apsaimniekošanā ir jāiesaista iedzīvotāji; mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai saskaņā ar direktīvu nodrošinātu piekļuvi ūdenim neaizsargātām un marginalizētām grupām, un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu ūdensvada ūdens piegādi; atgādina valstu pienākumu nodrošināt cilvēktiesības uz dzeramo ūdeni, jo īpaši karstuma viļņu un sausuma periodu laikā, kas ietver, piemēram, līdzdalības mehānisma izveidi, tostarp brīvas iepriekšējas un informētas piekrišanas (FPIC) ieviešanu attiecībā uz liela mēroga enerģētikas infrastruktūru un ieguves rūpniecību; uzsver, ka ir svarīgi sistemātiski atzīt paražu tiesības uz dzeramo ūdeni un nodrošināt pamatotus tiesiskās aizsardzības līdzekļus (izmantojot sūdzību mehānismu) cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ir svarīgi novērst spekulācijas ar ūdeni, lai nodrošinātu taisnīgu piekļuvi un labu resursu pārvaldību; prasa aizliegt tirgot ūdeni kā preci finanšu tirgos; |
| --- | --- |

52.

Starptautiskā un sociālā dimensija

| 53. | uzsver, ka visā Eiropā daudzi cilvēki dzīvo vecos un neremontētos mājokļos un neapmierinošos sadzīves apstākļos, un tas padara viņus neaizsargātākus pret ekstremālu laikapstākļu ietekmi; atgādina, ka piekļuve pienācīgam mājoklim ir pamattiesības; prasa strauji izveidot vērienīgu sociālo klimata fondu, lai atbalstītu visnelabvēlīgākajā situācijā esošās grupas, jo īpaši nolūkā palielināt mājokļu energoefektivitāti un dekarbonizēt to siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, tostarp integrējot atjaunīgo energoresursu enerģiju, kas ļaus samazināt rēķinus par enerģiju un arī uzlabot dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka ir steidzami jāpastiprina globālā rīcība gan nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, gan palielināt pielāgošanās spēju, jāstiprina noturība un jāmazina neaizsargātība pret klimata pārmaiņām, kā uzsvērts 2022. gadā pieņemtajā Glāzgovas Klimata paktā; prasa ES turpināt aktīvi iesaistīties globālā pielāgošanās mērķa noteikšanas procesā un starptautiskā klimata pārmaiņu apkarošanas finansējuma mērķa sasniegšanā, tostarp nodrošinot līdzsvaru starp finansējumu klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem; turklāt prasa ES aktīvi iesaistīties Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai, lai veiktu konkrētus pasākumus attīstības progresa aizsardzībai pret dabas katastrofu riskiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka darba ņēmēju veselības aizsardzība un drošība ir ES kompetencē un ka saskaņā ar Direktīvu 89/391/EEK (28) darba ņēmēji būtu jāaizsargā pret jebkādiem riskiem, tostarp jauniem riskiem; aicina Komisiju rūpīgi un steidzami novērtēt jaunos un potenciālos klimata pārmaiņu riskus attiecībā uz arodveselību un drošību, lai labāk aizsargātu darba ņēmējus no saskares ar augstāku temperatūru, dabisko ultravioleto starojumu un citiem saistītiem un drošības apdraudējumiem, jo īpaši būvniecības, lauksaimniecības un sabiedrisko pakalpojumu jomā; norāda, ka dzimumiem raksturīgas atšķirīgas lomas rada arī atšķirīgu sieviešu un vīriešu neaizsargātību pret klimata pārmaiņu ietekmi un ka klimata pārmaiņu ietekme saasina dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka dalībvalstīm ir jāstrādā pie tā, lai panāktu “nulles vīzijas” pieeju ar darbu saistītiem nāves gadījumiem saskaņā ar ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt arodveselību un drošību visiem neatliekamās palīdzības darbiniekiem, tostarp ugunsdzēsējiem, kuri darba gaitā ir īpaši pakļauti kancerogēnu iedarbībai; uzsver, ka ir svarīgi dalībvalstu darba drošības un veselības aizsardzības stratēģijās iekļaut regulāru drošības un riska pārvaldības apmācību neatliekamās palīdzības sniedzējiem, kā arī nodrošināt pienācīgus aizsardzības līdzekļus un materiālus; aicina Komisiju uzraudzīt šo pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž visdziļāko līdzjūtību Pakistānas iedzīvotājiem, kuri ir cietuši no klimata krīzes nāvējošās ietekmes, un atzīst, ka Pakistāna ļoti nelielā mērā sekmē klimata krīzi; norāda, ka ES ir piešķīrusi sākotnējo humāno palīdzību 1,8 miljonu EUR apmērā plūdu upuriem, taču atzīst, ka tas neatbilst iespējām pienācīgi apmierināt katastrofas skarto cilvēku un kopienu vajadzības; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pilnīgu īstenošanu; atzinīgi vērtē šīs vasaras Augsta līmeņa politiskajā forumā par ilgtspējīgu attīstību pieņemto ministru deklarāciju, kurā norādīts, ka sausums un plūdi ir pasaules mēroga problēmas, ko visvairāk izjūt jaunattīstības valstis, kā arī cilvēki neaizsargātā situācijā, jo īpaši pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas; atgādina attīstītajām valstīm par nepieciešamību izrādīt solidaritāti ar jaunattīstības valstīm, jo īpaši visneaizsargātākajām valstīm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina, ka 2021.–2030. gads ir ANO Ekosistēmu atjaunošanas desmitgade, un sagaida, ka dabas atjaunošana būs šīs desmitgades galvenā iezīme ES; mudina visas Konvencijas par bioloģisko daudzveidību puses steidzami īstenot dabas atjaunošanas pasākumus savā teritorijā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka valstis visā pasaulē ir skāruši arī nopietni un rekordlieli sausuma periodi, tostarp rekordliels sausums Ķīnā; aicina ciešāk sadarboties ar starptautiskajiem partneriem sausuma, dabas ugunsgrēku un citu klimata pārmaiņu seku jomā; aicina ES censties pastiprināt dialogu šajā jomā, tostarp COP27 līmenī, lai apmainītos ar zināšanām un savstarpēji uzlabotu sausuma pārvaldību; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka agrīnās brīdināšanas sistēmām ir izšķiroša nozīme tajā, lai pielāgošanās process sniegtu vajadzīgos rezultātus, jo īpaši saistībā ar dabas ugunsgrēkiem un plūdiem, taču tās nav pieejamas lielai daļai pasaules; atbalsta PMO agrīnās brīdināšanas dienestu iniciatīvu un cer, ka tā tiks īsā laikā īstenota, lai pēc iespējas ātrāk glābtu pēc iespējas vairāk dzīvību no klimata krīzes ietekmes; mudina dalībvalstis kopīgot agrīnās brīdināšanas sistēmas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka saskaņā ar ANO datiem sausuma dēļ Āfrikas ragā 22 miljoniem cilvēku draud bads; norāda, ka problēmas saistībā ar pārtikas pieejamību un badu valstīs ārpus ES saasina klimata krīze, kā arī ģeopolitiskie spēki; aicina ES par prioritāti noteikt uz cilvēktiesībām balstītu un saskaņotu pārtikas un uztura nodrošinājuma politiku; norāda, ka klimata krīze saasina humanitārās krīzes visā pasaulē, jo īpaši Afganistānā, kur sausuma dēļ 20 miljoniem afgāņu trūkst pārtikas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka ES ir jābūt gatavai klimata izraisītai iedzīvotāju pārvietošanai, un atzīst, ka ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu to iedzīvotāju cilvēktiesības, kurus apdraud klimata pārmaiņu sekas; uzskata, ka šāda pārvietošana būtu jārisina starptautiskā līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai izstrādātu starptautisku satvaru klimata izraisītas pārvietošanas un migrācijas problēmu risināšanai gan starptautiskos forumos, gan ES ārējās darbības jomās; mudina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai atbalstītu cilvēkus, kuri ir pārvietoti klimata pārmaiņu dēļ un kuri vairs nespēj dzīvot savā līdzšinējā dzīvesvietā; uzsver, ka ANO Cilvēktiesību komiteja ir nolēmusi, ka valstīm, kad tās apsver patvēruma meklētāju izraidīšanu, ir jāņem vērā klimata krīzes ietekme uz cilvēktiesībām izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina palielināt ieguldījumus Eiropas iedzīvotāju izglītošanā un izpratnes veidošanā par dabas katastrofām; aicina ar redzamām ES iniciatīvām popularizēt Starptautisko dabas katastrofu samazināšanas dienu; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(2)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(3)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(4)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(5)  OV C 184, 5.5.2022., 2. lpp.

(6)  OV C 445, 29.10.2021., 156. lpp.

(7)  OV C 506, 15.12.2021., 38. lpp.

(8)  OV C 316, 22.9.2017., 99. lpp.

(9)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(10)  OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.

(11)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(12)  Copernicus klimata pārmaiņu uzraudzības pakalpojums, “Surface air temperature for August 2022” (“Virsmas gaisa temperatūra 2022. gada augustā”).

(13)  Pasaules Resursu institūts, “Achieving abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (“Kāda ir pārpilnības cena, raugoties no ilgtspējīgas ūdens resursu nākotnes perspektīvas”), 2020. gada 21. janvāris.

(14)  Eiropas Vides aģentūra, “Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment” (“Ūdens resursi Eiropā –– ūdens trūkuma pārvarēšana: atjaunināts novērtējums”), 2021. gada 14. oktobris.

(15)  Mekonen, Zelalem A. un citi, “Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming” (“Klimata sasilšanas dēļ meža ugunsgrēki pastiprina augsnes oglekļa zudumus augstos platuma grādos”), Environment Research Letters, 17. sējums, Nr. 9, 2022. gada septembris.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.).

(18)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums 20/2021 “Ilgtspējīga ūdens izmantošana lauksaimniecībā: KLP līdzekļi drīzāk veicina lielāku, nevis efektīvāku ūdens patēriņu”, 2021. gads.

(19)  
  Baranyai, G.
  “Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question”, (“Ūdens resursu pārrobežu pārvaldība Eiropas Savienībā: (neatrisinātais) sadalījuma jautājums”) Pasaules Ūdens padomes Oficiālais Vēstnesis, 21. sējums, Nr. 3, 2019. gads

(20)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.)

(21)  Copernicus atmosfēras monitoringa pakalpojums, “Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years” (“Eiropas vasaras mežu ugunsgrēku radītās emisijas sasniedz visaugstāko līmeni 15 gadu laikā”), 2022. gada 6. septembris

(22)  Kopīgā pētniecības centra ziņas, “Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds” (Pētījumā konstatēts, ka globālā sasilšana varētu vairāk nekā divkārtīgi palielināt izmaksas, ko rada sausums Eiropā), 2021. gada 10. maijs.

(23)  Kopīgā pētniecības centra konstatējumi par prognozēm par klimata pārmaiņu ietekmi uz ekonomiku ES nozarēs, pamatojoties uz augšupēju analīzi.

(24)  Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojums “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562).

(25)  Komisijas 2022. gada 22. jūnija paziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dabas atjaunošanu (COM(2022)0304).

(26)  Pasaules Meteoroloģijas organizācija, “WMO Air Quality and Climate Bulletin highlights impacts of wildfires” (PMO Gaisa kvalitātes un klimata biļetenā uzsvērta dabas ugunsgrēku ietekme), 2022. gada 7. septembris.

(27)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

(28)  Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Stāvoklis Taivānas šaurumā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par stāvokli Taivānas šaurumā (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra ieteikumu Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) par ES un Taivānas politiskajām attiecībām un sadarbību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra ieteikumu Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) par ES un Taivānas politiskajām attiecībām un sadarbību (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 7. jūnija rezolūciju par ES un drošības problēmām Indijas un Klusā okeāna reģionā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 7. jūnija rezolūciju par ES un drošības problēmām Indijas un Klusā okeāna reģionā (2),

| — | ņemot vērā 2022. gada 5. jūlija rezolūciju par Eiropas stratēģiju Indijas un Klusā okeāna reģionam tirdzniecības un investīciju jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 5. jūlija rezolūciju par Eiropas stratēģiju Indijas un Klusā okeāna reģionam tirdzniecības un investīciju jomā (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (4),

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas 2022. gada 1. aprīļa augstākā līmeņa sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas 2022. gada 1. aprīļa augstākā līmeņa sanāksmi,

| — | ņemot vērā ES “vienas Ķīnas” politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES “vienas Ķīnas” politiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024),

| — | ņemot vērā 2022. gada 21. martā Padomes pieņemto Stratēģisko drošības un aizsardzības kompasu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 21. martā Padomes pieņemto Stratēģisko drošības un aizsardzības kompasu,

| — | ņemot vērā NATO 2022. gada stratēģisko koncepciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO 2022. gada stratēģisko koncepciju,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Global Gateway” (JOIN(2021)0030 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Global Gateway” (JOIN(2021)0030 final),

| — | ņemot vērā G7 valstu ārlietu ministru 2022. gada 3. augusta paziņojumu par miera un stabilitātes saglabāšanu visā Taivānas šaurumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu ārlietu ministru 2022. gada 3. augusta paziņojumu par miera un stabilitātes saglabāšanu visā Taivānas šaurumā,

| — | ņemot vērā PV/AP Josep Borrell runu ASEAN Reģionālā foruma 29. sanāksmē 2022. gada 5. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Josep Borrell runu ASEAN Reģionālā foruma 29. sanāksmē 2022. gada 5. augustā,

| — | ņemot vērā ASV, Austrālijas un Japānas 2022. gada 5. augusta trīspusējo stratēģisko dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV, Austrālijas un Japānas 2022. gada 5. augusta trīspusējo stratēģisko dialogu,

| — | ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra Jens Stoltenberg2022. gada 4. augusta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra Jens Stoltenberg2022. gada 4. augusta paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ES un Taivāna ir līdzīgi domājoši partneri, kuriem ir kopīgas vērtības — brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; tā kā ES turpina saglabāt “vienas Ķīnas” principa politiku; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Taivāna ir līdzīgi domājoši partneri, kuriem ir kopīgas vērtības — brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; tā kā ES turpina saglabāt “vienas Ķīnas” principa politiku;

| B. | tā kā pēc ASV Pārstāvju palātas spīkeres Nancy Pelosi vizītes 2022. gada 2. un 3. augustā Ķīnas Tautas Republika (ĶTR) no 2022. gada 4. līdz 10. augustam eskalēja ilgstošo Taivānas militāro iebiedēšanu, to kāpinot līdz vēl nepieredzētam līmenim, un septiņos noteiktos apgabalos ap Taivānu rīkoja plaša mēroga militārās mācības, kurās tika izmantota kaujas munīcija un aprīkojums; tā kā šajās mācībās tika izmantotas līdz pat 11 ballistiskajām raķetēm, no kurām vismaz piecas pārlidoja pār Taivānu; tā kā šie militārie vingrinājumi bija pielīdzināmi Taivānas jūras un gaisa telpas bloķēšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc ASV Pārstāvju palātas spīkeres Nancy Pelosi vizītes 2022. gada 2. un 3. augustā Ķīnas Tautas Republika (ĶTR) no 2022. gada 4. līdz 10. augustam eskalēja ilgstošo Taivānas militāro iebiedēšanu, to kāpinot līdz vēl nepieredzētam līmenim, un septiņos noteiktos apgabalos ap Taivānu rīkoja plaša mēroga militārās mācības, kurās tika izmantota kaujas munīcija un aprīkojums; tā kā šajās mācībās tika izmantotas līdz pat 11 ballistiskajām raķetēm, no kurām vismaz piecas pārlidoja pār Taivānu; tā kā šie militārie vingrinājumi bija pielīdzināmi Taivānas jūras un gaisa telpas bloķēšanai;

| C. | tā kā piecas no ĶTR ballistiskajām raķetēm krita Japānas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ); |
| --- | --- |

C.

tā kā piecas no ĶTR ballistiskajām raķetēm krita Japānas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ);

| D. | tā kā līdztekus plaša mēroga militārajām mācībām notika intensīvi kiberuzbrukumi Taivānas iestādēm un privātajam sektoram; tā kā ĶTR pastāvīgi kareivīgā militārā nostāja nopietni apdraud status quo un var izraisīt bīstamu, pat neplānotu eskalāciju, kas nopietni ietekmētu globālo stabilitāti un mieru, tostarp ES; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdztekus plaša mēroga militārajām mācībām notika intensīvi kiberuzbrukumi Taivānas iestādēm un privātajam sektoram; tā kā ĶTR pastāvīgi kareivīgā militārā nostāja nopietni apdraud status quo un var izraisīt bīstamu, pat neplānotu eskalāciju, kas nopietni ietekmētu globālo stabilitāti un mieru, tostarp ES;

| E. | tā kā ĶTR, šķiet, vēlas turpināt savas pārmērīgi agresīvās darbības, cenšoties graut status quo Taivānas šaurumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ĶTR, šķiet, vēlas turpināt savas pārmērīgi agresīvās darbības, cenšoties graut status quo Taivānas šaurumā;

| F. | tā kā kopš 2019. gada ĶTR arvien regulārāk ir pārkāpusi Taivānas pretgaisa aizsardzības identifikācijas zonu (ADIZ); tā kā ĶTR piekopusi agresīvu darbību plašās Indijas un Klusā okeāna reģiona teritorijās un izmantojusi dažādas intensitātes militāru vai ekonomisku piespiešanu, kas novedusi pie strīdiem ar kaimiņvalstīm, piemēram, Japānu, Indiju, Filipīnām un Austrāliju; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2019. gada ĶTR arvien regulārāk ir pārkāpusi Taivānas pretgaisa aizsardzības identifikācijas zonu (ADIZ); tā kā ĶTR piekopusi agresīvu darbību plašās Indijas un Klusā okeāna reģiona teritorijās un izmantojusi dažādas intensitātes militāru vai ekonomisku piespiešanu, kas novedusi pie strīdiem ar kaimiņvalstīm, piemēram, Japānu, Indiju, Filipīnām un Austrāliju;

| G. | tā kā, reaģējot uz ĶTR jaunajām provokācijām, Taivāna ir paziņojusi, ka tā palielinās militāro budžetu par 13,9 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, proti, līdz 586,3 miljardiem TWD (19,5 miljardi EUR), kas ir rekordliela summa; |
| --- | --- |

G.

tā kā, reaģējot uz ĶTR jaunajām provokācijām, Taivāna ir paziņojusi, ka tā palielinās militāro budžetu par 13,9 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, proti, līdz 586,3 miljardiem TWD (19,5 miljardi EUR), kas ir rekordliela summa;

| H. | tā kā Austrālija, Japāna un ASV kopīgā paziņojumā pauda bažas par ĶTR nesenajām darbībām, kas būtiski ietekmē starptautisko mieru un stabilitāti, un mudināja ĶTR nekavējoties pārtraukt militārās mācības; tā kā G7 valstu ārlietu ministri ir bargi kritizējuši ĶTR agresīvo rīcību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Austrālija, Japāna un ASV kopīgā paziņojumā pauda bažas par ĶTR nesenajām darbībām, kas būtiski ietekmē starptautisko mieru un stabilitāti, un mudināja ĶTR nekavējoties pārtraukt militārās mācības; tā kā G7 valstu ārlietu ministri ir bargi kritizējuši ĶTR agresīvo rīcību;

| I. | tā kā pēc spīkeres Nancy Pelosi vadītās ASV Kongresa delegācijas vizītes ĶTR apturēja sarunas un sadarbību ar ASV astoņās dažādās jomās, tostarp dialogos par militāriem jautājumiem un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc spīkeres Nancy Pelosi vadītās ASV Kongresa delegācijas vizītes ĶTR apturēja sarunas un sadarbību ar ASV astoņās dažādās jomās, tostarp dialogos par militāriem jautājumiem un klimata pārmaiņām;

| J. | tā kā pēdējos gados Taivānu vairākkārt apmeklējuši likumdevēji, tostarp ES dalībvalstu likumdevēji un viens Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks; tā kā šādi parlamentārās diplomātijas ietvaros notiekoši apmeklējumi ir ierasta prakse demokrātiskās valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēdējos gados Taivānu vairākkārt apmeklējuši likumdevēji, tostarp ES dalībvalstu likumdevēji un viens Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks; tā kā šādi parlamentārās diplomātijas ietvaros notiekoši apmeklējumi ir ierasta prakse demokrātiskās valstīs;

| K. | tā kā 2021. gada 9. oktobrī ĶTR prezidents Xi Jinping pauda apņēmību turpināt “atkalapvienošanos” ar Taivānu, izmantojot iespējami miermīlīgus līdzekļus, un nepatiesi apgalvoja, ka lielākais šķērslis tam ir tā sauktie “Taivānas neatkarības spēki”; tā kā šī retorika neatspoguļojas ĶTR rīcībā; tā kā ĶTR diplomāti pat draudēja, ka pēc “atkalapvienošanās” notiks tā dēvētā Taivānas tautas “pāraudzināšana”; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada 9. oktobrī ĶTR prezidents Xi Jinping pauda apņēmību turpināt “atkalapvienošanos” ar Taivānu, izmantojot iespējami miermīlīgus līdzekļus, un nepatiesi apgalvoja, ka lielākais šķērslis tam ir tā sauktie “Taivānas neatkarības spēki”; tā kā šī retorika neatspoguļojas ĶTR rīcībā; tā kā ĶTR diplomāti pat draudēja, ka pēc “atkalapvienošanās” notiks tā dēvētā Taivānas tautas “pāraudzināšana”;

| L. | tā kā ĶTR nesen publicētajā baltajā grāmatā “The Taiwan Question and China’s Reunification in the New Era” (Taivānas jautājums un Ķīnas atkalapvienošanās jaunajā laikmetā) ir svītrotas iepriekšējās garantijas, kas Taivānai bija sniegtas attiecībā uz tās turpmāko statusu pēc “atkalapvienošanās”, piemēram, par ĶTR karaspēka vai administratīvā personāla neizvietošanu uz salas; |
| --- | --- |

L.

tā kā ĶTR nesen publicētajā baltajā grāmatā “The Taiwan Question and China’s Reunification in the New Era” (Taivānas jautājums un Ķīnas atkalapvienošanās jaunajā laikmetā) ir svītrotas iepriekšējās garantijas, kas Taivānai bija sniegtas attiecībā uz tās turpmāko statusu pēc “atkalapvienošanās”, piemēram, par ĶTR karaspēka vai administratīvā personāla neizvietošanu uz salas;

| M. | tā kā pēc tam, kad Lietuva piekrita atvērt Taivānas pārstāvniecību Lietuvā un paziņoja par plāniem atvērt Lietuvas tirdzniecības pārstāvniecību Taibejā, ĶTR Lietuvai piemēroja milzīgas ekonomiskas sankcijas un izdarīja uz to lielu spiedienu; tā kā Parlaments pauž stingru nostāju, ka visām ES dalībvalstīm ir tiesības veidot šādas attiecības ar Taivānu; |
| --- | --- |

M.

tā kā pēc tam, kad Lietuva piekrita atvērt Taivānas pārstāvniecību Lietuvā un paziņoja par plāniem atvērt Lietuvas tirdzniecības pārstāvniecību Taibejā, ĶTR Lietuvai piemēroja milzīgas ekonomiskas sankcijas un izdarīja uz to lielu spiedienu; tā kā Parlaments pauž stingru nostāju, ka visām ES dalībvalstīm ir tiesības veidot šādas attiecības ar Taivānu;

| N. | tā kā Taivāna ir pievienojusies ES sankcijām pret Krieviju un tā kā gan Taivānas iestādes, gan tās iedzīvotāji ir veikuši ievērojamus ziedojumus Ukrainas bēgļiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā Taivāna ir pievienojusies ES sankcijām pret Krieviju un tā kā gan Taivānas iestādes, gan tās iedzīvotāji ir veikuši ievērojamus ziedojumus Ukrainas bēgļiem;

| O. | tā kā Taivāna tirdzniecības ziņā atrodas stratēģiskā pozīcijā; tā kā Taivānas šaurums ir galvenais maršruts kuģiem, kas ceļo no Ķīnas, Japānas, Dienvidkorejas un Taivānas uz Eiropu; tā kā ES joprojām ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) avots Taivānā; tā kā pastāv ievērojams potenciāls Taivānas ĀTI palielināšanai ES; tā kā Taivāna dominē pusvadītāju ražošanas tirgos, jo tās uzņēmumi saražo aptuveni 50 % no visas pusvadītāju produkcijas pasaulē; tā kā ES Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģijā ir pausts aicinājums palielināt tirdzniecības un investīciju sadarbību ar Taivānu un atbalstīta spriedzes stabilizēšana Dienvidķīnas jūrā un Taivānas šaurumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Taivāna tirdzniecības ziņā atrodas stratēģiskā pozīcijā; tā kā Taivānas šaurums ir galvenais maršruts kuģiem, kas ceļo no Ķīnas, Japānas, Dienvidkorejas un Taivānas uz Eiropu; tā kā ES joprojām ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) avots Taivānā; tā kā pastāv ievērojams potenciāls Taivānas ĀTI palielināšanai ES; tā kā Taivāna dominē pusvadītāju ražošanas tirgos, jo tās uzņēmumi saražo aptuveni 50 % no visas pusvadītāju produkcijas pasaulē; tā kā ES Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģijā ir pausts aicinājums palielināt tirdzniecības un investīciju sadarbību ar Taivānu un atbalstīta spriedzes stabilizēšana Dienvidķīnas jūrā un Taivānas šaurumā;

| P. | tā kā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē 2022. gada 1. aprīlī ES atgādināja par ĶTR kā pasaules mēroga dalībnieces un ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles atbildību strādāt pie miera un stabilitātes nodrošināšanas reģionā un jo īpaši Taivānas šaurumā; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē 2022. gada 1. aprīlī ES atgādināja par ĶTR kā pasaules mēroga dalībnieces un ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles atbildību strādāt pie miera un stabilitātes nodrošināšanas reģionā un jo īpaši Taivānas šaurumā;

| Q. | tā kā ES ir apņēmusies izmantot visas iespējas, lai veicinātu iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt dialogu, sadarbību un uzticības veidošanu starp abām Taivānas šauruma pusēm; tā kā šīs jaunās norises ir pastiprinājušas steidzamo nepieciešamību pēc ES iesaistīšanās, lai palīdzētu mazināt reģionālo spriedzi kā nestabilitātes faktoru, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES ir apņēmusies izmantot visas iespējas, lai veicinātu iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt dialogu, sadarbību un uzticības veidošanu starp abām Taivānas šauruma pusēm; tā kā šīs jaunās norises ir pastiprinājušas steidzamo nepieciešamību pēc ES iesaistīšanās, lai palīdzētu mazināt reģionālo spriedzi kā nestabilitātes faktoru,

| 1. | stingri nosoda 2022. gada 2. augustā Taivānas šaurumā sāktās ĶTR militārās mācības, kas sasniedza līdz šim nepieredzētu intensitāti, un aicina ĶTR valdību atturēties no jebkādiem pasākumiem, kas varētu destabilizēt situāciju Taivānas šaurumā un reģionālo drošību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Taivānas šaurumā pastāvošo status quo nedrīkst vienpusēji mainīt, un uzstāj, ka ir jāvēršas pret spēka lietošanu vai spēka lietošanas draudiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti apstiprina starptautiskās sabiedrības apņemšanos saglabāt noteikumos balstītu starptautisko kārtību, mieru un stabilitāti visā Taivānas šaurumā un reģionā; atkārtoti uzsver ES apņemšanos īstenot “vienas Ķīnas” politiku kā ES un Ķīnas attiecību politisko pamatu; atgādina, ka ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu ir uzsvērts, ka konstruktīvas savstarpējās attiecības Taivānas šaurumā ir daļa no miera un drošības veicināšanas visā Āzijas un Klusā okeāna reģionā un ka ES atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir dialogs un uzticības veidošana; pauž pārliecību, ka ĶTR provokatīvajām darbībām, kas veiktas pret Taivānu un Dienvidķīnas jūrā, ir jāietekmē ES un Ķīnas attiecības un ka ir jāapsver iespēja veikt ārkārtas rīcības plānošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž stingru solidaritāti ar Taivānas tautu; atzinīgi vērtē Taivānas iestādes un politiskos līderus par to pārdomāto un atbildīgo reakciju uz ĶTR provokācijām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Taivānā, kas ir demokrātiska sala, iedzīvotājiem ir tiesības pašiem lemt, kā viņi vēlas dzīvot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti uzsver to, cik svarīgi ir ievērot starptautiskās tiesības, jo īpaši ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un tās noteikumus par pienākumu izšķirt strīdus mierīgā ceļā un par kuģošanas un pārlidojumu brīvības saglabāšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ES dalībvalstis, kā arī reģiona partneri skaidri nosoda ĶTR militārās mācības, un uzsver, ka mūsu vienotība ir būtiska, lai atturētu ĶTR no jebkādas agresijas un saglabātu mieru un stabilitāti Taivānas šaurumā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ir ārkārtīgi nobažījies par ballistiskajām raķetēm, kas tika izšautas virs Taivānas un kas piezemējās Japānas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā, apdraudot reģiona stabilitāti un Japānas valsts drošību; atzinīgi vērtē Japānas valdības runaspersonas paziņojumus, aicinot uz patiesu dialogu, lai mierīgā ceļā atrisinātu jautājumus, kas attiecas uz Taivānu; pauž līdzjūtību Japānai un piedāvā tai pilnīgu atbalstu un šajā sakarībā uzsver, ka, ņemot vērā ĶTR spēka demonstrācijas, demokrātiskajām valstīm reģionā ir jāturpina atbalstīt Taivānu, jo miers un stabilitāte reģionā ir visu interesēs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina ĶTR nekavējoties pārtraukt visas darbības un iebrukumus Taivānas ADIZ un izbeigt gaisa telpas pārkāpumus virs Taivānas ārējām salām, pilnībā atjaunot robežu ievērošanu Taivānas šaurumu sadalošajā joslā un pārtraukt visas pārējās “pelēkās zonas” militārās darbības, tostarp kiberuzbrukumus un dezinformācijas kampaņas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda ĶTR lēmumu apturēt dažādus politiskos dialogus ar ASV, tostarp par klimata un drošības jautājumiem, un mudina ĶTR vadību atgriezties pie diplomātiskajiem standartiem, lai novērstu nepareizu aprēķinu un kļūdu risku, kam varētu būt katastrofālas sekas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stingri iebilst pret ĶTR izdarīto ekonomisko spiedienu uz Taivānu un citām demokrātiskajām valstīm reģionā, kā arī ES dalībvalstīm un uzsver, ka šāda prakse ir ne tikai nelikumīga saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem, bet arī grauj ĶTR reputāciju visā pasaulē un vēl vairāk mazinās uzticēšanos ĶTR kā partnerei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina ES saskaņā ar Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģiju uzņemties lielāku lomu jautājumā par situāciju Taivānas šaurumā un Indijas un Klusā okeāna reģionā kopumā; aicina vēl vairāk padziļināt mūsu stratēģiskās attiecības ar līdzīgi domājošiem partneriem reģionā, jo īpaši Japānu un Austrāliju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES dalībvalstis palielināt savu ekonomisko un diplomātisko klātbūtni visā Indijas un Klusā okeāna reģionā, tostarp Taivānā, un atgādina, ka pasaules stratēģiskais un ekonomiskais smaguma centrs pārvirzās uz šo reģionu un ka tāpēc ES ir nepārprotami ieinteresēta izstrādāt skaidru un uzticamu ES līmeņa pieeju attiecībā uz Indijas un Klusā okeāna reģionu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina ES uzlabot pašreizējo partnerību ar Taivānu, lai veicinātu kopīgas vērtības un principus, tostarp noslēdzot noturīgas piegādes ķēdes nolīgumu un divpusēju ieguldījumu nolīgumu (DIN), kas palīdzētu aizsargāt ES un tās dalībvalstu intereses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē Lietuvas nesen paziņotos plānus 2022. gada rudenī atvērt tirdzniecības pārstāvniecību Taibejā; aicina citas dalībvalstis, kurām Taivānā vēl nav tirdzniecības biroja, sekot šim piemēram un stiprināt attiecības ar Taivānu; aicina ĶTR atcelt nepamatotās sankcijas pret Lietuvas amatpersonām; nosoda ĶTR noteiktos tirdzniecības ierobežojumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju mainīt Eiropas Ekonomikas un tirdzniecības biroja Taibejā nosaukumu, lai atspoguļotu mūsu attiecību plašo tvērumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Taivānai ir izšķirīga nozīme globālajā piegādes ķēdē svarīgākajās augsto tehnoloģiju nozarēs un jo īpaši pusvadītāju nozarē, un aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) izstrādāt noturības stratēģiju un nekavējoties sākt darbu pie noturīgas piegādes ķēdes nolīguma ar Taivānu, lai savstarpēji izdevīgā veidā novērstu attiecīgos trūkumus, un šādas stratēģijas mērķis būtu aizsargāt Taivānas drošību, stiprinot tās “silīcija vairogu”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina palielināt mijiedarbību starp ES un Taivānu ekonomikas, zinātnes, kultūras un politikas jomā, tostarp augstākajā līmenī, lai pilnībā atspoguļotu dinamisko, daudzšķautņaino un ciešo sadarbību starp ES un Taivānu kā līdzīgi domājošiem partneriem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina EĀDD un Komisiju apsvērt savienojamības projektus ar Klusā okeāna salu valstīm un līdzieguldījumus partnerībās starp ES stratēģiju Global Gateway un Taivānas jauno Dienvidu politiku, lai veicinātu tirdzniecības un politiskās attiecības, kā arī stabilitāti Indijas un Klusā okeāna reģionā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti aicina Komisiju, gatavojoties sarunām par divpusējo ekonomisko saišu padziļināšanu, nekavējoties sākt ar Taivānas iestādēm noslēdzamā DIN ietekmes novērtēšanu, sabiedrisko apspriešanu un darbības jomas analīzi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iesaka vēl vairāk padziļināt sadarbību starp ES un Taivānu, lai uzlabotu strukturālo sadarbību dezinformācijas un ārvalstu iejaukšanās apkarošanā; iesaka iecelt sadarbības koordinatoru Eiropas Ekonomikas un tirdzniecības birojā, lai koordinētu kopīgos centienus apkarot dezinformāciju un iejaukšanos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka atbalstu apliecinoši žesti, piemēram, Parlamenta vizītes, ir vērtīgi un uzskata, ka apvienojumā ar patiesu sadarbību citās jomās tie var veicināt atturēšanu; uzsver savu nodomu nosūtīt nākamās oficiālās parlamentārās delegācijas uz Taivānu; atzinīgi vērtē to, ka Taivānas Likumdošanas juaņs Eiropas Parlamenta priekšsēdētājas vietnieces N. Beer vizītes laikā Taivānā tika oficiāli uzaicināts apmeklēt Eiropas Parlamentu; plāno veikt darbības, piemēram, rīkot ES un Taivānas parlamentāro nedēļu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē Taivānas apņemšanos atbalstīt Ukrainu tās cīņā pret Krievijas brutālo un nepamatoto agresiju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka ir svarīgi stiprināt ES un Taivānas dialogu, padziļinot attiecības ar vietējiem dalībniekiem, tostarp pilsonisko sabiedrību, un veicināt informācijas apmaiņu ar Taivānas mediju organizācijām, un uzsver, ka šāda pastiprināta apmaiņa palīdzēs uzlabot ES tēlu un pamanāmību Taivānā un veicinās kopīgus centienus novērst dezinformācijas draudus, ar kuriem abas puses saskaras arvien biežāk; |
| --- | --- |

24.

| 25. | stingri atbalsta Taivānas kā novērotājas konstruktīvu dalību starptautisko struktūru sanāksmēs, mehānismos un darbībās, piemēram, Pasaules Veselības organizācijā, Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā, Starptautiskajā Kriminālpolicijas organizācijā (Interpolā) un ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Taivānas, Ķīnas Tautas Republikas, Amerikas Savienoto Valstu, Japānas, Dienvidkorejas, Austrālijas, Indijas, Filipīnu, Krievijas un Ukrainas valdībai un likumdevējiem, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OV C 184, 5.5.2022., 170. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0224.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0276.

(4)  OV C 117, 11.3.2022., 40. lpp.

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 14. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002),

| — | ņemot vērā Barselonas deklarāciju, kuru pieņēma 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē un ar kuru tika izveidota Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, un kurai tika pievienota detalizēta darba programma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Barselonas deklarāciju, kuru pieņēma 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē un ar kuru tika izveidota Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, un kurai tika pievienota detalizēta darba programma,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu,

| — | ņemot vērā ANO rezolūciju Nr. 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (Programma 2030. gadam), kas pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā, kurš norisinājās Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī, un ar ko izveido ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rezolūciju Nr. 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (Programma 2030. gadam), kas pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā, kurš norisinājās Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī, un ar ko izveido ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas paredz saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un to resursus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas paredz saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un to resursus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību;

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas ar Lēmumu 1/CP.21 pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP21), un ņemot vērā Pušu konferences 11. sesiju (COP11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas ar Lēmumu 1/CP.21 pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP21), un ņemot vērā Pušu konferences 11. sesiju (COP11),

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 26. sesiju (COP26), kas notika no 2021. gada 31. oktobra līdz 13. novembrim Glāzgovā, Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 26. sesiju (COP26), kas notika no 2021. gada 31. oktobra līdz 13. novembrim Glāzgovā, Apvienotajā Karalistē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā astoņas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (1948), Konvenciju par tiesībām apvienoties un slēgt koplīgumus (1949), Piespiedu darba konvenciju (1930) un tās 2014. gada protokolu, Konvenciju par piespiedu darba izskaušanu (1957), Minimālā vecuma konvenciju (1973), Bērnu darba ļaunāko formu konvenciju (1999), Konvenciju par vienlīdzīgu atlīdzību (1951), Konvenciju par diskrimināciju (nodarbinātībā un profesijā) (1958), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā astoņas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (1948), Konvenciju par tiesībām apvienoties un slēgt koplīgumus (1949), Piespiedu darba konvenciju (1930) un tās 2014. gada protokolu, Konvenciju par piespiedu darba izskaušanu (1957), Minimālā vecuma konvenciju (1973), Bērnu darba ļaunāko formu konvenciju (1999), Konvenciju par vienlīdzīgu atlīdzību (1951), Konvenciju par diskrimināciju (nodarbinātībā un profesijā) (1958),

| — | ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (Barselonas konvencija) un saistītos ES protokolus un lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (Barselonas konvencija) un saistītos ES protokolus un lēmumus,

| — | ņemot vērā Vidusjūras piekrastes valstu ministru deklarāciju (MedFish4Ever deklarācija), kas pieņemta Valletā, Maltā, 2017. gada 30. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vidusjūras piekrastes valstu ministru deklarāciju (MedFish4Ever deklarācija), kas pieņemta Valletā, Maltā, 2017. gada 30. martā,

| — | ņemot vērā kopīgo dienestu 2021. gada 9. februāra darba dokumentu “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Ekonomikas un investīciju plāns dienvidu kaimiņvalstīm” (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo dienestu 2021. gada 9. februāra darba dokumentu “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Ekonomikas un investīciju plāns dienvidu kaimiņvalstīm” (SWD(2021)0023),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu — jauna programma Vidusjūras reģionam,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes locekļu 2021. gada 26. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes locekļu 2021. gada 26. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam”, kas tika pieņemts 2021. gada 30. jūnija un 1. jūlija 145. plenārsesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Jauna programma Vidusjūras reģionam”, kas tika pieņemts 2021. gada 30. jūnija un 1. jūlija 145. plenārsesijā,

| — | ņemot vērā 2019. gada 27. marta rezolūciju “Situācija pēc Arābu pavasara: Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona turpmākā attīstība” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 27. marta rezolūciju “Situācija pēc Arābu pavasara: Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona turpmākā attīstība” (1),

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu vēstules veidā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu vēstules veidā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 118. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0220/2022),

| A. | tā kā 1995. gada novembrī toreizējā Eiropas Kopiena parakstīja Barselonas deklarāciju ar 12 Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, veicinot kopējas telpas izveidi, kuras galvenais mērķis ir miers, stabilitāte un labklājība; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1995. gada novembrī toreizējā Eiropas Kopiena parakstīja Barselonas deklarāciju ar 12 Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, veicinot kopējas telpas izveidi, kuras galvenais mērķis ir miers, stabilitāte un labklājība;

| B. | tā kā 2004. gadā sakarā ar to, ka ES paplašinājās, pievienojoties jaunajām dalībvalstīm no austrumiem un dienvidiem, ES nolēma uzsākt tās Eiropas kaimiņattiecību politiku, aptverot gan ES austrumu, gan dienvidu dimensiju un cenšoties veicināt dialogu un sadarbību ar tās kaimiņvalstīm; tā kā Eiropas kaimiņattiecību politika pēc tam tika atjaunināta 2015. gadā; tā kā šo politiku daudzus gadus papildināja īpašs ES ārējai darbībai paredzēts finanšu instruments, kas nodrošināja resursus un vispārējos mērķus, kā arī pilnvaras Komisijai ierosināt ES palīdzības daudzgadu un gada programmu; tā kā ES finanšu instruments Eiropas kaimiņattiecību politikai tagad ir aizstāts ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (NDICI); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2004. gadā sakarā ar to, ka ES paplašinājās, pievienojoties jaunajām dalībvalstīm no austrumiem un dienvidiem, ES nolēma uzsākt tās Eiropas kaimiņattiecību politiku, aptverot gan ES austrumu, gan dienvidu dimensiju un cenšoties veicināt dialogu un sadarbību ar tās kaimiņvalstīm; tā kā Eiropas kaimiņattiecību politika pēc tam tika atjaunināta 2015. gadā; tā kā šo politiku daudzus gadus papildināja īpašs ES ārējai darbībai paredzēts finanšu instruments, kas nodrošināja resursus un vispārējos mērķus, kā arī pilnvaras Komisijai ierosināt ES palīdzības daudzgadu un gada programmu; tā kā ES finanšu instruments Eiropas kaimiņattiecību politikai tagad ir aizstāts ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (NDICI);

| C. | tā kā 2008. gadā sāka darboties Savienība Vidusjūrai (UfM) — starpvaldību organizācija, kas izveidota kā Barselonas procesa turpinājums un kas ir nozīmīga iespēja dialogam un sadarbībai politiskā līmenī un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un attiecīgo politikas ieinteresēto personu līmenī; tā kā UfM papildina parlamentārā asambleja (UfM-PA), kas sniedz būtisku iespēju politiskam dialogam un konverģencei, kā arī daudzpusējai sadarbībai starp ES un tās Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstu vēlētajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2008. gadā sāka darboties Savienība Vidusjūrai (UfM) — starpvaldību organizācija, kas izveidota kā Barselonas procesa turpinājums un kas ir nozīmīga iespēja dialogam un sadarbībai politiskā līmenī un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un attiecīgo politikas ieinteresēto personu līmenī; tā kā UfM papildina parlamentārā asambleja (UfM-PA), kas sniedz būtisku iespēju politiskam dialogam un konverģencei, kā arī daudzpusējai sadarbībai starp ES un tās Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstu vēlētajiem pārstāvjiem;

| D. | tā kā Komisija un Komisijas priekšsēdētājas vietnieks/ Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 9. februārī atbalstīja kopīgo paziņojumu par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģioniem “Jauna programma Vidusjūras reģionam” un tam pievienoto kopīgo dienestu darba dokumentu, kurā paredzēts ekonomikas un investīciju plāns, kas vērsts uz piecām prioritātēm, proti: cilvēces attīstība, laba pārvaldība un tiesiskums; noturība, labklājība un digitālās pārkārtošanās nodrošināšana; miers un drošība; migrācija un mobilitāte; un zaļā pārkārtošanās; klimatnoturība, enerģētika un vide; tā kā šī jaunā programma Vidusjūras reģionam ir pozitīvs solis pareizajā virzienā uz turpmāku ekonomikas un politikas integrāciju ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm; tā kā Ābrama vienošanās deklarācijā ir atkārtoti apstiprināta 2020. gada augustā parakstītā Ābrama vienošanās un ir sniegta atsauce uz tai sekojošajiem nolīgumiem, kuru mērķis ir normalizēt attiecības starp Izraēlu un citām arābu valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija un Komisijas priekšsēdētājas vietnieks/ Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 9. februārī atbalstīja kopīgo paziņojumu par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģioniem “Jauna programma Vidusjūras reģionam” un tam pievienoto kopīgo dienestu darba dokumentu, kurā paredzēts ekonomikas un investīciju plāns, kas vērsts uz piecām prioritātēm, proti: cilvēces attīstība, laba pārvaldība un tiesiskums; noturība, labklājība un digitālās pārkārtošanās nodrošināšana; miers un drošība; migrācija un mobilitāte; un zaļā pārkārtošanās; klimatnoturība, enerģētika un vide; tā kā šī jaunā programma Vidusjūras reģionam ir pozitīvs solis pareizajā virzienā uz turpmāku ekonomikas un politikas integrāciju ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm; tā kā Ābrama vienošanās deklarācijā ir atkārtoti apstiprināta 2020. gada augustā parakstītā Ābrama vienošanās un ir sniegta atsauce uz tai sekojošajiem nolīgumiem, kuru mērķis ir normalizēt attiecības starp Izraēlu un citām arābu valstīm;

| E. | tā kā Vidusjūras reģions ir teritorija, kurai ir būtiska un visaptveroša stratēģiska nozīme Eiropas Savienībai; tā kā 1995. gadā uzsāktā tā dēvētā Barselonas procesa mērķi ietvēra kopējas miera, stabilitātes un kopīgas labklājības telpas izveidi, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas stiprināšanu, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības izveidi, lai uzlabotu tautu savstarpējo sapratni un tuvināšanos; tā kā vairāk nekā 25 gadus pēc Barselonas deklarācijas pieņemšanas lielākā daļa mērķu nav pilnībā sasniegti; tā kā ir jāatjauno ES un tās Vidusjūras reģiona partneru attiecības, lai risinātu kopīgās problēmas, izmantotu kopīgās iespējas un atraisītu mūsu kopīgā reģiona potenciālu; tā kā dienvidu kaimiņreģiona valstīm ir kopīgi risināmi uzdevumi un tomēr katra no tām saskaras ar īpašu politisko un ekonomisko situāciju, un tām ir īpašas problēmas, kas jāatzīst ES politikā attiecībā uz šo reģionu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Vidusjūras reģions ir teritorija, kurai ir būtiska un visaptveroša stratēģiska nozīme Eiropas Savienībai; tā kā 1995. gadā uzsāktā tā dēvētā Barselonas procesa mērķi ietvēra kopējas miera, stabilitātes un kopīgas labklājības telpas izveidi, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas stiprināšanu, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības izveidi, lai uzlabotu tautu savstarpējo sapratni un tuvināšanos; tā kā vairāk nekā 25 gadus pēc Barselonas deklarācijas pieņemšanas lielākā daļa mērķu nav pilnībā sasniegti; tā kā ir jāatjauno ES un tās Vidusjūras reģiona partneru attiecības, lai risinātu kopīgās problēmas, izmantotu kopīgās iespējas un atraisītu mūsu kopīgā reģiona potenciālu; tā kā dienvidu kaimiņreģiona valstīm ir kopīgi risināmi uzdevumi un tomēr katra no tām saskaras ar īpašu politisko un ekonomisko situāciju, un tām ir īpašas problēmas, kas jāatzīst ES politikā attiecībā uz šo reģionu;

| F. | tā kā ir paredzēts, ka jaunajā programmā Vidusjūras reģionam tiks izklāstīta visaptveroša politikas sistēma divpusēju politisko satvaru sagatavošanas sekmēšanai, kas var būt kopīgi dokumenti, partnerības prioritātes vai līdzvērtīgi instrumenti, ar kuriem nosaka kopīgi saskaņotas politisko un ekonomisko reformu programmas un saistītus īstenošanas instrumentus; tā kā dalībvalstu politikas saskaņotība ar dienvidu kaimiņattiecību politiku ir būtiska, lai ES varētu sasniegt savus ārpolitikas mērķus šajā reģionā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir paredzēts, ka jaunajā programmā Vidusjūras reģionam tiks izklāstīta visaptveroša politikas sistēma divpusēju politisko satvaru sagatavošanas sekmēšanai, kas var būt kopīgi dokumenti, partnerības prioritātes vai līdzvērtīgi instrumenti, ar kuriem nosaka kopīgi saskaņotas politisko un ekonomisko reformu programmas un saistītus īstenošanas instrumentus; tā kā dalībvalstu politikas saskaņotība ar dienvidu kaimiņattiecību politiku ir būtiska, lai ES varētu sasniegt savus ārpolitikas mērķus šajā reģionā;

| G. | tā kā ES un tās dienvidu kaimiņreģiona partneru kopīgajās interesēs ir atbalstīt atjaunotu un mērķim atbilstīgu daudzpusēju sistēmu, kuras centrā ir ANO, lai pievērstos tādiem kopīgiem problēmjautājumiem kā konfliktu risināšana un novēršana, miera veidošana, klimata pārmaiņas, korupcija, organizētā noziedzība un terorisms, kā arī vardarbība pret sievietēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES un tās dienvidu kaimiņreģiona partneru kopīgajās interesēs ir atbalstīt atjaunotu un mērķim atbilstīgu daudzpusēju sistēmu, kuras centrā ir ANO, lai pievērstos tādiem kopīgiem problēmjautājumiem kā konfliktu risināšana un novēršana, miera veidošana, klimata pārmaiņas, korupcija, organizētā noziedzība un terorisms, kā arī vardarbība pret sievietēm;

| H. | tā kā ES prioritārā kārtā ir jāveic ieguldījumi tās dienvidu kaimiņreģionā; tā kā ES dienvidu kaimiņreģiona drošība, stabilitāte, labklājība un klimatnoturība stiprinās ES drošību, stabilitāti, labklājību un klimatnoturību; tā kā atjaunoti ieguldījumi dienvidu kaimiņreģionā un pastiprināts politiskais un politikas dialogs starp ES un dienvidu kaimiņreģiona valstīm sniegs vērtīgu iespēju ciešai sadarbībai un politikas sinerģijai, kas sniegs labumu gan Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, no vienas puses, gan dienvidu kaimiņreģiona valstīm, no otras puses; tā kā dienvidu kaimiņreģions būtu jāskata nevis ārpus konteksta, bet gan ciešā saistībā ar austrumu kaimiņreģionu un plašāku Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), kā tika noteikts 2015. gada EKP pārskatīšanā, un vispārējām stratēģiskām pārdomām par to, kā veidot ciešākas savstarpēji izdevīgas un līdzsvarotas attiecības starp ES un tās kaimiņvalstīm; tā kā gan ES dienvidu, gan austrumu kaimiņreģions cita starpā ir stratēģiski svarīgs ES dažādās jomās tādās kā stabilitāte un drošība, enerģētiskā drošība, konfliktu un terorisma riska pārvaldība, cīņa pret klimata pārmaiņām, tirdzniecība, piegādes ķēžu drošība un daudzveidīga piekļuve tirgiem, kā arī migrācijas pārvaldība, un tādā veidā, ka šie reģioni var veicināt cilvēktiesības un demokrātiskas reformas un tādējādi nodrošināt drošāku un efektīvāku telpu ekonomiskajām attiecībām un ieguldījumiem, piemēram, īsākām piegādes līnijām; tā kā ES būtu jāīsteno vienota regulatīva telpa, kurā iekļauts tās dienvidu un austrumu kaimiņreģions, līdz ar to nodrošinot kaimiņvalstīm piekļuvi augstākajiem politikas, korupcijas apkarošanas un cilvēktiesību standartiem, kuri ne tikai vairo ekonomiskās investīcijas un palielina taisnīgu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, bet arī ir izšķiroši svarīgi dienvidu un austrumu kaimiņreģiona valstu un ES uzlabotai drošībai un politiskajai stabilitātei, kā arī vides aizsardzībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES prioritārā kārtā ir jāveic ieguldījumi tās dienvidu kaimiņreģionā; tā kā ES dienvidu kaimiņreģiona drošība, stabilitāte, labklājība un klimatnoturība stiprinās ES drošību, stabilitāti, labklājību un klimatnoturību; tā kā atjaunoti ieguldījumi dienvidu kaimiņreģionā un pastiprināts politiskais un politikas dialogs starp ES un dienvidu kaimiņreģiona valstīm sniegs vērtīgu iespēju ciešai sadarbībai un politikas sinerģijai, kas sniegs labumu gan Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, no vienas puses, gan dienvidu kaimiņreģiona valstīm, no otras puses; tā kā dienvidu kaimiņreģions būtu jāskata nevis ārpus konteksta, bet gan ciešā saistībā ar austrumu kaimiņreģionu un plašāku Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), kā tika noteikts 2015. gada EKP pārskatīšanā, un vispārējām stratēģiskām pārdomām par to, kā veidot ciešākas savstarpēji izdevīgas un līdzsvarotas attiecības starp ES un tās kaimiņvalstīm; tā kā gan ES dienvidu, gan austrumu kaimiņreģions cita starpā ir stratēģiski svarīgs ES dažādās jomās tādās kā stabilitāte un drošība, enerģētiskā drošība, konfliktu un terorisma riska pārvaldība, cīņa pret klimata pārmaiņām, tirdzniecība, piegādes ķēžu drošība un daudzveidīga piekļuve tirgiem, kā arī migrācijas pārvaldība, un tādā veidā, ka šie reģioni var veicināt cilvēktiesības un demokrātiskas reformas un tādējādi nodrošināt drošāku un efektīvāku telpu ekonomiskajām attiecībām un ieguldījumiem, piemēram, īsākām piegādes līnijām; tā kā ES būtu jāīsteno vienota regulatīva telpa, kurā iekļauts tās dienvidu un austrumu kaimiņreģions, līdz ar to nodrošinot kaimiņvalstīm piekļuvi augstākajiem politikas, korupcijas apkarošanas un cilvēktiesību standartiem, kuri ne tikai vairo ekonomiskās investīcijas un palielina taisnīgu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, bet arī ir izšķiroši svarīgi dienvidu un austrumu kaimiņreģiona valstu un ES uzlabotai drošībai un politiskajai stabilitātei, kā arī vides aizsardzībai;

| I. | tā kā Covid-19 krīze un ar karu Ukrainā saistītā ietekme uz pārtikas nodrošinājumu ir palielinājusi turpmākas destabilizācijas risku, jo tā ir radījusi smagas sociālekonomiskās sekas dienvidu kaimiņreģiona valstīm; tā kā Eiropas Savienībai būtu jāatzīst reģiona daudzveidība un neviendabīgums un jāpielāgo mūsu attiecības individuālajam katras valsts kontekstam; |
| --- | --- |

I.

tā kā Covid-19 krīze un ar karu Ukrainā saistītā ietekme uz pārtikas nodrošinājumu ir palielinājusi turpmākas destabilizācijas risku, jo tā ir radījusi smagas sociālekonomiskās sekas dienvidu kaimiņreģiona valstīm; tā kā Eiropas Savienībai būtu jāatzīst reģiona daudzveidība un neviendabīgums un jāpielāgo mūsu attiecības individuālajam katras valsts kontekstam;

| J. | tā kā dienvidu kaimiņattiecību politikai būtu jānodrošina dienvidu kaimiņreģiona valstīm efektīvs politikas satvars un piekļuve resursiem un ieguldījumiem, lai veicinātu reālu sociālekonomisko integrāciju kopumā, ekonomikas attīstību, nodarbinātību un attiecīgo iestāžu spēju veidošanas procesu, tostarp demokrātijas ziņā; tā kā dienvidu kaimiņattiecību politikai īstermiņā un vidējā termiņā būtu jāpalīdz mazināt konfliktu saasināšanos Eiropas kaimiņvalstīs un jānovērš to rašanās nākotnē; tā kā konflikti Vidusjūras reģiona valstīs īpaši smagi skar sievietes un bērnus; |
| --- | --- |

J.

tā kā dienvidu kaimiņattiecību politikai būtu jānodrošina dienvidu kaimiņreģiona valstīm efektīvs politikas satvars un piekļuve resursiem un ieguldījumiem, lai veicinātu reālu sociālekonomisko integrāciju kopumā, ekonomikas attīstību, nodarbinātību un attiecīgo iestāžu spēju veidošanas procesu, tostarp demokrātijas ziņā; tā kā dienvidu kaimiņattiecību politikai īstermiņā un vidējā termiņā būtu jāpalīdz mazināt konfliktu saasināšanos Eiropas kaimiņvalstīs un jānovērš to rašanās nākotnē; tā kā konflikti Vidusjūras reģiona valstīs īpaši smagi skar sievietes un bērnus;

| K. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstās komisāres bēgļu jautājumos sniegto informāciju 2021. gadā Vidusjūras centrālās un rietumu daļas migrācijas maršrutos gāja bojā vai bez vēsts pazuda 1 924 cilvēki, savukārt Ziemeļrietumu Āfrikas jūras maršrutā uz Kanāriju salām gāja bojā vai bez vēsts pazuda vēl 1 153 cilvēki; tā kā 2020. gadā šajos trijos maršrutos gāja bojā vai bez vēsts pazuda 1 776 cilvēki; tā kā saskaņā ar datiem, kas sniegti saistībā ar bezvēsts pazudušo migrantu projektu, — iniciatīvu, ko kopš 2014. gada īsteno Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), kopš 2014. gada Vidusjūrā ir gājuši bojā vai pazuduši 23 000 cilvēku; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstās komisāres bēgļu jautājumos sniegto informāciju 2021. gadā Vidusjūras centrālās un rietumu daļas migrācijas maršrutos gāja bojā vai bez vēsts pazuda 1 924 cilvēki, savukārt Ziemeļrietumu Āfrikas jūras maršrutā uz Kanāriju salām gāja bojā vai bez vēsts pazuda vēl 1 153 cilvēki; tā kā 2020. gadā šajos trijos maršrutos gāja bojā vai bez vēsts pazuda 1 776 cilvēki; tā kā saskaņā ar datiem, kas sniegti saistībā ar bezvēsts pazudušo migrantu projektu, — iniciatīvu, ko kopš 2014. gada īsteno Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), kopš 2014. gada Vidusjūrā ir gājuši bojā vai pazuduši 23 000 cilvēku;

| L. | tā kā ES ir centusies panākt visaptverošu pieeju migrācijai un patvērumam, balstoties uz ES solidaritātes vērtībām un cilvēktiesību aizsardzību un tiesiskumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir centusies panākt visaptverošu pieeju migrācijai un patvērumam, balstoties uz ES solidaritātes vērtībām un cilvēktiesību aizsardzību un tiesiskumu;

| M. | tā kā karš Ukrainā daudzās neaizsargātās valstīs ir dramatiski ietekmējis labības, jo īpaši kviešu, cenu, ražošanu, piegādi un pieejamību; tā kā dienvidu kaimiņreģiona partneri strukturāli ir atkarīgi no labības importa, un tā kā karš Ukrainā būtiski ietekmē kviešu un cepamās eļļas preču piegādes ķēdes, kas savukārt ietekmē pārtikas nodrošinājumu; tā kā 2022. gada 24. martā sadarbībā ar Eiropas Savienību, G7 un Āfrikas Savienību tiks sākta starptautiskā Pārtikas un lauksaimniecības noturības misija (FARM), lai novērstu katastrofālo ietekmi, ko pasaules pārtikas nodrošinājumam rada Krievijas īstenotais karš Ukrainā; |
| --- | --- |

M.

tā kā karš Ukrainā daudzās neaizsargātās valstīs ir dramatiski ietekmējis labības, jo īpaši kviešu, cenu, ražošanu, piegādi un pieejamību; tā kā dienvidu kaimiņreģiona partneri strukturāli ir atkarīgi no labības importa, un tā kā karš Ukrainā būtiski ietekmē kviešu un cepamās eļļas preču piegādes ķēdes, kas savukārt ietekmē pārtikas nodrošinājumu; tā kā 2022. gada 24. martā sadarbībā ar Eiropas Savienību, G7 un Āfrikas Savienību tiks sākta starptautiskā Pārtikas un lauksaimniecības noturības misija (FARM), lai novērstu katastrofālo ietekmi, ko pasaules pārtikas nodrošinājumam rada Krievijas īstenotais karš Ukrainā;

| N. | tā kā Krievijas agresīvajam karam pret Ukrainu ir un arī turpmāk būs postošas sekas reģionā attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu; tā kā karš Ukrainā ir uzsvēris draudus, ko rada trešās valstis, kuras cenšas panākt politisku un ekonomisku kontroli Vidusjūras reģiona valstīs un ES kaimiņvalstīs, kaitējot mērķa valstu demokrātiskajiem centieniem un teritoriālajai integritātei, un ir šādu draudu jaunākais piemērs; tā kā ES dienvidu kaimiņreģions ir bijis spēļu laukums nozīmīgām lielvarām, tostarp Krievijai, Ķīnai un Irānai, kuras cenšas palielināt savas spējas un iespējas īstenot politisko un/vai ekonomisko hegemoniju noteiktās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, kas tādējādi rada nopietnas problēmas ES, tās dalībvalstīm un dienvidu kaimiņreģiona valstīm tādu spēju veidošanā, kuru mērķis ir apkarot dezinformāciju un veicināt demokrātiskas vērtības, piemēram, preses brīvību, biedrošanās un pulcēšanās brīvību un mediju plurālismu, kuras visas ir ļoti svarīgi un būtiski tiesiskuma elementi un ir jāstiprina vēl vairāk; tā kā brīva, spēcīga un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība ir būtiska jebkuras šī reģiona valsts attīstībai; |
| --- | --- |

N.

tā kā Krievijas agresīvajam karam pret Ukrainu ir un arī turpmāk būs postošas sekas reģionā attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu; tā kā karš Ukrainā ir uzsvēris draudus, ko rada trešās valstis, kuras cenšas panākt politisku un ekonomisku kontroli Vidusjūras reģiona valstīs un ES kaimiņvalstīs, kaitējot mērķa valstu demokrātiskajiem centieniem un teritoriālajai integritātei, un ir šādu draudu jaunākais piemērs; tā kā ES dienvidu kaimiņreģions ir bijis spēļu laukums nozīmīgām lielvarām, tostarp Krievijai, Ķīnai un Irānai, kuras cenšas palielināt savas spējas un iespējas īstenot politisko un/vai ekonomisko hegemoniju noteiktās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, kas tādējādi rada nopietnas problēmas ES, tās dalībvalstīm un dienvidu kaimiņreģiona valstīm tādu spēju veidošanā, kuru mērķis ir apkarot dezinformāciju un veicināt demokrātiskas vērtības, piemēram, preses brīvību, biedrošanās un pulcēšanās brīvību un mediju plurālismu, kuras visas ir ļoti svarīgi un būtiski tiesiskuma elementi un ir jāstiprina vēl vairāk; tā kā brīva, spēcīga un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība ir būtiska jebkuras šī reģiona valsts attīstībai;

| O. | tā kā turpinās ES centieni vērsties pret trešo pušu mēģinājumiem destabilizēt šo reģionu; tā kā ES ir atkārtoti jāapstiprina tās nozīme kā dienvidu kaimiņreģiona valstu priviliģētai partnerei un to primārajam politiskajam, ekonomiskajam un demokrātiskajam balstam tādos jautājumos kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums, drošība, migrācija, cīņa pret klimata pārmaiņām un pētniecība, un attīstība; tā kā šī ES būtiskā nozīme ir jāatspoguļo un tai arī turpmāk vajadzētu būt atspoguļotai saistību līmenī un politikas nostājā ES līmenī saistībā ar dienvidu kaimiņreģionu; |
| --- | --- |

O.

tā kā turpinās ES centieni vērsties pret trešo pušu mēģinājumiem destabilizēt šo reģionu; tā kā ES ir atkārtoti jāapstiprina tās nozīme kā dienvidu kaimiņreģiona valstu priviliģētai partnerei un to primārajam politiskajam, ekonomiskajam un demokrātiskajam balstam tādos jautājumos kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums, drošība, migrācija, cīņa pret klimata pārmaiņām un pētniecība, un attīstība; tā kā šī ES būtiskā nozīme ir jāatspoguļo un tai arī turpmāk vajadzētu būt atspoguļotai saistību līmenī un politikas nostājā ES līmenī saistībā ar dienvidu kaimiņreģionu;

| P. | tā kā cīņa pret organizēto noziedzību un visu veidu terorismu, tostarp islāma terorismu, joprojām ir prioritāte; tā kā kopš 2015. gada šajā reģionā turpinās cīņa pret Islāma valsti; tā kā joprojām netiek pievērsta uzmanība dažiem radikālu kustību pamatcēloņiem, tostarp sociālajai un politiskajai marginalizācijai; |
| --- | --- |

P.

tā kā cīņa pret organizēto noziedzību un visu veidu terorismu, tostarp islāma terorismu, joprojām ir prioritāte; tā kā kopš 2015. gada šajā reģionā turpinās cīņa pret Islāma valsti; tā kā joprojām netiek pievērsta uzmanība dažiem radikālu kustību pamatcēloņiem, tostarp sociālajai un politiskajai marginalizācijai;

| Q. | tā kā karš Ukrainā un no tā izrietošā nepieciešamība vēl vairāk dažādot un dekarbonizēt ES energoapgādi ir parādījuši dienvidu kaimiņreģiona būtisko lomu, jo šis reģions ir kļuvis ne tikai par ļoti nozīmīgu ES partneri, īstenojot Eiropas zaļo kursu, bet arī, nodrošinot pietiekamas gāzes un naftas piegādes Eiropas Savienībai īstermiņā, kas rada abpusēju labumu gan ES, gan dienvidu kaimiņreģiona valstīm; tā kā ievērojamu dabasgāzes rezervju atklāšana un atjaunīgo energoresursu pārpilnība Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs, jo īpaši Sahārā, kurai ir ievērojams atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas potenciāls, sniedz iespēju ekonomikas attīstībai attiecīgajās valstīs un sadarbībai ar ES tīras enerģijas jomā, tostarp attiecībā uz ūdeņradi, kas iegūts no atjaunīgajiem enerģijas avotiem; tā kā ieņēmumi no dabas resursiem būtu taisnīgi jāsadala un jāizmanto vietējo iedzīvotāju labā; tā kā šīs gāzes rezerves un piegādes rada nepieciešamību pēc partnerības, ieguldījumiem un zinātības apmaiņas starp Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm un ES un tās dalībvalstīm; tā kā šī partnerība savukārt jau ir apliecinājusi sevi kā iespēju īstenot dialogu un sadarbību starp visām attiecīgajām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, tādējādi palielinot stabilitāti reģionā; tā kā tādēļ dienvidu kaimiņreģions ir būtisks ne tikai reģionālās drošības un stabilitātes apsvērumu dēļ, bet arī kā galvenais partneris piekļuvē uzticamiem enerģijas avotiem, tostarp atjaunīgajiem energoresursiem; tā kā patiesa partnerība ar abpusēju labumu, jo īpaši dienvidu kaimiņreģiona valstu iedzīvotājiem ir būtiska, lai viņiem iekļaujošā veidā garantētu piekļuvi atjaunīgai un cenas ziņā pieejamai vietējai enerģijai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā karš Ukrainā un no tā izrietošā nepieciešamība vēl vairāk dažādot un dekarbonizēt ES energoapgādi ir parādījuši dienvidu kaimiņreģiona būtisko lomu, jo šis reģions ir kļuvis ne tikai par ļoti nozīmīgu ES partneri, īstenojot Eiropas zaļo kursu, bet arī, nodrošinot pietiekamas gāzes un naftas piegādes Eiropas Savienībai īstermiņā, kas rada abpusēju labumu gan ES, gan dienvidu kaimiņreģiona valstīm; tā kā ievērojamu dabasgāzes rezervju atklāšana un atjaunīgo energoresursu pārpilnība Vidusjūras dienvidu un austrumu valstīs, jo īpaši Sahārā, kurai ir ievērojams atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas potenciāls, sniedz iespēju ekonomikas attīstībai attiecīgajās valstīs un sadarbībai ar ES tīras enerģijas jomā, tostarp attiecībā uz ūdeņradi, kas iegūts no atjaunīgajiem enerģijas avotiem; tā kā ieņēmumi no dabas resursiem būtu taisnīgi jāsadala un jāizmanto vietējo iedzīvotāju labā; tā kā šīs gāzes rezerves un piegādes rada nepieciešamību pēc partnerības, ieguldījumiem un zinātības apmaiņas starp Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm un ES un tās dalībvalstīm; tā kā šī partnerība savukārt jau ir apliecinājusi sevi kā iespēju īstenot dialogu un sadarbību starp visām attiecīgajām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, tādējādi palielinot stabilitāti reģionā; tā kā tādēļ dienvidu kaimiņreģions ir būtisks ne tikai reģionālās drošības un stabilitātes apsvērumu dēļ, bet arī kā galvenais partneris piekļuvē uzticamiem enerģijas avotiem, tostarp atjaunīgajiem energoresursiem; tā kā patiesa partnerība ar abpusēju labumu, jo īpaši dienvidu kaimiņreģiona valstu iedzīvotājiem ir būtiska, lai viņiem iekļaujošā veidā garantētu piekļuvi atjaunīgai un cenas ziņā pieejamai vietējai enerģijai;

| R. | tā kā klimata pārmaiņu sekas ir saistītas ar turpmāku to iedzīvotāju pārvietošanas izraisīšanu, kuri dzīvo Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; tā kā Ēģipte 2022. gada novembrī rīkos ANO 27. klimata konferenci (COP27); tā kā saskaņā ar ANO Vides programmu Vidusjūras sasilšana notiek par 20 % ātrāk nekā vidēji pasaulē; tā kā paredzams, ka pavasara un vasaras nokrišņu daudzums līdz 2080. gadam samazināsies par 30 %; |
| --- | --- |

R.

tā kā klimata pārmaiņu sekas ir saistītas ar turpmāku to iedzīvotāju pārvietošanas izraisīšanu, kuri dzīvo Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; tā kā Ēģipte 2022. gada novembrī rīkos ANO 27. klimata konferenci (COP27); tā kā saskaņā ar ANO Vides programmu Vidusjūras sasilšana notiek par 20 % ātrāk nekā vidēji pasaulē; tā kā paredzams, ka pavasara un vasaras nokrišņu daudzums līdz 2080. gadam samazināsies par 30 %;

| S. | tā kā Vidusjūras reģionā dzīvo 510 miljoni cilvēku un tā ir vispiesārņotākā jūra pasaulē ar 1,25 miljoniem plastmasas daļiņu uz kvadrātkilometru; tā kā jūras piedrazojums ir ievērojams biodaudzveidības krīzes faktors un tas tūrisma, zivsaimniecības un jūrniecības nozarēm izmaksā aptuveni 641 miljonu EUR gadā; tā kā saskaņā ar Pasaules Dabas fonda 2019. gada ziņojumu katru gadu Vidusjūrā nonāk 0,57 miljoni tonnu plastmasas un līdz 2050. gadam šis apjoms četrkāršosies; tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem 75 % no Vidusjūras krājumiem, par kuriem ir pieejami apstiprināti novērtējumi, tiek zvejoti bioloģiski neilgtspējīgā apjomā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Vidusjūras reģionā dzīvo 510 miljoni cilvēku un tā ir vispiesārņotākā jūra pasaulē ar 1,25 miljoniem plastmasas daļiņu uz kvadrātkilometru; tā kā jūras piedrazojums ir ievērojams biodaudzveidības krīzes faktors un tas tūrisma, zivsaimniecības un jūrniecības nozarēm izmaksā aptuveni 641 miljonu EUR gadā; tā kā saskaņā ar Pasaules Dabas fonda 2019. gada ziņojumu katru gadu Vidusjūrā nonāk 0,57 miljoni tonnu plastmasas un līdz 2050. gadam šis apjoms četrkāršosies; tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem 75 % no Vidusjūras krājumiem, par kuriem ir pieejami apstiprināti novērtējumi, tiek zvejoti bioloģiski neilgtspējīgā apjomā;

| T. | tā kā attīstība, drošība, stabilitāte un demokrātija dienvidu kaimiņreģionā ir cieši saistīta ar sieviešu, jauniešu un diskriminētu grupu, piemēram, LGBTQI+ personu, reālu sociālekonomisko integrāciju, reliģisko, kultūras un etnisko minoritāšu pamattiesībām un iedzīvotājiem un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai nodrošinātu atklātu telpu, kurā brīvi izpausties, rīkoties un apmainīties ar idejām un viedokļiem; tā kā pētījumi ir parādījuši, ka izšķiroša nozīme ir viņu spējai piekļūt izglītībai, profesionālajai apmācībai, nodarbinātībai un atbilstīgai ilgtermiņa profesionālajai attīstībai; tā kā sieviešu pilsoniskajām, politiskajām, sociālajām un ekonomiskajām tiesībām un to veicināšanai dienvidu kaimiņreģionā vajadzētu būt prioritātei jaunajā programmā Vidusjūras reģionam; tā kā sieviešu integrācija darba tirgū joprojām ir ievērojami zemāka nekā citās pasaules daļās un saskaņā ar ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes 2020. gada ziņojumu par sieviešu situācijas analīzi Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā tā vidēji ir 19 %, |
| --- | --- |

T.

tā kā attīstība, drošība, stabilitāte un demokrātija dienvidu kaimiņreģionā ir cieši saistīta ar sieviešu, jauniešu un diskriminētu grupu, piemēram, LGBTQI+ personu, reālu sociālekonomisko integrāciju, reliģisko, kultūras un etnisko minoritāšu pamattiesībām un iedzīvotājiem un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai nodrošinātu atklātu telpu, kurā brīvi izpausties, rīkoties un apmainīties ar idejām un viedokļiem; tā kā pētījumi ir parādījuši, ka izšķiroša nozīme ir viņu spējai piekļūt izglītībai, profesionālajai apmācībai, nodarbinātībai un atbilstīgai ilgtermiņa profesionālajai attīstībai; tā kā sieviešu pilsoniskajām, politiskajām, sociālajām un ekonomiskajām tiesībām un to veicināšanai dienvidu kaimiņreģionā vajadzētu būt prioritātei jaunajā programmā Vidusjūras reģionam; tā kā sieviešu integrācija darba tirgū joprojām ir ievērojami zemāka nekā citās pasaules daļās un saskaņā ar ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes 2020. gada ziņojumu par sieviešu situācijas analīzi Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā tā vidēji ir 19 %,

| 1. | īstenojot atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu “Jauna programma Vidusjūras reģionam”, iesaka Komisijai un PV/AP:






  a) | nodrošināt pietiekamus resursus, lai laikus un efektīvi īstenotu jauno programmu Vidusjūras reģionam, balstoties uz mērķiem un prioritātēm, kas noteikti kopā ar dienvidu kaimiņreģiona partnervalstīm, kā pamatu izmantojot vērtīgās sinerģijas, kas izriet no pārredzamas sadarbības un reģiona ārējo darbību plānošanas saskaņā ar NDICI, un panākot ciešu koordināciju ar dalībvalstu plānošanu, kā arī, pēc iespējas veicinot apvienošanas iespējas ar partnerībām starp Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un citām attiecīgām starptautiskām finanšu iestādēm; uzskatīt, ka ar jauno programmu Vidusjūras reģionam var ieviest pozitīvus nosacījumus, saskaņā ar kuriem aktīvs ES atbalsts ciešākai un efektīvākai politikas saiknei ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm varētu radīt papildu partnerības un konverģenci ar citām politikas prioritātēm, sniedzot ieguvumus gan ES, gan arī dienvidu kaimiņreģiona valstīm un to iedzīvotājiem; katru gadu sniegt jaunāko informāciju par jaunās programmas Vidusjūras reģionam īstenošanu un nodrošināt ES pamanāmību attiecībā uz visiem ES finanšu resursiem, kas tieši vai netieši piešķirti reģionam, izmantojot partnerības ar ANO, citām starptautiskām organizācijām un citiem tradicionāliem un netradicionāliem partneriem, pamatojoties uz Eiropas komandas pieeju, vienlaikus nodrošinot finanšu pārskatatbildību, balstoties uz pašreizējo snieguma pārvaldības metodiku un ziņošanas sistēmu attiecībā uz ES programmām, tostarp uz stimuliem veidotu pieeju; iekļaut vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai; uzsvērt, ka dienvidu kaimiņreģiona valstu pilsoniskajai sabiedrībai ir spēcīgas gaidas attiecībā uz ES un tās dalībvalstīm, jo tās ir būtisks politiskais, ekonomiskais un kultūras balsts politiskajām un ekonomiskajām reformām un ilgtermiņa labklājībai; brīdināt — ņemot vērā reģiona stratēģisko nozīmi un ekonomisko potenciālu, ka ES spēja kļūt par galveno partneri nebūt neizslēdz problēmas un tādēļ ir būtiski vispārēji nodrošināt pienācīgu pamanāmību ES saistībām attiecībā uz reģionu gan tieši, gan saistībā ar līdzekļiem, kas piešķirti citām organizācijām, piemēram, ANO; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nodrošināt pietiekamus resursus, lai laikus un efektīvi īstenotu jauno programmu Vidusjūras reģionam, balstoties uz mērķiem un prioritātēm, kas noteikti kopā ar dienvidu kaimiņreģiona partnervalstīm, kā pamatu izmantojot vērtīgās sinerģijas, kas izriet no pārredzamas sadarbības un reģiona ārējo darbību plānošanas saskaņā ar NDICI, un panākot ciešu koordināciju ar dalībvalstu plānošanu, kā arī, pēc iespējas veicinot apvienošanas iespējas ar partnerībām starp Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un citām attiecīgām starptautiskām finanšu iestādēm; uzskatīt, ka ar jauno programmu Vidusjūras reģionam var ieviest pozitīvus nosacījumus, saskaņā ar kuriem aktīvs ES atbalsts ciešākai un efektīvākai politikas saiknei ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm varētu radīt papildu partnerības un konverģenci ar citām politikas prioritātēm, sniedzot ieguvumus gan ES, gan arī dienvidu kaimiņreģiona valstīm un to iedzīvotājiem; katru gadu sniegt jaunāko informāciju par jaunās programmas Vidusjūras reģionam īstenošanu un nodrošināt ES pamanāmību attiecībā uz visiem ES finanšu resursiem, kas tieši vai netieši piešķirti reģionam, izmantojot partnerības ar ANO, citām starptautiskām organizācijām un citiem tradicionāliem un netradicionāliem partneriem, pamatojoties uz Eiropas komandas pieeju, vienlaikus nodrošinot finanšu pārskatatbildību, balstoties uz pašreizējo snieguma pārvaldības metodiku un ziņošanas sistēmu attiecībā uz ES programmām, tostarp uz stimuliem veidotu pieeju; iekļaut vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai; uzsvērt, ka dienvidu kaimiņreģiona valstu pilsoniskajai sabiedrībai ir spēcīgas gaidas attiecībā uz ES un tās dalībvalstīm, jo tās ir būtisks politiskais, ekonomiskais un kultūras balsts politiskajām un ekonomiskajām reformām un ilgtermiņa labklājībai; brīdināt — ņemot vērā reģiona stratēģisko nozīmi un ekonomisko potenciālu, ka ES spēja kļūt par galveno partneri nebūt neizslēdz problēmas un tādēļ ir būtiski vispārēji nodrošināt pienācīgu pamanāmību ES saistībām attiecībā uz reģionu gan tieši, gan saistībā ar līdzekļiem, kas piešķirti citām organizācijām, piemēram, ANO;

| b) | stiprināt ES dialogu un sadarbību ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm attiecīgajās politikas jomās un veicināt konfliktu novēršanu un miera veidošanu, pirātisma apkarošanu, jūras drošību un terorisma, radikalizācijas un ekstrēmisma apkarošanu; |
| --- | --- |

b)

stiprināt ES dialogu un sadarbību ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm attiecīgajās politikas jomās un veicināt konfliktu novēršanu un miera veidošanu, pirātisma apkarošanu, jūras drošību un terorisma, radikalizācijas un ekstrēmisma apkarošanu;

| c) | prioritārā kārtā izstrādāt un pieņemt kopīgus dokumentus vai partnerības prioritātes, lai aizstātu iepriekšējos dokumentus, pamatojoties uz piecām galvenajām programmas Vidusjūras reģionam prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz tām, kas saistītas ar cilvēces attīstību, cilvēku drošību, labu pārvaldību un tiesiskumu; |
| --- | --- |

c)

prioritārā kārtā izstrādāt un pieņemt kopīgus dokumentus vai partnerības prioritātes, lai aizstātu iepriekšējos dokumentus, pamatojoties uz piecām galvenajām programmas Vidusjūras reģionam prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz tām, kas saistītas ar cilvēces attīstību, cilvēku drošību, labu pārvaldību un tiesiskumu;

| d) | atjaunot ES īpašā pārstāvja amatu dienvidu kaimiņreģionā, kuram jāziņo gan PV/AP, gan kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāram (NEAR), ar mērķi palielināt ES vienotību un rīcību reģionā, veicināt un aizstāvēt mūsu kopīgās vērtības un intereses; |
| --- | --- |

d)

atjaunot ES īpašā pārstāvja amatu dienvidu kaimiņreģionā, kuram jāziņo gan PV/AP, gan kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāram (NEAR), ar mērķi palielināt ES vienotību un rīcību reģionā, veicināt un aizstāvēt mūsu kopīgās vērtības un intereses;

| e) | pastiprināt diplomātiskos kontaktus un dialogu ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm, tostarp saistībā ar ANO Ģenerālo asambleju, un prioritārā kārtā pievērsties Krievijas agresijas pret Ukrainu ietekmei uz dienvidu kaimiņreģiona valstīm pārtikas nodrošinājuma ziņā, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajām valstīm to atkarības no pārtikas importa, nepietiekama sociālā nodrošinājuma vai šo valstu ekonomiskā modeļa dēļ; sadarboties ar Parlamentu par iespējamiem veidiem, kā panākt pārtikas nodrošinājumu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, kurās šajā ziņā pastāv grūtības, un nekavējoties izstrādāt šim nolūkam spēcīgu, noturīgu un ilgtspējīgu politiku un atbildes pasākumus, izmantojot arī pārtikas un noturības mehānismu, ar mērķi panākt šajā reģionā pārtikas nodrošinājumu, tostarp veicināt ilgtspējīgas vietējās lauksaimniecības sistēmas un lauksamniecības praksi, kura ir mazāk intensīva produktivitātes ziņā, bet velta lielāku vērību klimatam; atgādināt, ka pārtikas trūkumu reģionā saasina ārkārtas situācijas klimata jomā radītās sekas, jo īpaši sausums un ekstrēmu temperatūru pieaugums; atgādināt, cik svarīga ir ES centienu un resursu pienācīga redzamība, novirzot palīdzību ar citām organizācijām, piemēram, Pasaules Pārtikas programmu, un ka ir svarīgi pastāvīgi uzraudzīt darbības un resursus, lai pārskatītu gūtos panākumus; |
| --- | --- |

e)

pastiprināt diplomātiskos kontaktus un dialogu ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm, tostarp saistībā ar ANO Ģenerālo asambleju, un prioritārā kārtā pievērsties Krievijas agresijas pret Ukrainu ietekmei uz dienvidu kaimiņreģiona valstīm pārtikas nodrošinājuma ziņā, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajām valstīm to atkarības no pārtikas importa, nepietiekama sociālā nodrošinājuma vai šo valstu ekonomiskā modeļa dēļ; sadarboties ar Parlamentu par iespējamiem veidiem, kā panākt pārtikas nodrošinājumu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, kurās šajā ziņā pastāv grūtības, un nekavējoties izstrādāt šim nolūkam spēcīgu, noturīgu un ilgtspējīgu politiku un atbildes pasākumus, izmantojot arī pārtikas un noturības mehānismu, ar mērķi panākt šajā reģionā pārtikas nodrošinājumu, tostarp veicināt ilgtspējīgas vietējās lauksaimniecības sistēmas un lauksamniecības praksi, kura ir mazāk intensīva produktivitātes ziņā, bet velta lielāku vērību klimatam; atgādināt, ka pārtikas trūkumu reģionā saasina ārkārtas situācijas klimata jomā radītās sekas, jo īpaši sausums un ekstrēmu temperatūru pieaugums; atgādināt, cik svarīga ir ES centienu un resursu pienācīga redzamība, novirzot palīdzību ar citām organizācijām, piemēram, Pasaules Pārtikas programmu, un ka ir svarīgi pastāvīgi uzraudzīt darbības un resursus, lai pārskatītu gūtos panākumus;

| f) | atzīt daudzās problēmas, ar kurām saskaras reģions, piemēram, klimata pārmaiņas, ekonomikas krīze un teroristu uzbrukumi; uzsvērt, ka ūdens trūkums, ko rada pieaugošās saldūdens vajadzības apvienojumā ar upju stratēģisko kontroli, var izraisīt visnopietnākos konfliktus; izstrādāt politisku stratēģiju, lai veicinātu risinājumus jomās ar augstu destabilizācijas potenciālu; |
| --- | --- |

f)

atzīt daudzās problēmas, ar kurām saskaras reģions, piemēram, klimata pārmaiņas, ekonomikas krīze un teroristu uzbrukumi; uzsvērt, ka ūdens trūkums, ko rada pieaugošās saldūdens vajadzības apvienojumā ar upju stratēģisko kontroli, var izraisīt visnopietnākos konfliktus; izstrādāt politisku stratēģiju, lai veicinātu risinājumus jomās ar augstu destabilizācijas potenciālu;

| g) | prioritārā kārtā īstenot nabadzības mazināšanas stratēģijas, stratēģijas, kas paredzētas, lai plānotu plašāku jauniešu un sieviešu piekļuvi izglītībai un augstākajai izglītībai, kā arī pienācīgu finansējumu izglītības pieejamībai iedzīvotājiem kopumā, un stratēģijas, lai atbalstītu efektīvu augstākās vai profesionālās izglītības struktūru izveidi un attīstību dienvidu kaimiņreģiona valstīs; sadarboties ar partnervalstīm, lai to skolu mācību programmās tiktu ievēroti UNESCO miera, iecietības un nevardarbības standarti; strādāt pie tā, lai izskaustu un atturētu no naida runas, kas kūda uz diskrimināciju un vardarbību, un atbalstīt politiku un iniciatīvas, kuru mērķis ir aizsargāt minoritātes un cīnīties pret neiecietības, rasisma, homofobijas, ksenofobijas un reliģiskās neiecietības veidu izpausmēm; uzsvērt, ka mācību programmu izstrādei ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu iecietīgu sabiedrību; atgādināt, ka jauniešu migrācija un profesionālā intelektuālā darbaspēka emigrācija rada nopietnas bažas mūsu partneriem reģionā, kā arī nopietni apdraud dienvidu kaimiņreģiona valstu ekonomiskās izaugsmes ilgtermiņa spēju un ekonomisko dzīvotspēju; tādēļ uzsvērt, ka ir svarīgi veicināt ieguldījumus un sekmēt ekonomikas izaugsmi reģionā līdztekus plašākai piekļuvei izglītībai, profesionālajai apmācībai un nodarbinātības iespējām, lai dienvidu kaimiņreģiona valstu jauniešiem nodrošinātu reālas izredzes uz piekļuvi nodarbinātībai un reālu sociālekonomisko integrāciju; uzsvērt, ka ir svarīgi paplašināt piekļuvi Erasmus un Erasmus+ programmām dalībniekiem no dienvidu kaimiņreģiona valstīm, tostarp tiem, kas ir aizbēguši no Ukrainas, un palielināt finansējumu šādai apmaiņai; novērst to, ka šī politika negatīvi ietekmē dienvidu kaimiņreģiona valstis intelektuālā darbaspēka emigrācijas dēļ; atgādināt, cik svarīga ir cirkulārā mobilitāte, tostarp apmaiņa no dienvidiem uz dienvidiem un mobilitātes partnerības, lai profesionāļiem no dienvidu kaimiņreģiona valstīm varētu būt konkrētas iespējas turpināt pilnveidot un paplašināt savu profesionālo apmācību un savas prasmes ES un atgriezties savā izcelsmes valstī, lai dalītos ar zināšanām un veidotu tās; |
| --- | --- |

g)

prioritārā kārtā īstenot nabadzības mazināšanas stratēģijas, stratēģijas, kas paredzētas, lai plānotu plašāku jauniešu un sieviešu piekļuvi izglītībai un augstākajai izglītībai, kā arī pienācīgu finansējumu izglītības pieejamībai iedzīvotājiem kopumā, un stratēģijas, lai atbalstītu efektīvu augstākās vai profesionālās izglītības struktūru izveidi un attīstību dienvidu kaimiņreģiona valstīs; sadarboties ar partnervalstīm, lai to skolu mācību programmās tiktu ievēroti UNESCO miera, iecietības un nevardarbības standarti; strādāt pie tā, lai izskaustu un atturētu no naida runas, kas kūda uz diskrimināciju un vardarbību, un atbalstīt politiku un iniciatīvas, kuru mērķis ir aizsargāt minoritātes un cīnīties pret neiecietības, rasisma, homofobijas, ksenofobijas un reliģiskās neiecietības veidu izpausmēm; uzsvērt, ka mācību programmu izstrādei ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu iecietīgu sabiedrību; atgādināt, ka jauniešu migrācija un profesionālā intelektuālā darbaspēka emigrācija rada nopietnas bažas mūsu partneriem reģionā, kā arī nopietni apdraud dienvidu kaimiņreģiona valstu ekonomiskās izaugsmes ilgtermiņa spēju un ekonomisko dzīvotspēju; tādēļ uzsvērt, ka ir svarīgi veicināt ieguldījumus un sekmēt ekonomikas izaugsmi reģionā līdztekus plašākai piekļuvei izglītībai, profesionālajai apmācībai un nodarbinātības iespējām, lai dienvidu kaimiņreģiona valstu jauniešiem nodrošinātu reālas izredzes uz piekļuvi nodarbinātībai un reālu sociālekonomisko integrāciju; uzsvērt, ka ir svarīgi paplašināt piekļuvi Erasmus un Erasmus+ programmām dalībniekiem no dienvidu kaimiņreģiona valstīm, tostarp tiem, kas ir aizbēguši no Ukrainas, un palielināt finansējumu šādai apmaiņai; novērst to, ka šī politika negatīvi ietekmē dienvidu kaimiņreģiona valstis intelektuālā darbaspēka emigrācijas dēļ; atgādināt, cik svarīga ir cirkulārā mobilitāte, tostarp apmaiņa no dienvidiem uz dienvidiem un mobilitātes partnerības, lai profesionāļiem no dienvidu kaimiņreģiona valstīm varētu būt konkrētas iespējas turpināt pilnveidot un paplašināt savu profesionālo apmācību un savas prasmes ES un atgriezties savā izcelsmes valstī, lai dalītos ar zināšanām un veidotu tās;

| h) | pievērst uzmanību pašreizējai snieguma pārvaldības metodikai un ziņošanas sistēmai attiecībā uz ES programmām, tostarp uz stimuliem balstītai pieejai, lai iekļautu sieviešu sociālekonomisko integrāciju reģionā un dzimumu līdztiesību visās ES politikas jomās, kad vien tas ir iespējams; pievērsties ES sniegtajam atbalstam sievietēm, ar mērķi uzlabot un nodrošināt viņu piekļuvi izglītībai, apmācībai un nodarbinātībai un kopumā sekmēt vienlīdzīgas profesionālās un sociālekonomiskās iespējas, līdz ar to atbalstot viņu finansiālo neatkarību un veicinot vienlīdzīgas tiesības; stimulēt divpusējas un trīspusējas partnerības starp dienvidu kaimiņreģiona universitātēm un ES universitātēm, cita starpā izmantojot plašākas tālmācības iespējas dienvidu kaimiņreģiona studentiem un plašākas akadēmisko mācībspēku apmaiņas iespējas; nodrošināt plašāku piekļuvi ES reģistrētiem tiešsaistes medijiem, cita starpā izmantojot publiskos digitālos centrus, un ES kultūras saturu ieinteresētajām auditorijām dienvidu kaimiņreģiona valstīs; |
| --- | --- |

h)

pievērst uzmanību pašreizējai snieguma pārvaldības metodikai un ziņošanas sistēmai attiecībā uz ES programmām, tostarp uz stimuliem balstītai pieejai, lai iekļautu sieviešu sociālekonomisko integrāciju reģionā un dzimumu līdztiesību visās ES politikas jomās, kad vien tas ir iespējams; pievērsties ES sniegtajam atbalstam sievietēm, ar mērķi uzlabot un nodrošināt viņu piekļuvi izglītībai, apmācībai un nodarbinātībai un kopumā sekmēt vienlīdzīgas profesionālās un sociālekonomiskās iespējas, līdz ar to atbalstot viņu finansiālo neatkarību un veicinot vienlīdzīgas tiesības; stimulēt divpusējas un trīspusējas partnerības starp dienvidu kaimiņreģiona universitātēm un ES universitātēm, cita starpā izmantojot plašākas tālmācības iespējas dienvidu kaimiņreģiona studentiem un plašākas akadēmisko mācībspēku apmaiņas iespējas; nodrošināt plašāku piekļuvi ES reģistrētiem tiešsaistes medijiem, cita starpā izmantojot publiskos digitālos centrus, un ES kultūras saturu ieinteresētajām auditorijām dienvidu kaimiņreģiona valstīs;

| i) | atbalstīt tādu starptautisku konvenciju īstenošanu un ratifikāciju, kuru mērķis ir apkarot vardarbību pret sievietēm; strādāt pie tā, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis un dienvidu kaimiņreģiona valstis paraksta, ratificē un īsteno Stambulas konvenciju un CEDAW; ņemt vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu par trešo Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP III) (JOIN(2020)0017) un ES rīcības plānu attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, mudināt visus dienvidu kaimiņreģiona partnerus izskaust, izmeklēt un novērst ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju un nodrošināt jēgpilnu un vienlīdzīgu sieviešu līdzdalību visās sabiedriskās dzīves un lēmumu pieņemšanas jomās un veicināt sieviešu tiesības; atbalstīt to, lai visās dienvidu kaimiņreģiona partnervalstīs tiktu pilnībā īstenota ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1325 (2000) attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, kurā ir izvērtēta konfliktu nesamērīgā ietekme uz sievietēm un meitenēm un sniegtas norādes, kā strādāt un rīkoties, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un stiprinātu sieviešu līdzdalību, aizsardzību un tiesības visā konflikta ciklā –, sākot ar konfliktu nepieļaušanu līdz pēckonflikta jauncelsmei; |
| --- | --- |

i)

atbalstīt tādu starptautisku konvenciju īstenošanu un ratifikāciju, kuru mērķis ir apkarot vardarbību pret sievietēm; strādāt pie tā, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis un dienvidu kaimiņreģiona valstis paraksta, ratificē un īsteno Stambulas konvenciju un CEDAW; ņemt vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu par trešo Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP III) (JOIN(2020)0017) un ES rīcības plānu attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, mudināt visus dienvidu kaimiņreģiona partnerus izskaust, izmeklēt un novērst ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju un nodrošināt jēgpilnu un vienlīdzīgu sieviešu līdzdalību visās sabiedriskās dzīves un lēmumu pieņemšanas jomās un veicināt sieviešu tiesības; atbalstīt to, lai visās dienvidu kaimiņreģiona partnervalstīs tiktu pilnībā īstenota ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1325 (2000) attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, kurā ir izvērtēta konfliktu nesamērīgā ietekme uz sievietēm un meitenēm un sniegtas norādes, kā strādāt un rīkoties, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un stiprinātu sieviešu līdzdalību, aizsardzību un tiesības visā konflikta ciklā –, sākot ar konfliktu nepieļaušanu līdz pēckonflikta jauncelsmei;

| j) | atzīt, cik svarīga ir likumīga migrācija starp dienvidu kaimiņreģiona valstīm un Eiropu, kas tiek pārvaldīta, pamatojoties uz solidaritātes, līdzsvara un kopīgas atbildības principiem, vienlaikus apkarojot kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

j)

atzīt, cik svarīga ir likumīga migrācija starp dienvidu kaimiņreģiona valstīm un Eiropu, kas tiek pārvaldīta, pamatojoties uz solidaritātes, līdzsvara un kopīgas atbildības principiem, vienlaikus apkarojot kontrabandu un cilvēku tirdzniecību;

| k) | nodrošināt, ka ES, tās dalībvalstis un dienvidu kaimiņreģiona partneri īsteno migrācijas politiku, kas pilnībā ievēro migrantu un bēgļu cilvēktiesības, kā noteikts starptautiskajos, reģionālajos un valsts tiesību aktos; pastiprināt ES iesaistīšanos tajās valstīs, kur cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības un kopienas organizācijas, tostarp tās, kas aizsargā migrantu un patvēruma meklētāju dzīvības, tiek apdraudētas; atzīt un pienācīgi finansēt humānās palīdzības aģentūru svarīgo un neaizstājamo darbu, nodrošinot, ka šiem mērķiem paredzētajam ES finansējumam ir plaša pamanāmība; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt, ka ES, tās dalībvalstis un dienvidu kaimiņreģiona partneri īsteno migrācijas politiku, kas pilnībā ievēro migrantu un bēgļu cilvēktiesības, kā noteikts starptautiskajos, reģionālajos un valsts tiesību aktos; pastiprināt ES iesaistīšanos tajās valstīs, kur cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības un kopienas organizācijas, tostarp tās, kas aizsargā migrantu un patvēruma meklētāju dzīvības, tiek apdraudētas; atzīt un pienācīgi finansēt humānās palīdzības aģentūru svarīgo un neaizstājamo darbu, nodrošinot, ka šiem mērķiem paredzētajam ES finansējumam ir plaša pamanāmība;

| l) | garantēt, ka NDICI finansējums, kas paredzēts migrācijas jautājumiem dienvidu kaimiņreģionā, prioritārā kārtā tiek piešķirts programmām, kuru mērķis ir novērst piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus, tostarp uzlabojot dzīves līmeni reģionā; |
| --- | --- |

l)

garantēt, ka NDICI finansējums, kas paredzēts migrācijas jautājumiem dienvidu kaimiņreģionā, prioritārā kārtā tiek piešķirts programmām, kuru mērķis ir novērst piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus, tostarp uzlabojot dzīves līmeni reģionā;

| m) | aicināt ES un tās partnerus dienvidu kaimiņreģionā īstenot koordinētāku, holistiskāku un strukturētāku pieeju migrācijai, ņemot vērā to, cik svarīgi ir novērst piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; censties samazināt nelikumīgu ieceļošanu dalībvalsts teritorijā; attiecībās ar trešām valstīm par prioritāti noteikt to migrantu atpakaļuzņemšanu, kuriem nav tiesību palikt ES, pienācīgi ievērojot neizraidīšanas pienākumus un starptautiskās tiesības; atgādināt, ka progress ir iespējams tikai tad, ja tiek apvienots vietējais cilvēkkapitāls un ārējās attīstības atbalsts, ka migrācija nedrīkst izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju un ka migrācija ir problēma, kas ietekmē stabilitāti Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs; uzsvērt, ka “bēglis” nav līdzvērtīgs jēdziens “ekonomiskajam migrantam” un ka tādēļ ES būtu jāpieņem atšķirīgas pieejas attiecībā uz abām kategorijām; uzsvērt, ka ES būtu jāveicina droši maršruti patvēruma meklētājiem un bēgļiem uz ES; aicināt turpināt sadarbību ar dienvidu kaimiņreģiona partneriem, lai nodrošinātu ilgtspējīgus risinājumus bēgļiem; atgādināt, ka Vidusjūras dienvidu reģions un tā jaunās demokrātiskās sistēmas ir pakļautas spēcīgai spriedzei, piemēram, nepietiekamai ekonomikas attīstībai, konfliktiem, jauniešiem paredzēto iespēju trūkumam, strukturālajam bezdarbam, kam pievienojas Āfrikas iekšējās migrācijas radītās problēmas un klimata pārmaiņu ietekme; ņemt vērā visus šos faktorus ES pastāvīgajā dialogā ar vietējiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

m)

aicināt ES un tās partnerus dienvidu kaimiņreģionā īstenot koordinētāku, holistiskāku un strukturētāku pieeju migrācijai, ņemot vērā to, cik svarīgi ir novērst piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; censties samazināt nelikumīgu ieceļošanu dalībvalsts teritorijā; attiecībās ar trešām valstīm par prioritāti noteikt to migrantu atpakaļuzņemšanu, kuriem nav tiesību palikt ES, pienācīgi ievērojot neizraidīšanas pienākumus un starptautiskās tiesības; atgādināt, ka progress ir iespējams tikai tad, ja tiek apvienots vietējais cilvēkkapitāls un ārējās attīstības atbalsts, ka migrācija nedrīkst izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju un ka migrācija ir problēma, kas ietekmē stabilitāti Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs; uzsvērt, ka “bēglis” nav līdzvērtīgs jēdziens “ekonomiskajam migrantam” un ka tādēļ ES būtu jāpieņem atšķirīgas pieejas attiecībā uz abām kategorijām; uzsvērt, ka ES būtu jāveicina droši maršruti patvēruma meklētājiem un bēgļiem uz ES; aicināt turpināt sadarbību ar dienvidu kaimiņreģiona partneriem, lai nodrošinātu ilgtspējīgus risinājumus bēgļiem; atgādināt, ka Vidusjūras dienvidu reģions un tā jaunās demokrātiskās sistēmas ir pakļautas spēcīgai spriedzei, piemēram, nepietiekamai ekonomikas attīstībai, konfliktiem, jauniešiem paredzēto iespēju trūkumam, strukturālajam bezdarbam, kam pievienojas Āfrikas iekšējās migrācijas radītās problēmas un klimata pārmaiņu ietekme; ņemt vērā visus šos faktorus ES pastāvīgajā dialogā ar vietējiem dalībniekiem;

| n) | steidzami pastiprināt un īstenot partnerības un sadarbību ar attiecīgajām dienvidu kaimiņreģiona valstīm, lai novērstu un apkarotu klimata pārmaiņu tūlītējo un ilgtermiņa negatīvo ietekmi, veicinātu vides aizsardzību un izstrādātu risinājumus ūdens trūkuma novēršanai, galveno uzmanību pievēršot noturības veidošanas centieniem, un strādātu pie tā, lai veicinātu un paātrinātu zaļo pārkārtošanos saskaņā ar Parīzes nolīgumu, Eiropas zaļo kursu un Programmu 2030. gadam, integrējot pienācīgus klimata nosacījumus visā ES palīdzībā trešām valstīm saskaņā ar ES saistībām klimata jomā; atgādināt, ka ES klimatrīcības un klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģija nebūs tik efektīva, ja netiks veikti lieli ieguldījumi un ievērojami uzlabojumi ES kaimiņvalstīs; atbalstīt pamata iniciatīvas par klimata saglabāšanu ekonomikas un investīciju plānā dienvidu kaimiņreģionam; brīdināt par klimata pārmaiņu ietekmi Magribas reģionā, īpaši Subsahāras Āfrikā, un ūdens pieejamības samazināšanās problēmu Magribas un Mašrikas reģionos; atgādināt, ka piekļuve ūdenim, atkārtota apmežošana, dekarbonizācija, aprites ekonomika un tāda uzņēmējdarbības modeļa īstenošana, kas balstīts uz atjaunīgajiem energoresursiem un avotiem, un piekļuve šādiem avotiem, būs būtiska dienvidu kaimiņreģiona valstu klimatneitralitātes nodrošināšanai un to aizsardzībai pret klimata pārmaiņu ietekmi; turklāt atgādināt, ka tas savukārt palielinās ES spēju sasniegt savus klimatneitralitātes mērķus; atbalstīt reģionālo dialogu un sadarbību attiecībā uz ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanu, tehnoloģijām un piekļuvi ūdenim, piemēram, par ūdens taupīšanu, pārgūtu ūdeni un atsāļošanas plāniem, izmantojot atjaunīgo enerģiju, un atbalstīt turpmākus ieguldījumus atjaunīgajos energoresursos, piemēram, vēja, saules un tīrā ūdeņraža jomā šajā reģionā; uzsvērt, cik svarīgas ir partnerības ar attiecīgajām dienvidu kaimiņreģiona valstīm attiecībā uz atkārtotu apmežošanu un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi ar samazinātu ūdens patēriņu; uzsvērt, ka paraugprakse lauksaimniecībā pastāv ne tikai ES, bet arī dienvidu kaimiņreģionā, un tādēļ uzskata, ka ES varētu būt svarīga loma dialoga, sadarbības un dienvidu–dienvidu partnerību veicināšanā un uzlabošanā attiecībā uz šādas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

n)

steidzami pastiprināt un īstenot partnerības un sadarbību ar attiecīgajām dienvidu kaimiņreģiona valstīm, lai novērstu un apkarotu klimata pārmaiņu tūlītējo un ilgtermiņa negatīvo ietekmi, veicinātu vides aizsardzību un izstrādātu risinājumus ūdens trūkuma novēršanai, galveno uzmanību pievēršot noturības veidošanas centieniem, un strādātu pie tā, lai veicinātu un paātrinātu zaļo pārkārtošanos saskaņā ar Parīzes nolīgumu, Eiropas zaļo kursu un Programmu 2030. gadam, integrējot pienācīgus klimata nosacījumus visā ES palīdzībā trešām valstīm saskaņā ar ES saistībām klimata jomā; atgādināt, ka ES klimatrīcības un klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģija nebūs tik efektīva, ja netiks veikti lieli ieguldījumi un ievērojami uzlabojumi ES kaimiņvalstīs; atbalstīt pamata iniciatīvas par klimata saglabāšanu ekonomikas un investīciju plānā dienvidu kaimiņreģionam; brīdināt par klimata pārmaiņu ietekmi Magribas reģionā, īpaši Subsahāras Āfrikā, un ūdens pieejamības samazināšanās problēmu Magribas un Mašrikas reģionos; atgādināt, ka piekļuve ūdenim, atkārtota apmežošana, dekarbonizācija, aprites ekonomika un tāda uzņēmējdarbības modeļa īstenošana, kas balstīts uz atjaunīgajiem energoresursiem un avotiem, un piekļuve šādiem avotiem, būs būtiska dienvidu kaimiņreģiona valstu klimatneitralitātes nodrošināšanai un to aizsardzībai pret klimata pārmaiņu ietekmi; turklāt atgādināt, ka tas savukārt palielinās ES spēju sasniegt savus klimatneitralitātes mērķus; atbalstīt reģionālo dialogu un sadarbību attiecībā uz ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanu, tehnoloģijām un piekļuvi ūdenim, piemēram, par ūdens taupīšanu, pārgūtu ūdeni un atsāļošanas plāniem, izmantojot atjaunīgo enerģiju, un atbalstīt turpmākus ieguldījumus atjaunīgajos energoresursos, piemēram, vēja, saules un tīrā ūdeņraža jomā šajā reģionā; uzsvērt, cik svarīgas ir partnerības ar attiecīgajām dienvidu kaimiņreģiona valstīm attiecībā uz atkārtotu apmežošanu un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi ar samazinātu ūdens patēriņu; uzsvērt, ka paraugprakse lauksaimniecībā pastāv ne tikai ES, bet arī dienvidu kaimiņreģionā, un tādēļ uzskata, ka ES varētu būt svarīga loma dialoga, sadarbības un dienvidu–dienvidu partnerību veicināšanā un uzlabošanā attiecībā uz šādas prakses apmaiņu;

| o) | aktīvi atbalstīt kopīgus pasākumus, lai saglabātu, aizsargātu, atjaunotu un ilgtspējīgi izmantotu Vidusjūras baseina bagātīgo bioloģisko daudzveidību, kas ir unikāls faunas un floras sugu dažādošanas centrs, nodrošinātu ilgtspējīgu resursu, tostarp ūdens, pārvaldību un stiprinātu ilgtspējīgas pārtikas sistēmas; palīdzēt uzlabot jūras bioloģisko resursu pārvaldības uzraudzību un kontroli, un efektīvu reģionālo sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

o)

aktīvi atbalstīt kopīgus pasākumus, lai saglabātu, aizsargātu, atjaunotu un ilgtspējīgi izmantotu Vidusjūras baseina bagātīgo bioloģisko daudzveidību, kas ir unikāls faunas un floras sugu dažādošanas centrs, nodrošinātu ilgtspējīgu resursu, tostarp ūdens, pārvaldību un stiprinātu ilgtspējīgas pārtikas sistēmas; palīdzēt uzlabot jūras bioloģisko resursu pārvaldības uzraudzību un kontroli, un efektīvu reģionālo sadarbību šajā jomā;

| p) | sagatavot analīzi par pozitīvo lomu, kāda Eiropas Savienībai un dziļākām ES un dienvidu kaimiņreģiona valstu attiecībām var būt to oglekļa emisiju samazināšanā, un par to iespējamajiem kopīgajiem centieniem, lai dažādotu savus energoresursus un palielinātu energoapgādi no atjaunīgajiem un ilgtspējīgajiem energoresursiem; laikus nākt klajā ar stratēģiju, kā vēl vairāk palielināt dienvidu kaimiņreģiona lomu Eiropas zaļā kursa īstenošanas veicināšanā tādā veidā, kas būtu saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām; tehniski un finansiāli atbalstīt dienvidu kaimiņreģiona valstis to centienos dažādot savu energoapgādi, palielinot atjaunīgās enerģijas ražošanu, jo īpaši attiecībā uz saules un vēja enerģiju; uzsvērt, ka zaļās enerģijas tirgus attīstība var veicināt jaunu darbvietu radīšanu un tādējādi palielināt nodarbinātības līmeni valstīs, kuras īsteno enerģētikas pārkārtošanu; |
| --- | --- |

p)

sagatavot analīzi par pozitīvo lomu, kāda Eiropas Savienībai un dziļākām ES un dienvidu kaimiņreģiona valstu attiecībām var būt to oglekļa emisiju samazināšanā, un par to iespējamajiem kopīgajiem centieniem, lai dažādotu savus energoresursus un palielinātu energoapgādi no atjaunīgajiem un ilgtspējīgajiem energoresursiem; laikus nākt klajā ar stratēģiju, kā vēl vairāk palielināt dienvidu kaimiņreģiona lomu Eiropas zaļā kursa īstenošanas veicināšanā tādā veidā, kas būtu saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām; tehniski un finansiāli atbalstīt dienvidu kaimiņreģiona valstis to centienos dažādot savu energoapgādi, palielinot atjaunīgās enerģijas ražošanu, jo īpaši attiecībā uz saules un vēja enerģiju; uzsvērt, ka zaļās enerģijas tirgus attīstība var veicināt jaunu darbvietu radīšanu un tādējādi palielināt nodarbinātības līmeni valstīs, kuras īsteno enerģētikas pārkārtošanu;

| q) | īstenot aktīvu ES lomu, veicinot dialogu un sadarbību starp visām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīm enerģētikas jomā, vajadzības gadījumā veicinot izpratnes, dialoga un galīgās vienošanās panākšanas spēju par jūras robežu demarkāciju saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); nodrošināt aktīvu ES rīcību, šajā ziņā sekmējot dialogu un sadarbību, kas aizsargātu attiecīgo valstu teritoriālo integritāti un ekskluzīvo ekonomikas zonu, veicinot starptautisko tiesību un sarunu ceļā panāktas galīgās vienošanās ievērošanu par jūras robežu demarkācijas jautājumiem; |
| --- | --- |

q)

īstenot aktīvu ES lomu, veicinot dialogu un sadarbību starp visām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīm enerģētikas jomā, vajadzības gadījumā veicinot izpratnes, dialoga un galīgās vienošanās panākšanas spēju par jūras robežu demarkāciju saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); nodrošināt aktīvu ES rīcību, šajā ziņā sekmējot dialogu un sadarbību, kas aizsargātu attiecīgo valstu teritoriālo integritāti un ekskluzīvo ekonomikas zonu, veicinot starptautisko tiesību un sarunu ceļā panāktas galīgās vienošanās ievērošanu par jūras robežu demarkācijas jautājumiem;

| r) | arī turpmāk atbalstīt un nekavējoties veikt pasākumus, lai stiprinātu starpsavienojumu jaudu starp ES un Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīm, kas ražo dabasgāzi un citu veidu enerģiju, izmantojot attiecīgos ES centrus; īpaši apsvērt piemērotu cauruļvadu, ostu un cita veida infrastruktūru un tehnoloģijas, kas ir gatavas tīrajam ūdeņradim, lai izvairītos no tehnoloģiskās iesīkstes gan ES, gan dienvidu kaimiņreģiona valstīs, lai nodrošinātu labumu visām ražotājvalstīm un visām dalībvalstīm; atkārtoti apstiprināt, ka atkarība no naftas un dabasgāzes ir jāsamazina laikus, īstenojot visaptverošu zaļo pārkārtošanos saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, un atbalstīt zaļo pārkārtošanās arī dienvidu kaimiņreģiona valstīs; norādīt, ka Vidusjūras austrumdaļas gāzes forums (EMGF) kalpo kā pozitīvas reģionālās sadarbības platforma; |
| --- | --- |

r)

arī turpmāk atbalstīt un nekavējoties veikt pasākumus, lai stiprinātu starpsavienojumu jaudu starp ES un Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīm, kas ražo dabasgāzi un citu veidu enerģiju, izmantojot attiecīgos ES centrus; īpaši apsvērt piemērotu cauruļvadu, ostu un cita veida infrastruktūru un tehnoloģijas, kas ir gatavas tīrajam ūdeņradim, lai izvairītos no tehnoloģiskās iesīkstes gan ES, gan dienvidu kaimiņreģiona valstīs, lai nodrošinātu labumu visām ražotājvalstīm un visām dalībvalstīm; atkārtoti apstiprināt, ka atkarība no naftas un dabasgāzes ir jāsamazina laikus, īstenojot visaptverošu zaļo pārkārtošanos saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, un atbalstīt zaļo pārkārtošanās arī dienvidu kaimiņreģiona valstīs; norādīt, ka Vidusjūras austrumdaļas gāzes forums (EMGF) kalpo kā pozitīvas reģionālās sadarbības platforma;

| s) | veicināt arī elektrotīklu starpsavienojumus, lai dažādotu ES energoresursus un palielinātu tās energoapgādi no atjaunīgajiem energoresursiem; |
| --- | --- |

s)

veicināt arī elektrotīklu starpsavienojumus, lai dažādotu ES energoresursus un palielinātu tās energoapgādi no atjaunīgajiem energoresursiem;

| t) | ņemt vērā zilās ekonomikas potenciālu veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un ekonomiskās iespējas abos Vidusjūras krastos, to pienācīgi integrējot ekonomikas attīstības plānošanā; |
| --- | --- |

t)

ņemt vērā zilās ekonomikas potenciālu veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un ekonomiskās iespējas abos Vidusjūras krastos, to pienācīgi integrējot ekonomikas attīstības plānošanā;

| u) | balstīties uz dažu dalībvalstu ļoti pozitīvo pieredzi jaunuzņēmumu atbalstīšanā un to darba turpināšanā, izmantojot specializētus inkubatorus vai paātrinātājus, īpaši tādās svarīgās nozarēs kā veselības aprūpe, atjaunīgie energoresursi, mākslīgais intelekts, jaunās tehnoloģijas un izglītība; izveidot un atbalstīt inkubatorus vai paātrinātājus attiecīgajās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, atbalstīt vietējo jaunuzņēmumu izveidi, kā arī palielināt to digitālās un zaļās spējas; piekrist, ka ir svarīgi turpināt attīstīt attiecīgo dienvidu kaimiņreģionu valstu digitālo infrastruktūru un iekļaut šīs valstis ES digitālajā programmā; norādīt, ka tas ir priekšnoteikums ekonomiskai attīstībai, sociālekonomiskai integrācijai un plašākai izglītības pieejamībai; uzņemties vadību, veicinot ieguldījumus un partnerību starp ES telesakaru uzņēmumiem un telesakaru uzņēmumiem attiecīgajās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, lai nodrošinātu piekļuvi modernai digitālajai infrastruktūrai, jo īpaši 5G mobilajiem tīkliem, pamatojoties uz ES tehnoloģijām, un brīdināt, ka, ja tas netiks darīts, trešām valstīm, kas cenšas panākt ietekmi un ekonomisko un politisko klātbūtni šajā reģionā, radīsies konkurences priekšrocības, tostarp politiskajā ziņā; atgādināt, cik nozīmīgs ir ciešs politikas dialogs un sadarbība starp ES un dienvidu kaimiņreģiona valstīm, ar mērķi izveidot pienācīgu kiberdrošības politiku, kas saskaņā ar ES vērtībām aizsargā visu lietotāju pamattiesības un brīvības, un partnerība starptautiskajos forumos par kiberdrošības standartiem, lai sasniegtu atklātu, drošu un uzticamu kibertelpu; balstīties uz Dienvidu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas pieredzi, lai turpinātu izstrādāt konkrētu stratēģiju dezinformācijas apkarošanai, kā arī cīņai pret viltus ziņām un propagandu no Krievijas, Ķīnas un citām reģionālajām lielvarām mūsu dienvidu kaimiņreģiona valstīs, kā arī ES; paust dziļas bažas par Turcijas, Krievijas un Ķīnas agresīvi vadīto dezinformācijas kampaņu ietekmi sociālo mediju platformās un tradicionālajos medijos ES dalībvalstīs; aicināt ES mudināt dienvidu kaimiņreģiona valstu valdības atļaut neierobežotu piekļuvi internetam un oponējošu viedokļu brīvu paušanu, nebaidoties no represijām; aicināt dienvidu kaimiņreģiona valstu valdības ievērot un aizsargāt vārda brīvību un informācijas brīvību, un preses brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē; finansēt programmas, kas atbalsta vārda brīvību, un privātumu, piekļuvi internetam un tiešsaistes ētiku; |
| --- | --- |

u)

balstīties uz dažu dalībvalstu ļoti pozitīvo pieredzi jaunuzņēmumu atbalstīšanā un to darba turpināšanā, izmantojot specializētus inkubatorus vai paātrinātājus, īpaši tādās svarīgās nozarēs kā veselības aprūpe, atjaunīgie energoresursi, mākslīgais intelekts, jaunās tehnoloģijas un izglītība; izveidot un atbalstīt inkubatorus vai paātrinātājus attiecīgajās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, atbalstīt vietējo jaunuzņēmumu izveidi, kā arī palielināt to digitālās un zaļās spējas; piekrist, ka ir svarīgi turpināt attīstīt attiecīgo dienvidu kaimiņreģionu valstu digitālo infrastruktūru un iekļaut šīs valstis ES digitālajā programmā; norādīt, ka tas ir priekšnoteikums ekonomiskai attīstībai, sociālekonomiskai integrācijai un plašākai izglītības pieejamībai; uzņemties vadību, veicinot ieguldījumus un partnerību starp ES telesakaru uzņēmumiem un telesakaru uzņēmumiem attiecīgajās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, lai nodrošinātu piekļuvi modernai digitālajai infrastruktūrai, jo īpaši 5G mobilajiem tīkliem, pamatojoties uz ES tehnoloģijām, un brīdināt, ka, ja tas netiks darīts, trešām valstīm, kas cenšas panākt ietekmi un ekonomisko un politisko klātbūtni šajā reģionā, radīsies konkurences priekšrocības, tostarp politiskajā ziņā; atgādināt, cik nozīmīgs ir ciešs politikas dialogs un sadarbība starp ES un dienvidu kaimiņreģiona valstīm, ar mērķi izveidot pienācīgu kiberdrošības politiku, kas saskaņā ar ES vērtībām aizsargā visu lietotāju pamattiesības un brīvības, un partnerība starptautiskajos forumos par kiberdrošības standartiem, lai sasniegtu atklātu, drošu un uzticamu kibertelpu; balstīties uz Dienvidu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas pieredzi, lai turpinātu izstrādāt konkrētu stratēģiju dezinformācijas apkarošanai, kā arī cīņai pret viltus ziņām un propagandu no Krievijas, Ķīnas un citām reģionālajām lielvarām mūsu dienvidu kaimiņreģiona valstīs, kā arī ES; paust dziļas bažas par Turcijas, Krievijas un Ķīnas agresīvi vadīto dezinformācijas kampaņu ietekmi sociālo mediju platformās un tradicionālajos medijos ES dalībvalstīs; aicināt ES mudināt dienvidu kaimiņreģiona valstu valdības atļaut neierobežotu piekļuvi internetam un oponējošu viedokļu brīvu paušanu, nebaidoties no represijām; aicināt dienvidu kaimiņreģiona valstu valdības ievērot un aizsargāt vārda brīvību un informācijas brīvību, un preses brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē; finansēt programmas, kas atbalsta vārda brīvību, un privātumu, piekļuvi internetam un tiešsaistes ētiku;

| v) | nodrošināt pietiekamus resursus laicīgai un efektīvai jaunās programmas Vidusjūras reģionam īstenošanai, kas būtu arī veids, kā atbalstīt ES reģistrētu uzņēmumu ilgtermiņa ieguldījumus un partnerības dienvidu kaimiņreģionā; norādīt, ka sekas, ko radīja pandēmija un karš Ukrainā, ir izraisījušas daudzu ES reģistrētu uzņēmumi piegādes un ražošanas līniju pārcelšanu atpakaļ uz savu valsti vai uz netālu esošām valstīm; atzīt, ka, laikus un pilnībā īstenojot jauno programmu Vidusjūras reģionam un ekonomikas un investīciju plānu, tas sniedz unikālu iespēju gan ES, gan dienvidu kaimiņreģionam nodrošināt vidi, kas spēj atbalstīt tos ES reģistrētos uzņēmumus, kuri vēlas pārcelt savu darbību uz netālu esošām valstīm, un veicināt ilgtermiņa ieguldījumus dienvidu kaimiņreģionā, tādējādi veidojot ciešākas politiskās saites un spēcīgāku sadarbību ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm; |
| --- | --- |

v)

nodrošināt pietiekamus resursus laicīgai un efektīvai jaunās programmas Vidusjūras reģionam īstenošanai, kas būtu arī veids, kā atbalstīt ES reģistrētu uzņēmumu ilgtermiņa ieguldījumus un partnerības dienvidu kaimiņreģionā; norādīt, ka sekas, ko radīja pandēmija un karš Ukrainā, ir izraisījušas daudzu ES reģistrētu uzņēmumi piegādes un ražošanas līniju pārcelšanu atpakaļ uz savu valsti vai uz netālu esošām valstīm; atzīt, ka, laikus un pilnībā īstenojot jauno programmu Vidusjūras reģionam un ekonomikas un investīciju plānu, tas sniedz unikālu iespēju gan ES, gan dienvidu kaimiņreģionam nodrošināt vidi, kas spēj atbalstīt tos ES reģistrētos uzņēmumus, kuri vēlas pārcelt savu darbību uz netālu esošām valstīm, un veicināt ilgtermiņa ieguldījumus dienvidu kaimiņreģionā, tādējādi veidojot ciešākas politiskās saites un spēcīgāku sadarbību ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm;

| w) | jaunajā programmā iekļaut ekonomiskās un darba tiesības, ieviest jauninājumus un veicināt stratēģijas, kuru pamatā ir padziļināta analīze par notiekošo uz dienvidu robežas, un koncentrēties uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, ilgtspējīgu attīstību un starptautiskajiem darba standartiem; valstu apspriedēs faktiski iesaistīt arodbiedrību kustību un veicināt sociālo dialogu; strādāt pie tā, lai izbeigtu bērnu darbu un garantētu tiesības uz algu un kompensāciju, kā arī brīvību apvienoties arodbiedrībās, un izbeigt verdzības un diskriminācijas situācijas, ņemot vērā arī nepieciešamību nodrošināt pienācīgu aizsardzību bēgļiem reģionā; veicināt sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas un sekmēt sieviešu un jauniešu iekļaušanu arodbiedrību struktūrās un politiskajā telpā; |
| --- | --- |

w)

jaunajā programmā iekļaut ekonomiskās un darba tiesības, ieviest jauninājumus un veicināt stratēģijas, kuru pamatā ir padziļināta analīze par notiekošo uz dienvidu robežas, un koncentrēties uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, ilgtspējīgu attīstību un starptautiskajiem darba standartiem; valstu apspriedēs faktiski iesaistīt arodbiedrību kustību un veicināt sociālo dialogu; strādāt pie tā, lai izbeigtu bērnu darbu un garantētu tiesības uz algu un kompensāciju, kā arī brīvību apvienoties arodbiedrībās, un izbeigt verdzības un diskriminācijas situācijas, ņemot vērā arī nepieciešamību nodrošināt pienācīgu aizsardzību bēgļiem reģionā; veicināt sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas un sekmēt sieviešu un jauniešu iekļaušanu arodbiedrību struktūrās un politiskajā telpā;

| x) | sekmēt reģionālo, apakšreģionālo un divpusējo integrāciju Vidusjūras reģiona dienvidos, īpaši ar mērķi likvidēt jebkurus robežu, transporta vai tirdzniecības šķēršļus starp šī reģiona valstīm un aktīvi sekmēt ciešākas saiknes un partnerības; par stratēģisku prioritāti noteikt tirdzniecības attiecību uzlabošanu starp ES un dienvidu kaimiņreģiona valstīm, strādājot pie Eiropas un Vidusjūras reģiona preču un pakalpojumu brīvās tirdzniecības zonas izveides; arī turpmāk pievērst uzmanību ieguldījumu, pakalpojumu un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai; |
| --- | --- |

x)

sekmēt reģionālo, apakšreģionālo un divpusējo integrāciju Vidusjūras reģiona dienvidos, īpaši ar mērķi likvidēt jebkurus robežu, transporta vai tirdzniecības šķēršļus starp šī reģiona valstīm un aktīvi sekmēt ciešākas saiknes un partnerības; par stratēģisku prioritāti noteikt tirdzniecības attiecību uzlabošanu starp ES un dienvidu kaimiņreģiona valstīm, strādājot pie Eiropas un Vidusjūras reģiona preču un pakalpojumu brīvās tirdzniecības zonas izveides; arī turpmāk pievērst uzmanību ieguldījumu, pakalpojumu un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai;

| y) | atkārtoti uzsvērt ES ilglaicīgo apņemšanos attiecībā uz attiecīgajām ANO rezolūcijām, īpaši ANO Drošības padomes 2022. gada janvāra rezolūciju, un atgādināt par Parlamenta 2022. gada 17. februāra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu Tuvo Austrumu miera procesa kontekstā, balstoties uz divu valstu risinājumu, kas paredz drošu Izraēlas valsti un neatkarīgu, demokrātisku, blakusesošu, suverēnu un dzīvotspējīgu Palestīnas valsti, kuras dzīvo viena otrai blakus mierā un drošībā, pamatojoties uz 1967. gada līnijām, savstarpēji vienojoties par līdzvērtīgu zemes apmaiņu un Jeruzalemi kā abu valstu galvaspilsētu; atgādināt, ka Izraēlas apmetnes okupētajās palestīniešu teritorijās saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir nelikumīgas; aicināt izbeigt darbības, kas varētu apdraudēt divu valstu risinājuma dzīvotspēju uz vietas un neturpināt apmetņu izveidi un terorismu, jo tas ir starptautisko tiesību pārkāpums un neveicina ilgstošu un visaptverošu mieru; brīdināt, ka pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā Tuvo Austrumu miera process var virzīties uz priekšu tikai ar stingru ES un ASV politisku apņemšanos un ieguldījumiem; veicināt tiešas sarunas starp Izraēlu un palestīniešiem; |
| --- | --- |

y)

atkārtoti uzsvērt ES ilglaicīgo apņemšanos attiecībā uz attiecīgajām ANO rezolūcijām, īpaši ANO Drošības padomes 2022. gada janvāra rezolūciju, un atgādināt par Parlamenta 2022. gada 17. februāra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu Tuvo Austrumu miera procesa kontekstā, balstoties uz divu valstu risinājumu, kas paredz drošu Izraēlas valsti un neatkarīgu, demokrātisku, blakusesošu, suverēnu un dzīvotspējīgu Palestīnas valsti, kuras dzīvo viena otrai blakus mierā un drošībā, pamatojoties uz 1967. gada līnijām, savstarpēji vienojoties par līdzvērtīgu zemes apmaiņu un Jeruzalemi kā abu valstu galvaspilsētu; atgādināt, ka Izraēlas apmetnes okupētajās palestīniešu teritorijās saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir nelikumīgas; aicināt izbeigt darbības, kas varētu apdraudēt divu valstu risinājuma dzīvotspēju uz vietas un neturpināt apmetņu izveidi un terorismu, jo tas ir starptautisko tiesību pārkāpums un neveicina ilgstošu un visaptverošu mieru; brīdināt, ka pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā Tuvo Austrumu miera process var virzīties uz priekšu tikai ar stingru ES un ASV politisku apņemšanos un ieguldījumiem; veicināt tiešas sarunas starp Izraēlu un palestīniešiem;

| z) | arī turpmāk gan politiski, gan finansiāli atbalstīt darbu, ko veic attiecīgās ANO struktūras, piemēram, ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem, nodrošinot pienācīgu pamanāmību ES finansējumam un atbalstam, kas sniegts šajā nolūkā, un sinerģijā ar ES mērķiem; |
| --- | --- |

z)

arī turpmāk gan politiski, gan finansiāli atbalstīt darbu, ko veic attiecīgās ANO struktūras, piemēram, ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem, nodrošinot pienācīgu pamanāmību ES finansējumam un atbalstam, kas sniegts šajā nolūkā, un sinerģijā ar ES mērķiem;

| aa) | atzīt, cik svarīga ir ES finansiālā palīdzība Palestīniešu pašpārvaldei un palestīniešu pilsoniskajai sabiedrībai uz vietas, jo īpaši sniedzot atbalstu cilvēkiem nopietnu pārtikas krīžu un enerģijas trūkuma laikā, un veicināt pareizos apstākļus, lai mazinātu sekas, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu, kā to savā pēdējā vizītē Rāmallā 2022. gada 14. jūnijā uzsvēra priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena; uzsvērt, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansējumu nedrīkst apturēt, ja nav pierādījumu par līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

aa)

atzīt, cik svarīga ir ES finansiālā palīdzība Palestīniešu pašpārvaldei un palestīniešu pilsoniskajai sabiedrībai uz vietas, jo īpaši sniedzot atbalstu cilvēkiem nopietnu pārtikas krīžu un enerģijas trūkuma laikā, un veicināt pareizos apstākļus, lai mazinātu sekas, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu, kā to savā pēdējā vizītē Rāmallā 2022. gada 14. jūnijā uzsvēra priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena; uzsvērt, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansējumu nedrīkst apturēt, ja nav pierādījumu par līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu;

| ab) | turpināt atbalstīt sadarbību visā reģionā; ņemt vērā Ābrama vienošanās, kuru rezultātā ir panākta Izraēlas, Bahreinas, Apvienoto Arābu Emirātu, Marokas un Sudānas savstarpējā atzīšana, un to, ka tās sniedz iespēju stiprināt šo valstu sadarbību; |
| --- | --- |

ab)

turpināt atbalstīt sadarbību visā reģionā; ņemt vērā Ābrama vienošanās, kuru rezultātā ir panākta Izraēlas, Bahreinas, Apvienoto Arābu Emirātu, Marokas un Sudānas savstarpējā atzīšana, un to, ka tās sniedz iespēju stiprināt šo valstu sadarbību;

| ac) | veicināt reģionālo sadarbību un atbalstīt attiecību normalizēšanu starp Izraēlu un arābu valstīm, kā arī veicināt Palestīniešu pašpārvaldes pilnīgu iekļaušanu saskaņā ar ES un ASV centieniem panākt mieru, drošību un stabilitāti reģionā un, ievērojot ANO sistēmu, Arābu valstu miera iniciatīvu un Oslo vienošanos; izmantot šo virzību dialoga un sadarbības veicināšanai reģionā, lai atbalstītu Tuvo Austrumu miera procesu un divu valstu risinājumu, kā arī starptautisko tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

ac)

veicināt reģionālo sadarbību un atbalstīt attiecību normalizēšanu starp Izraēlu un arābu valstīm, kā arī veicināt Palestīniešu pašpārvaldes pilnīgu iekļaušanu saskaņā ar ES un ASV centieniem panākt mieru, drošību un stabilitāti reģionā un, ievērojot ANO sistēmu, Arābu valstu miera iniciatīvu un Oslo vienošanos; izmantot šo virzību dialoga un sadarbības veicināšanai reģionā, lai atbalstītu Tuvo Austrumu miera procesu un divu valstu risinājumu, kā arī starptautisko tiesību ievērošanu;

| ad) | saskaņā ar stratēģiju “Global Gateway” un sinerģijā ar ekonomikas un investīciju plānu dienvidu kaimiņreģionam aktīvi atbalstīt sākotnējos plānus, izmantojot dzelzceļa un jūras starpsavienojumus, izveidot netraucētu tirdzniecības saikni starp Dienvidaustrumāziju un Persijas līča sadarbības padomes valstīm, Jordāniju, Izraēlu, Palestīnu un Grieķiju, kas būtu Eiropas Savienībā tirgotu preču un energoresursu ievešanas punkts un alternatīva iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš”; atgādināt, ka šis alternatīvais maršruts vēl vairāk dažādotu ES piegādes līnijas un palielinātu ES enerģētisko drošību, kā arī stiprinātu dienvidu kaimiņreģiona ekonomiskās izaugsmes potenciālu, kā arī vēl vairāk uzlabotu reģionālās integrācijas un reģionālā dialoga procesu un veicinātu ilgstošu partnerību, sadarbību un mieru starp visām reģiona valstīm; |
| --- | --- |

ad)

saskaņā ar stratēģiju “Global Gateway” un sinerģijā ar ekonomikas un investīciju plānu dienvidu kaimiņreģionam aktīvi atbalstīt sākotnējos plānus, izmantojot dzelzceļa un jūras starpsavienojumus, izveidot netraucētu tirdzniecības saikni starp Dienvidaustrumāziju un Persijas līča sadarbības padomes valstīm, Jordāniju, Izraēlu, Palestīnu un Grieķiju, kas būtu Eiropas Savienībā tirgotu preču un energoresursu ievešanas punkts un alternatīva iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš”; atgādināt, ka šis alternatīvais maršruts vēl vairāk dažādotu ES piegādes līnijas un palielinātu ES enerģētisko drošību, kā arī stiprinātu dienvidu kaimiņreģiona ekonomiskās izaugsmes potenciālu, kā arī vēl vairāk uzlabotu reģionālās integrācijas un reģionālā dialoga procesu un veicinātu ilgstošu partnerību, sadarbību un mieru starp visām reģiona valstīm;

| ae) | īstenot jaunu programmu Vidusjūras reģionam, pastiprinot ES atbalstu brīvai, spēcīgai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai visā Vidusjūras reģionā un izmantojot īpašu dialogu un apspriešanos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; stiprināt saiknes starp ES delegācijām un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM); atgādināt, ka šie faktori ir svarīgi un būtiski ilgtspējīgas un taisnīgas ekonomiskās un cilvēces attīstības virzītājspēki un ir tuvāki iedzīvotājiem, tādējādi ļaujot īstenošanas stratēģijām sasniegt visas kopienas, tostarp tās, kas ir nelabvēlīgākā situācijā gan ģeogrāfiski, gan sociālekonomiskā ziņā, kā arī cilvēktiesību aizstāvjus; uzsvērt, ka ES atbalstam pilsoniskās sabiedrības organizācijām nevajadzētu būt atkarīgam no valsts iestāžu apstiprinājuma un tas ir būtisks visās reģiona valstīs bez izņēmuma; piešķirt pilnvaras delegācijām dienvidu kaimiņreģionā palielināt sakarus ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un visiem sabiedrības slāņiem kā teritoriālās attīstības virzītājspēkiem, jo īpaši apspriedēs par ES prioritātēm attiecībā uz partnerību un ieguldījumiem dienvidu kaimiņreģiona valstīs; tāpat piešķirt pilnvaras ES delegācijām dienvidu kaimiņreģiona valstīs izveidot augsta līmeņa konsultatīvās padomes, kas atspoguļotu attiecīgo valstu sociālo, ekonomisko un politisko daudzveidību un ietvertu ekonomikas, mediju, kultūras, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības un ievērojamus jauniešu līderus, kā arī sociālos partnerus un vadošos cilvēktiesību aizstāvjus no attiecīgajām valstīm, un nodrošinātu nozīmīgu ieinteresēto personu pārdomātāku ieguldījumu attiecībā uz ES politikas prioritātēm un ES izstrādāto politikas struktūru; |
| --- | --- |

ae)

īstenot jaunu programmu Vidusjūras reģionam, pastiprinot ES atbalstu brīvai, spēcīgai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai visā Vidusjūras reģionā un izmantojot īpašu dialogu un apspriešanos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; stiprināt saiknes starp ES delegācijām un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM); atgādināt, ka šie faktori ir svarīgi un būtiski ilgtspējīgas un taisnīgas ekonomiskās un cilvēces attīstības virzītājspēki un ir tuvāki iedzīvotājiem, tādējādi ļaujot īstenošanas stratēģijām sasniegt visas kopienas, tostarp tās, kas ir nelabvēlīgākā situācijā gan ģeogrāfiski, gan sociālekonomiskā ziņā, kā arī cilvēktiesību aizstāvjus; uzsvērt, ka ES atbalstam pilsoniskās sabiedrības organizācijām nevajadzētu būt atkarīgam no valsts iestāžu apstiprinājuma un tas ir būtisks visās reģiona valstīs bez izņēmuma; piešķirt pilnvaras delegācijām dienvidu kaimiņreģionā palielināt sakarus ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un visiem sabiedrības slāņiem kā teritoriālās attīstības virzītājspēkiem, jo īpaši apspriedēs par ES prioritātēm attiecībā uz partnerību un ieguldījumiem dienvidu kaimiņreģiona valstīs; tāpat piešķirt pilnvaras ES delegācijām dienvidu kaimiņreģiona valstīs izveidot augsta līmeņa konsultatīvās padomes, kas atspoguļotu attiecīgo valstu sociālo, ekonomisko un politisko daudzveidību un ietvertu ekonomikas, mediju, kultūras, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības un ievērojamus jauniešu līderus, kā arī sociālos partnerus un vadošos cilvēktiesību aizstāvjus no attiecīgajām valstīm, un nodrošinātu nozīmīgu ieinteresēto personu pārdomātāku ieguldījumu attiecībā uz ES politikas prioritātēm un ES izstrādāto politikas struktūru;

| af) | pievērsties cilvēktiesību situācijai un problēmām, ar kurām saskaras pilsoniskā sabiedrība, un atbalstīt konkrētas iniciatīvas, kas stiprina pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizstāvjus un neatkarīgus medijus; nodrošināt, ka partnervalstis efektīvi īsteno darba standartus un novērš SDO standartu pārkāpumus; |
| --- | --- |

af)

pievērsties cilvēktiesību situācijai un problēmām, ar kurām saskaras pilsoniskā sabiedrība, un atbalstīt konkrētas iniciatīvas, kas stiprina pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizstāvjus un neatkarīgus medijus; nodrošināt, ka partnervalstis efektīvi īsteno darba standartus un novērš SDO standartu pārkāpumus;

| ag) | izmantojot dienvidu kaimiņattiecību politiku, stimulēt un atbalstīt reformas tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, laba pārvaldība un korupcijas apkarošana reģiona iedzīvotāju un stabilitātes labā; |
| --- | --- |

ag)

izmantojot dienvidu kaimiņattiecību politiku, stimulēt un atbalstīt reformas tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, laba pārvaldība un korupcijas apkarošana reģiona iedzīvotāju un stabilitātes labā;

| ah) | aicināt visas Vidusjūras dienvidu reģiona valstis pirms COP27, kas tiks rīkota Ēģiptē, nodrošināt brīvu, drošu un transnacionālu telpu zinātnei un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

ah)

aicināt visas Vidusjūras dienvidu reģiona valstis pirms COP27, kas tiks rīkota Ēģiptē, nodrošināt brīvu, drošu un transnacionālu telpu zinātnei un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| ai) | nākt klajā ar vērienīgu ES rīcības plānu nesodāmības apkarošanai par noziegumiem pret cilvēci, kā to 2021. gada martā pieprasīja Parlaments, nekavējoties piešķirot prioritāti Sīrijai, kurā notika reģiona nāvējošākais konflikts pēdējo desmitgažu laikā, un uzsver, ka ir jāstrādā, lai panāktu stabilu, drošu, vienotu un pārtikušu Lībiju, kas ir visu interesēs; |
| --- | --- |

ai)

nākt klajā ar vērienīgu ES rīcības plānu nesodāmības apkarošanai par noziegumiem pret cilvēci, kā to 2021. gada martā pieprasīja Parlaments, nekavējoties piešķirot prioritāti Sīrijai, kurā notika reģiona nāvējošākais konflikts pēdējo desmitgažu laikā, un uzsver, ka ir jāstrādā, lai panāktu stabilu, drošu, vienotu un pārtikušu Lībiju, kas ir visu interesēs;

| aj) | katru gadu sniegt jaunāko informāciju par jaunās programmas Vidusjūras reģionam īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot to finanšu resursu izmaksai, kas pieejami ekonomikas un investīciju plānam; regulāri apspriesties ar Parlamentu par gada un daudzgadu plānošanu saistībā ar jaunās programmas Vidusjūras reģionam un ekonomikas un investīciju plāna īstenošanu; regulāri informēt Parlamentu par pašreizējo stāvokli saistībā ar jauno programmu Vidusjūras reģionam, jo īpaši par tās piecu prioritāšu īstenošanu un kopīgu dokumentu un partnerības prioritāšu pieņemšanu un izpildi, un pastāvīgi informēt Parlamentu par minēto īstenošanu un reakciju uz Parlamenta ieteikumiem visās ES politikas jomās, kā arī par papildu projektiem un programmām, kas stiprinās ES partnerības spējas ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm; |
| --- | --- |

aj)

katru gadu sniegt jaunāko informāciju par jaunās programmas Vidusjūras reģionam īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot to finanšu resursu izmaksai, kas pieejami ekonomikas un investīciju plānam; regulāri apspriesties ar Parlamentu par gada un daudzgadu plānošanu saistībā ar jaunās programmas Vidusjūras reģionam un ekonomikas un investīciju plāna īstenošanu; regulāri informēt Parlamentu par pašreizējo stāvokli saistībā ar jauno programmu Vidusjūras reģionam, jo īpaši par tās piecu prioritāšu īstenošanu un kopīgu dokumentu un partnerības prioritāšu pieņemšanu un izpildi, un pastāvīgi informēt Parlamentu par minēto īstenošanu un reakciju uz Parlamenta ieteikumiem visās ES politikas jomās, kā arī par papildu projektiem un programmām, kas stiprinās ES partnerības spējas ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm;

| ak) | ieguldīt atbilstīgus centienus, lai sekmētu starpkultūru un starpreliģiju dialogu kā vērtīgu iespēju veicināt cilvēktiesības un brīvības, kopīgi apkarot reliģisko fundamentālismu, diskrimināciju, pret musulmaņiem vērstu naidu un antisemītismu un kopīgi cīnīties pret radikalizāciju, naida kurināšanu, vardarbību un terorismu; atgādināt par Parlamenta priekšsēdētājas nodomu iecelt sūtni starpreliģiju dialoga jautājumos un cieši iesaistīt pašreizējos Komisijas un Parlamenta sūtņus starpreliģiju dialoga jautājumos kopīgajos centienos veidot starpreliģiju dialogu ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm; |
| --- | --- |

ak)

ieguldīt atbilstīgus centienus, lai sekmētu starpkultūru un starpreliģiju dialogu kā vērtīgu iespēju veicināt cilvēktiesības un brīvības, kopīgi apkarot reliģisko fundamentālismu, diskrimināciju, pret musulmaņiem vērstu naidu un antisemītismu un kopīgi cīnīties pret radikalizāciju, naida kurināšanu, vardarbību un terorismu; atgādināt par Parlamenta priekšsēdētājas nodomu iecelt sūtni starpreliģiju dialoga jautājumos un cieši iesaistīt pašreizējos Komisijas un Parlamenta sūtņus starpreliģiju dialoga jautājumos kopīgajos centienos veidot starpreliģiju dialogu ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm;

| al) | izmantot jaunās programmas Vidusjūras reģionam sniegto iespēju izveidot spēcīgu satvaru dialogam un sadarbībai visā Vidusjūras reģionā kultūras mantojuma saglabāšanai un popularizēšanai, kā arī izpratnes veicināšanai par tās vērtību, tostarp vēl lielākai tūrisma un ekonomisko iespēju veicināšanai; uzlabot Eiropas Padomes Kultūras ceļu saglabāšanu un popularizēšanu, kurā piedalās arī dienvidu kaimiņreģiona valstis, cita starpā attiecībā uz Andalūzijas mantojuma ceļiem, Eneja ceļu, Olīvkoka ceļiem, Iter Vitis ceļu un Feniķiešu ceļu; |
| --- | --- |

al)

izmantot jaunās programmas Vidusjūras reģionam sniegto iespēju izveidot spēcīgu satvaru dialogam un sadarbībai visā Vidusjūras reģionā kultūras mantojuma saglabāšanai un popularizēšanai, kā arī izpratnes veicināšanai par tās vērtību, tostarp vēl lielākai tūrisma un ekonomisko iespēju veicināšanai; uzlabot Eiropas Padomes Kultūras ceļu saglabāšanu un popularizēšanu, kurā piedalās arī dienvidu kaimiņreģiona valstis, cita starpā attiecībā uz Andalūzijas mantojuma ceļiem, Eneja ceļu, Olīvkoka ceļiem, Iter Vitis ceļu un Feniķiešu ceļu;

| am) | izmantot iespēju vēl vairāk paplašināt ES spēju informēt un veidot dialogu ar dienvidu kaimiņreģiona valstu valdībām un parlamentiem, izmantojot Parlamenta ilglaicīgās un efektīvās parlamentārā dialoga, demokrātiskā atbalsta un parlamentārās diplomātijas spējas, īpaši atsaucoties uz Parlamenta sadarbības delegācijām un to spēju ciešā sadarbībā ar attiecīgajām Parlamenta komitejām veicināt demokrātisku un politisku dialogu ciešā sadarbībā ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm; |
| --- | --- |

am)

izmantot iespēju vēl vairāk paplašināt ES spēju informēt un veidot dialogu ar dienvidu kaimiņreģiona valstu valdībām un parlamentiem, izmantojot Parlamenta ilglaicīgās un efektīvās parlamentārā dialoga, demokrātiskā atbalsta un parlamentārās diplomātijas spējas, īpaši atsaucoties uz Parlamenta sadarbības delegācijām un to spēju ciešā sadarbībā ar attiecīgajām Parlamenta komitejām veicināt demokrātisku un politisku dialogu ciešā sadarbībā ar dienvidu kaimiņreģiona valstīm;

| an) | nodrošināt pozitīvu saikni starp jauno programmu Vidusjūras reģionam un ES un tās dalībvalstu spēju veidot līdzīgi domājošu valstu koalīciju, lai atbalstītu uz noteikumiem balstītu un efektīvu daudzpusēju sistēmu, kas var uzlabot starptautiskās sabiedrības spēju risināt globālas problēmas; iekļaut jaunajā programmā Vidusjūras reģionam pastiprinātu dialogu par to, cik svarīgi ir dienvidu kaimiņreģiona valstīm tuvināties ar ES ne tikai attiecībā uz politisko dialogu, stabilitāti un ekonomikas izaugsmi, bet arī attiecībā uz spēju veicināt mieru un stabilitāti, aizstāvēt un ievērot starptautisko tiesību principus, kā to parāda agresīvais karš pret Ukrainu, apkarot ekstrēmismu un aizstāvēt demokrātiskās vērtības, pamatbrīvības un cilvēktiesības ANO sistēmā un attiecīgos daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

an)

nodrošināt pozitīvu saikni starp jauno programmu Vidusjūras reģionam un ES un tās dalībvalstu spēju veidot līdzīgi domājošu valstu koalīciju, lai atbalstītu uz noteikumiem balstītu un efektīvu daudzpusēju sistēmu, kas var uzlabot starptautiskās sabiedrības spēju risināt globālas problēmas; iekļaut jaunajā programmā Vidusjūras reģionam pastiprinātu dialogu par to, cik svarīgi ir dienvidu kaimiņreģiona valstīm tuvināties ar ES ne tikai attiecībā uz politisko dialogu, stabilitāti un ekonomikas izaugsmi, bet arī attiecībā uz spēju veicināt mieru un stabilitāti, aizstāvēt un ievērot starptautisko tiesību principus, kā to parāda agresīvais karš pret Ukrainu, apkarot ekstrēmismu un aizstāvēt demokrātiskās vērtības, pamatbrīvības un cilvēktiesības ANO sistēmā un attiecīgos daudzpusējos forumos;

| ao) | sadarboties ar visiem dienvidu kaimiņreģiona partneriem, lai izstrādātu politiku, kuras pamatā būtu Programma 2030. gadam un tās IAM un kuras mērķis būtu stiprināt tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību un starptautisko tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

ao)

sadarboties ar visiem dienvidu kaimiņreģiona partneriem, lai izstrādātu politiku, kuras pamatā būtu Programma 2030. gadam un tās IAM un kuras mērķis būtu stiprināt tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību un starptautisko tiesību ievērošanu;

| ap) | mudināt Padomi pilnībā izmantot ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, ja reģionā tiek nopietni pārkāptas cilvēktiesības; strādāt pie tā, lai paplašinātu šā svarīgā instrumenta darbības jomu, iekļaujot tajā arī korupcijas gadījumus; |
| --- | --- |

ap)

mudināt Padomi pilnībā izmantot ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, ja reģionā tiek nopietni pārkāptas cilvēktiesības; strādāt pie tā, lai paplašinātu šā svarīgā instrumenta darbības jomu, iekļaujot tajā arī korupcijas gadījumus;

| aq) | vēlreiz nosodīt nāvessoda izmantošanu; aicināt attiecīgos dienvidu kaimiņreģiona partnerus nekavējoties ieviest nāvessoda izpildes moratoriju kā soli ceļā uz nāvessoda atcelšanu un aizstāt visus piespriestos nāvessodus; |
| --- | --- |

aq)

vēlreiz nosodīt nāvessoda izmantošanu; aicināt attiecīgos dienvidu kaimiņreģiona partnerus nekavējoties ieviest nāvessoda izpildes moratoriju kā soli ceļā uz nāvessoda atcelšanu un aizstāt visus piespriestos nāvessodus;

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, Reģionu komitejai, Savienības Vidusjūrai sekretariātam un Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai, kā arī Eiropas Savienības dalībvalstu un Savienības Vidusjūrai dalībvalstu valdībām un parlamentiem un tās parlamentārajai dimensijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 108, 26.3.2021., 90. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Vienota kārtība, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodificēta redakcija) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2023/C 125/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0483),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0347/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0228/2022),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 105, 4.3.2022., 148. lpp.

(2)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšana ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 125/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07978/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07978/2022),

| — | ņemot vērā 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu projektu (07978/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu projektu (07978/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0181/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0229/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma grozījumu noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

ES un Maurīcijas Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē: zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums 2017-2021. Protokola pagarināšana ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots par protokola, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, pagarināšanu (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 125/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05657/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05657/2022),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots par protokola, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, pagarināšanu (05658/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots par protokola, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, pagarināšanu (05658/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0166/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0211/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Maurīcijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projekts: 2021. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu: 2021. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 12. aprīlī (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 12. aprīlī (COM(2022)0250),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 18. jūlijā un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2022. gada 16. augustā (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 18. jūlijā un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2022. gada 16. augustā (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0226/2022),

| A. | tā kā budžeta grozījumu projekta Nr. 2/2022 mērķis ir 2022. gada budžetā iekļaut 2021. finanšu gada budžeta pārpalikumu 3 227,1 miljona EUR apmērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījumu projekta Nr. 2/2022 mērķis ir 2022. gada budžetā iekļaut 2021. finanšu gada budžeta pārpalikumu 3 227,1 miljona EUR apmērā;

| B. | tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido pozitīvs budžeta izpildes rezultāts ieņēmumu daļā — 2 574,8 miljoni EUR — un neizlietoti līdzekļi izdevumu daļā 652,3 miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido pozitīvs budžeta izpildes rezultāts ieņēmumu daļā — 2 574,8 miljoni EUR — un neizlietoti līdzekļi izdevumu daļā 652,3 miljonu EUR apmērā;

| C. | tā kā ieņēmumu daļā pārpalikumu galvenokārt rada muitas nodokļu summa, kas pārsniedz prognozēto (par 1 688,7 miljoniem EUR), un pārsniedz prognozēto finanšu ieņēmumu summu, nokavējuma procenti un soda naudas (1 110,8 miljoni EUR), kas gada pēdējos mēnešos darīta pieejama Savienības budžetam; |
| --- | --- |

C.

tā kā ieņēmumu daļā pārpalikumu galvenokārt rada muitas nodokļu summa, kas pārsniedz prognozēto (par 1 688,7 miljoniem EUR), un pārsniedz prognozēto finanšu ieņēmumu summu, nokavējuma procenti un soda naudas (1 110,8 miljoni EUR), kas gada pēdējos mēnešos darīta pieejama Savienības budžetam;

| D. | tā kā izdevumu daļā Komisijas 2021. gadā neizlietotās maksājumu apropriācijas sasniedz 81 miljonu EUR un 250 miljoni EUR ir no 2020. gada pārnestās apropriācijas (no tiem 183 miljoni EUR ir saistīti ar Ārkārtas atbalsta instrumentu), bet pārējo iestāžu 2021. gadā neizlietoto līdzekļu summa sasniedz 117 miljonus EUR un 77 miljoni EUR ir pārnestās apropriācijas, |
| --- | --- |

D.

tā kā izdevumu daļā Komisijas 2021. gadā neizlietotās maksājumu apropriācijas sasniedz 81 miljonu EUR un 250 miljoni EUR ir no 2020. gada pārnestās apropriācijas (no tiem 183 miljoni EUR ir saistīti ar Ārkārtas atbalsta instrumentu), bet pārējo iestāžu 2021. gadā neizlietoto līdzekļu summa sasniedz 117 miljonus EUR un 77 miljoni EUR ir pārnestās apropriācijas,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu, kas attiecas tikai uz 2021. gada budžeta pārpalikuma (3 227,1 miljona EUR apmērā) iekļaušanu budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu; norāda, ka 2021. gada pārpalikums 3 227,1 miljona EUR apmērā ir īpaši liels; šajā sakarā atkārtoti norāda, ka Komisijai budžeta izpildē ir jāievēro pareizas finanšu pārvaldības principi saskaņā ar LESD 317. pantu un Finanšu regulas 33. pantu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka 183 miljoni EUR, kas bija paredzēti Covid-19 vakcīnu iegādei 2021. gadā, netika izlietoti, kā to plānoja Komisija, un netika novirzīti citām vajadzībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti pauž nostāju, ka būtu jāaktivizē visi pieejamie Savienības budžeta instrumenti, tostarp pārpalikums, lai turpinātu sniegt pēc iespējas lielāku ekonomisko un finansiālo atbalstu Ukrainai un vēl vairāk stiprinātu Savienības solidaritātes spējas risināt sekas sociālajā, enerģētikas, lauksaimniecības un ekonomikas jomā, kuras Savienībai un tās iedzīvotājiem rada Krievijas karš Ukrainā; brīdina, ka šīm akūtajām vajadzībām būs vajadzīgs papildu atbalsts no Savienības budžeta, un ir gatavs atbalstīt attiecīgos Savienības 2022. gada budžeta palielinājumus, izmantojot turpmākus budžeta grozījumus, kā arī aicina Komisiju attiecīgā gadījumā nākt klajā ar budžeta grozījumiem, mobilizējot jaunus līdzekļus, lai reaģētu uz šīm problēmām; šajā sakarā aicina dalībvalstis ievērojamos sagaidāmos uz NKI balstīto iemaksu samazinājumus, kas izriet no 2021. gada pārpalikuma, veltīt to darbību iekļaušanai budžetā, kuras saistītas ar šī nelikumīgā, neizprovocētā un nepamatotā agresīvā kara pret Ukrainu smago seku novēršanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju 2021. gadā konkurences jomā tika piemēroti naudas sodi 957 miljonu EUR apmērā; vēlreiz pauž uzskatu, ka būtu jādod iespēja Savienības budžetā papildus jebkādam pārpalikumam, kas izriet no budžeta nepilnīgas izpildes, iekļaut ieņēmumus no soda naudām vai saistībā ar novēlotiem maksājumiem, attiecīgi nesamazinot NKI iemaksas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājai paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2022 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 45, 24.2.2022., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Grozījumu izdarīšana Kapitāla prasību regulā noregulējuma jomā (“Daisy Chain” priekšlikums) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 125/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0398/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2022. gada 13. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2022. gada 13. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0020/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 122, 17.3.2022., 33. lpp.

(2)  OV C 152, 6.4.2022., 111. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Starpposma ziņojums par 2021. gada priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra rezolūcija par 2021. gada priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 311., 312. un 323. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 311., 312. un 323. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (COM(2021)0569),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021)0568),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (1) (“Iestāžu nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (1) (“Iestāžu nolīgums”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas starpposma ziņojumu (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas starpposma ziņojumu (A9-0227/2022),

| A. | tā kā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumi izveidot nākamās paaudzes pašu resursus Savienības budžetam un pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam ir nesaraujami saistīti ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas tika ierosināta 2021. gada 14. jūlijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumi izveidot nākamās paaudzes pašu resursus Savienības budžetam un pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam ir nesaraujami saistīti ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas tika ierosināta 2021. gada 14. jūlijā;

| B. | tā kā saskaņā ar LESD 311. pantu Savienībai jānodrošina līdzekļi, kas nepieciešami tās mērķu sasniegšanai un politikas īstenošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar LESD 311. pantu Savienībai jānodrošina līdzekļi, kas nepieciešami tās mērķu sasniegšanai un politikas īstenošanai;

| C. | tā kā saskaņā ar Parlamenta ilgstoši pausto nostāju jaunās politiskās saistības un mērķi ir jāsaskaņo ar jauniem līdzekļiem un tie nav jāfinansē uz citu Savienības programmu un prioritāšu rēķina; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Parlamenta ilgstoši pausto nostāju jaunās politiskās saistības un mērķi ir jāsaskaņo ar jauniem līdzekļiem un tie nav jāfinansē uz citu Savienības programmu un prioritāšu rēķina;

| D. | tā kā Sociālā klimata fonda pilnīga integrēšana Savienības budžetā ir Līgumā noteikta prasība, kā to paredz LESD 310. panta 1 punkts, un priekšnosacījums tam, lai cita starpā ievērotu Kopienas metodi, garantētu parlamentāro pārskatatbildību, pārraudzību un kontroli, nodrošinātu finansējuma un daudzgadu plānošanas prognozējamību, kā arī aizsargātu Savienības līmenī pieņemto budžeta lēmumu pārredzamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Sociālā klimata fonda pilnīga integrēšana Savienības budžetā ir Līgumā noteikta prasība, kā to paredz LESD 310. panta 1 punkts, un priekšnosacījums tam, lai cita starpā ievērotu Kopienas metodi, garantētu parlamentāro pārskatatbildību, pārraudzību un kontroli, nodrošinātu finansējuma un daudzgadu plānošanas prognozējamību, kā arī aizsargātu Savienības līmenī pieņemto budžeta lēmumu pārredzamību;

| E. | tā kā gadījumā, ja oglekļa cena palielinās salīdzinājumā ar sākotnējo pieņēmumu, Sociālajam klimata fondam ik gadu būtu jādara pieejams papildu piešķīrums proporcionāli oglekļa cenas pieauguma tempam, lai vēl vairāk atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības un transporta lietotājus pārejā uz klimatneitralitāti; tā kā šādi ikgadēji palielinājumi būtu jāiekļauj DFS, izmantojot automātisku 3. izdevumu kategorijas “Dabas resursi un vide” maksimālā apjoma un maksājumu maksimālā apjoma korekciju, kura saistīta ar oglekļa cenas svārstībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā gadījumā, ja oglekļa cena palielinās salīdzinājumā ar sākotnējo pieņēmumu, Sociālajam klimata fondam ik gadu būtu jādara pieejams papildu piešķīrums proporcionāli oglekļa cenas pieauguma tempam, lai vēl vairāk atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības un transporta lietotājus pārejā uz klimatneitralitāti; tā kā šādi ikgadēji palielinājumi būtu jāiekļauj DFS, izmantojot automātisku 3. izdevumu kategorijas “Dabas resursi un vide” maksimālā apjoma un maksājumu maksimālā apjoma korekciju, kura saistīta ar oglekļa cenas svārstībām;

| F. | tā kā saskaņā ar LESD 312. panta 5. punktu un kā sīkāk definēts Iestāžu nolīgumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai atvieglotu jaunas vai pārskatītas DFS pieņemšanu, |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar LESD 312. panta 5. punktu un kā sīkāk definēts Iestāžu nolīgumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai atvieglotu jaunas vai pārskatītas DFS pieņemšanu,

| 1. | pauž savu nostāju tikai par Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu pārskatīt 2021.–2027. gada DFS, tādējādi izvēloties mērķtiecīgu pieeju, kas aprobežojas tikai ar nostāju par paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un pilnībā atbilst tai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tomēr norāda, ka ir vajadzīga plašāka pašreizējās DFS pārskatīšana, jo jau tās pirmajā gadā tā tika maksimāli izmantota; norāda uz daudzajām krīzēm un problēmām, ko Savienība ir risinājusi, jo īpaši saistībā ar karu Ukrainā un tā sekām, kā arī uz tā radītajām būtiskajām finansējuma vajadzībām; tādēļ aicina Komisiju veikt padziļinātu pašreizējās DFS darbības novērtēšanu un pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2023. gada pirmajā ceturksnī izstrādāt tiesību akta priekšlikumu visaptverošai DFS pārskatīšanai; plāno savus pieprasījumus par minēto pārskatīšanu izklāstīt sīkāk īpašā ziņojumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pilnībā atbalsta Sociālā klimata fonda iekļaušanu Savienības budžetā un DFS atbilstoši savai ilgstoši paustajai nostājai, ka budžetā jāiekļauj visas Savienības programmas un fondi; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu kā sākumpunktu attiecībā uz saistību apropriāciju maksimālā apjoma 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālā apjoma palielināšanu, kas ir obligāts priekšnoteikums tam, lai Sociālā klimata fonda finansējums nekaitētu citām Savienības programmām un prioritātēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tomēr uzsver, ka ir vajadzīgi daži labojumi, lai atspoguļotu Parlamenta nostāju par paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, tostarp par pārskatīto Sociālā klimata fonda finansējumu, kas atspoguļo attiecīgos grozītās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) noteikumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž atbalstu priekšlikumam par īpašu ikgadējo korekciju, kuras pamatā ir jauni pašu resursi; uzskata, ka tas ir saskaņā ar Iestāžu nolīgumā noteikto principu, ka izdevumiem no Savienības budžeta, kas saistīti ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksāšanu, nevajadzētu izraisīt DFS paredzēto programmu izdevumu vai investīciju instrumentu nepamatotu samazinājumu, vienlaikus ievērojot budžeta ieņēmumu universāluma principu; tādēļ atkārtoti apstiprina, ka šāda ikgadēja korekcija ir atkarīga no jaunu pašu resursu ieviešanas saskaņā ar Iestāžu nolīgumā izklāstīto ceļvedi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus un labojumus:






  i) | Sociālā klimata fonda pārskatītā finansējuma ietekme būtu jāatspoguļo visā šajā regulā, tostarp tās pielikumā; |
| --- | --- | --- |

6.

i)

Sociālā klimata fonda pārskatītā finansējuma ietekme būtu jāatspoguļo visā šajā regulā, tostarp tās pielikumā;

| ii) | būtu jāievieš automātiska tehniska korekcija attiecībā uz saistību apropriāciju maksimālo apjomu 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālo apjomu, lai nodrošinātu, ka Sociālajam klimata fondam ir darīti pieejami papildu piešķīrumi, ja oglekļa cena palielinās līdz līmenim, kas ir augstāks par sākotnējo pieņēmumu; |
| --- | --- |

ii)

būtu jāievieš automātiska tehniska korekcija attiecībā uz saistību apropriāciju maksimālo apjomu 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālo apjomu, lai nodrošinātu, ka Sociālajam klimata fondam ir darīti pieejami papildu piešķīrumi, ja oglekļa cena palielinās līdz līmenim, kas ir augstāks par sākotnējo pieņēmumu;

| iii) | īpašā ikgadējā korekcija, kuras pamatā ir jauni pašu resursi, būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka to var pagarināt nākamās DFS novēlotas pieņemšanas gadījumā saskaņā ar LESD 312. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

iii)

īpašā ikgadējā korekcija, kuras pamatā ir jauni pašu resursi, būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka to var pagarināt nākamās DFS novēlotas pieņemšanas gadījumā saskaņā ar LESD 312. panta 4. punktu;

| iv) | Padomes regulas priekšlikumā būtu jāizdara šādi labojumi: |
| --- | --- |

iv)

Padomes regulas priekšlikumā būtu jāizdara šādi labojumi:

Labojums Nr. 1

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Labojums |
| --- | --- |
| (3) | ES emisijas kvotu tirdzniecības ieviešana ēku un autotransporta nozarē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (14), īstermiņā var radīt sociālo ietekmi. Lai risinātu šo problēmu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] final (15) tika izveidots Sociālais klimata fonds, ko finansēs no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu. Tāpēc saistību apropriāciju maksimālais apjoms 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms būtu jāpielāgo 2025., 2026. un 2027. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Labojums

(3)

ES emisijas kvotu tirdzniecības ieviešana ēku un autotransporta nozarē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (14), īstermiņā var radīt sociālo ietekmi. Lai risinātu šo problēmu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] final (15) tika izveidots Sociālais klimata fonds, ko finansēs no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu. Tāpēc saistību apropriāciju maksimālais apjoms 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms būtu jāpielāgo 2025., 2026. un 2027. gadam.

| (3) | ES emisijas kvotu tirdzniecības ieviešana ēku un autotransporta nozarē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK

   (14)
  , īstermiņā var radīt sociālo ietekmi. Lai risinātu šo problēmu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] final

   (15)

  tika izveidots Sociālais klimata fonds, ko finansēs no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu. Tāpēc saistību apropriāciju maksimālais apjoms 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms būtu jāpielāgo 2024., 2025., 2026. un 2027. gadam. Ja oglekļa cena ir augstāka nekā sākotnējais pieņēmums, Sociālajam klimata fondam ik gadu būtu jādara pieejams papildu piešķīrums proporcionāli oglekļa cenas pieauguma tempam, lai vēl vairāk atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības un transporta lietotājus pārejā uz klimatneitralitāti. Šādi ikgadējie palielinājumi būtu jāiekļauj daudzgadu finanšu shēmā, veicot automātisku oglekļa cenas svārstību korekciju saistību apropriāciju maksimālajam apjomam 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālajam apjomam. |
| --- | --- |

(3)

ES emisijas kvotu tirdzniecības ieviešana ēku un autotransporta nozarē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK

   (14)
  , īstermiņā var radīt sociālo ietekmi. Lai risinātu šo problēmu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX] final

   (15)

  tika izveidots Sociālais klimata fonds, ko finansēs no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu. Tāpēc saistību apropriāciju maksimālais apjoms 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms būtu jāpielāgo 2024., 2025., 2026. un 2027. gadam. Ja oglekļa cena ir augstāka nekā sākotnējais pieņēmums, Sociālajam klimata fondam ik gadu būtu jādara pieejams papildu piešķīrums proporcionāli oglekļa cenas pieauguma tempam, lai vēl vairāk atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības un transporta lietotājus pārejā uz klimatneitralitāti. Šādi ikgadējie palielinājumi būtu jāiekļauj daudzgadu finanšu shēmā, veicot automātisku oglekļa cenas svārstību korekciju saistību apropriāciju maksimālajam apjomam 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” un maksājumu apropriāciju maksimālajam apjomam.

Labojums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Labojums |
| --- | --- |
| | (3a) | Komisijai līdz 2025. gada 1. jūlijam būtu jāiesniedz priekšlikums jaunai daudzgadu finanšu shēmai, lai Iestādes to varētu pieņemt pietiekami savlaicīgi, pirms stājas spēkā nākamā finanšu shēma. Saskaņā ar LESD 312. panta 4. punktu maksimālos apjomus un citus noteikumus, tostarp daudzgadu finanšu shēmas korekcijas, kas minētas 2. nodaļā un atbilst šajā regulā noteiktajam daudzgadu finanšu shēmas pēdējam gadam, turpina piemērot gadījumā, ja jauna daudzgadu finanšu shēma līdz šajā regulā noteiktā daudzgadu finanšu shēmas termiņa beigām nav pieņemta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Labojums

(3a)

Komisijai līdz 2025. gada 1. jūlijam būtu jāiesniedz priekšlikums jaunai daudzgadu finanšu shēmai, lai Iestādes to varētu pieņemt pietiekami savlaicīgi, pirms stājas spēkā nākamā finanšu shēma. Saskaņā ar LESD 312. panta 4. punktu maksimālos apjomus un citus noteikumus, tostarp daudzgadu finanšu shēmas korekcijas, kas minētas 2. nodaļā un atbilst šajā regulā noteiktajam daudzgadu finanšu shēmas pēdējam gadam, turpina piemērot gadījumā, ja jauna daudzgadu finanšu shēma līdz šajā regulā noteiktā daudzgadu finanšu shēmas termiņa beigām nav pieņemta.

Labojums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Labojums |
| --- | --- |
| (1) | regulas
  4. panta 4. punktu aizstāj ar šādu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Labojums

(1)

regulas
  4. panta 4. punktu aizstāj ar šādu
  :

| (1) | regulas
  4. pantu groza šādi
  : |
| --- | --- |

(1)

regulas
  4. pantu groza šādi
  :

| a) | panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu: |
| --- | --- |

a)

panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

| | “f) | papildu piešķīrumu aprēķinu, pamatojoties uz oglekļa cenas svārstībām un 4.b pantā minētās ikgadējās korekcijas rezultātu.”; |
| --- | --- | --- |

“f)

papildu piešķīrumu aprēķinu, pamatojoties uz oglekļa cenas svārstībām un 4.b pantā minētās ikgadējās korekcijas rezultātu.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Neskarot 4.a, 6. un 7. pantu, attiecībā uz attiecīgo gadu netiek veiktas citas tehniskās korekcijas ne attiecīgajā gadā, ne arī kā ex post korekcijas turpmākajos gados.”;

“4.   Neskarot 4.a,
  4.b,
  6. un 7. pantu, attiecībā uz attiecīgo gadu netiek veiktas citas tehniskās korekcijas ne attiecīgajā gadā, ne arī kā ex post korekcijas turpmākajos gados.”;

Labojums Nr. 4

Labojums Nr. 4

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Labojums |
| --- | --- |
| (2) | regulā iekļauj
  šādu 4.a pantu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Labojums

Labojums

(2)

regulā iekļauj
  šādu 4.a pantu
  :

šādu 4.a pantu

| (2) | regulā iekļauj
  šādus pantus
  : |
| --- | --- |

(2)

regulā iekļauj
  šādus pantus
  :

šādus pantus

“4.a pants

“4.a pants

Īpaša ikgadēja korekcija, kuras pamatā ir jauni pašu resursi

Īpaša ikgadēja korekcija, kuras pamatā ir jauni pašu resursi

1.   Sākot no 2024. gada, pēc tam, kad saskaņā ar Finanšu regulas 245. panta 3. punktu ir iesniegti provizoriskie pārskati par n-1 gadu, veic augšupēju korekciju izdevumu maksimālajam apjomam 2.b apakškategorijā saistību apropriācijām un maksājumu apropriāciju maksimālajam apjomam kārtējam gadam.

1.   Sākot no 2024. gada, pēc tam, kad saskaņā ar Finanšu regulas 245. panta 3. punktu ir iesniegti provizoriskie pārskati par n-1 gadu, veic augšupēju korekciju izdevumu maksimālajam apjomam 2.b apakškategorijā saistību apropriācijām un maksājumu apropriāciju maksimālajam apjomam kārtējam gadam.

2.   Šī ikgadējā korekcija ir šādas summas:

2.   Šī ikgadējā korekcija ir šādas summas:

| a) | attiecībā uz 2024., 2025. un 2026. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 2024., 2025. un 2026. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā.

| a) | attiecībā uz 2024., 2025. un 2026. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 2024., 2025. un 2026. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā.

| b) | attiecībā uz 2027. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā, kas samazināta par noteiktu summu 8 000  miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās). |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 2027. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā, kas samazināta par noteiktu summu 8 000  miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās).

| b) | attiecībā uz 2027. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā, kas samazināta par noteiktu summu 2 800  miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās). |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 2027. gadu — summa, kas atbilst ieņēmumiem, kuri iegrāmatoti 1. punktā minētajos provizoriskajos pārskatos, un kas izriet no resursiem, kuri noteikti Lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā, kas samazināta par noteiktu summu 2 800  miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās).

Ikgadējās korekcijas, kas minētas pirmajā daļā, 2024.–2027. gadā nepārsniedz 15 miljonus EUR gadā (2018. gada cenās).

Ikgadējās korekcijas, kas minētas pirmajā daļā, 2024.–2027. gadā nepārsniedz 15 miljonus EUR gadā (2018. gada cenās).

3.   Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei 2. punktā minēto ikgadējo korekciju rezultātus 15 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu par n-1 gadu iesniegšanas saskaņā ar Finanšu regulas 245. panta 3. punktu.”;

3.   Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei 2. punktā minēto ikgadējo korekciju rezultātus 15 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu par n-1 gadu iesniegšanas saskaņā ar Finanšu regulas 245. panta 3. punktu.

4.b pants

4.b pants

Īpaša ikgadēja korekcija, kuras pamatā ir oglekļa cenu svārstības

Īpaša ikgadēja korekcija, kuras pamatā ir oglekļa cenu svārstības

1.
     
  Sākot no 2025. gada veic ikgadēju augšupēju korekciju izdevumu maksimālajam apjomam 3. izdevumu kategorijā “Dabas resursi un vide” saistību apropriācijām un maksājumu apropriāciju maksimālajam apjomam kārtējam gadam, ja vidējā oglekļa cena, kas aprēķināta n-1 gadā, ir augstāka nekā sākotnējais pieņēmums.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētā ikgadējā augšupējā korekcija ir līdzvērtīga summai, ko aprēķina, gada piešķīrumu, kurš izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) [XXX], ar ko izveido Sociālo klimata fondu, 9. pantā noteiktā finansējuma, reizinot ar procentuālo daļu, par kādu n-1 gadā aprēķinātā vidējā oglekļa cena ir pārsniegusi sākotnējo pieņēmumu.”;

Labojums Nr. 5

Labojums Nr. 5

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Labojums |
| --- | --- |
| (3) | regulas 11. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Labojums

Labojums

(3)

regulas 11. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

| (3) | regulas 11. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

(3)

regulas 11. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Summas, kas atbilst augšupējai korekcijai, kura minēta 4.a panta 1. punktā un 5. panta 2. punkta otrajā daļā, papildina šā punkta pirmajā daļā minētās maksimālās summas.”;

“Summas, kas atbilst augšupējai korekcijai, kura minēta 4.a panta 1. punktā
  , 4.b pantā
  un 5. panta 2. punkta otrajā daļā, papildina šā punkta pirmajā daļā minētās maksimālās summas.”;

Labojums Nr. 6

Labojums Nr. 6

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. punkts

1. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Labojums |
| --- | --- |
| (4) | regulas I pielikumu aizstāj ar
  šīs regulas pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Labojums

Labojums

(4)

regulas I pielikumu aizstāj ar
  šīs regulas pielikumu.

šīs regulas pielikumu.

| (4) | regulas I pielikumu aizstāj ar
  šādu: |
| --- | --- |

(4)

regulas I pielikumu aizstāj ar
  šādu:

šādu:

“I PIELIKUMS

DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA (ES-27)

| (miljoni EUR 2018. gada cenās) |
| --- |
| SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kopā 2021–2027 |
| 1. | Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma |

(miljoni EUR 2018. gada cenās)

SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kopā 2021–2027

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Kohēzija, noturība un vērtības |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2.a | Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- |

2.a

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2.b | Noturība un vērtības |
| --- | --- |

2.b

Noturība un vērtības

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Dabas resursi un vide |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migrācija un robežu pārvaldība |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Drošība un aizsardzība |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Kaimiņattiecības un pasaule |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Eiropas publiskā pārvalde |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

KOPĀ SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

KOPĀ MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]”.

| 7. | pauž gatavību sākt sarunas nolūkā uzlabot Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

7.

pauž gatavību sākt sarunas nolūkā uzlabot Komisijas priekšlikumu;

o

o o

| 8. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

2

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

14

(15)  OV [..], [..]., [..]. lpp.

15

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

14

(15)  OV [..], [..]., [..]. lpp.

15

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Atmežošanas regula ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 125/21)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem un meža nekoksnes produktiem, kā arī cilvēcei izšķiroši svarīgus vides pakalpojumus, jo tajos atrodas lielākā daļa Zemes sauszemes biodaudzveidības. Tie uztur ekosistēmas funkcijas, palīdz aizsargāt klimata sistēmu, nodrošina tīru gaisu, un tiem ir būtiska nozīme ūdeņu un augsnes attīrīšanā, kā arī ūdens uzkrāšanā. Turklāt meži nodrošina iztiku un ienākumus aptuveni vienai trešdaļai pasaules iedzīvotāju, un to iznīcināšana nopietni ietekmē iztiku visneaizsargātākajiem cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, kas lielā mērā ir atkarīgi no mežu ekosistēmām (18). Atmežošana
  un
  meža degradācija samazina arī būtiskus oglekļa piesaistītājus un palielina
  tādu jaunu slimību iespējamību, kas izplatās no
  dzīvniekiem
  uz
  cilvēkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem un meža nekoksnes produktiem, kā arī cilvēcei izšķiroši svarīgus vides pakalpojumus, jo tajos atrodas lielākā daļa Zemes sauszemes biodaudzveidības. Tie uztur ekosistēmas funkcijas, palīdz aizsargāt klimata sistēmu, nodrošina tīru gaisu, un tiem ir būtiska nozīme ūdeņu un augsnes attīrīšanā, kā arī ūdens uzkrāšanā. Turklāt meži nodrošina iztiku un ienākumus aptuveni vienai trešdaļai pasaules iedzīvotāju, un to iznīcināšana nopietni ietekmē iztiku visneaizsargātākajiem cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, kas lielā mērā ir atkarīgi no mežu ekosistēmām (18). Atmežošana
  un
  meža degradācija samazina arī būtiskus oglekļa piesaistītājus un palielina
  tādu jaunu slimību iespējamību, kas izplatās no
  dzīvniekiem
  uz
  cilvēkiem.

| (1) | Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem un meža nekoksnes produktiem, kā arī cilvēcei izšķiroši svarīgus vides pakalpojumus, jo tajos atrodas lielākā daļa Zemes sauszemes biodaudzveidības. Tie uztur ekosistēmas funkcijas, palīdz aizsargāt klimata sistēmu, nodrošina tīru gaisu, un tiem ir būtiska nozīme ūdeņu un augsnes attīrīšanā, kā arī ūdens uzkrāšanā
  un atjaunošanā, turklāt vairāk nekā ceturtdaļa moderno zāļu tiek iegūta no tropu mežu augiem. Lielas mežu teritorijas funkcionē kā mitruma avots un palīdz novērst kontinentālu apgabalu pārtuksnešošanos
  . Turklāt meži nodrošina iztiku un ienākumus aptuveni vienai trešdaļai pasaules iedzīvotāju, un to iznīcināšana nopietni ietekmē iztiku visneaizsargātākajiem cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, kas lielā mērā ir atkarīgi no mežu ekosistēmām (18). Atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  samazina arī būtiskus oglekļa piesaistītājus
  . Atmežošana, meža degradācija
  un
  meža pārveidošana
  palielina
  saskarsmi arī starp savvaļas
  dzīvniekiem
  , mājlopiem un
  cilvēkiem
  , tādējādi palielinot iespēju izplatīties jaunām slimībām un jaunu epidēmiju un pandēmiju riskus
  . |
| --- | --- |

(1)

Meži nodrošina daudzus dažādus vides, ekonomikas un sociālus labumus, tostarp izstrādājumus no kokmateriāliem un meža nekoksnes produktiem, kā arī cilvēcei izšķiroši svarīgus vides pakalpojumus, jo tajos atrodas lielākā daļa Zemes sauszemes biodaudzveidības. Tie uztur ekosistēmas funkcijas, palīdz aizsargāt klimata sistēmu, nodrošina tīru gaisu, un tiem ir būtiska nozīme ūdeņu un augsnes attīrīšanā, kā arī ūdens uzkrāšanā
  un atjaunošanā, turklāt vairāk nekā ceturtdaļa moderno zāļu tiek iegūta no tropu mežu augiem. Lielas mežu teritorijas funkcionē kā mitruma avots un palīdz novērst kontinentālu apgabalu pārtuksnešošanos
  . Turklāt meži nodrošina iztiku un ienākumus aptuveni vienai trešdaļai pasaules iedzīvotāju, un to iznīcināšana nopietni ietekmē iztiku visneaizsargātākajiem cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, kas lielā mērā ir atkarīgi no mežu ekosistēmām (18). Atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  samazina arī būtiskus oglekļa piesaistītājus
  . Atmežošana, meža degradācija
  un
  meža pārveidošana
  palielina
  saskarsmi arī starp savvaļas
  dzīvniekiem
  , mājlopiem un
  cilvēkiem
  , tādējādi palielinot iespēju izplatīties jaunām slimībām un jaunu epidēmiju un pandēmiju riskus
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Atmežošana
  un
  meža degradācija norisinās satraucošā ātrumā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija lēš, ka laikā no 1990. līdz 2020. gadam visā pasaulē ir zaudēti 420 miljoni hektāru meža — aptuveni 10 % no atlikušajiem mežiem pasaulē un platība, kas ir lielāka par Eiropas Savienību (19). Savukārt atmežošana
  un
  meža degradācija ir nozīmīgi globālās sasilšanas un biodaudzveidības izzušanas veicinātāji — divas svarīgākās mūsdienu vides problēmas. Tomēr katru gadu pasaule turpina zaudēt 10 miljonus hektāru meža. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Atmežošana
  un
  meža degradācija norisinās satraucošā ātrumā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija lēš, ka laikā no 1990. līdz 2020. gadam visā pasaulē ir zaudēti 420 miljoni hektāru meža — aptuveni 10 % no atlikušajiem mežiem pasaulē un platība, kas ir lielāka par Eiropas Savienību (19). Savukārt atmežošana
  un
  meža degradācija ir nozīmīgi globālās sasilšanas un biodaudzveidības izzušanas veicinātāji — divas svarīgākās mūsdienu vides problēmas. Tomēr katru gadu pasaule turpina zaudēt 10 miljonus hektāru meža.

| (2) | Atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  norisinās satraucošā ātrumā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija lēš, ka laikā no 1990. līdz 2020. gadam visā pasaulē ir zaudēti 420 miljoni hektāru meža — aptuveni 10 % no atlikušajiem mežiem pasaulē un platība, kas ir lielāka par Eiropas Savienību (19). Savukārt atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  ir nozīmīgi globālās sasilšanas un biodaudzveidības izzušanas veicinātāji — divas svarīgākās mūsdienu vides problēmas. Tomēr katru gadu pasaule turpina zaudēt 10 miljonus hektāru meža.
  Mežus smagi ietekmē arī klimata pārmaiņas, un būs jārisina daudzas problēmas, lai nākamajās desmitgadēs nodrošinātu mežu pielāgošanās spēju un izturētspēju. |
| --- | --- |

(2)

Atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  norisinās satraucošā ātrumā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija lēš, ka laikā no 1990. līdz 2020. gadam visā pasaulē ir zaudēti 420 miljoni hektāru meža — aptuveni 10 % no atlikušajiem mežiem pasaulē un platība, kas ir lielāka par Eiropas Savienību (19). Savukārt atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  ir nozīmīgi globālās sasilšanas un biodaudzveidības izzušanas veicinātāji — divas svarīgākās mūsdienu vides problēmas. Tomēr katru gadu pasaule turpina zaudēt 10 miljonus hektāru meža.
  Mežus smagi ietekmē arī klimata pārmaiņas, un būs jārisina daudzas problēmas, lai nākamajās desmitgadēs nodrošinātu mežu pielāgošanās spēju un izturētspēju.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Atmežošana
  un
  meža degradācija vairākos veidos veicina globālo klimata krīzi. Vissvarīgākais ir tas, ka tās palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas ar tām saistīto mežu ugunsgrēku dēļ, neatgriezeniski atņemot oglekļa piesaistītāju spējas, samazinot skartā apgabala noturību pret klimata pārmaiņām un būtiski samazinot tā biodaudzveidību. Atmežošana vien rada 11 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām (20). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Atmežošana
  un
  meža degradācija vairākos veidos veicina globālo klimata krīzi. Vissvarīgākais ir tas, ka tās palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas ar tām saistīto mežu ugunsgrēku dēļ, neatgriezeniski atņemot oglekļa piesaistītāju spējas, samazinot skartā apgabala noturību pret klimata pārmaiņām un būtiski samazinot tā biodaudzveidību. Atmežošana vien rada 11 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām (20).

| (3) | Atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  vairākos veidos veicina globālo klimata krīzi. Vissvarīgākais ir tas, ka tās palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas ar tām saistīto mežu ugunsgrēku dēļ, neatgriezeniski atņemot oglekļa piesaistītāju spējas, samazinot skartā apgabala noturību pret klimata pārmaiņām un būtiski samazinot tā biodaudzveidību
  un noturību pret slimībām un kaitēkļiem
  . Atmežošana vien rada 11 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām (20). |
| --- | --- |

(3)

Atmežošana, meža degradācija
  un meža pārveidošana
  vairākos veidos veicina globālo klimata krīzi. Vissvarīgākais ir tas, ka tās palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas ar tām saistīto mežu ugunsgrēku dēļ, neatgriezeniski atņemot oglekļa piesaistītāju spējas, samazinot skartā apgabala noturību pret klimata pārmaiņām un būtiski samazinot tā biodaudzveidību
  un noturību pret slimībām un kaitēkļiem
  . Atmežošana vien rada 11 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām (20).

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Klimata krīze izraisa biodaudzveidības izzušanu visā pasaulē, un bioloģiskās daudzveidības izzušana saasina klimata pārmaiņas, proti, kā to apstiprinājuši jaunākie pētījumi, — tie ir nesaraujami saistīti.
  Biodaudzveidība palīdz mazināt
  klimata
  pārmaiņas
  . Kukaiņi, putni un zīdītāji darbojas kā apputeksnētāji un sēklu izplatītāji un var palīdzēt efektīvāk tieši vai netieši absorbēt oglekli. Meži nodrošina arī nepārtrauktu ūdens resursu papildināšanu un novērš sausumu un tā kaitīgo ietekmi uz vietējām kopienām, tostarp pirmiedzīvotājiem. Atmežošanas
  un
  meža degradācijas ievērojama samazināšana un mežu un citu ekosistēmu sistemātiska atjaunošana ir vienīgā lielākā uz dabas resursiem balstītā iespēja klimata pārmaiņu mazināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Klimata krīze izraisa biodaudzveidības izzušanu visā pasaulē, un bioloģiskās daudzveidības izzušana saasina klimata pārmaiņas, proti, kā to apstiprinājuši jaunākie pētījumi, — tie ir nesaraujami saistīti.
  Biodaudzveidība palīdz mazināt
  klimata
  pārmaiņas
  . Kukaiņi, putni un zīdītāji darbojas kā apputeksnētāji un sēklu izplatītāji un var palīdzēt efektīvāk tieši vai netieši absorbēt oglekli. Meži nodrošina arī nepārtrauktu ūdens resursu papildināšanu un novērš sausumu un tā kaitīgo ietekmi uz vietējām kopienām, tostarp pirmiedzīvotājiem. Atmežošanas
  un
  meža degradācijas ievērojama samazināšana un mežu un citu ekosistēmu sistemātiska atjaunošana ir vienīgā lielākā uz dabas resursiem balstītā iespēja klimata pārmaiņu mazināšanai.

| (4) | Klimata krīze izraisa biodaudzveidības izzušanu visā pasaulē, un bioloģiskās daudzveidības izzušana saasina klimata pārmaiņas, proti, kā to apstiprinājuši jaunākie pētījumi, — tie ir nesaraujami saistīti.
  Biodaudzveidībai un ekosistēmām ir būtiska nozīme
  klimata
  noturības attīstīšanā

   (1a). Kukaiņi, putni un zīdītāji darbojas kā apputeksnētāji un sēklu izplatītāji un var palīdzēt efektīvāk tieši vai netieši absorbēt oglekli. Meži nodrošina arī nepārtrauktu ūdens resursu papildināšanu un novērš sausumu un tā kaitīgo ietekmi uz vietējām kopienām, tostarp pirmiedzīvotājiem. Atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  ievērojama samazināšana un mežu un citu ekosistēmu sistemātiska atjaunošana ir vienīgā lielākā uz dabas resursiem balstītā iespēja klimata pārmaiņu mazināšanai. |
| --- | --- |

(4)

Klimata krīze izraisa biodaudzveidības izzušanu visā pasaulē, un bioloģiskās daudzveidības izzušana saasina klimata pārmaiņas, proti, kā to apstiprinājuši jaunākie pētījumi, — tie ir nesaraujami saistīti.
  Biodaudzveidībai un ekosistēmām ir būtiska nozīme
  klimata
  noturības attīstīšanā

   (1a). Kukaiņi, putni un zīdītāji darbojas kā apputeksnētāji un sēklu izplatītāji un var palīdzēt efektīvāk tieši vai netieši absorbēt oglekli. Meži nodrošina arī nepārtrauktu ūdens resursu papildināšanu un novērš sausumu un tā kaitīgo ietekmi uz vietējām kopienām, tostarp pirmiedzīvotājiem. Atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  ievērojama samazināšana un mežu un citu ekosistēmu sistemātiska atjaunošana ir vienīgā lielākā uz dabas resursiem balstītā iespēja klimata pārmaiņu mazināšanai.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Biodaudzveidība ir būtiska ekosistēmu un to pakalpojumu noturībai gan vietējā, gan globālā līmenī. Vairāk nekā puse no pasaules iekšzemes kopprodukta ir atkarīga no dabas un tās sniegtajiem pakalpojumiem. Visas trīs galvenās ekonomikas nozares — būvniecība, lauksaimniecība, pārtika un dzērieni — ir ļoti atkarīgas no dabas. Biodaudzveidības izzušana rada draudus ilgtspējīgiem ūdens cikliem un mūsu pārtikas sistēmām, tādējādi apdraudot mūsu nodrošinātību ar pārtiku un uzturu. Vairāk nekā 75 % no pasaules pārtikas kultūraugu veidiem apputeksnē dzīvnieki. Turklāt vairākas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ģenētiskās daudzveidības un ekosistēmas sniegtajiem pakalpojumiem, kas ir būtisks ieguldījums ražošanā, jo īpaši zāļu ražošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Biodaudzveidība ir būtiska ekosistēmu un to pakalpojumu noturībai gan vietējā, gan globālā līmenī. Vairāk nekā puse no pasaules iekšzemes kopprodukta ir atkarīga no dabas un tās sniegtajiem pakalpojumiem. Visas trīs galvenās ekonomikas nozares — būvniecība, lauksaimniecība, pārtika un dzērieni — ir ļoti atkarīgas no dabas. Biodaudzveidības izzušana rada draudus ilgtspējīgiem ūdens cikliem un mūsu pārtikas sistēmām, tādējādi apdraudot mūsu nodrošinātību ar pārtiku un uzturu. Vairāk nekā 75 % no pasaules pārtikas kultūraugu veidiem apputeksnē dzīvnieki. Turklāt vairākas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ģenētiskās daudzveidības un ekosistēmas sniegtajiem pakalpojumiem, kas ir būtisks ieguldījums ražošanā, jo īpaši zāļu ražošanā.

| (5) | Biodaudzveidība ir būtiska ekosistēmu un to pakalpojumu noturībai gan vietējā, gan globālā līmenī. Vairāk nekā puse no pasaules iekšzemes kopprodukta ir atkarīga no dabas un tās sniegtajiem pakalpojumiem. Visas trīs galvenās ekonomikas nozares — būvniecība, lauksaimniecība, pārtika un dzērieni — ir ļoti atkarīgas no dabas. Biodaudzveidības izzušana rada draudus ilgtspējīgiem ūdens cikliem un mūsu pārtikas sistēmām, tādējādi apdraudot mūsu nodrošinātību ar pārtiku un uzturu. Vairāk nekā 75 % no pasaules pārtikas kultūraugu veidiem apputeksnē dzīvnieki. Turklāt vairākas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ģenētiskās daudzveidības un ekosistēmas sniegtajiem pakalpojumiem, kas
  atrodas sarežģītos dabiskās atjaunošanās mežos ar ilgstošām un sarežģītām simbiotiskajām attiecībām un kas
  ir būtisks ieguldījums ražošanā, jo īpaši zāļu
  , tostarp antimikrobiālu līdzekļu,
  ražošanā.
  Turklāt transpirācija, kas ir process, kurā koki iegūst ūdeni no zemes un no lapām tas nokļūst atmosfērā, ir galvenais ūdens avots atmosfērā, un tiek lēsts, ka tas izraisa aptuveni pusi no visiem nokrišņiem. Tāpēc atmežošana spēcīgi ietekmē nokrišņu režīmu un dabisko ūdens plūsmu regulēšanu gan mežos, gan apkārtējās teritorijās. Atmežošanas ietekme uz Zemes ūdens pārstrādes sistēmu var būt tikpat postoša kā tās ietekme uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(5)

Biodaudzveidība ir būtiska ekosistēmu un to pakalpojumu noturībai gan vietējā, gan globālā līmenī. Vairāk nekā puse no pasaules iekšzemes kopprodukta ir atkarīga no dabas un tās sniegtajiem pakalpojumiem. Visas trīs galvenās ekonomikas nozares — būvniecība, lauksaimniecība, pārtika un dzērieni — ir ļoti atkarīgas no dabas. Biodaudzveidības izzušana rada draudus ilgtspējīgiem ūdens cikliem un mūsu pārtikas sistēmām, tādējādi apdraudot mūsu nodrošinātību ar pārtiku un uzturu. Vairāk nekā 75 % no pasaules pārtikas kultūraugu veidiem apputeksnē dzīvnieki. Turklāt vairākas rūpniecības nozares ir atkarīgas no ģenētiskās daudzveidības un ekosistēmas sniegtajiem pakalpojumiem, kas
  atrodas sarežģītos dabiskās atjaunošanās mežos ar ilgstošām un sarežģītām simbiotiskajām attiecībām un kas
  ir būtisks ieguldījums ražošanā, jo īpaši zāļu
  , tostarp antimikrobiālu līdzekļu,
  ražošanā.
  Turklāt transpirācija, kas ir process, kurā koki iegūst ūdeni no zemes un no lapām tas nokļūst atmosfērā, ir galvenais ūdens avots atmosfērā, un tiek lēsts, ka tas izraisa aptuveni pusi no visiem nokrišņiem. Tāpēc atmežošana spēcīgi ietekmē nokrišņu režīmu un dabisko ūdens plūsmu regulēšanu gan mežos, gan apkārtējās teritorijās. Atmežošanas ietekme uz Zemes ūdens pārstrādes sistēmu var būt tikpat postoša kā tās ietekme uz klimata pārmaiņām.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Klimata pārmaiņas, biodaudzveidības izzušana un atmežošana ir vissvarīgākās globālās problēmas, kas ietekmē cilvēces izdzīvošanu un ilgtspējīgus dzīves apstākļus uz Zemes. Klimata pārmaiņu paātrināšanās, biodaudzveidības izzušana un vides degradācija kopsakarā ar konkrētiem piemēriem par to postošo ietekmi uz dabu, cilvēku dzīves apstākļiem un vietējo ekonomiku ir novedusi pie zaļās pārkārtošanās atzīšanu par mūsdienu definējošo mērķi un paaudžu vienlīdzības jautājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Klimata pārmaiņas, biodaudzveidības izzušana un atmežošana ir vissvarīgākās globālās problēmas, kas ietekmē cilvēces izdzīvošanu un ilgtspējīgus dzīves apstākļus uz Zemes. Klimata pārmaiņu paātrināšanās, biodaudzveidības izzušana un vides degradācija kopsakarā ar konkrētiem piemēriem par to postošo ietekmi uz dabu, cilvēku dzīves apstākļiem un vietējo ekonomiku ir novedusi pie zaļās pārkārtošanās atzīšanu par mūsdienu definējošo mērķi un paaudžu vienlīdzības jautājumu.

| (6) | Klimata pārmaiņas, biodaudzveidības izzušana un atmežošana ir vissvarīgākās globālās problēmas, kas ietekmē cilvēces izdzīvošanu un ilgtspējīgus dzīves apstākļus uz Zemes. Klimata pārmaiņu paātrināšanās, biodaudzveidības izzušana un vides degradācija kopsakarā ar konkrētiem piemēriem par to postošo ietekmi uz dabu, cilvēku dzīves apstākļiem un vietējo ekonomiku ir novedusi pie zaļās pārkārtošanās atzīšanu par mūsdienu definējošo mērķi un
  dzimumu un
  paaudžu vienlīdzības jautājumu. |
| --- | --- |

(6)

Klimata pārmaiņas, biodaudzveidības izzušana un atmežošana ir vissvarīgākās globālās problēmas, kas ietekmē cilvēces izdzīvošanu un ilgtspējīgus dzīves apstākļus uz Zemes. Klimata pārmaiņu paātrināšanās, biodaudzveidības izzušana un vides degradācija kopsakarā ar konkrētiem piemēriem par to postošo ietekmi uz dabu, cilvēku dzīves apstākļiem un vietējo ekonomiku ir novedusi pie zaļās pārkārtošanās atzīšanu par mūsdienu definējošo mērķi un
  dzimumu un
  paaudžu vienlīdzības jautājumu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | No 227 nāvējošiem uzbrukumiem vides un zemes aizstāvjiem, kas reģistrēti 2020. gadā, 70 % no nogalinātajiem bija strādājuši, lai aizsargātu pasaules mežus no atmežošanas un industriālās attīstības. Šie uzbrukumi ir nesamērīgi vērsti pret pirmiedzīvotājiem, pret kuriem tika vērsta viena trešdaļa no 2020. gadā reģistrētajām slepkavībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

No 227 nāvējošiem uzbrukumiem vides un zemes aizstāvjiem, kas reģistrēti 2020. gadā, 70 % no nogalinātajiem bija strādājuši, lai aizsargātu pasaules mežus no atmežošanas un industriālās attīstības. Šie uzbrukumi ir nesamērīgi vērsti pret pirmiedzīvotājiem, pret kuriem tika vērsta viena trešdaļa no 2020. gadā reģistrētajām slepkavībām.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Patēriņš Savienībā ir ievērojams atmežošanas un meža degradācijas veicinātājs globālā mērogā. Iniciatīvas ietekmes novērtējumā norādīts, ka bez pienācīgasregulatīvās iejaukšanās ES patēriņš un sešu
  piemērošanas jomā iekļauto
  preču (koksne, liellopi, soja, palmu eļļa, kakao un kafija) ražošana līdz 2030. gadam radīs atmežošanas pieaugumu līdz aptuveni 248 000  hektāru gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Patēriņš Savienībā ir ievērojams atmežošanas un meža degradācijas veicinātājs globālā mērogā. Iniciatīvas ietekmes novērtējumā norādīts, ka bez pienācīgasregulatīvās iejaukšanās ES patēriņš un sešu
  piemērošanas jomā iekļauto
  preču (koksne, liellopi, soja, palmu eļļa, kakao un kafija) ražošana līdz 2030. gadam radīs atmežošanas pieaugumu līdz aptuveni 248 000  hektāru gadā.

| (7) | Patēriņš Savienībā ir ievērojams atmežošanas
  , dabiskās ekosistēmas pārveides un dabiskās ekosistēmas
  un meža degradācijas
  , un meža pārveidošanas
  veicinātājs globālā mērogā. Iniciatīvas ietekmes novērtējumā norādīts, ka bez pienācīgas regulatīvās iejaukšanās ES patēriņš un
  tikai
  sešu preču (koksne, liellopi, soja, palmu eļļa, kakao un kafija)
  vien
  ražošana līdz 2030. gadam radīs atmežošanas pieaugumu līdz aptuveni 248 000  hektāru gadā. |
| --- | --- |

(7)

Patēriņš Savienībā ir ievērojams atmežošanas
  , dabiskās ekosistēmas pārveides un dabiskās ekosistēmas
  un meža degradācijas
  , un meža pārveidošanas
  veicinātājs globālā mērogā. Iniciatīvas ietekmes novērtējumā norādīts, ka bez pienācīgas regulatīvās iejaukšanās ES patēriņš un
  tikai
  sešu preču (koksne, liellopi, soja, palmu eļļa, kakao un kafija)
  vien
  ražošana līdz 2030. gadam radīs atmežošanas pieaugumu līdz aptuveni 248 000  hektāru gadā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Attiecībā uz mežu situāciju ES ziņojumā par Eiropas mežu stāvokli 2020. gadā (21) teikts, ka no 1990. līdz 2020. gadam mežu platība Eiropā ir palielinājusies par 9 %, biomasā absorbētais ogleklis ir pieaudzis par 50 % un koksnes krājums ir pieaudzis par 40 %.
  Tomēr saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras ziņojumu par vides stāvokli 2020. gadā
  mazāk nekā 5 % Eiropas mežu platību tiek uzskatītas par neskartām vai dabiskām (22) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Attiecībā uz mežu situāciju ES ziņojumā par Eiropas mežu stāvokli 2020. gadā (21) teikts, ka no 1990. līdz 2020. gadam mežu platība Eiropā ir palielinājusies par 9 %, biomasā absorbētais ogleklis ir pieaudzis par 50 % un koksnes krājums ir pieaudzis par 40 %.
  Tomēr saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras ziņojumu par vides stāvokli 2020. gadā
  mazāk nekā 5 % Eiropas mežu platību tiek uzskatītas par neskartām vai dabiskām (22)

| (8) | Attiecībā uz mežu situāciju ES ziņojumā par Eiropas mežu stāvokli 2020. gadā (21) teikts, ka no 1990. līdz 2020. gadam mežu platība Eiropā ir palielinājusies par 9 %, biomasā absorbētais ogleklis ir pieaudzis par 50 % un koksnes krājums ir pieaudzis par 40 %.
  Tomēŗ arī dabiskos senos mežos tiek veikta intensīvāka apsaimniekošana un ir apdraudēta to unikālā biodaudzveidība un strukturālas iezīmes. Turklāt
  mazāk nekā 5 % Eiropas mežu platību
  tagad
  tiek uzskatītas par neskartām vai dabiskām
  , un klimata pārmaiņas izraisa ne tikai ekstrēmus laikapstākļus, bet arī slimības, ko pārnēsā kukaiņi
  .
  Mežu ekosistēmām ir jāiztur dažādi spiedieni, ko rada ar cilvēkiem saistītas darbības. Tās ietver darbības, kuras tieši ietekmē ekosistēmas un dzīvotnes, piemēram, konkrētu mežu apsaimniekošanas praksi. It sevišķi intensīvi apsaimniekoti vienmērīga vecuma meži var smagi ietekmēt veselas dzīvotnes, ja tiek veikts kailcirtes un aizvākta atmirusī koksne

   (22)

  . |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz mežu situāciju ES ziņojumā par Eiropas mežu stāvokli 2020. gadā (21) teikts, ka no 1990. līdz 2020. gadam mežu platība Eiropā ir palielinājusies par 9 %, biomasā absorbētais ogleklis ir pieaudzis par 50 % un koksnes krājums ir pieaudzis par 40 %.
  Tomēŗ arī dabiskos senos mežos tiek veikta intensīvāka apsaimniekošana un ir apdraudēta to unikālā biodaudzveidība un strukturālas iezīmes. Turklāt
  mazāk nekā 5 % Eiropas mežu platību
  tagad
  tiek uzskatītas par neskartām vai dabiskām
  , un klimata pārmaiņas izraisa ne tikai ekstrēmus laikapstākļus, bet arī slimības, ko pārnēsā kukaiņi
  .
  Mežu ekosistēmām ir jāiztur dažādi spiedieni, ko rada ar cilvēkiem saistītas darbības. Tās ietver darbības, kuras tieši ietekmē ekosistēmas un dzīvotnes, piemēram, konkrētu mežu apsaimniekošanas praksi. It sevišķi intensīvi apsaimniekoti vienmērīga vecuma meži var smagi ietekmēt veselas dzīvotnes, ja tiek veikts kailcirtes un aizvākta atmirusī koksne

   (22)

  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Komisija 2019. gadā pieņēma vairākas iniciatīvas globālās vides krīzes risināšanai, tostarp īpašas darbības atmežošanas jomā. Savā paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (23) Komisija kā prioritāti noteica samazināt Savienības patēriņa pēdu uz zemes un veicināt tādu izstrādājumu patēriņu Savienībā, kas iegūti no neatmežojošām piegādes ķēdēm. Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (24) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei, ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa un neviens cilvēks un neviena vieta netiktu neatstāti novārtā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem un nākamajām paaudzēm svaigu gaisu, tīru ūdeni, veselīgu augsni un biodaudzveidību. Šajā nolūkā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam” (25), stratēģija “No lauka līdz galdam” (26), “ES meža stratēģija” (27), “ES nulles piesārņojuma rīcības plāns” (28) un citas attiecīgās stratēģijas (29), kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, vēl vairāk uzsver mežu aizsardzības un noturības pasākumu nozīmi. Jo īpaši “ES Biodaudzveidības stratēģijas” mērķis ir aizsargāt dabu un novērst ekosistēmu degradāciju. Visbeidzot, “ES Bioekonomikas stratēģija” (30) veicina vides un ekosistēmu aizsardzību, vienlaikus risinot pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, barības, enerģijas, materiāliem un izstrādājumiem un meklējot jaunus ražošanas un patēriņa veidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Komisija 2019. gadā pieņēma vairākas iniciatīvas globālās vides krīzes risināšanai, tostarp īpašas darbības atmežošanas jomā. Savā paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (23) Komisija kā prioritāti noteica samazināt Savienības patēriņa pēdu uz zemes un veicināt tādu izstrādājumu patēriņu Savienībā, kas iegūti no neatmežojošām piegādes ķēdēm. Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (24) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei, ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa un neviens cilvēks un neviena vieta netiktu neatstāti novārtā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem un nākamajām paaudzēm svaigu gaisu, tīru ūdeni, veselīgu augsni un biodaudzveidību. Šajā nolūkā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam” (25), stratēģija “No lauka līdz galdam” (26), “ES meža stratēģija” (27), “ES nulles piesārņojuma rīcības plāns” (28) un citas attiecīgās stratēģijas (29), kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, vēl vairāk uzsver mežu aizsardzības un noturības pasākumu nozīmi. Jo īpaši “ES Biodaudzveidības stratēģijas” mērķis ir aizsargāt dabu un novērst ekosistēmu degradāciju. Visbeidzot, “ES Bioekonomikas stratēģija” (30) veicina vides un ekosistēmu aizsardzību, vienlaikus risinot pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, barības, enerģijas, materiāliem un izstrādājumiem un meklējot jaunus ražošanas un patēriņa veidus.

| (9) | Komisija 2019. gadā pieņēma vairākas iniciatīvas globālās vides krīzes risināšanai, tostarp īpašas darbības atmežošanas jomā. Savā paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (23) Komisija kā prioritāti noteica samazināt Savienības patēriņa pēdu uz zemes un veicināt tādu izstrādājumu patēriņu Savienībā, kas iegūti no neatmežojošām piegādes ķēdēm. Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (24) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku,
  kuras pamatā ir ilgtspējīga un uz noteikumiem balstīta brīvā tirdzniecība un
  kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei, ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa un neviens cilvēks un neviena vieta netiktu neatstāti novārtā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem un nākamajām paaudzēm svaigu gaisu, tīru ūdeni, veselīgu augsni un biodaudzveidību. Šajā nolūkā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam” (25), stratēģija “No lauka līdz galdam” (26), “ES meža stratēģija” (27), “ES nulles piesārņojuma rīcības plāns” (28) un citas attiecīgās stratēģijas (29), kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, vēl vairāk uzsver mežu aizsardzības un noturības pasākumu nozīmi. Jo īpaši “ES Biodaudzveidības stratēģijas” mērķis ir aizsargāt dabu un novērst ekosistēmu degradāciju. Visbeidzot, “ES Bioekonomikas stratēģija” (30) veicina vides un ekosistēmu aizsardzību, vienlaikus risinot pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, barības, enerģijas, materiāliem un izstrādājumiem un meklējot jaunus ražošanas un patēriņa veidus. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2019. gadā pieņēma vairākas iniciatīvas globālās vides krīzes risināšanai, tostarp īpašas darbības atmežošanas jomā. Savā paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (23) Komisija kā prioritāti noteica samazināt Savienības patēriņa pēdu uz zemes un veicināt tādu izstrādājumu patēriņu Savienībā, kas iegūti no neatmežojošām piegādes ķēdēm. Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (24) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku,
  kuras pamatā ir ilgtspējīga un uz noteikumiem balstīta brīvā tirdzniecība un
  kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei, ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa un neviens cilvēks un neviena vieta netiktu neatstāti novārtā. Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir nodrošināt iedzīvotājiem un nākamajām paaudzēm svaigu gaisu, tīru ūdeni, veselīgu augsni un biodaudzveidību. Šajā nolūkā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam” (25), stratēģija “No lauka līdz galdam” (26), “ES meža stratēģija” (27), “ES nulles piesārņojuma rīcības plāns” (28) un citas attiecīgās stratēģijas (29), kas izstrādātas saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, vēl vairāk uzsver mežu aizsardzības un noturības pasākumu nozīmi. Jo īpaši “ES Biodaudzveidības stratēģijas” mērķis ir aizsargāt dabu un novērst ekosistēmu degradāciju. Visbeidzot, “ES Bioekonomikas stratēģija” (30) veicina vides un ekosistēmu aizsardzību, vienlaikus risinot pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, barības, enerģijas, materiāliem un izstrādājumiem un meklējot jaunus ražošanas un patēriņa veidus.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Dalībvalstis vairākkārt ir paudušas bažas par ilgstošo atmežošanu. Tās uzsvērušas, ka, tā kā pašreizējā politika un pasākumi globālā līmenī mežu saglabāšanas, atjaunošanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā nav pietiekami, lai apturētu atmežošanu
  un
  meža degradāciju, ir vajadzīga pastiprināta Savienības rīcība, lai iedarbīgāk veicinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko visas Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis pieņēma 2015. gadā. Padome īpaši atbalstīja paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” pausto Komisijas nodomu, ka tā izvērtēs papildu regulatīvus un neregulatīvus pasākumus un iesniegs attiecīgus priekšlikumus (31). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Dalībvalstis vairākkārt ir paudušas bažas par ilgstošo atmežošanu. Tās uzsvērušas, ka, tā kā pašreizējā politika un pasākumi globālā līmenī mežu saglabāšanas, atjaunošanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā nav pietiekami, lai apturētu atmežošanu
  un
  meža degradāciju, ir vajadzīga pastiprināta Savienības rīcība, lai iedarbīgāk veicinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko visas Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis pieņēma 2015. gadā. Padome īpaši atbalstīja paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” pausto Komisijas nodomu, ka tā izvērtēs papildu regulatīvus un neregulatīvus pasākumus un iesniegs attiecīgus priekšlikumus (31).

| (10) | Dalībvalstis vairākkārt ir paudušas bažas par ilgstošo atmežošanu. Tās uzsvērušas, ka, tā kā pašreizējā politika un pasākumi globālā līmenī mežu saglabāšanas, atjaunošanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā nav pietiekami, lai apturētu atmežošanu, meža degradāciju
  , meža pārveidošanu un biodaudzveidības izzušanu
  , ir vajadzīga pastiprināta Savienības rīcība, lai iedarbīgāk veicinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko visas Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis pieņēma 2015. gadā.
  Komisija un dalībvalstis ir arī apņēmušās veikt pasākumus saistībā ar ANO desmitgadi ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai, ANO Ekosistēmu atjaunošanas desmitgadi un ANO ģimenes lauksaimniecības desmitgadi.
  Padome īpaši atbalstīja paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” pausto Komisijas nodomu, ka tā izvērtēs papildu regulatīvus un neregulatīvus pasākumus un iesniegs attiecīgus priekšlikumus (31). |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstis vairākkārt ir paudušas bažas par ilgstošo atmežošanu. Tās uzsvērušas, ka, tā kā pašreizējā politika un pasākumi globālā līmenī mežu saglabāšanas, atjaunošanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā nav pietiekami, lai apturētu atmežošanu, meža degradāciju
  , meža pārveidošanu un biodaudzveidības izzušanu
  , ir vajadzīga pastiprināta Savienības rīcība, lai iedarbīgāk veicinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko visas Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis pieņēma 2015. gadā.
  Komisija un dalībvalstis ir arī apņēmušās veikt pasākumus saistībā ar ANO desmitgadi ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai, ANO Ekosistēmu atjaunošanas desmitgadi un ANO ģimenes lauksaimniecības desmitgadi.
  Padome īpaši atbalstīja paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” pausto Komisijas nodomu, ka tā izvērtēs papildu regulatīvus un neregulatīvus pasākumus un iesniegs attiecīgus priekšlikumus (31).

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Eiropas Parlaments uzsvēra, ka notiekošā pasaules mežu iznīcināšana lielā mērā ir
  saistīta
  ar lauksaimnieciskās ražošanas paplašināšanos — jo īpaši pārveidojot mežus par lauksaimniecības zemi, kas paredzēta vairāku augsta pieprasījuma izstrādājumu un preču ražošanai. Parlaments 2020. gada 22. oktobrī pieņēma rezolūciju (32) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, kurā lūdza Komisiju, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu, iesniegt priekšlikumu par “ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Eiropas Parlaments uzsvēra, ka notiekošā pasaules mežu iznīcināšana lielā mērā ir
  saistīta
  ar lauksaimnieciskās ražošanas paplašināšanos — jo īpaši pārveidojot mežus par lauksaimniecības zemi, kas paredzēta vairāku augsta pieprasījuma izstrādājumu un preču ražošanai. Parlaments 2020. gada 22. oktobrī pieņēma rezolūciju (32) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, kurā lūdza Komisiju, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu, iesniegt priekšlikumu par “ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā”.

| (11) | Eiropas Parlaments uzsvēra, ka notiekošā pasaules mežu
  un dabiskās ekosistēmas
  iznīcināšana
  , degradācija un pārvēršana, kā arī cilvēktiesību pārkāpumi
  lielā mērā ir
  saistīti
  ar lauksaimnieciskās ražošanas paplašināšanos — jo īpaši pārveidojot mežus par lauksaimniecības zemi, kas paredzēta vairāku augsta pieprasījuma izstrādājumu un preču ražošanai. Parlaments 2020. gada 22. oktobrī pieņēma rezolūciju (32) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, kurā lūdza Komisiju, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu, iesniegt priekšlikumu par “ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā”
  , balstoties uz obligātu pienācīgu pārbaudi
  . |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlaments uzsvēra, ka notiekošā pasaules mežu
  un dabiskās ekosistēmas
  iznīcināšana
  , degradācija un pārvēršana, kā arī cilvēktiesību pārkāpumi
  lielā mērā ir
  saistīti
  ar lauksaimnieciskās ražošanas paplašināšanos — jo īpaši pārveidojot mežus par lauksaimniecības zemi, kas paredzēta vairāku augsta pieprasījuma izstrādājumu un preču ražošanai. Parlaments 2020. gada 22. oktobrī pieņēma rezolūciju (32) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, kurā lūdza Komisiju, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu, iesniegt priekšlikumu par “ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā”
  , balstoties uz obligātu pienācīgu pārbaudi
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Cīņa pret atmežošanu un meža degradāciju ir svarīga tādu pasākumu kopuma daļa, kas vajadzīgi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu Eiropas Savienības saistības saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, kā arī 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (33) un juridiski saistošās saistības saskaņā ar ES Klimata aktu līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Cīņa pret atmežošanu un meža degradāciju ir svarīga tādu pasākumu kopuma daļa, kas vajadzīgi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu Eiropas Savienības saistības saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, kā arī 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (33) un juridiski saistošās saistības saskaņā ar ES Klimata aktu līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem.

| (12) | Cīņa pret atmežošanu
  , dabiskās ekosistēmas pārveidošanu, dabiskās ekosistēmas
  un meža degradāciju
  , un meža pārveidošanu
  ir svarīga tādu pasākumu kopuma daļa, kas vajadzīgi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu Savienības saistības saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, kā arī 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (33)

  , un Astoto vides rīcības programmu, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/591

   (33a)

  ,
  un juridiski saistošās saistības saskaņā ar ES Klimata aktu
  vēlākais
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem. |
| --- | --- |

(12)

Cīņa pret atmežošanu
  , dabiskās ekosistēmas pārveidošanu, dabiskās ekosistēmas
  un meža degradāciju
  , un meža pārveidošanu
  ir svarīga tādu pasākumu kopuma daļa, kas vajadzīgi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu Savienības saistības saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, kā arī 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (33)

  , un Astoto vides rīcības programmu, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/591

   (33a)

  ,
  un juridiski saistošās saistības saskaņā ar ES Klimata aktu
  vēlākais
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Atmežošanas, meža degradācijas un meža pārveidošanas apkarošana veido arī nozīmīgu daļu no pasākumu kopuma, kas vajadzīgs biodaudzveidības zuduma novēršanai un Savienības saistību izpildei saskaņā ar ANO Biodaudzveidības konvenciju, Eiropas zaļo kursu, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un ES dabas atjaunošanas mērķrādītājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Atmežošanas, meža degradācijas un meža pārveidošanas apkarošana veido arī nozīmīgu daļu no pasākumu kopuma, kas vajadzīgs biodaudzveidības zuduma novēršanai un Savienības saistību izpildei saskaņā ar ANO Biodaudzveidības konvenciju, Eiropas zaļo kursu, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un ES dabas atjaunošanas mērķrādītājiem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Pirmatnējie meži ir unikāli un neaizstājami. Plantāciju meži un stādītie meži nav tik bagāti ar bioloģisko daudzveidību, un tie mazāk aizsargā vidi nekā pirmatnējie un dabiskie meži. Tāpēc saistībā ar šīs regulas īstenošanu ir lietderīgi skaidri nošķirt dažādos mežu veidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Pirmatnējie meži ir unikāli un neaizstājami. Plantāciju meži un stādītie meži nav tik bagāti ar bioloģisko daudzveidību, un tie mazāk aizsargā vidi nekā pirmatnējie un dabiskie meži. Tāpēc saistībā ar šīs regulas īstenošanu ir lietderīgi skaidri nošķirt dažādos mežu veidus.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Cīņā pret atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu un citu ekosistēmu pārveidošanu un degradāciju ir vajadzīga arī patērētāju informētība par veselīgākiem patēriņa modeļiem ar mazāku vidisko pēdu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Cīņā pret atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu un citu ekosistēmu pārveidošanu un degradāciju ir vajadzīga arī patērētāju informētība par veselīgākiem patēriņa modeļiem ar mazāku vidisko pēdu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Augu valsts proteīni lauksaimniecības dzīvnieku barošanai lielā mērā veicina atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, un citu ekosistēmu pārveidošanu visā pasaulē. Atmežošanu un citu ekosistēmu pārveidošanu var novērst, jo īpaši samazinot Savienības atkarību no importētiem augu valsts proteīniem un veicinot vietējos un ilgtspējīgos augu valsts proteīnus. Šīs regulas mērķu sasniegšana ir jāpapildina ar proteīnu autonomijas palielināšanu un Savienības stratēģijas īstenošanu augu valsts proteīnu jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Augu valsts proteīni lauksaimniecības dzīvnieku barošanai lielā mērā veicina atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, un citu ekosistēmu pārveidošanu visā pasaulē. Atmežošanu un citu ekosistēmu pārveidošanu var novērst, jo īpaši samazinot Savienības atkarību no importētiem augu valsts proteīniem un veicinot vietējos un ilgtspējīgos augu valsts proteīnus. Šīs regulas mērķu sasniegšana ir jāpapildina ar proteīnu autonomijas palielināšanu un Savienības stratēģijas īstenošanu augu valsts proteīnu jomā.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Savienība importējusi un patērējusi vienu trešdaļu no pasaulē tirgotajiem lauksaimniecības produktiem, kuriem ir saistība ar atmežošanu laikā no 1990. līdz 2008. gadam. Šajā laikposmā Savienības patēriņš izraisīja 10 % no globālās atmežošanas, kam ir saistība ar preču ražošanu vai pakalpojumu nodrošināšanu. Pat ja ES patēriņa relatīvā daļa samazinās, ES patēriņš ir nesamērīgi liels atmežošanas veicinātājs. Tāpēc Savienībai būtu jārīkojas, lai līdz minimumam samazinātu globālo atmežošanu
  un
  meža degradāciju, ko veicina konkrētu preču un izstrādājumu patēriņš, un tādējādi jācenšas samazināt tās izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un globālās biodaudzveidības izzušanu, kā arī veicināt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļus Savienībā un pasaulē. Lai Savienības politikai būtu vēl lielāka ietekme, tai vajadzētu būt vērstai uz pasaules tirgu, ne tikai uz Savienības piegādes ķēdēm. Šajā ziņā svarīgas ir partnerības un efektīva starptautiskā sadarbība ar ražotājvalstīm un patērētājvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Savienība importējusi un patērējusi vienu trešdaļu no pasaulē tirgotajiem lauksaimniecības produktiem, kuriem ir saistība ar atmežošanu laikā no 1990. līdz 2008. gadam. Šajā laikposmā Savienības patēriņš izraisīja 10 % no globālās atmežošanas, kam ir saistība ar preču ražošanu vai pakalpojumu nodrošināšanu. Pat ja ES patēriņa relatīvā daļa samazinās, ES patēriņš ir nesamērīgi liels atmežošanas veicinātājs. Tāpēc Savienībai būtu jārīkojas, lai līdz minimumam samazinātu globālo atmežošanu
  un
  meža degradāciju, ko veicina konkrētu preču un izstrādājumu patēriņš, un tādējādi jācenšas samazināt tās izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un globālās biodaudzveidības izzušanu, kā arī veicināt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļus Savienībā un pasaulē. Lai Savienības politikai būtu vēl lielāka ietekme, tai vajadzētu būt vērstai uz pasaules tirgu, ne tikai uz Savienības piegādes ķēdēm. Šajā ziņā svarīgas ir partnerības un efektīva starptautiskā sadarbība ar ražotājvalstīm un patērētājvalstīm.

| (14) | Savienība importējusi un patērējusi vienu trešdaļu no pasaulē tirgotajiem lauksaimniecības produktiem, kuriem ir saistība ar atmežošanu laikā no 1990. līdz 2008. gadam. Šajā laikposmā Savienības patēriņš izraisīja 10 % no globālās atmežošanas, kam ir saistība ar preču ražošanu vai pakalpojumu nodrošināšanu. Pat ja ES patēriņa relatīvā daļa samazinās, ES patēriņš ir nesamērīgi liels atmežošanas veicinātājs. Tāpēc Savienībai būtu jārīkojas, lai līdz minimumam samazinātu globālo atmežošanu. meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , ko veicina konkrētu preču un izstrādājumu patēriņš, un tādējādi jācenšas samazināt tās izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un globālās biodaudzveidības izzušanu, kā arī veicināt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļus Savienībā un pasaulē. Lai Savienības politikai būtu vēl lielāka ietekme, tai vajadzētu būt vērstai uz pasaules tirgu, ne tikai uz Savienības piegādes ķēdēm. Šajā ziņā svarīgas ir partnerības un efektīva starptautiskā sadarbība
  , tostarp brīvās tirdzniecības nolīgumi (BTN),
  ar ražotājvalstīm un patērētājvalstīm. |
| --- | --- |

(14)

Savienība importējusi un patērējusi vienu trešdaļu no pasaulē tirgotajiem lauksaimniecības produktiem, kuriem ir saistība ar atmežošanu laikā no 1990. līdz 2008. gadam. Šajā laikposmā Savienības patēriņš izraisīja 10 % no globālās atmežošanas, kam ir saistība ar preču ražošanu vai pakalpojumu nodrošināšanu. Pat ja ES patēriņa relatīvā daļa samazinās, ES patēriņš ir nesamērīgi liels atmežošanas veicinātājs. Tāpēc Savienībai būtu jārīkojas, lai līdz minimumam samazinātu globālo atmežošanu. meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , ko veicina konkrētu preču un izstrādājumu patēriņš, un tādējādi jācenšas samazināt tās izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un globālās biodaudzveidības izzušanu, kā arī veicināt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļus Savienībā un pasaulē. Lai Savienības politikai būtu vēl lielāka ietekme, tai vajadzētu būt vērstai uz pasaules tirgu, ne tikai uz Savienības piegādes ķēdēm. Šajā ziņā svarīgas ir partnerības un efektīva starptautiskā sadarbība
  , tostarp brīvās tirdzniecības nolīgumi (BTN),
  ar ražotājvalstīm un patērētājvalstīm.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Atmežošanas
  un
  meža degradācijas apturēšana ir būtiska IAM daļa. Šai regulai jo īpaši būtu jāpalīdz sasniegt mērķus attiecībā uz dzīvību uz zemes (15. IAM), rīcību klimata jomā (13. IAM), atbildīgu patēriņu un ražošanu (12. IAM), novērstu badu (2. IAM) un labu veselību un labklājību (3. IAM). Attiecīgais 15.2. mērķis līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu nav sasniegts, uzsverot vērienīgas un rezultatīvas rīcības steidzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Atmežošanas
  un
  meža degradācijas apturēšana ir būtiska IAM daļa. Šai regulai jo īpaši būtu jāpalīdz sasniegt mērķus attiecībā uz dzīvību uz zemes (15. IAM), rīcību klimata jomā (13. IAM), atbildīgu patēriņu un ražošanu (12. IAM), novērstu badu (2. IAM) un labu veselību un labklājību (3. IAM). Attiecīgais 15.2. mērķis līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu nav sasniegts, uzsverot vērienīgas un rezultatīvas rīcības steidzamību.

| (15) | Atmežošanas, meža degradācijas
  , meža pārveidošanas un citu ekosistēmu pārveidošanas un degradācijas
  apturēšana ir būtiska IAM daļa. Šai regulai jo īpaši būtu jāpalīdz sasniegt mērķus attiecībā uz dzīvību uz zemes (15. IAM), rīcību klimata jomā (13. IAM), atbildīgu patēriņu un ražošanu (12. IAM), novērstu badu (2. IAM) un labu veselību un labklājību (3. IAM). Attiecīgais 15.2. mērķis līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu nav sasniegts, uzsverot vērienīgas un rezultatīvas rīcības steidzamību. |
| --- | --- |

(15)

Atmežošanas, meža degradācijas
  , meža pārveidošanas un citu ekosistēmu pārveidošanas un degradācijas
  apturēšana ir būtiska IAM daļa. Šai regulai jo īpaši būtu jāpalīdz sasniegt mērķus attiecībā uz dzīvību uz zemes (15. IAM), rīcību klimata jomā (13. IAM), atbildīgu patēriņu un ražošanu (12. IAM), novērstu badu (2. IAM) un labu veselību un labklājību (3. IAM). Attiecīgais 15.2. mērķis līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu nav sasniegts, uzsverot vērienīgas un rezultatīvas rīcības steidzamību.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Ar šo regulu būtu jāatbild arī uz 2021. gada “Glāzgovas Līderu deklarāciju par mežiem un zemes izmantošanu” (37), kurā atzīts, ka “lai sasniegtu mūsu zemes izmantošanas, klimata, biodaudzveidības un ilgtspējīgas attīstības mērķus gan globālā, gan valsts mērogā, būs nepieciešama pārveidojoša turpmāka rīcība savstarpēji saistītajās ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa jomās; infrastruktūras attīstība; tirdzniecība, finanses un investīcijas; un atbalsts mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām”.
  Deklarācijā
  parakstītāji
  arī
  uzsvēra, ka viņi stiprinās savus kopīgos centienus, lai atvieglotu tirdzniecības un attīstības politiku gan starptautiskā, gan vietējā līmenī, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un ilgtspējīgu preču ražošanu un patēriņu, no kā valstis gūst savstarpēju labumu
  un kas neveicina atmežošanu un zemes degradāciju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Ar šo regulu būtu jāatbild arī uz 2021. gada “Glāzgovas Līderu deklarāciju par mežiem un zemes izmantošanu” (37), kurā atzīts, ka “lai sasniegtu mūsu zemes izmantošanas, klimata, biodaudzveidības un ilgtspējīgas attīstības mērķus gan globālā, gan valsts mērogā, būs nepieciešama pārveidojoša turpmāka rīcība savstarpēji saistītajās ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa jomās; infrastruktūras attīstība; tirdzniecība, finanses un investīcijas; un atbalsts mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām”.
  Deklarācijā
  parakstītāji
  arī
  uzsvēra, ka viņi stiprinās savus kopīgos centienus, lai atvieglotu tirdzniecības un attīstības politiku gan starptautiskā, gan vietējā līmenī, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un ilgtspējīgu preču ražošanu un patēriņu, no kā valstis gūst savstarpēju labumu
  un kas neveicina atmežošanu un zemes degradāciju
  .

| (17) | Ar šo regulu būtu jāatbild arī uz 2021. gada “Glāzgovas Līderu deklarāciju par mežiem un zemes izmantošanu” (37), kurā atzīts, ka “lai sasniegtu mūsu zemes izmantošanas, klimata, biodaudzveidības un ilgtspējīgas attīstības mērķus gan globālā, gan valsts mērogā, būs nepieciešama pārveidojoša turpmāka rīcība savstarpēji saistītajās ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa jomās; infrastruktūras attīstība; tirdzniecība, finanses un investīcijas; un atbalsts mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām”.
  Deklarācijas
  parakstītāji
  apņēmās līdz 2030. gadam apturēt un pavērst pretējā virzienā atmežošanu un zemes degradāciju un
  uzsvēra, ka viņi stiprinās savus kopīgos centienus, lai atvieglotu tirdzniecības un attīstības politiku gan starptautiskā, gan vietējā līmenī, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un ilgtspējīgu preču ražošanu un patēriņu, no kā valstis gūst savstarpēju labumu. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo regulu būtu jāatbild arī uz 2021. gada “Glāzgovas Līderu deklarāciju par mežiem un zemes izmantošanu” (37), kurā atzīts, ka “lai sasniegtu mūsu zemes izmantošanas, klimata, biodaudzveidības un ilgtspējīgas attīstības mērķus gan globālā, gan valsts mērogā, būs nepieciešama pārveidojoša turpmāka rīcība savstarpēji saistītajās ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa jomās; infrastruktūras attīstība; tirdzniecība, finanses un investīcijas; un atbalsts mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām”.
  Deklarācijas
  parakstītāji
  apņēmās līdz 2030. gadam apturēt un pavērst pretējā virzienā atmežošanu un zemes degradāciju un
  uzsvēra, ka viņi stiprinās savus kopīgos centienus, lai atvieglotu tirdzniecības un attīstības politiku gan starptautiskā, gan vietējā līmenī, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un ilgtspējīgu preču ražošanu un patēriņu, no kā valstis gūst savstarpēju labumu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle Savienība ir apņēmusies veicināt universālu, uz noteikumiem balstītu, atklātu, pārredzamu, paredzamu, iekļaujošu, nediskriminējošu un taisnīgu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar PTO, kā arī atvērtu, ilgtspējīgu un pārliecinošu tirdzniecības politiku. Tāpēc šīs regulas piemērošanas joma attieksies gan uz precēm un izstrādājumiem, kas ražoti Savienībā, gan uz precēm un izstrādājumiem, kas importēti Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle Savienība ir apņēmusies veicināt universālu, uz noteikumiem balstītu, atklātu, pārredzamu, paredzamu, iekļaujošu, nediskriminējošu un taisnīgu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar PTO, kā arī atvērtu, ilgtspējīgu un pārliecinošu tirdzniecības politiku. Tāpēc šīs regulas piemērošanas joma attieksies gan uz precēm un izstrādājumiem, kas ražoti Savienībā, gan uz precēm un izstrādājumiem, kas importēti Savienībā.

| (18) | Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle Savienība ir apņēmusies veicināt universālu, uz noteikumiem balstītu, atklātu, pārredzamu, paredzamu, iekļaujošu, nediskriminējošu un taisnīgu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar PTO, kā arī atvērtu, ilgtspējīgu un pārliecinošu tirdzniecības politiku.
  Visiem Savienības ieviestiem pasākumiem, kas ietekmē tirdzniecību, ir jāatbilst PTO noteikumiem. Turklāt visos Savienības ieviestajos pasākumos, kas ietekmē tirdzniecību, ir jāņem vērā iespējamā Savienības tirdzniecības partneru reakcija un jānodrošina, ka pasākumu izpilde nepamatoti neierobežo un nekropļo tirdzniecību, vienlaikus ņemot vērā, ka izsīkstošu dabas resursu saglabāšanai ir primāra nozīme.
  Tāpēc šīs regulas piemērošanas joma attieksies gan uz precēm un izstrādājumiem, kas ražoti Savienībā, gan uz precēm un izstrādājumiem, kas importēti Savienībā
  , kā arī būs vērsta uz precēm un izstrādājumiem, kuri rada vislielāko atmežošanas, meža degradācijas un meža pārveidošanas risku
  . |
| --- | --- |

(18)

Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle Savienība ir apņēmusies veicināt universālu, uz noteikumiem balstītu, atklātu, pārredzamu, paredzamu, iekļaujošu, nediskriminējošu un taisnīgu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar PTO, kā arī atvērtu, ilgtspējīgu un pārliecinošu tirdzniecības politiku.
  Visiem Savienības ieviestiem pasākumiem, kas ietekmē tirdzniecību, ir jāatbilst PTO noteikumiem. Turklāt visos Savienības ieviestajos pasākumos, kas ietekmē tirdzniecību, ir jāņem vērā iespējamā Savienības tirdzniecības partneru reakcija un jānodrošina, ka pasākumu izpilde nepamatoti neierobežo un nekropļo tirdzniecību, vienlaikus ņemot vērā, ka izsīkstošu dabas resursu saglabāšanai ir primāra nozīme.
  Tāpēc šīs regulas piemērošanas joma attieksies gan uz precēm un izstrādājumiem, kas ražoti Savienībā, gan uz precēm un izstrādājumiem, kas importēti Savienībā
  , kā arī būs vērsta uz precēm un izstrādājumiem, kuri rada vislielāko atmežošanas, meža degradācijas un meža pārveidošanas risku
  .

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Problēmas, ar ko pasaule saskaras klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma jomā, var risināt tikai ar globālu rīcību. Savienībai ir jābūt spēcīgam globālajam dalībniekam, gan rādot piemēru, gan uzņemoties vadību starptautiskajā sadarbībā, lai radītu atvērtu un taisnīgu daudzpusēju sistēmu, kurā ilgtspējīga tirdzniecība darbojas kā galvenais zaļās pārkārtošanās veicinātājs, cīnoties pret klimata pārmaiņām un arī pavēršot pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības zudumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Problēmas, ar ko pasaule saskaras klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma jomā, var risināt tikai ar globālu rīcību. Savienībai ir jābūt spēcīgam globālajam dalībniekam, gan rādot piemēru, gan uzņemoties vadību starptautiskajā sadarbībā, lai radītu atvērtu un taisnīgu daudzpusēju sistēmu, kurā ilgtspējīga tirdzniecība darbojas kā galvenais zaļās pārkārtošanās veicinātājs, cīnoties pret klimata pārmaiņām un arī pavēršot pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības zudumu.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Šī regula seko arī Komisijas paziņojumam “Atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (38), kurā teikts, ka, ņemot vērā jaunus iekšējos un ārējos izaicinājumus un jo īpaši jaunu, ilgtspējīgāku izaugsmes modeli, kas noteikts saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Eiropas Digitālo stratēģiju, ES ir nepieciešama jauna tirdzniecības politikas stratēģija — tāda, kas palīdzēs sasniegt tās iekšpolitikas un ārpolitikas mērķus un veicinās lielāku ilgtspējību saskaņā ar tās apņemšanos pilnībā īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.
  Tirdzniecības politikai ir pilnībā jāpilda tās uzdevumi, lai atveseļotos no Covid-19 pandēmijas un lai īstenotu ekonomikas zaļās un digitālās pārveides, kā arī radītu noturīgāku Eiropu pasaulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Šī regula seko arī Komisijas paziņojumam “Atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (38), kurā teikts, ka, ņemot vērā jaunus iekšējos un ārējos izaicinājumus un jo īpaši jaunu, ilgtspējīgāku izaugsmes modeli, kas noteikts saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Eiropas Digitālo stratēģiju, ES ir nepieciešama jauna tirdzniecības politikas stratēģija — tāda, kas palīdzēs sasniegt tās iekšpolitikas un ārpolitikas mērķus un veicinās lielāku ilgtspējību saskaņā ar tās apņemšanos pilnībā īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.
  Tirdzniecības politikai ir pilnībā jāpilda tās uzdevumi, lai atveseļotos no Covid-19 pandēmijas un lai īstenotu ekonomikas zaļās un digitālās pārveides, kā arī radītu noturīgāku Eiropu pasaulē.

| (19) | Šī regula seko arī Komisijas paziņojumam “Atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (38), kurā teikts, ka, ņemot vērā jaunus iekšējos un ārējos izaicinājumus un jo īpaši jaunu, ilgtspējīgāku izaugsmes modeli, kas noteikts saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Eiropas Digitālo stratēģiju, ES ir nepieciešama jauna tirdzniecības politikas stratēģija — tāda, kas palīdzēs sasniegt tās iekšpolitikas un ārpolitikas mērķus un veicinās lielāku ilgtspējību saskaņā ar tās apņemšanos pilnībā īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.
  Tirdzniecība un starptautiskā sadarbība var būt svarīgi instrumenti, lai konsolidētu augstākus ilgtspējas standartus, jo īpaši attiecībā uz nozarēm, kas saistītas ar mežiem un atvasinātajām vērtību ķēdēm. Tomēr spēkā esošo brīvās tirdzniecības nolīgumu novērtējums liecina, ka dažos gadījumos pastāv nepilnības spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu īstenošanā un izpildē un ka Savienības tirdzniecības un ieguldījumu politika ir jāracionalizē, lai efektīvāk risinātu globālās atmežošanas problēmu
  . |
| --- | --- |

(19)

Šī regula seko arī Komisijas paziņojumam “Atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (38), kurā teikts, ka, ņemot vērā jaunus iekšējos un ārējos izaicinājumus un jo īpaši jaunu, ilgtspējīgāku izaugsmes modeli, kas noteikts saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Eiropas Digitālo stratēģiju, ES ir nepieciešama jauna tirdzniecības politikas stratēģija — tāda, kas palīdzēs sasniegt tās iekšpolitikas un ārpolitikas mērķus un veicinās lielāku ilgtspējību saskaņā ar tās apņemšanos pilnībā īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.
  Tirdzniecība un starptautiskā sadarbība var būt svarīgi instrumenti, lai konsolidētu augstākus ilgtspējas standartus, jo īpaši attiecībā uz nozarēm, kas saistītas ar mežiem un atvasinātajām vērtību ķēdēm. Tomēr spēkā esošo brīvās tirdzniecības nolīgumu novērtējums liecina, ka dažos gadījumos pastāv nepilnības spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu īstenošanā un izpildē un ka Savienības tirdzniecības un ieguldījumu politika ir jāracionalizē, lai efektīvāk risinātu globālās atmežošanas problēmu
  .

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Lai atdzīvinātu Savienības darbu pie brīvās tirdzniecības nolīgumiem, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības uzņēmumiem un izpildītu Savienības saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kurās aicināts aizsargāt mežus, Savienības tirdzniecības politikā galvenā uzmanība būtu jāpievērš pašreizējo tirdzniecības nolīgumu īstenošanai un izpildei, kā arī sarunu vešanai un tādu jaunu tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai, kas ietver stingrus, saistošus un izpildāmus noteikumus par ilgtspējīgu attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Lai atdzīvinātu Savienības darbu pie brīvās tirdzniecības nolīgumiem, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības uzņēmumiem un izpildītu Savienības saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kurās aicināts aizsargāt mežus, Savienības tirdzniecības politikā galvenā uzmanība būtu jāpievērš pašreizējo tirdzniecības nolīgumu īstenošanai un izpildei, kā arī sarunu vešanai un tādu jaunu tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai, kas ietver stingrus, saistošus un izpildāmus noteikumus par ilgtspējīgu attīstību.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Sarunu pilnvarās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj stingras klauzulas, kas saistītas ar atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu un citu ekosistēmu pārveidošanu un degradāciju, kā arī būtu jāiekļauj attiecīgo izejvielu ilgtspējas kritēriji, lai piešķirtu jaunas tirdzniecības preferences. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Sarunu pilnvarās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj stingras klauzulas, kas saistītas ar atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu un citu ekosistēmu pārveidošanu un degradāciju, kā arī būtu jāiekļauj attiecīgo izejvielu ilgtspējas kritēriji, lai piešķirtu jaunas tirdzniecības preferences.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

19.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19c) | Jebkādai partnerībai vai sadarbībai ar tirdzniecības partneriem vienmēr ir jānodrošina iespēja, ka pilnībā var piedalīties visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas, vietējās pašvaldības un privātais sektors, t. sk. MVU un mazie lauksaimnieki, ņemot vērā sociālo partneru autonomiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19c)

Jebkādai partnerībai vai sadarbībai ar tirdzniecības partneriem vienmēr ir jānodrošina iespēja, ka pilnībā var piedalīties visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas, vietējās pašvaldības un privātais sektors, t. sk. MVU un mazie lauksaimnieki, ņemot vērā sociālo partneru autonomiju.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

19.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19d) | Brīvās tirdzniecības nolīgumu publiskā iepirkuma noteikumos būtu jāņem vērā sociālā, vidiskā darbība un atbildīga uzņēmējdarbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19d)

Brīvās tirdzniecības nolīgumu publiskā iepirkuma noteikumos būtu jāņem vērā sociālā, vidiskā darbība un atbildīga uzņēmējdarbība.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

19.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19e) | Šī regula būtu jāpapildina ar stingriem partnerattiecību nolīgumiem, kuru pamatā ir tirdzniecība un sadarbība ar galvenajām attiecīgo preču un produktu ražotājvalstīm, ņemot vērā mazo lauksaimnieku un vietējo kopienu īpašās intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19e)

Šī regula būtu jāpapildina ar stingriem partnerattiecību nolīgumiem, kuru pamatā ir tirdzniecība un sadarbība ar galvenajām attiecīgo preču un produktu ražotājvalstīm, ņemot vērā mazo lauksaimnieku un vietējo kopienu īpašās intereses.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Šai regulai būtu jāpapildina citi pasākumi, kas ierosināti Komisijas paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (39), jo īpaši: 1) partnerībā ar ražotājvalstīm strādājot pie tā, lai tās atbalstītu, novēršot atmežošanas pamatcēloņus, piemēram, vāju pārvaldību, tiesību aktu neefektīvu ieviešanu un korupciju, un 2) stiprinot starptautisko sadarbību ar lielākajām patērētājvalstīm
  , lai veicinātu
  līdzīgu pasākumu pieņemšanu nolūkā nepieļaut tādu izstrādājumu laišanu tirgū, kuri iegūti ar atmežošanu
  un
  meža degradāciju saistītās piegādes ķēdēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Šai regulai būtu jāpapildina citi pasākumi, kas ierosināti Komisijas paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (39), jo īpaši: 1) partnerībā ar ražotājvalstīm strādājot pie tā, lai tās atbalstītu, novēršot atmežošanas pamatcēloņus, piemēram, vāju pārvaldību, tiesību aktu neefektīvu ieviešanu un korupciju, un 2) stiprinot starptautisko sadarbību ar lielākajām patērētājvalstīm
  , lai veicinātu
  līdzīgu pasākumu pieņemšanu nolūkā nepieļaut tādu izstrādājumu laišanu tirgū, kuri iegūti ar atmežošanu
  un
  meža degradāciju saistītās piegādes ķēdēs.

| (20) | Šai regulai būtu jāpapildina citi pasākumi, kas ierosināti Komisijas paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (39), jo īpaši: 1) partnerībā ar ražotājvalstīm strādājot pie tā, lai tās atbalstītu, novēršot atmežošanas pamatcēloņus, piemēram, vāju pārvaldību, tiesību aktu neefektīvu ieviešanu un korupciju, un 2) stiprinot starptautisko sadarbību ar lielākajām patērētājvalstīm
  , cita starpā veicot darbības, kas veicina tādu tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu, kuros iekļauti noteikumi par mežu saglabāšanu, un veicina tādu lauksaimniecības un no koksnes resursiem ražotu izstrādājumu tirdzniecību, kas neizraisa atmežošanu, un
  līdzīgu pasākumu pieņemšanu nolūkā nepieļaut tādu izstrādājumu laišanu tirgū, kuri iegūti ar atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  saistītās piegādes ķēdēs. |
| --- | --- |

(20)

Šai regulai būtu jāpapildina citi pasākumi, kas ierosināti Komisijas paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (39), jo īpaši: 1) partnerībā ar ražotājvalstīm strādājot pie tā, lai tās atbalstītu, novēršot atmežošanas pamatcēloņus, piemēram, vāju pārvaldību, tiesību aktu neefektīvu ieviešanu un korupciju, un 2) stiprinot starptautisko sadarbību ar lielākajām patērētājvalstīm
  , cita starpā veicot darbības, kas veicina tādu tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu, kuros iekļauti noteikumi par mežu saglabāšanu, un veicina tādu lauksaimniecības un no koksnes resursiem ražotu izstrādājumu tirdzniecību, kas neizraisa atmežošanu, un
  līdzīgu pasākumu pieņemšanu nolūkā nepieļaut tādu izstrādājumu laišanu tirgū, kuri iegūti ar atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  saistītās piegādes ķēdēs.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Būtu jānodrošina, ka šī regula atbilst principam par politikas saskaņotību attīstībai un līdz ar to veicina un atvieglo sadarbību ar jaunattīstības valstīm, sevišķi vismazāk attīstītajām valstīm (VAV), un ka tas notiek, sniedzot tehnisku un finansiālu palīdzību, kā arī ar informācijas un labas prakses apmaiņu par mežu saglabāšanu, aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, turklāt īpaši akcentējot privātā sektora īstenotas ilgtspējas iniciatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Būtu jānodrošina, ka šī regula atbilst principam par politikas saskaņotību attīstībai un līdz ar to veicina un atvieglo sadarbību ar jaunattīstības valstīm, sevišķi vismazāk attīstītajām valstīm (VAV), un ka tas notiek, sniedzot tehnisku un finansiālu palīdzību, kā arī ar informācijas un labas prakses apmaiņu par mežu saglabāšanu, aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, turklāt īpaši akcentējot privātā sektora īstenotas ilgtspējas iniciatīvas.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

20.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20b) | Atkarībā no konkrētās jaunattīstības valsts un vispārējās vides, sociālās un ekonomiskās situācijas šajā valstī būtu jāapsver integrēta pieeja ilgtspējai, ņemot vērā gan vides dimensiju, gan arī sociālo un ekonomikas dimensiju, un tas jo īpaši attiecas uz VAV. Nedrīkst pieļaut, ka Savienības pasākumu rezultātā izsīkst neaizsargātu iedzīvotāju ienākumi, zūd darbvietas vai regresē jaunattīstības valstu sasniegumi un ka tiek stimulētas nelikumīgas darbības, no kurām daudzas ir saistītas ar pārrobežu organizēto noziedzību, kas vidi un sabiedrību ietekmē vēl katastrofālāk. Tāpat arī pienācīgi būtu jāņem vērā tas, cik negatīvi Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi progresu, kas panākts, cenšoties sasniegt IAM — jo īpaši pandēmijas nesamērīgo ietekmi uz trūcīgajiem un neaizsargātajiem —, un cik negatīvi tā ir ietekmējusi nodarbinātību un nevienlīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20b)

Atkarībā no konkrētās jaunattīstības valsts un vispārējās vides, sociālās un ekonomiskās situācijas šajā valstī būtu jāapsver integrēta pieeja ilgtspējai, ņemot vērā gan vides dimensiju, gan arī sociālo un ekonomikas dimensiju, un tas jo īpaši attiecas uz VAV. Nedrīkst pieļaut, ka Savienības pasākumu rezultātā izsīkst neaizsargātu iedzīvotāju ienākumi, zūd darbvietas vai regresē jaunattīstības valstu sasniegumi un ka tiek stimulētas nelikumīgas darbības, no kurām daudzas ir saistītas ar pārrobežu organizēto noziedzību, kas vidi un sabiedrību ietekmē vēl katastrofālāk. Tāpat arī pienācīgi būtu jāņem vērā tas, cik negatīvi Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi progresu, kas panākts, cenšoties sasniegt IAM — jo īpaši pandēmijas nesamērīgo ietekmi uz trūcīgajiem un neaizsargātajiem —, un cik negatīvi tā ir ietekmējusi nodarbinātību un nevienlīdzību.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Komisijai būtu jāturpina strādāt partnerībā ar ražotājvalstīm un plašākā nozīmē sadarbībā ar starptautiskām organizācijām un struktūrām, kā arī jāstiprina tās sniegtais atbalsts un stimuli attiecībā uz mežu aizsardzību un pāreju uz neatmežojošu ražošanu, atzīstot pirmiedzīvotāju lomu, uzlabojot pārvaldību un zemes lietošanu, palielinot tiesību aktu izpildi un veicinot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, klimatnoturīgu lauksaimniecību,
  ilgtspējīgu intensifikāciju un
  dažādošanu, agroekoloģiju un agromežsaimniecību. To darot, tai būtu jāatzīst pirmiedzīvotāju loma mežu aizsardzībā. Pamatojoties uz pieredzi un mācībām, kas gūtas saistībā ar jau esošajām iniciatīvām, Savienībai un dalībvalstīm pēc šo valstu pieprasījuma būtu jāsadarbojas partnerībā ar ražotājvalstīm
  , lai izmantotu meža daudzfunkcionalitāti un sniegtu tām atbalstu pārejā uz mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu,
  un jārisina globālas problēmas, vienlaikus apmierinot vietējās vajadzības un pievēršot uzmanību problēmām, ar kurām saskaras mazie lauksaimnieki saskaņā ar paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”. Partnerības pieejai būtu jāpalīdz ražotājvalstīm aizsargāt, atjaunot un ilgtspējīgi izmantot mežus, tādējādi veicinot šīs regulas mērķi samazināt atmežošanu
  un
  meža degradāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Komisijai būtu jāturpina strādāt partnerībā ar ražotājvalstīm un plašākā nozīmē sadarbībā ar starptautiskām organizācijām un struktūrām, kā arī jāstiprina tās sniegtais atbalsts un stimuli attiecībā uz mežu aizsardzību un pāreju uz neatmežojošu ražošanu, atzīstot pirmiedzīvotāju lomu, uzlabojot pārvaldību un zemes lietošanu, palielinot tiesību aktu izpildi un veicinot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, klimatnoturīgu lauksaimniecību,
  ilgtspējīgu intensifikāciju un
  dažādošanu, agroekoloģiju un agromežsaimniecību. To darot, tai būtu jāatzīst pirmiedzīvotāju loma mežu aizsardzībā. Pamatojoties uz pieredzi un mācībām, kas gūtas saistībā ar jau esošajām iniciatīvām, Savienībai un dalībvalstīm pēc šo valstu pieprasījuma būtu jāsadarbojas partnerībā ar ražotājvalstīm
  , lai izmantotu meža daudzfunkcionalitāti un sniegtu tām atbalstu pārejā uz mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu,
  un jārisina globālas problēmas, vienlaikus apmierinot vietējās vajadzības un pievēršot uzmanību problēmām, ar kurām saskaras mazie lauksaimnieki saskaņā ar paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”. Partnerības pieejai būtu jāpalīdz ražotājvalstīm aizsargāt, atjaunot un ilgtspējīgi izmantot mežus, tādējādi veicinot šīs regulas mērķi samazināt atmežošanu
  un
  meža degradāciju.

| (21) | Komisijai būtu
  sadarbībā ar dalībvalstīm
  jāturpina strādāt partnerībā ar ražotājvalstīm un plašākā nozīmē sadarbībā ar starptautiskām organizācijām un struktūrām,
  iesaistītajām ieinteresētajām personām, kas darbojas vietējā līmenī,
  kā arī jāstiprina tās sniegtais atbalsts un stimuli attiecībā uz mežu aizsardzību un pāreju uz neatmežojošu ražošanu, atzīstot
  un stiprinot
  pirmiedzīvotāju
  un vietējo kopienu
  lomu
  un tiesības
  , uzlabojot pārvaldību un zemes lietošanu,
  tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu,
  palielinot tiesību aktu izpildi un veicinot mežu
  dabai tuvu
  ilgtspējīgu apsaimniekošanu,
  kas balstās uz rādītājiem un robežvērtībām, ekotūrismu,
  klimatnoturīgu lauksaimniecību, dažādošanu, agroekoloģiju un agromežsaimniecību. To darot, tai būtu
  pilnībā
  jāatzīst pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu
  tiesības un
  loma mežu aizsardzībā. Pamatojoties uz pieredzi un mācībām, kas gūtas saistībā ar jau esošajām iniciatīvām, Savienībai un dalībvalstīm pēc šo valstu pieprasījuma būtu jāsadarbojas partnerībā ar ražotājvalstīm un jārisina globālas problēmas, vienlaikus apmierinot vietējās vajadzības un pievēršot uzmanību problēmām, ar kurām saskaras mazie lauksaimnieki saskaņā ar paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”.
  Visiem noteikumiem un prasībām būtu jāmazina slogs visiem mazajiem lauksaimniekiem trešās valstīs un jācenšas novērst šķēršļus to piekļuvei Savienības tirgum un starptautiskajai tirdzniecībai.
  Partnerības pieejai būtu jāpalīdz ražotājvalstīm aizsargāt, atjaunot un ilgtspējīgi izmantot mežus, tādējādi veicinot šīs regulas mērķi samazināt atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu, kā arī atbalstīt meža atjaunošanu, arī izmantojot digitālās tehnoloģijas un ģeotelpisko informāciju
  . |
| --- | --- |

(21)

Komisijai būtu
  sadarbībā ar dalībvalstīm
  jāturpina strādāt partnerībā ar ražotājvalstīm un plašākā nozīmē sadarbībā ar starptautiskām organizācijām un struktūrām,
  iesaistītajām ieinteresētajām personām, kas darbojas vietējā līmenī,
  kā arī jāstiprina tās sniegtais atbalsts un stimuli attiecībā uz mežu aizsardzību un pāreju uz neatmežojošu ražošanu, atzīstot
  un stiprinot
  pirmiedzīvotāju
  un vietējo kopienu
  lomu
  un tiesības
  , uzlabojot pārvaldību un zemes lietošanu,
  tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu,
  palielinot tiesību aktu izpildi un veicinot mežu
  dabai tuvu
  ilgtspējīgu apsaimniekošanu,
  kas balstās uz rādītājiem un robežvērtībām, ekotūrismu,
  klimatnoturīgu lauksaimniecību, dažādošanu, agroekoloģiju un agromežsaimniecību. To darot, tai būtu
  pilnībā
  jāatzīst pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu
  tiesības un
  loma mežu aizsardzībā. Pamatojoties uz pieredzi un mācībām, kas gūtas saistībā ar jau esošajām iniciatīvām, Savienībai un dalībvalstīm pēc šo valstu pieprasījuma būtu jāsadarbojas partnerībā ar ražotājvalstīm un jārisina globālas problēmas, vienlaikus apmierinot vietējās vajadzības un pievēršot uzmanību problēmām, ar kurām saskaras mazie lauksaimnieki saskaņā ar paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”.
  Visiem noteikumiem un prasībām būtu jāmazina slogs visiem mazajiem lauksaimniekiem trešās valstīs un jācenšas novērst šķēršļus to piekļuvei Savienības tirgum un starptautiskajai tirdzniecībai.
  Partnerības pieejai būtu jāpalīdz ražotājvalstīm aizsargāt, atjaunot un ilgtspējīgi izmantot mežus, tādējādi veicinot šīs regulas mērķi samazināt atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu, kā arī atbalstīt meža atjaunošanu, arī izmantojot digitālās tehnoloģijas un ģeotelpisko informāciju
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Šajā regulā ir atzīta preču eksporta ekonomiskā nozīme trešām valstīm, kā arī īpašās problēmas, ar kurām var saskarties mazie lauksaimnieki, jo īpaši sievietes. Tā kā mazo lauksaimnieku īpatsvars attiecīgo preču ražošanas jomā var būt ļoti liels, īpaša uzmanība ir jāpievērš problēmām, kas mazajiem lauksaimniekiem radīsies saistībā ar šīs regulas īstenošanu. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tirgus dalībniekiem, kuri iepērk no mazajiem lauksaimniekiem, savlaicīgi tiktu sniegts finansiālais un tehniskais atbalsts, lai palīdzētu mazajiem lauksaimniekiem izpildīt jaunās prasības saistībā ar piekļuvi Savienības tirgum. Lai atbalstītu ilgtspējīgu praksi, piemēram, agroekoloģiju un kopienu meža apsaimniekošanu, Savienībai būtu jācīnās pret tiešiem un netiešiem atmežošanas, tostarp nabadzības, virzītājspēkiem, veicinot iztikas ienākumus mazajiem lauksaimniekiem, kas ražo uz Savienību eksportētas preces, un nodrošinot pietiekamus resursus, lai īpaši atbalstītu mazos lauksaimniekus trešās valstīs nolūkā izpildīt šīs regulas prasības un atvieglot viņu piekļuvi Savienības tirgum. Vienlaikus mazajiem lauksaimniekiem var palīdzēt, izveidojot ticamu izsekojamības sistēmu, ar kuru var nodrošināt ilgtspējas piemaksas izmaksāšanu, nodrošināt ražotājiem iespēju veikt elektroniskus maksājumus, izmantojot valstu izsekojamības sistēmas, tādējādi apkarojot krāpšanu un radot iespēju vietējām pašvaldībām iegūt zināšanas par ražotāju zemes platībām un kontrolēt lauksaimnieku skaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Šajā regulā ir atzīta preču eksporta ekonomiskā nozīme trešām valstīm, kā arī īpašās problēmas, ar kurām var saskarties mazie lauksaimnieki, jo īpaši sievietes. Tā kā mazo lauksaimnieku īpatsvars attiecīgo preču ražošanas jomā var būt ļoti liels, īpaša uzmanība ir jāpievērš problēmām, kas mazajiem lauksaimniekiem radīsies saistībā ar šīs regulas īstenošanu. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tirgus dalībniekiem, kuri iepērk no mazajiem lauksaimniekiem, savlaicīgi tiktu sniegts finansiālais un tehniskais atbalsts, lai palīdzētu mazajiem lauksaimniekiem izpildīt jaunās prasības saistībā ar piekļuvi Savienības tirgum. Lai atbalstītu ilgtspējīgu praksi, piemēram, agroekoloģiju un kopienu meža apsaimniekošanu, Savienībai būtu jācīnās pret tiešiem un netiešiem atmežošanas, tostarp nabadzības, virzītājspēkiem, veicinot iztikas ienākumus mazajiem lauksaimniekiem, kas ražo uz Savienību eksportētas preces, un nodrošinot pietiekamus resursus, lai īpaši atbalstītu mazos lauksaimniekus trešās valstīs nolūkā izpildīt šīs regulas prasības un atvieglot viņu piekļuvi Savienības tirgum. Vienlaikus mazajiem lauksaimniekiem var palīdzēt, izveidojot ticamu izsekojamības sistēmu, ar kuru var nodrošināt ilgtspējas piemaksas izmaksāšanu, nodrošināt ražotājiem iespēju veikt elektroniskus maksājumus, izmantojot valstu izsekojamības sistēmas, tādējādi apkarojot krāpšanu un radot iespēju vietējām pašvaldībām iegūt zināšanas par ražotāju zemes platībām un kontrolēt lauksaimnieku skaitu.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Vēl viens svarīgs paziņojumā izklāstītais pasākums ir ES atmežošanas, meža degradācijas, pasaules meža seguma izmaiņu un saistīto cēloņu novērotavas (“ES novērotava”) izveide, ko Komisija uzsāka, lai labāk uzraudzītu pasaules meža seguma izmaiņas un saistītos cēloņus. Turklāt, pamatojoties uz jau esošajiem uzraudzības instrumentiem, tostarp Copernicus produktiem, ES novērotava atvieglos publiskām iestādēm, patērētājiem un uzņēmumiem piekļuvi informācijai par piegādes ķēdēm, nodrošinot viegli saprotamus datus un informāciju, kas saista atmežošanu, meža degradāciju un izmaiņas pasaules meža segumā ar ES pieprasījumu pēc precēm un izstrādājumiem un to tirdzniecību. Tādējādi ES novērotava tiešā veidā atbalstīs šīs regulas īstenošanu, sniedzot zinātniskus pierādījumus par globālo atmežošanu un meža degradāciju un ar to saistīto tirdzniecību. ES novērotava cieši sadarbosies ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, pētniecības institūtiem un trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Vēl viens svarīgs paziņojumā izklāstītais pasākums ir ES atmežošanas, meža degradācijas, pasaules meža seguma izmaiņu un saistīto cēloņu novērotavas (“ES novērotava”) izveide, ko Komisija uzsāka, lai labāk uzraudzītu pasaules meža seguma izmaiņas un saistītos cēloņus. Turklāt, pamatojoties uz jau esošajiem uzraudzības instrumentiem, tostarp Copernicus produktiem, ES novērotava atvieglos publiskām iestādēm, patērētājiem un uzņēmumiem piekļuvi informācijai par piegādes ķēdēm, nodrošinot viegli saprotamus datus un informāciju, kas saista atmežošanu, meža degradāciju un izmaiņas pasaules meža segumā ar ES pieprasījumu pēc precēm un izstrādājumiem un to tirdzniecību. Tādējādi ES novērotava tiešā veidā atbalstīs šīs regulas īstenošanu, sniedzot zinātniskus pierādījumus par globālo atmežošanu un meža degradāciju un ar to saistīto tirdzniecību. ES novērotava cieši sadarbosies ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, pētniecības institūtiem un trešām valstīm.

| (22) | Vēl viens svarīgs paziņojumā izklāstītais pasākums ir ES atmežošanas, meža degradācijas, pasaules meža seguma izmaiņu un saistīto cēloņu novērotavas (“ES novērotava”) izveide, ko Komisija uzsāka, lai labāk uzraudzītu pasaules meža seguma izmaiņas un saistītos cēloņus. Turklāt, pamatojoties uz jau esošajiem uzraudzības instrumentiem, tostarp Copernicus produktiem
  un citiem publiski vai privāti pieejamiem avotiem
  , ES novērotava atvieglos publiskām iestādēm, patērētājiem un uzņēmumiem piekļuvi informācijai par piegādes ķēdēm, nodrošinot viegli saprotamus datus un informāciju, kas saista atmežošanu, meža degradāciju un izmaiņas pasaules meža segumā ar ES pieprasījumu pēc precēm un izstrādājumiem un to tirdzniecību. Tādējādi ES novērotava tiešā veidā atbalstīs šīs regulas īstenošanu, sniedzot zinātniskus pierādījumus par globālo atmežošanu un meža degradāciju un ar to saistīto tirdzniecību.
  Novērotavas rīcībā vajadzētu būt stabiliem un pietiekamiem resursiem, un tai būtu jāpiedalās agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidē tirgus dalībniekiem, tirgotājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un kompetentajām iestādēm, ja mežainuma analīze liecina par atmežošanu vai mežu degradāciju. Lai veicinātu šīs regulas īstenošanu, Komisijai būtu arī jāizpēta, kā Eiropas novērotava var palīdzēt analizēt attiecīgos tiesību aktus ražotājvalstīs, tostarp zemes tiesības un procesuālās tiesības sniegt iepriekšēju, brīvu un informētu piekrišanu.
  ES novērotava cieši sadarbosies ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, pētniecības institūtiem
  , nevalstiskām organizācijām, tirgus dalībniekiem
  un trešām valstīm.
  Tā arī sadarbosies ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai centralizētu uz vietas veikto pārbaužu datus un rezultātus. |
| --- | --- |

(22)

Vēl viens svarīgs paziņojumā izklāstītais pasākums ir ES atmežošanas, meža degradācijas, pasaules meža seguma izmaiņu un saistīto cēloņu novērotavas (“ES novērotava”) izveide, ko Komisija uzsāka, lai labāk uzraudzītu pasaules meža seguma izmaiņas un saistītos cēloņus. Turklāt, pamatojoties uz jau esošajiem uzraudzības instrumentiem, tostarp Copernicus produktiem
  un citiem publiski vai privāti pieejamiem avotiem
  , ES novērotava atvieglos publiskām iestādēm, patērētājiem un uzņēmumiem piekļuvi informācijai par piegādes ķēdēm, nodrošinot viegli saprotamus datus un informāciju, kas saista atmežošanu, meža degradāciju un izmaiņas pasaules meža segumā ar ES pieprasījumu pēc precēm un izstrādājumiem un to tirdzniecību. Tādējādi ES novērotava tiešā veidā atbalstīs šīs regulas īstenošanu, sniedzot zinātniskus pierādījumus par globālo atmežošanu un meža degradāciju un ar to saistīto tirdzniecību.
  Novērotavas rīcībā vajadzētu būt stabiliem un pietiekamiem resursiem, un tai būtu jāpiedalās agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidē tirgus dalībniekiem, tirgotājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un kompetentajām iestādēm, ja mežainuma analīze liecina par atmežošanu vai mežu degradāciju. Lai veicinātu šīs regulas īstenošanu, Komisijai būtu arī jāizpēta, kā Eiropas novērotava var palīdzēt analizēt attiecīgos tiesību aktus ražotājvalstīs, tostarp zemes tiesības un procesuālās tiesības sniegt iepriekšēju, brīvu un informētu piekrišanu.
  ES novērotava cieši sadarbosies ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, pētniecības institūtiem
  , nevalstiskām organizācijām, tirgus dalībniekiem
  un trešām valstīm.
  Tā arī sadarbosies ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai centralizētu uz vietas veikto pārbaužu datus un rezultātus.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Spēkā esošais
  ES tiesiskais regulējums ir vērsts uz nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, un tas tiešā veidā neattiecas uz atmežošanu. To veido Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (40), un Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (41).
  Abas regulas tika izvērtētas
  atbilstības
  pārbaudē
  , kurā tika konstatēts, ka, lai gan
  tiesību aktiem ir bijusi pozitīva ietekme uz mežu pārvaldību, abu regulu
  mērķi 
  — proti, ierobežot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību, kā arī
  samazināt nelikumīgi iegūtu kokmateriālu patēriņu ES 
  — nav izpildīti

   (42),
  un tika secināts, ka koncentrēšanās tikai uz kokmateriālu likumību nav pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos mērķus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Spēkā esošais
  ES tiesiskais regulējums ir vērsts uz nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, un tas tiešā veidā neattiecas uz atmežošanu. To veido Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (40), un Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (41).
  Abas regulas tika izvērtētas
  atbilstības
  pārbaudē
  , kurā tika konstatēts, ka, lai gan
  tiesību aktiem ir bijusi pozitīva ietekme uz mežu pārvaldību, abu regulu
  mērķi 
  — proti, ierobežot nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību, kā arī
  samazināt nelikumīgi iegūtu kokmateriālu patēriņu ES 
  — nav izpildīti

   (42),
  un tika secināts, ka koncentrēšanās tikai uz kokmateriālu likumību nav pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos mērķus
  .

| (23) | Pašreizējais
  ES
  meža
  tiesiskais regulējums ir
  ES Rīcības plāns meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai, kurš
  ir vērsts uz nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, un tas tiešā veidā neattiecas uz atmežošanu. To veido Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (40), un Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (41)

  , kas praksē īsteno brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumus (BPN)
  .
  Par abu regulu izpildes un īstenošanas rezultātiem tika veikta
  atbilstības
  pārbaude
  , kurā tika konstatēts, ka, lai gan
  abās regulās gūti zināmi panākumi, vairākas īstenošanas problēmas ir kavējušas progresu virzībā uz to mērķu pilnīgu sasniegšanu. No vienas puses, pienācīgas pārbaudes sistēmas piemērošana un darbība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 995/2010 un, no otras puses, BPN procesā iesaistīto valstu ierobežotais skaits, no kurām tikai vienai līdz šim ir ieviesta licencēšanas sistēma (Indonēzija), samazināja efektivitāti, sasniedzot
  mērķi samazināt nelikumīgi iegūtu kokmateriālu patēriņu ES. |
| --- | --- |

(23)

Pašreizējais
  ES
  meža
  tiesiskais regulējums ir
  ES Rīcības plāns meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai, kurš
  ir vērsts uz nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, un tas tiešā veidā neattiecas uz atmežošanu. To veido Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (40), un Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (41)

  , kas praksē īsteno brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumus (BPN)
  .
  Par abu regulu izpildes un īstenošanas rezultātiem tika veikta
  atbilstības
  pārbaude
  , kurā tika konstatēts, ka, lai gan
  abās regulās gūti zināmi panākumi, vairākas īstenošanas problēmas ir kavējušas progresu virzībā uz to mērķu pilnīgu sasniegšanu. No vienas puses, pienācīgas pārbaudes sistēmas piemērošana un darbība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 995/2010 un, no otras puses, BPN procesā iesaistīto valstu ierobežotais skaits, no kurām tikai vienai līdz šim ir ieviesta licencēšanas sistēma (Indonēzija), samazināja efektivitāti, sasniedzot
  mērķi samazināt nelikumīgi iegūtu kokmateriālu patēriņu ES.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Pieejamie ziņojumi apstiprina, ka ievērojama daļa notiekošās atmežošanas ir likumīga saskaņā ar ražotājvalsts tiesību aktiem. Nesenā ziņojumā (43) minēts, ka no 2013. līdz 2019. gadam aptuveni 30 % atmežošanas, kas paredzēta komerciālai lauksaimniecībai tropu valstīs, bija likumīga. Pieejamie dati parasti ir vērsti uz valstīm ar vāju pārvaldību — nelikumīgās atmežošanas globālā daļa varētu būt mazāka, taču tā jau tagad sniedz skaidrus datus, kas liecina par to, ka atmežošana, kas ir likumīga ražotājvalstī, mazina
  politikas
  pasākumu lietderību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Pieejamie ziņojumi apstiprina, ka ievērojama daļa notiekošās atmežošanas ir likumīga saskaņā ar ražotājvalsts tiesību aktiem. Nesenā ziņojumā (43) minēts, ka no 2013. līdz 2019. gadam aptuveni 30 % atmežošanas, kas paredzēta komerciālai lauksaimniecībai tropu valstīs, bija likumīga. Pieejamie dati parasti ir vērsti uz valstīm ar vāju pārvaldību — nelikumīgās atmežošanas globālā daļa varētu būt mazāka, taču tā jau tagad sniedz skaidrus datus, kas liecina par to, ka atmežošana, kas ir likumīga ražotājvalstī, mazina
  politikas
  pasākumu lietderību.

| (24) | Pieejamie ziņojumi apstiprina, ka ievērojama daļa notiekošās atmežošanas ir likumīga saskaņā ar ražotājvalsts tiesību aktiem. Nesenā ziņojumā (43) minēts, ka no 2013. līdz 2019. gadam aptuveni 30 % atmežošanas, kas paredzēta komerciālai lauksaimniecībai tropu valstīs, bija likumīga. Pieejamie dati parasti ir vērsti uz valstīm ar vāju pārvaldību — nelikumīgās atmežošanas globālā daļa varētu būt mazāka, taču tā jau tagad sniedz skaidrus datus, kas liecina par to, ka atmežošana, kas ir likumīga ražotājvalstī, mazina pasākumu lietderību
  šajā jomā
  . |
| --- | --- |

(24)

Pieejamie ziņojumi apstiprina, ka ievērojama daļa notiekošās atmežošanas ir likumīga saskaņā ar ražotājvalsts tiesību aktiem. Nesenā ziņojumā (43) minēts, ka no 2013. līdz 2019. gadam aptuveni 30 % atmežošanas, kas paredzēta komerciālai lauksaimniecībai tropu valstīs, bija likumīga. Pieejamie dati parasti ir vērsti uz valstīm ar vāju pārvaldību — nelikumīgās atmežošanas globālā daļa varētu būt mazāka, taču tā jau tagad sniedz skaidrus datus, kas liecina par to, ka atmežošana, kas ir likumīga ražotājvalstī, mazina pasākumu lietderību
  šajā jomā
  .

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Ietekmes novērtējumā par iespējamiem politikas pasākumiem, kas vērsti uz Savienības izraisītu atmežošanu un meža degradāciju, Padomes secinājumos un Eiropas Parlamenta 2020. gada rezolūcijā ir skaidri norādīta nepieciešamība noteikt atmežošanu un meža degradāciju kā galvenos kritērijus turpmākajiem Savienības pasākumiem. Tāpēc jaunajā Savienības tiesiskajā regulējumā būtu jāvērtē gan likumība, gan tas, vai attiecīgo preču un izstrādājumu ražošana atbilst neatmežošanas prasībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Ietekmes novērtējumā par iespējamiem politikas pasākumiem, kas vērsti uz Savienības izraisītu atmežošanu un meža degradāciju, Padomes secinājumos un Eiropas Parlamenta 2020. gada rezolūcijā ir skaidri norādīta nepieciešamība noteikt atmežošanu un meža degradāciju kā galvenos kritērijus turpmākajiem Savienības pasākumiem. Tāpēc jaunajā Savienības tiesiskajā regulējumā būtu jāvērtē gan likumība, gan tas, vai attiecīgo preču un izstrādājumu ražošana atbilst neatmežošanas prasībai.

| (25) | Ietekmes novērtējumā par iespējamiem politikas pasākumiem, kas vērsti uz Savienības izraisītu atmežošanu un meža degradāciju, Padomes secinājumos un Eiropas Parlamenta 2020. gada rezolūcijā ir skaidri norādīta nepieciešamība noteikt atmežošanu un meža degradāciju kā galvenos kritērijus turpmākajiem Savienības pasākumiem.
  Koncentrējot uzmanību tikai uz likumīgumu, var tikt motivēta lejupēja sacensība valstīs, kas ir lielā mērā atkarīgas no lauksaimniecības eksporta. Šīs valstis varētu izvēlēties samazināt vides aizsardzību nolūkā atvieglot savu izstrādājumu piekļuvi Savienības tirgum.
  Tāpēc jaunajā Savienības tiesiskajā regulējumā būtu jāvērtē gan likumība, gan tas, vai attiecīgo preču un izstrādājumu ražošana atbilst neatmežošanas prasībai
  , gan arī tas, vai ir uzturēta pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju zemes lietošanas tiesību aizsardzība
  . |
| --- | --- |

(25)

Ietekmes novērtējumā par iespējamiem politikas pasākumiem, kas vērsti uz Savienības izraisītu atmežošanu un meža degradāciju, Padomes secinājumos un Eiropas Parlamenta 2020. gada rezolūcijā ir skaidri norādīta nepieciešamība noteikt atmežošanu un meža degradāciju kā galvenos kritērijus turpmākajiem Savienības pasākumiem.
  Koncentrējot uzmanību tikai uz likumīgumu, var tikt motivēta lejupēja sacensība valstīs, kas ir lielā mērā atkarīgas no lauksaimniecības eksporta. Šīs valstis varētu izvēlēties samazināt vides aizsardzību nolūkā atvieglot savu izstrādājumu piekļuvi Savienības tirgum.
  Tāpēc jaunajā Savienības tiesiskajā regulējumā būtu jāvērtē gan likumība, gan tas, vai attiecīgo preču un izstrādājumu ražošana atbilst neatmežošanas prasībai
  , gan arī tas, vai ir uzturēta pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju zemes lietošanas tiesību aizsardzība
  .

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Neatmežošanas definīcijai jābūt pietiekami plašai, lai aptvertu
  gan
  atmežošanu,
  gan
  meža degradāciju, tai būtu jānodrošina juridiskā skaidrība, un tai jābūt izmērāmai, pamatojoties uz kvantitatīviem, objektīviem un starptautiski atzītiem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Neatmežošanas definīcijai jābūt pietiekami plašai, lai aptvertu
  gan
  atmežošanu,
  gan
  meža degradāciju, tai būtu jānodrošina juridiskā skaidrība, un tai jābūt izmērāmai, pamatojoties uz kvantitatīviem, objektīviem un starptautiski atzītiem datiem.

| (26) | Neatmežošanas definīcijai jābūt pietiekami plašai, lai aptvertu atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , tai būtu jānodrošina juridiskā skaidrība, un tai jābūt izmērāmai, pamatojoties uz kvantitatīviem, objektīviem un starptautiski atzītiem datiem. |
| --- | --- |

(26)

Neatmežošanas definīcijai jābūt pietiekami plašai, lai aptvertu atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , tai būtu jānodrošina juridiskā skaidrība, un tai jābūt izmērāmai, pamatojoties uz kvantitatīviem, objektīviem un starptautiski atzītiem datiem.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Regulai būtu jāattiecas uz tām precēm, kuru patēriņš Savienībā ir visnozīmīgākais attiecībā uz globālās atmežošanas
  un
  meža degradācijas veicināšanu un attiecībā uz kurām Savienības politikas intervence varētu sniegt vislielāko labumu pret tirdzniecības vienības vērtību. Ietekmes novērtējuma atbalsta pētījuma ietvaros tika veikts plašs zinātniskās literatūras apskats, proti, tādu primāro avotu apskats, kuros novērtēta ES patēriņa ietekme uz globālo atmežošanu un šī pēda sasaistīta ar konkrētām precēm, un minētais apskats tika pārbaudīts, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.
  Šī
  procesa rezultātā tika iesniegts pirmais
  astoņu
  preču saraksts. Koksne tika tieši iekļauta piemērošanas jomā, jo uz to jau attiecās EUTR.
  Pēc tam preču saraksts tika vēl vairāk samazināts, izmantojot ietekmes novērtējuma efektivitātes analīzi. Šajā efektivitātes analīzē tika salīdzināti ar ES patēriņu saistītās atmežošanas hektāri, kā aplēsts nesenā pētījumā

   (44)

  , katrai no šīm precēm, izmantojot to ES importa vidējo vērtību.
  Saskaņā ar efektivitātes analīzē izmantoto pētījumu lielāko daļu no ES izraisītās atmežošanas rada sešas no
  astoņām
  šajā pētījuma dokumentā analizētajām precēm: palmu eļļa (33,95  %), soja (32,83  %), koksne (8,62  %), kakao (7,54  %), kafija (7,01  %) un liellopu gaļa (5,01  %). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Regulai būtu jāattiecas uz tām precēm, kuru patēriņš Savienībā ir visnozīmīgākais attiecībā uz globālās atmežošanas
  un
  meža degradācijas veicināšanu un attiecībā uz kurām Savienības politikas intervence varētu sniegt vislielāko labumu pret tirdzniecības vienības vērtību. Ietekmes novērtējuma atbalsta pētījuma ietvaros tika veikts plašs zinātniskās literatūras apskats, proti, tādu primāro avotu apskats, kuros novērtēta ES patēriņa ietekme uz globālo atmežošanu un šī pēda sasaistīta ar konkrētām precēm, un minētais apskats tika pārbaudīts, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.
  Šī
  procesa rezultātā tika iesniegts pirmais
  astoņu
  preču saraksts. Koksne tika tieši iekļauta piemērošanas jomā, jo uz to jau attiecās EUTR.
  Pēc tam preču saraksts tika vēl vairāk samazināts, izmantojot ietekmes novērtējuma efektivitātes analīzi. Šajā efektivitātes analīzē tika salīdzināti ar ES patēriņu saistītās atmežošanas hektāri, kā aplēsts nesenā pētījumā

   (44)

  , katrai no šīm precēm, izmantojot to ES importa vidējo vērtību.
  Saskaņā ar efektivitātes analīzē izmantoto pētījumu lielāko daļu no ES izraisītās atmežošanas rada sešas no
  astoņām
  šajā pētījuma dokumentā analizētajām precēm: palmu eļļa (33,95  %), soja (32,83  %), koksne (8,62  %), kakao (7,54  %), kafija (7,01  %) un liellopu gaļa (5,01  %).

| (27) | Regulai būtu jāattiecas uz tām precēm, kuru patēriņš Savienībā ir visnozīmīgākais attiecībā uz globālās atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  veicināšanu un attiecībā uz kurām Savienības politikas intervence varētu sniegt vislielāko labumu pret tirdzniecības vienības vērtību. Ietekmes novērtējuma atbalsta pētījuma ietvaros tika veikts plašs zinātniskās literatūras apskats, proti, tādu primāro avotu apskats, kuros novērtēta ES patēriņa ietekme uz globālo atmežošanu un šī
  vidiskā
  pēda sasaistīta ar konkrētām precēm, un minētais apskats tika pārbaudīts, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.
  Šā
  procesa rezultātā tika iesniegts pirmais preču saraksts. Koksne tika tieši iekļauta piemērošanas jomā, jo uz to jau attiecās EUTR. Saskaņā ar neseno efektivitātes analīzē izmantoto pētījumu (44) lielāko daļu no ES izraisītās atmežošanas rada sešas no šajā pētījuma dokumentā analizētajām precēm: palmu eļļa (33,95  %), soja (32,83  %), koksne (8,62  %), kakao (7,54  %), kafija (7,01  %) un liellopu gaļa (5,01  %).
  Uz Savienībā importēto gaļu būtu jāattiecina tādi paši noteikumi kā uz Savienībā ražotu gaļu. Tāpēc šai regulai būtu jāattiecas uz cūku, mājputnu, aitu un kazu gaļu, lai nodrošinātu, ka ārpus Savienības audzētie un pēc tam importētie dzīvnieki ir baroti ar precēm vai produktiem, kas nav saistīti ar atmežošanu. Šai regulai būtu jāattiecas arī uz kaučuku un kukurūzu, ņemot vērā to ietekmi uz globālo atmežošanu. Komisijai vajadzētu būt tiesīgai pieņemt deleģētos aktus, lai paplašinātu I pielikuma darbības jomu. |
| --- | --- |

(27)

Regulai būtu jāattiecas uz tām precēm, kuru patēriņš Savienībā ir visnozīmīgākais attiecībā uz globālās atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  veicināšanu un attiecībā uz kurām Savienības politikas intervence varētu sniegt vislielāko labumu pret tirdzniecības vienības vērtību. Ietekmes novērtējuma atbalsta pētījuma ietvaros tika veikts plašs zinātniskās literatūras apskats, proti, tādu primāro avotu apskats, kuros novērtēta ES patēriņa ietekme uz globālo atmežošanu un šī
  vidiskā
  pēda sasaistīta ar konkrētām precēm, un minētais apskats tika pārbaudīts, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.
  Šā
  procesa rezultātā tika iesniegts pirmais preču saraksts. Koksne tika tieši iekļauta piemērošanas jomā, jo uz to jau attiecās EUTR. Saskaņā ar neseno efektivitātes analīzē izmantoto pētījumu (44) lielāko daļu no ES izraisītās atmežošanas rada sešas no šajā pētījuma dokumentā analizētajām precēm: palmu eļļa (33,95  %), soja (32,83  %), koksne (8,62  %), kakao (7,54  %), kafija (7,01  %) un liellopu gaļa (5,01  %).
  Uz Savienībā importēto gaļu būtu jāattiecina tādi paši noteikumi kā uz Savienībā ražotu gaļu. Tāpēc šai regulai būtu jāattiecas uz cūku, mājputnu, aitu un kazu gaļu, lai nodrošinātu, ka ārpus Savienības audzētie un pēc tam importētie dzīvnieki ir baroti ar precēm vai produktiem, kas nav saistīti ar atmežošanu. Šai regulai būtu jāattiecas arī uz kaučuku un kukurūzu, ņemot vērā to ietekmi uz globālo atmežošanu. Komisijai vajadzētu būt tiesīgai pieņemt deleģētos aktus, lai paplašinātu I pielikuma darbības jomu.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Šai regulai būtu jāattiecas arī uz finanšu iestādēm, jo to pakalpojumi varētu atbalstīt darbības, kas ir tieši vai netieši saistītas ar atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu. Tādēļ visas finanšu iestāžu banku, investīcijas un apdrošināšanas darbības būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā, lai ar tām nebūtu iespējams atbalstīt projektus, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Šai regulai būtu jāattiecas arī uz finanšu iestādēm, jo to pakalpojumi varētu atbalstīt darbības, kas ir tieši vai netieši saistītas ar atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu. Tādēļ visas finanšu iestāžu banku, investīcijas un apdrošināšanas darbības būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā, lai ar tām nebūtu iespējams atbalstīt projektus, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Šajā regulā būtu jānosaka pienākumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, lai iedarbīgi cīnītos ar atmežošanu, meža degradāciju un veicinātu neatmežojošas piegādes ķēdes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Šajā regulā būtu jānosaka pienākumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, lai iedarbīgi cīnītos ar atmežošanu, meža degradāciju un veicinātu neatmežojošas piegādes ķēdes.

| (29) | Šajā regulā būtu jānosaka pienākumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, lai iedarbīgi cīnītos ar atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  un veicinātu neatmežojošas piegādes ķēdes
  , kā arī veicinātu cilvēktiesību un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību aizsardzību gan Savienībā, gan trešās valstīs
  . |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā būtu jānosaka pienākumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, lai iedarbīgi cīnītos ar atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  un veicinātu neatmežojošas piegādes ķēdes
  , kā arī veicinātu cilvēktiesību un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību aizsardzību gan Savienībā, gan trešās valstīs
  .

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29a) | Novērtējot risku, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, ko paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, neatbilst šīs regulas prasībām, būtu jāņem vērā cilvēktiesību pārkāpumi, kas saistīti ar atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, tostarp attiecībā uz pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un paražu īpašumtiesību turētāju tiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29a)

Novērtējot risku, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, ko paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, neatbilst šīs regulas prasībām, būtu jāņem vērā cilvēktiesību pārkāpumi, kas saistīti ar atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, tostarp attiecībā uz pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un paražu īpašumtiesību turētāju tiesībām.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Daudzas starptautiskas organizācijas un struktūras (piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma, Parīzes nolīgums, Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība, Biodaudzveidības konvencija) ir attīstījušas darbu atmežošanas un meža degradācijas jomā, un šajā regulā ietvertās definīcijas tiek balstītas uz šo darbu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Daudzas starptautiskas organizācijas un struktūras (piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma, Parīzes nolīgums, Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība, Biodaudzveidības konvencija) ir attīstījušas darbu atmežošanas un meža degradācijas jomā, un šajā regulā ietvertās definīcijas tiek balstītas uz šo darbu.

| (30) | Daudzas starptautiskas organizācijas un struktūras (piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma, Parīzes nolīgums, Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība, Biodaudzveidības konvencija) ir attīstījušas darbu atmežošanas un meža degradācijas
  , kā arī citu ekosistēmu pārveidošanas un degradācijas
  jomā, un šajā regulā ietvertās definīcijas tiek balstītas uz šo darbu. |
| --- | --- |

(30)

Daudzas starptautiskas organizācijas un struktūras (piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma, Parīzes nolīgums, Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība, Biodaudzveidības konvencija) ir attīstījušas darbu atmežošanas un meža degradācijas
  , kā arī citu ekosistēmu pārveidošanas un degradācijas
  jomā, un šajā regulā ietvertās definīcijas tiek balstītas uz šo darbu.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Būtu jānosaka termiņš, lai nodrošinātu pamatu novērtējumam, vai attiecīgajā zemē ir veikta atmežošana
  vai
  meža degradācija, kas nozīmē, ka nevienu preci un izstrādājumu, uz kuru attiecas šī regula, nebūtu atļauts ievest Savienības tirgū vai eksportēt, ja tie ražoti, izmantojot zemi, kas pakļauta atmežošanai vai meža degradācijai pēc šī datuma. Tai būtu jānodrošina atbilstoša pārbaude un uzraudzība,
  jāatbilst esošajām starptautiskajām saistībām
  , piemēram, IAM un Ņujorkas
  deklarācijai
  par mežiem, tādējādi līdz minimumam samazinot pēkšņus piegādes ķēžu pārtraukumus, vienlaikus novēršot jebkādu stimulu paātrināt darbības, kas izraisa atmežošanu
  un
  meža degradāciju, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Būtu jānosaka termiņš, lai nodrošinātu pamatu novērtējumam, vai attiecīgajā zemē ir veikta atmežošana
  vai
  meža degradācija, kas nozīmē, ka nevienu preci un izstrādājumu, uz kuru attiecas šī regula, nebūtu atļauts ievest Savienības tirgū vai eksportēt, ja tie ražoti, izmantojot zemi, kas pakļauta atmežošanai vai meža degradācijai pēc šī datuma. Tai būtu jānodrošina atbilstoša pārbaude un uzraudzība,
  jāatbilst esošajām starptautiskajām saistībām
  , piemēram, IAM un Ņujorkas
  deklarācijai
  par mežiem, tādējādi līdz minimumam samazinot pēkšņus piegādes ķēžu pārtraukumus, vienlaikus novēršot jebkādu stimulu paātrināt darbības, kas izraisa atmežošanu
  un
  meža degradāciju, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (31) | Būtu jānosaka termiņš, lai nodrošinātu pamatu novērtējumam, vai attiecīgajā zemē ir veikta atmežošana, meža degradācija
  vai meža pārveidošana
  , kas nozīmē, ka nevienu preci un izstrādājumu, uz kuru attiecas šī regula, nebūtu atļauts ievest Savienības tirgū vai eksportēt, ja tie ražoti, izmantojot zemi, kas pakļauta atmežošanai vai meža degradācijai
  , vai meža pārveidošanai
  pēc šī datuma. Tai būtu jānodrošina atbilstoša pārbaude un uzraudzība,
  ņemot vērā esošās starptautiskās saistības
  , piemēram, IAM un Ņujorkas
  deklarāciju
  par mežiem, tādējādi līdz minimumam samazinot pēkšņus piegādes ķēžu pārtraukumus, vienlaikus novēršot jebkādu stimulu paātrināt darbības, kas izraisa atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(31)

Būtu jānosaka termiņš, lai nodrošinātu pamatu novērtējumam, vai attiecīgajā zemē ir veikta atmežošana, meža degradācija
  vai meža pārveidošana
  , kas nozīmē, ka nevienu preci un izstrādājumu, uz kuru attiecas šī regula, nebūtu atļauts ievest Savienības tirgū vai eksportēt, ja tie ražoti, izmantojot zemi, kas pakļauta atmežošanai vai meža degradācijai
  , vai meža pārveidošanai
  pēc šī datuma. Tai būtu jānodrošina atbilstoša pārbaude un uzraudzība,
  ņemot vērā esošās starptautiskās saistības
  , piemēram, IAM un Ņujorkas
  deklarāciju
  par mežiem, tādējādi līdz minimumam samazinot pēkšņus piegādes ķēžu pārtraukumus, vienlaikus novēršot jebkādu stimulu paātrināt darbības, kas izraisa atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Lai stiprinātu Savienības ieguldījumu atmežošanas
  un
  meža degradācijas apturēšanā un nodrošinātu, ka preces un izstrādājumi no piegādes ķēdēm, kas saistītas ar atmežošanu
  un
  meža degradāciju, netiek laisti Savienības tirgū, attiecīgās preces un izstrādājumi nebūtu jālaiž vai jādara pieejami Savienības tirgū, nedz arī jāeksportē no Savienības tirgus, izņemot gadījumus, kad tie atbilst neatmežošanas prasībai un ir ražoti saskaņā ar attiecīgajiem
  ražotājvalsts tiesību aktiem
  . Lai apstiprinātu, ka tas tā ir, tiem vienmēr jāpievieno pienācīgas pārbaudes paziņojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Lai stiprinātu Savienības ieguldījumu atmežošanas
  un
  meža degradācijas apturēšanā un nodrošinātu, ka preces un izstrādājumi no piegādes ķēdēm, kas saistītas ar atmežošanu
  un
  meža degradāciju, netiek laisti Savienības tirgū, attiecīgās preces un izstrādājumi nebūtu jālaiž vai jādara pieejami Savienības tirgū, nedz arī jāeksportē no Savienības tirgus, izņemot gadījumus, kad tie atbilst neatmežošanas prasībai un ir ražoti saskaņā ar attiecīgajiem
  ražotājvalsts tiesību aktiem
  . Lai apstiprinātu, ka tas tā ir, tiem vienmēr jāpievieno pienācīgas pārbaudes paziņojums.

| (32) | Lai stiprinātu Savienības ieguldījumu atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  apturēšanā un nodrošinātu, ka preces un izstrādājumi no piegādes ķēdēm, kas saistītas ar atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , netiek laisti Savienības tirgū
  vai no tā eksportēti
  , attiecīgās preces un izstrādājumi nebūtu jālaiž vai jādara pieejami Savienības tirgū, nedz arī jāeksportē no Savienības tirgus, izņemot gadījumus, kad tie atbilst neatmežošanas prasībai un ir ražoti saskaņā ar attiecīgajiem
  vietējiem un starptautiskajiem
  tiesību aktiem
  un standartiem
  . Lai apstiprinātu, ka tas tā ir, tiem vienmēr jāpievieno pienācīgas pārbaudes paziņojums. |
| --- | --- |

(32)

Lai stiprinātu Savienības ieguldījumu atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  apturēšanā un nodrošinātu, ka preces un izstrādājumi no piegādes ķēdēm, kas saistītas ar atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , netiek laisti Savienības tirgū
  vai no tā eksportēti
  , attiecīgās preces un izstrādājumi nebūtu jālaiž vai jādara pieejami Savienības tirgū, nedz arī jāeksportē no Savienības tirgus, izņemot gadījumus, kad tie atbilst neatmežošanas prasībai un ir ražoti saskaņā ar attiecīgajiem
  vietējiem un starptautiskajiem
  tiesību aktiem
  un standartiem
  . Lai apstiprinātu, ka tas tā ir, tiem vienmēr jāpievieno pienācīgas pārbaudes paziņojums.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Pamatojoties uz sistēmisku pieeju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic attiecīgie pasākumi, lai pārliecinātos, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, ko tie plāno laist Savienības tirgū, atbilst šajā regulā noteiktajām neatmežošanas un likumības prasībām. Šajā nolūkā tirgus dalībniekiem būtu jāizveido un jāievieš pienācīgas pārbaudes procedūras. Šajā regulā prasītajā pienācīgas pārbaudes procedūrā būtu jāietver
  trīs
  elementi: informācijas prasības, riska novērtējums
  un
  riska mazināšanas pasākumi. Pienācīgas pārbaudes procedūras būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par Savienības tirgū laisto preču un izstrādājumu avotiem un piegādātājiem, tostarp informācijai, kas apliecina, ka ir izpildītas atmežošanas
  un
  meža degradācijas neesamības un likumības prasības, cita starpā nosakot ražotājvalsti
  un ražošanas apgabalu
  , tostarp
  attiecīgo zemes gabalu
  ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas. Šīs ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātām, kuru noteikšanai izmanto sinhronizēšanu, pozicionēšanu un/vai Zemes novērošanu, varētu izmantot kosmosa datus un pakalpojumus, ko nodrošina saskaņā ar Savienības kosmosa programmu (EGNOS/Galileo un Copernicus). Izmantojot minēto informāciju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic riska novērtējums. Ja tiek konstatēts risks, tirgus dalībniekiem šis risks būtu jāsamazina, lai panāktu, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs. Tikai pēc tam, kad ir veikti nepieciešamās pienācīgas pārbaudes procedūras soļi un secināts, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst šai regulai, vajadzētu ļaut tirgus dalībniekam laist attiecīgo preci vai izstrādājumu Savienības tirgū vai eksportēt to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Pamatojoties uz sistēmisku pieeju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic attiecīgie pasākumi, lai pārliecinātos, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, ko tie plāno laist Savienības tirgū, atbilst šajā regulā noteiktajām neatmežošanas un likumības prasībām. Šajā nolūkā tirgus dalībniekiem būtu jāizveido un jāievieš pienācīgas pārbaudes procedūras. Šajā regulā prasītajā pienācīgas pārbaudes procedūrā būtu jāietver
  trīs
  elementi: informācijas prasības, riska novērtējums
  un
  riska mazināšanas pasākumi. Pienācīgas pārbaudes procedūras būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par Savienības tirgū laisto preču un izstrādājumu avotiem un piegādātājiem, tostarp informācijai, kas apliecina, ka ir izpildītas atmežošanas
  un
  meža degradācijas neesamības un likumības prasības, cita starpā nosakot ražotājvalsti
  un ražošanas apgabalu
  , tostarp
  attiecīgo zemes gabalu
  ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas. Šīs ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātām, kuru noteikšanai izmanto sinhronizēšanu, pozicionēšanu un/vai Zemes novērošanu, varētu izmantot kosmosa datus un pakalpojumus, ko nodrošina saskaņā ar Savienības kosmosa programmu (EGNOS/Galileo un Copernicus). Izmantojot minēto informāciju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic riska novērtējums. Ja tiek konstatēts risks, tirgus dalībniekiem šis risks būtu jāsamazina, lai panāktu, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs. Tikai pēc tam, kad ir veikti nepieciešamās pienācīgas pārbaudes procedūras soļi un secināts, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst šai regulai, vajadzētu ļaut tirgus dalībniekam laist attiecīgo preci vai izstrādājumu Savienības tirgū vai eksportēt to.

| (33) | Pamatojoties uz sistēmisku pieeju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic attiecīgie pasākumi, lai pārliecinātos, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, ko tie plāno laist Savienības tirgū, atbilst šajā regulā noteiktajām neatmežošanas un likumības prasībām. Šajā nolūkā tirgus dalībniekiem būtu jāizveido un jāievieš pienācīgas pārbaudes procedūras. Šajā regulā prasītajā pienācīgas pārbaudes procedūrā būtu jāietver
  četri
  elementi: informācijas prasības, riska novērtējums, riska mazināšanas pasākumi
  un ziņošanas pienākumi
  . Pienācīgas pārbaudes procedūras būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par Savienības tirgū laisto preču un izstrādājumu avotiem un piegādātājiem, tostarp informācijai, kas apliecina, ka ir izpildītas atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  neesamības
  prasības
  un likumības prasības
  un ka ražotājvalsts ir ievērojusi likumības prasību un starptautiskās cilvēktiesības, tostarp tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu
  , cita starpā nosakot ražotājvalsti
  vai tās daļas
  , tostarp ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas. Šīs ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātām, kuru noteikšanai izmanto sinhronizēšanu, pozicionēšanu un/vai Zemes novērošanu, varētu izmantot kosmosa datus un pakalpojumus, ko nodrošina saskaņā ar Savienības kosmosa programmu (EGNOS/Galileo un Copernicus).
  Ģeogrāfiskās atrašanās vietas prasības piemērošana varētu būt sevišķi sarežģīta nozarēs, kurās būtisku daļu no ražotājiem veido sīksaimniecības, tādēļ attiecīgos gadījumos būtu jāsniedz norādījumi un tehniskais un finansiālais atbalsts.
  Izmantojot minēto informāciju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic riska novērtējums. Ja tiek konstatēts risks, tirgus dalībniekiem šis risks būtu jāsamazina, lai panāktu, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs. Tikai pēc tam, kad ir veikti nepieciešamās pienācīgas pārbaudes procedūras soļi un secināts, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst šai regulai, vajadzētu ļaut tirgus dalībniekam laist attiecīgo preci vai izstrādājumu Savienības tirgū vai eksportēt to.
  Lai veicinātu pārredzamību un atvieglotu izpildes panākšanu, tirgus dalībniekiem katru gadu būtu publiski jāziņo par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(33)

Pamatojoties uz sistēmisku pieeju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic attiecīgie pasākumi, lai pārliecinātos, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, ko tie plāno laist Savienības tirgū, atbilst šajā regulā noteiktajām neatmežošanas un likumības prasībām. Šajā nolūkā tirgus dalībniekiem būtu jāizveido un jāievieš pienācīgas pārbaudes procedūras. Šajā regulā prasītajā pienācīgas pārbaudes procedūrā būtu jāietver
  četri
  elementi: informācijas prasības, riska novērtējums, riska mazināšanas pasākumi
  un ziņošanas pienākumi
  . Pienācīgas pārbaudes procedūras būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par Savienības tirgū laisto preču un izstrādājumu avotiem un piegādātājiem, tostarp informācijai, kas apliecina, ka ir izpildītas atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  neesamības
  prasības
  un likumības prasības
  un ka ražotājvalsts ir ievērojusi likumības prasību un starptautiskās cilvēktiesības, tostarp tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu
  , cita starpā nosakot ražotājvalsti
  vai tās daļas
  , tostarp ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas. Šīs ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātām, kuru noteikšanai izmanto sinhronizēšanu, pozicionēšanu un/vai Zemes novērošanu, varētu izmantot kosmosa datus un pakalpojumus, ko nodrošina saskaņā ar Savienības kosmosa programmu (EGNOS/Galileo un Copernicus).
  Ģeogrāfiskās atrašanās vietas prasības piemērošana varētu būt sevišķi sarežģīta nozarēs, kurās būtisku daļu no ražotājiem veido sīksaimniecības, tādēļ attiecīgos gadījumos būtu jāsniedz norādījumi un tehniskais un finansiālais atbalsts.
  Izmantojot minēto informāciju, tirgus dalībniekiem būtu jāveic riska novērtējums. Ja tiek konstatēts risks, tirgus dalībniekiem šis risks būtu jāsamazina, lai panāktu, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs. Tikai pēc tam, kad ir veikti nepieciešamās pienācīgas pārbaudes procedūras soļi un secināts, ka risks nepastāv vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst šai regulai, vajadzētu ļaut tirgus dalībniekam laist attiecīgo preci vai izstrādājumu Savienības tirgū vai eksportēt to.
  Lai veicinātu pārredzamību un atvieglotu izpildes panākšanu, tirgus dalībniekiem katru gadu būtu publiski jāziņo par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu pienākumu izpildi.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | Tirgus dalībniekiem būtu jāveic saprātīgi centieni, lai nodrošinātu, ka ražotājiem, no kuriem tie iepērk, jo īpaši mazajiem lielsaimniekiem, tiek maksāta taisnīga cena, lai nodrošinātu iztikas līdzekļus un efektīvi novērstu nabadzību, kas ir viens no atmežošanas pamatcēloņiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

Tirgus dalībniekiem būtu jāveic saprātīgi centieni, lai nodrošinātu, ka ražotājiem, no kuriem tie iepērk, jo īpaši mazajiem lielsaimniekiem, tiek maksāta taisnīga cena, lai nodrošinātu iztikas līdzekļus un efektīvi novērstu nabadzību, kas ir viens no atmežošanas pamatcēloņiem.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

33.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33b) | Tirgus dalībniekiem un tirgotājiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai gūt labumu no rīkiem, ko Savienība darījusi pieejamus, vācot un pārskatot informāciju, kas vajadzīga likumības pārbaužu procedūrai. Aģentūrām, kas atbild par EGNOS/Galileo un Copernicus, būtu jāpastiprina sinerģija, lai tās varētu īstenot holistisku pieeju. Tirgus dalībniekiem un tirgotājiem sadarbībā ar Komisiju būtu jāatbalsta lauksaimnieki, jo īpaši mazie lauksaimnieki, pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, lai viņi varētu pienācīgi iegūt un izmantot rīkus, kas vajadzīgi informācijas vākšanai, tostarp ģeolokācijai, un ilgtspējīgā veidā uzņemties atbildību par to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33b)

Tirgus dalībniekiem un tirgotājiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai gūt labumu no rīkiem, ko Savienība darījusi pieejamus, vācot un pārskatot informāciju, kas vajadzīga likumības pārbaužu procedūrai. Aģentūrām, kas atbild par EGNOS/Galileo un Copernicus, būtu jāpastiprina sinerģija, lai tās varētu īstenot holistisku pieeju. Tirgus dalībniekiem un tirgotājiem sadarbībā ar Komisiju būtu jāatbalsta lauksaimnieki, jo īpaši mazie lauksaimnieki, pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, lai viņi varētu pienācīgi iegūt un izmantot rīkus, kas vajadzīgi informācijas vākšanai, tostarp ģeolokācijai, un ilgtspējīgā veidā uzņemties atbildību par to.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Tirgus dalībniekiem būtu formāli jāuzņemas atbildība par to attiecīgo preču vai izstrādājumu atbilstību, ko tie plāno laist Savienības tirgū vai eksportēt, padarot pieejamus pienācīgas pārbaudes paziņojumus. Šajā regulā būtu jāparedz minēto paziņojumu veidlapa. Paredzams, ka tas atvieglos šīs regulas izpildes panākšanu ar kompetento iestāžu un tiesu starpniecību, kā arī palielinās tirgus dalībnieku īstenoto atbilstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Tirgus dalībniekiem būtu formāli jāuzņemas atbildība par to attiecīgo preču vai izstrādājumu atbilstību, ko tie plāno laist Savienības tirgū vai eksportēt, padarot pieejamus pienācīgas pārbaudes paziņojumus. Šajā regulā būtu jāparedz minēto paziņojumu veidlapa. Paredzams, ka tas atvieglos šīs regulas izpildes panākšanu ar kompetento iestāžu un tiesu starpniecību, kā arī palielinās tirgus dalībnieku īstenoto atbilstību.

| (34) | Tirgus dalībniekiem
  , kuri attiecīgo preci vai izstrādājumu pirmo reizi laiž Savienības tirgū vai preci vai izstrādājumu eksportē uz trešo valsti,
  būtu formāli jāuzņemas atbildība par to attiecīgo preču vai izstrādājumu atbilstību, ko tie plāno laist Savienības tirgū vai eksportēt, padarot pieejamus pienācīgas pārbaudes paziņojumus. Šajā regulā būtu jāparedz minēto paziņojumu veidlapa. Paredzams, ka tas atvieglos šīs regulas izpildes panākšanu ar kompetento iestāžu un tiesu starpniecību, kā arī palielinās tirgus dalībnieku īstenoto atbilstību. |
| --- | --- |

(34)

Tirgus dalībniekiem
  , kuri attiecīgo preci vai izstrādājumu pirmo reizi laiž Savienības tirgū vai preci vai izstrādājumu eksportē uz trešo valsti,
  būtu formāli jāuzņemas atbildība par to attiecīgo preču vai izstrādājumu atbilstību, ko tie plāno laist Savienības tirgū vai eksportēt, padarot pieejamus pienācīgas pārbaudes paziņojumus. Šajā regulā būtu jāparedz minēto paziņojumu veidlapa. Paredzams, ka tas atvieglos šīs regulas izpildes panākšanu ar kompetento iestāžu un tiesu starpniecību, kā arī palielinās tirgus dalībnieku īstenoto atbilstību.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Tirgotājiem vajadzētu būt atbildīgiem par informācijas vākšanu un glabāšanu, nodrošinot to attiecīgo preču un izstrādājumu piegādes ķēdes pārredzamību, kurus tie dara pieejamus tirgū. Lielajiem tirgotājiem, kas nav mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ir būtiska ietekme uz piegādes ķēdēm, un tiem ir svarīga loma neatmežošanas nodrošināšanā, un tādēļ tiem vajadzētu būt tādiem pašiem pienākumiem kā tirgus dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Tirgotājiem vajadzētu būt atbildīgiem par informācijas vākšanu un glabāšanu, nodrošinot to attiecīgo preču un izstrādājumu piegādes ķēdes pārredzamību, kurus tie dara pieejamus tirgū. Lielajiem tirgotājiem, kas nav mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ir būtiska ietekme uz piegādes ķēdēm, un tiem ir svarīga loma neatmežošanas nodrošināšanā, un tādēļ tiem vajadzētu būt tādiem pašiem pienākumiem kā tirgus dalībniekiem.

| (36) | Tirgotājiem vajadzētu būt atbildīgiem par informācijas vākšanu un glabāšanu, nodrošinot to attiecīgo preču un izstrādājumu piegādes ķēdes pārredzamību, kurus tie dara pieejamus tirgū. Lielajiem tirgotājiem, kas nav mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ir būtiska ietekme uz piegādes ķēdēm, un tiem ir svarīga loma neatmežošanas nodrošināšanā
  piegādes ķēdēs
  , un tādēļ tiem vajadzētu būt tādiem pašiem pienākumiem kā tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(36)

Tirgotājiem vajadzētu būt atbildīgiem par informācijas vākšanu un glabāšanu, nodrošinot to attiecīgo preču un izstrādājumu piegādes ķēdes pārredzamību, kurus tie dara pieejamus tirgū. Lielajiem tirgotājiem, kas nav mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ir būtiska ietekme uz piegādes ķēdēm, un tiem ir svarīga loma neatmežošanas nodrošināšanā
  piegādes ķēdēs
  , un tādēļ tiem vajadzētu būt tādiem pašiem pienākumiem kā tirgus dalībniekiem.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Lai veicinātu pārredzamību un atvieglotu izpildes panākšanu, tirgus dalībniekiem
  , kas nav MVU,
  katru gadu būtu publiski jāziņo par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu pienākumu izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Lai veicinātu pārredzamību un atvieglotu izpildes panākšanu, tirgus dalībniekiem
  , kas nav MVU,
  katru gadu būtu publiski jāziņo par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu pienākumu izpildi.

| (37) | Lai veicinātu pārredzamību un atvieglotu izpildes panākšanu, tirgus dalībniekiem katru gadu būtu publiski jāziņo par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(37)

Lai veicinātu pārredzamību un atvieglotu izpildes panākšanu, tirgus dalībniekiem katru gadu būtu publiski jāziņo par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu pienākumu izpildi.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Citi ES tiesību akti, kas nosaka pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi, būtu jāpiemēro, ciktāl šajā regulā nav īpašu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību un sekām, kurus var pielāgot ar turpmākiem tiesību aktu grozījumiem. Šīs regulas pastāvēšanai nevajadzētu izslēgt citu tādu ES tiesību aktu piemērošanu, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi. Ja citos ES tiesību aktos ir paredzēti konkrētāki noteikumi vai tie papildina prasības attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, šādi noteikumi būtu jāpiemēro kopsakarā ar šīs regulas noteikumiem. Turklāt, ja šajā regulā ir ietverti konkrētāki noteikumi, tos nevajadzētu interpretēt tādā veidā, kas apdraud citu pienācīgas pārbaudes jomā pastāvošu ES tiesību aktu rezultatīvu piemērošanu vai to vispārējā mērķa sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Citi ES tiesību akti, kas nosaka pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi, būtu jāpiemēro, ciktāl šajā regulā nav īpašu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību un sekām, kurus var pielāgot ar turpmākiem tiesību aktu grozījumiem. Šīs regulas pastāvēšanai nevajadzētu izslēgt citu tādu ES tiesību aktu piemērošanu, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi. Ja citos ES tiesību aktos ir paredzēti konkrētāki noteikumi vai tie papildina prasības attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, šādi noteikumi būtu jāpiemēro kopsakarā ar šīs regulas noteikumiem. Turklāt, ja šajā regulā ir ietverti konkrētāki noteikumi, tos nevajadzētu interpretēt tādā veidā, kas apdraud citu pienācīgas pārbaudes jomā pastāvošu ES tiesību aktu rezultatīvu piemērošanu vai to vispārējā mērķa sasniegšanu.

| (38) | Citi ES tiesību akti, kas nosaka pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi
  , piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852

   (1a)

  un [gaidāmā Ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības direktīva]

   (1b), būtu jāpiemēro, ciktāl šajā regulā nav īpašu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību un sekām, kurus var pielāgot ar turpmākiem tiesību aktu grozījumiem.
  Šīs regulas mērķis ir nodrošināt preču un izstrādājumu atbilstību ilgtspējas un likumības prasībām. To piemēro ex ante, pirms preces vai izstrādājumus laiž Savienības tirgū vai eksportē no tā.
  Šīs
  konkrētām precēm paredzētās
  regulas pastāvēšanai nevajadzētu izslēgt citu tādu ES tiesību aktu piemērošanu, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi. Ja citos ES tiesību aktos ir paredzēti konkrētāki noteikumi vai tie papildina prasības attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, šādi noteikumi būtu jāpiemēro kopsakarā ar šīs regulas noteikumiem. Turklāt, ja šajā regulā ir ietverti konkrētāki noteikumi, tos nevajadzētu interpretēt tādā veidā, kas apdraud citu pienācīgas pārbaudes jomā pastāvošu ES tiesību aktu rezultatīvu piemērošanu vai to vispārējā mērķa sasniegšanu.
  Komisijai būtu jāizdod skaidras un viegli saprotamas pamatnostādnes, lai palīdzētu uzņēmējiem un tirgotājiem, jo īpaši MVU, ievērot šīs regulas prasības ar mērķi līdz minimumam samazināt administratīvo un finansiālo slogu. Šīm pamatnostādnēm arī būtu jāpalīdz tirgus dalībniekiem efektīvi izpildīt pienācīgas rūpības pienākumus, ja uz tiem attiecas citi likumdošanas instrumenti, kuri pārklājas un kuros izklāstītas citas pienācīgas pārbaudes prasības. |
| --- | --- |

(38)

Citi ES tiesību akti, kas nosaka pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi
  , piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852

   (1a)

  un [gaidāmā Ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības direktīva]

   (1b), būtu jāpiemēro, ciktāl šajā regulā nav īpašu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību un sekām, kurus var pielāgot ar turpmākiem tiesību aktu grozījumiem.
  Šīs regulas mērķis ir nodrošināt preču un izstrādājumu atbilstību ilgtspējas un likumības prasībām. To piemēro ex ante, pirms preces vai izstrādājumus laiž Savienības tirgū vai eksportē no tā.
  Šīs
  konkrētām precēm paredzētās
  regulas pastāvēšanai nevajadzētu izslēgt citu tādu ES tiesību aktu piemērošanu, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi. Ja citos ES tiesību aktos ir paredzēti konkrētāki noteikumi vai tie papildina prasības attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, šādi noteikumi būtu jāpiemēro kopsakarā ar šīs regulas noteikumiem. Turklāt, ja šajā regulā ir ietverti konkrētāki noteikumi, tos nevajadzētu interpretēt tādā veidā, kas apdraud citu pienācīgas pārbaudes jomā pastāvošu ES tiesību aktu rezultatīvu piemērošanu vai to vispārējā mērķa sasniegšanu.
  Komisijai būtu jāizdod skaidras un viegli saprotamas pamatnostādnes, lai palīdzētu uzņēmējiem un tirgotājiem, jo īpaši MVU, ievērot šīs regulas prasības ar mērķi līdz minimumam samazināt administratīvo un finansiālo slogu. Šīm pamatnostādnēm arī būtu jāpalīdz tirgus dalībniekiem efektīvi izpildīt pienācīgas rūpības pienākumus, ja uz tiem attiecas citi likumdošanas instrumenti, kuri pārklājas un kuros izklāstītas citas pienācīgas pārbaudes prasības.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38a) | Pastāv tieša saikne starp atmežošanu, ekosistēmu pārveidošanu un cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumiem. Īpaša uzmanība jāpievērš viņu vajadzībām un viņu pilnīgai iekļaušanai šīs regulas īstenošanā. Būtu jānodrošina, ka pilnībā tiek ievēroti starptautiskie dokumenti un standarti, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, paražu lietojuma tiesības, tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu (FPIC). Būtu jāveicina arī darba tiesības, kas nostiprinātas Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijās, sieviešu tiesības, tiesības uz vides aizsardzību un tiesības uz cilvēktiesību un vides aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38a)

Pastāv tieša saikne starp atmežošanu, ekosistēmu pārveidošanu un cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumiem. Īpaša uzmanība jāpievērš viņu vajadzībām un viņu pilnīgai iekļaušanai šīs regulas īstenošanā. Būtu jānodrošina, ka pilnībā tiek ievēroti starptautiskie dokumenti un standarti, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, paražu lietojuma tiesības, tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu (FPIC). Būtu jāveicina arī darba tiesības, kas nostiprinātas Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijās, sieviešu tiesības, tiesības uz vides aizsardzību un tiesības uz cilvēktiesību un vides aizsardzību.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Atbildība par šīs regulas izpildes panākšanu būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina pilnīga atbilstība šai regulai. Vienotu šīs regulas piemērošanu attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, var panākt, tikai sistemātiski apmainoties ar informāciju un savstarpēji sadarbojoties kompetentajām iestādēm, muitas dienestiem un Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Atbildība par šīs regulas izpildes panākšanu būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina pilnīga atbilstība šai regulai. Vienotu šīs regulas piemērošanu attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, var panākt, tikai sistemātiski apmainoties ar informāciju un savstarpēji sadarbojoties kompetentajām iestādēm, muitas dienestiem un Komisijai.

| (40) | Atbildība par šīs regulas izpildes panākšanu būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina pilnīga atbilstība šai regulai. Vienotu šīs regulas piemērošanu attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, var panākt, tikai sistemātiski apmainoties ar informāciju un savstarpēji sadarbojoties kompetentajām iestādēm, muitas dienestiem un Komisijai.
  Jo īpaši Komisijai būtu jāveic analīze par dalībvalstu piemērotajiem sodiem un savstarpēji jāapmainās ar informāciju, lai veicinātu šīs regulas īstenošanas saskaņošanu. |
| --- | --- |

(40)

Atbildība par šīs regulas izpildes panākšanu būtu jāuzņemas dalībvalstīm, un to kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina pilnīga atbilstība šai regulai. Vienotu šīs regulas piemērošanu attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, var panākt, tikai sistemātiski apmainoties ar informāciju un savstarpēji sadarbojoties kompetentajām iestādēm, muitas dienestiem un Komisijai.
  Jo īpaši Komisijai būtu jāveic analīze par dalībvalstu piemērotajiem sodiem un savstarpēji jāapmainās ar informāciju, lai veicinātu šīs regulas īstenošanas saskaņošanu.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | Lai efektīvi piemērotu šo regulu un panāktu, ka to ievēro kompetentās iestādes, tirgus dalībnieki un tirgotāji, attiecīgajiem sabiedrības pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai rīkoties, lai nodrošinātu vides tiesību aktu ievērošanu un tādējādi arī vides aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

Lai efektīvi piemērotu šo regulu un panāktu, ka to ievēro kompetentās iestādes, tirgus dalībnieki un tirgotāji, attiecīgajiem sabiedrības pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai rīkoties, lai nodrošinātu vides tiesību aktu ievērošanu un tādējādi arī vides aizsardzību.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

40.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40b) | Tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem ir starptautiski atzītas cilvēktiesības, kas noteiktas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 8. pantā, Orhūsas Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem 9. panta 3. punktā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2. panta 3. punktā, kā arī tās ir Savienības pamattiesības Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta izpratnē, un tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai sabiedrības locekļiem, kurus skāris vai ietekmējis šīs regulas pārkāpums, būtu piekļuve efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40b)

Tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem ir starptautiski atzītas cilvēktiesības, kas noteiktas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 8. pantā, Orhūsas Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem 9. panta 3. punktā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2. panta 3. punktā, kā arī tās ir Savienības pamattiesības Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta izpratnē, un tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai sabiedrības locekļiem, kurus skāris vai ietekmējis šīs regulas pārkāpums, būtu piekļuve efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Šīs regulas rezultatīva un efektīva īstenošana un izpildes panākšana ir būtiska, lai sasniegtu tās mērķus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido un jāpārvalda informācijas sistēma, lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm sniegt vajadzīgo informāciju par tirgū laistajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un piekļūt tai. Tirgus dalībniekiem pienācīgas pārbaudes paziņojumi jāiesniedz informācijas sistēmā. Informācijas sistēmai vajadzētu būt pieejamai kompetentajām iestādēm un muitas dienestiem, lai atvieglotu to pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu.
  Informācijas sistēmai
  vajadzētu būt
  pieejamai
  arī plašākai sabiedrībai,
  anonimizētos
  datus nodrošinot atvērtā un mašīnlasāmā formātā saskaņā ar Savienības atvērto datu politiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Šīs regulas rezultatīva un efektīva īstenošana un izpildes panākšana ir būtiska, lai sasniegtu tās mērķus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido un jāpārvalda informācijas sistēma, lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm sniegt vajadzīgo informāciju par tirgū laistajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un piekļūt tai. Tirgus dalībniekiem pienācīgas pārbaudes paziņojumi jāiesniedz informācijas sistēmā. Informācijas sistēmai vajadzētu būt pieejamai kompetentajām iestādēm un muitas dienestiem, lai atvieglotu to pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu.
  Informācijas sistēmai
  vajadzētu būt
  pieejamai
  arī plašākai sabiedrībai,
  anonimizētos
  datus nodrošinot atvērtā un mašīnlasāmā formātā saskaņā ar Savienības atvērto datu politiku.

| (41) | Šīs regulas rezultatīva un efektīva īstenošana un izpildes panākšana ir būtiska, lai sasniegtu tās mērķus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido un jāpārvalda informācijas sistēma, lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm sniegt vajadzīgo informāciju par tirgū laistajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un piekļūt tai. Tirgus dalībniekiem pienācīgas pārbaudes paziņojumi jāiesniedz informācijas sistēmā. Informācijas sistēmai vajadzētu būt pieejamai kompetentajām iestādēm un muitas dienestiem, lai atvieglotu to pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu
  , un būtu jāatvieglo informācijas pārsūtīšana starp dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm un muitas iestādēm, kā arī to iekšienē. Nekomerciāla rakstura sensitīviem datiem
  vajadzētu būt
  pieejamiem
  arī plašākai sabiedrībai,
  anonimizētus
  datus 
  — izņemot to tirgus dalībnieku un tirgotāju un tirgotāju Eiropas sarakstu, kuri nav ievērojuši šīs regulas prasības —
  nodrošinot atvērtā un mašīnlasāmā formātā saskaņā ar Savienības atvērto datu politiku. |
| --- | --- |

(41)

Šīs regulas rezultatīva un efektīva īstenošana un izpildes panākšana ir būtiska, lai sasniegtu tās mērķus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido un jāpārvalda informācijas sistēma, lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm sniegt vajadzīgo informāciju par tirgū laistajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un piekļūt tai. Tirgus dalībniekiem pienācīgas pārbaudes paziņojumi jāiesniedz informācijas sistēmā. Informācijas sistēmai vajadzētu būt pieejamai kompetentajām iestādēm un muitas dienestiem, lai atvieglotu to pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu
  , un būtu jāatvieglo informācijas pārsūtīšana starp dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm un muitas iestādēm, kā arī to iekšienē. Nekomerciāla rakstura sensitīviem datiem
  vajadzētu būt
  pieejamiem
  arī plašākai sabiedrībai,
  anonimizētus
  datus 
  — izņemot to tirgus dalībnieku un tirgotāju un tirgotāju Eiropas sarakstu, kuri nav ievērojuši šīs regulas prasības —
  nodrošinot atvērtā un mašīnlasāmā formātā saskaņā ar Savienības atvērto datu politiku.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Attiecībā uz attiecīgajām precēm, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, kompetentajām iestādēm ir uzdots pārbaudīt attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, savukārt muitas uzdevums ir nodrošināt, ka atsauci uz pienācīgas pārbaudes paziņojumu attiecīgā gadījumā dara pieejamu muitas deklarācijā un papildus no brīža, kad tiks ieviesta elektroniskā saskarne informācijas apmaiņai starp muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu pienācīgas pārbaudes paziņojuma statusu pēc sākotnējās riska analīzes, ko veikušas kompetentās iestādes informācijas sistēmā, un attiecīgi rīkotos (t. i., apturēt vai atteikt preces vai izstrādājumu, ja tas tiek pieprasīts ar statusu informācijas sistēmā). Šī īpašā kontroles organizācija atceļ Regulas (ES) 2019/1020 VII nodaļas piemērošanu, ciktāl tas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un izpildes panākšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Attiecībā uz attiecīgajām precēm, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, kompetentajām iestādēm ir uzdots pārbaudīt attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, savukārt muitas uzdevums ir nodrošināt, ka atsauci uz pienācīgas pārbaudes paziņojumu attiecīgā gadījumā dara pieejamu muitas deklarācijā un papildus no brīža, kad tiks ieviesta elektroniskā saskarne informācijas apmaiņai starp muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu pienācīgas pārbaudes paziņojuma statusu pēc sākotnējās riska analīzes, ko veikušas kompetentās iestādes informācijas sistēmā, un attiecīgi rīkotos (t. i., apturēt vai atteikt preces vai izstrādājumu, ja tas tiek pieprasīts ar statusu informācijas sistēmā). Šī īpašā kontroles organizācija atceļ Regulas (ES) 2019/1020 VII nodaļas piemērošanu, ciktāl tas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un izpildes panākšanu.

| (42) | Attiecībā uz attiecīgajām precēm
  un izstrādājumiem
  , ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, kompetentajām iestādēm ir uzdots
  , pamatojoties cita starpā uz tirgus dalībnieku iesniegtajiem pienācīgas pārbaudes paziņojumiem,
  pārbaudīt attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, savukārt muitas uzdevums ir nodrošināt, ka atsauci uz pienācīgas pārbaudes paziņojumu attiecīgā gadījumā dara pieejamu muitas deklarācijā un papildus no brīža, kad tiks ieviesta elektroniskā saskarne informācijas apmaiņai starp muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu pienācīgas pārbaudes paziņojuma statusu pēc sākotnējās riska analīzes, ko veikušas kompetentās iestādes informācijas sistēmā, un attiecīgi rīkotos (t. i., apturēt vai atteikt preces vai izstrādājumu, ja tas tiek pieprasīts ar statusu informācijas sistēmā). Šī īpašā kontroles organizācija atceļ Regulas (ES) 2019/1020 VII nodaļas piemērošanu, ciktāl tas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un izpildes panākšanu. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz attiecīgajām precēm
  un izstrādājumiem
  , ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, kompetentajām iestādēm ir uzdots
  , pamatojoties cita starpā uz tirgus dalībnieku iesniegtajiem pienācīgas pārbaudes paziņojumiem,
  pārbaudīt attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, savukārt muitas uzdevums ir nodrošināt, ka atsauci uz pienācīgas pārbaudes paziņojumu attiecīgā gadījumā dara pieejamu muitas deklarācijā un papildus no brīža, kad tiks ieviesta elektroniskā saskarne informācijas apmaiņai starp muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu pienācīgas pārbaudes paziņojuma statusu pēc sākotnējās riska analīzes, ko veikušas kompetentās iestādes informācijas sistēmā, un attiecīgi rīkotos (t. i., apturēt vai atteikt preces vai izstrādājumu, ja tas tiek pieprasīts ar statusu informācijas sistēmā). Šī īpašā kontroles organizācija atceļ Regulas (ES) 2019/1020 VII nodaļas piemērošanu, ciktāl tas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un izpildes panākšanu.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Kompetento iestāžu veiktās pārbaudes būtu jāveic tā, lai vismazāk traucētu tirdzniecību un tirgus dalībnieku un tirgotāju darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Kompetento iestāžu veiktās pārbaudes būtu jāveic tā, lai vismazāk traucētu tirdzniecību un tirgus dalībnieku un tirgotāju darbību.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

43.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43a) | Komisijai būtu jānodrošina atbilstoši un pietiekami finanšu resursi, tostarp jo īpaši tehniskajam atbalstam, cita starpā izmantojot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, lai palīdzētu partnervalstīm izpildīt šajā regulā noteiktās prasības. Minētajiem pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem jau pirms šīs regulas stāšanās spēkā un pilnīgas īstenošanas, lai uzlabotu skarto kopienu pielāgošanās spējas, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem lauksaimniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43a)

Komisijai būtu jānodrošina atbilstoši un pietiekami finanšu resursi, tostarp jo īpaši tehniskajam atbalstam, cita starpā izmantojot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, lai palīdzētu partnervalstīm izpildīt šajā regulā noteiktās prasības. Minētajiem pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem jau pirms šīs regulas stāšanās spēkā un pilnīgas īstenošanas, lai uzlabotu skarto kopienu pielāgošanās spējas, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem lauksaimniekiem.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Lai optimizētu un atslogotu kontroles procesu attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, ir jāizveido elektroniskas saskarnes, kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu starp muitas sistēmām un kompetento iestāžu informācijas sistēmu. ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām ir loģiska iespēja šādu datu pārsūtīšanas nodrošināšanai. Saskarnēm jābūt ļoti automatizētām un viegli lietojamām, un muitas
  dienestu papildu
  slogs
  būtu jāierobežo
  . Turklāt, ņemot vērā ierobežotās atšķirības starp datiem, kas attiecīgi jādeklarē muitas deklarācijā un pienācīgas pārbaudes paziņojumā, ir lietderīgi ierosināt arī pieeju “no uzņēmuma līdz valdībai”, saskaņā ar kuru
  tirgotāji un
  uzņēmēji dara pieejamu attiecīgās preces vai izstrādājuma pienācīgas pārbaudes paziņojumu, izmantojot valsts vienloga sistēmas vidi muitas vajadzībām, un šis paziņojums tiek automātiski nosūtīts uz kompetento iestāžu izmantoto informācijas sistēmu. Muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus un jebkuras citas tehniskās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Lai optimizētu un atslogotu kontroles procesu attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, ir jāizveido elektroniskas saskarnes, kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu starp muitas sistēmām un kompetento iestāžu informācijas sistēmu. ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām ir loģiska iespēja šādu datu pārsūtīšanas nodrošināšanai. Saskarnēm jābūt ļoti automatizētām un viegli lietojamām, un muitas
  dienestu papildu
  slogs
  būtu jāierobežo
  . Turklāt, ņemot vērā ierobežotās atšķirības starp datiem, kas attiecīgi jādeklarē muitas deklarācijā un pienācīgas pārbaudes paziņojumā, ir lietderīgi ierosināt arī pieeju “no uzņēmuma līdz valdībai”, saskaņā ar kuru
  tirgotāji un
  uzņēmēji dara pieejamu attiecīgās preces vai izstrādājuma pienācīgas pārbaudes paziņojumu, izmantojot valsts vienloga sistēmas vidi muitas vajadzībām, un šis paziņojums tiek automātiski nosūtīts uz kompetento iestāžu izmantoto informācijas sistēmu. Muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus un jebkuras citas tehniskās prasības.

| (45) | Lai optimizētu un atslogotu kontroles procesu attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, ir jāizveido
  sadarbspējīgas
  elektroniskas saskarnes, kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu starp muitas sistēmām un kompetento iestāžu informācijas sistēmu. ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām ir loģiska iespēja šādu datu pārsūtīšanas nodrošināšanai. Saskarnēm jābūt ļoti automatizētām un viegli lietojamām, un
  būtu jāatvieglo
  muitas
  dienestiem procesi, kā arī jāierobežo uzņēmējiem izmaksas un
  slogs. Turklāt, ņemot vērā ierobežotās atšķirības starp datiem, kas attiecīgi jādeklarē muitas deklarācijā un pienācīgas pārbaudes paziņojumā, ir lietderīgi ierosināt arī pieeju “no uzņēmuma līdz valdībai”, saskaņā ar kuru uzņēmēji dara pieejamu attiecīgās preces vai izstrādājuma pienācīgas pārbaudes paziņojumu, izmantojot valsts vienloga sistēmas vidi muitas vajadzībām, un šis paziņojums tiek automātiski nosūtīts uz kompetento iestāžu izmantoto informācijas sistēmu. Muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus un jebkuras citas tehniskās prasības. |
| --- | --- |

(45)

Lai optimizētu un atslogotu kontroles procesu attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko ieved Savienības tirgū vai izved no tā, ir jāizveido
  sadarbspējīgas
  elektroniskas saskarnes, kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu starp muitas sistēmām un kompetento iestāžu informācijas sistēmu. ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām ir loģiska iespēja šādu datu pārsūtīšanas nodrošināšanai. Saskarnēm jābūt ļoti automatizētām un viegli lietojamām, un
  būtu jāatvieglo
  muitas
  dienestiem procesi, kā arī jāierobežo uzņēmējiem izmaksas un
  slogs. Turklāt, ņemot vērā ierobežotās atšķirības starp datiem, kas attiecīgi jādeklarē muitas deklarācijā un pienācīgas pārbaudes paziņojumā, ir lietderīgi ierosināt arī pieeju “no uzņēmuma līdz valdībai”, saskaņā ar kuru uzņēmēji dara pieejamu attiecīgās preces vai izstrādājuma pienācīgas pārbaudes paziņojumu, izmantojot valsts vienloga sistēmas vidi muitas vajadzībām, un šis paziņojums tiek automātiski nosūtīts uz kompetento iestāžu izmantoto informācijas sistēmu. Muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm būtu jāpalīdz noteikt nosūtāmos datus un jebkuras citas tehniskās prasības.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Risks, ka neatbilstīgas preces un izstrādājumi tiks laisti Savienības tirgū, atšķiras atkarībā no preces un izstrādājuma, kā arī no to izcelsmes valsts un ražotājvalsts. Tirgus dalībniekiem, kuri iegūst preces un izstrādājumus no valstīm vai to daļām, kurās ir zems risks audzēt, ievākt vai ražot attiecīgās preces, kas pārkāpj šo regulu, būtu jāuzliek mazāk pienākumu, tādējādi samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu. Preces un izstrādājumi no augsta riska valstīm vai to daļām būtu jāpakļauj pastiprinātai kompetento iestāžu pārbaudei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Risks, ka neatbilstīgas preces un izstrādājumi tiks laisti Savienības tirgū, atšķiras atkarībā no preces un izstrādājuma, kā arī no to izcelsmes valsts un ražotājvalsts. Tirgus dalībniekiem, kuri iegūst preces un izstrādājumus no valstīm vai to daļām, kurās ir zems risks audzēt, ievākt vai ražot attiecīgās preces, kas pārkāpj šo regulu, būtu jāuzliek mazāk pienākumu, tādējādi samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu. Preces un izstrādājumi no augsta riska valstīm vai to daļām būtu jāpakļauj pastiprinātai kompetento iestāžu pārbaudei.

| (46) | Risks, ka neatbilstīgas preces un izstrādājumi tiks laisti Savienības tirgū, var atšķirties atkarībā no preces un izstrādājuma, kā arī no to
  vai to daļas
  izcelsmes valsts un ražotājvalsts. Tirgus dalībniekiem, kuri iegūst preces un izstrādājumus no valstīm vai to daļām, kurās ir zems risks audzēt, ievākt vai ražot attiecīgās preces, kas pārkāpj šo regulu, būtu jāuzliek mazāk pienākumu, tādējādi samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu
  , izņemot, ja tirgus dalībniekam ir zināms vai ir pamats uzskatīt, ka pastāv šīs regulas neievērošanas risks
  .
  Ja kompetentajai iestādei kļūst zināms par risku, ka šīs regulas prasības tiek apietas, piemēram, ja attiecīgā prece vai izstrādājums, kas ražots augsta riska valstī, pēc tam tiek pārstrādāts vai eksportēts uz Savienību no zema riska valsts, lai gan muitas deklarācijā vai pienācīgas pārbaudes paziņojumā norādīts, ka prece vai produkts ir ražots zema riska valstī, tai būtu turpmākās pārbaudēs jānoskaidro, vai pastāv neievērošanas risks, un vajadzības gadījumā būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, piemēram, attiecīgās preces vai izstrādājuma izņemšana un laišanas tirgū apturēšana, kā arī jāveic papildu pārbaudes.
  Preces un izstrādājumi no augsta riska valstīm vai to daļām būtu jāpakļauj pastiprinātai kompetento iestāžu pārbaudei. |
| --- | --- |

(46)

Risks, ka neatbilstīgas preces un izstrādājumi tiks laisti Savienības tirgū, var atšķirties atkarībā no preces un izstrādājuma, kā arī no to
  vai to daļas
  izcelsmes valsts un ražotājvalsts. Tirgus dalībniekiem, kuri iegūst preces un izstrādājumus no valstīm vai to daļām, kurās ir zems risks audzēt, ievākt vai ražot attiecīgās preces, kas pārkāpj šo regulu, būtu jāuzliek mazāk pienākumu, tādējādi samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu
  , izņemot, ja tirgus dalībniekam ir zināms vai ir pamats uzskatīt, ka pastāv šīs regulas neievērošanas risks
  .
  Ja kompetentajai iestādei kļūst zināms par risku, ka šīs regulas prasības tiek apietas, piemēram, ja attiecīgā prece vai izstrādājums, kas ražots augsta riska valstī, pēc tam tiek pārstrādāts vai eksportēts uz Savienību no zema riska valsts, lai gan muitas deklarācijā vai pienācīgas pārbaudes paziņojumā norādīts, ka prece vai produkts ir ražots zema riska valstī, tai būtu turpmākās pārbaudēs jānoskaidro, vai pastāv neievērošanas risks, un vajadzības gadījumā būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, piemēram, attiecīgās preces vai izstrādājuma izņemšana un laišanas tirgū apturēšana, kā arī jāveic papildu pārbaudes.
  Preces un izstrādājumi no augsta riska valstīm vai to daļām būtu jāpakļauj pastiprinātai kompetento iestāžu pārbaudei.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jānovērtē atmežošanas un meža degradācijas risks valsts vai tās daļu līmenī, pamatojoties uz virkni kritēriju, kas atspoguļo gan kvantitatīvus, objektīvus un starptautiski atzītus datus, gan norādes, ka valstis aktīvi iesaistās cīņā pret atmežošanu
  un
  meža degradāciju. Šai salīdzinošās novērtēšanas informācijai būtu jānodrošina, ka tirgus dalībniekiem ir vieglāk Savienībā veikt pienācīgu pārbaudi un kompetentajām iestādēm ir vieglāk uzraudzīt un nodrošināt atbilstību, vienlaikus arī motivējot ražotājvalstis palielināt savu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu ilgtspēju un samazināt atmežošanas radīto ietekmi. Tam vajadzētu palīdzēt padarīt piegādes ķēdes pārredzamākas un ilgtspējīgākas. Šai salīdzinošās novērtēšanas sistēmai vajadzētu būt balstītai uz trīs līmeņu valstu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tās jāuzskata par zema, standarta vai augsta riska valstīm. Lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību un skaidrību, Komisijai jo īpaši būtu jādara publiski pieejami salīdzinošajai novērtēšanai izmantotie dati, ierosinātās klasifikācijas maiņas iemesli un attiecīgās valsts atbilde. Attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no zema riska valstīm vai valstu daļām, kas noteiktas kā zema riska daļas, tirgus dalībniekiem būtu jāļauj piemērot vienkāršotu pienācīgu pārbaudi, savukārt kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro pastiprināta pārbaude attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām, kas noteiktas kā augsta riska valstis vai daļas. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai noteiktu valstis vai to daļas, kurās ir zems vai augsts risks ražot attiecīgas preces un izstrādājumus, kas neatbilst šai regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jānovērtē atmežošanas un meža degradācijas risks valsts vai tās daļu līmenī, pamatojoties uz virkni kritēriju, kas atspoguļo gan kvantitatīvus, objektīvus un starptautiski atzītus datus, gan norādes, ka valstis aktīvi iesaistās cīņā pret atmežošanu
  un
  meža degradāciju. Šai salīdzinošās novērtēšanas informācijai būtu jānodrošina, ka tirgus dalībniekiem ir vieglāk Savienībā veikt pienācīgu pārbaudi un kompetentajām iestādēm ir vieglāk uzraudzīt un nodrošināt atbilstību, vienlaikus arī motivējot ražotājvalstis palielināt savu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu ilgtspēju un samazināt atmežošanas radīto ietekmi. Tam vajadzētu palīdzēt padarīt piegādes ķēdes pārredzamākas un ilgtspējīgākas. Šai salīdzinošās novērtēšanas sistēmai vajadzētu būt balstītai uz trīs līmeņu valstu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tās jāuzskata par zema, standarta vai augsta riska valstīm. Lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību un skaidrību, Komisijai jo īpaši būtu jādara publiski pieejami salīdzinošajai novērtēšanai izmantotie dati, ierosinātās klasifikācijas maiņas iemesli un attiecīgās valsts atbilde. Attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no zema riska valstīm vai valstu daļām, kas noteiktas kā zema riska daļas, tirgus dalībniekiem būtu jāļauj piemērot vienkāršotu pienācīgu pārbaudi, savukārt kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro pastiprināta pārbaude attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām, kas noteiktas kā augsta riska valstis vai daļas. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai noteiktu valstis vai to daļas, kurās ir zems vai augsts risks ražot attiecīgas preces un izstrādājumus, kas neatbilst šai regulai.

| (47) | Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jānovērtē atmežošanas un meža degradācijas
  vai meža pārveidošanas
  risks valsts vai tās daļu līmenī, pamatojoties uz virkni kritēriju, kas atspoguļo gan kvantitatīvus, objektīvus un starptautiski atzītus datus, gan norādes, ka valstis aktīvi iesaistās cīņā pret atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu un par pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību veicināšanu
  . Šai salīdzinošās novērtēšanas informācijai būtu jānodrošina, ka tirgus dalībniekiem ir vieglāk Savienībā veikt pienācīgu pārbaudi un kompetentajām iestādēm ir vieglāk uzraudzīt un nodrošināt atbilstību, vienlaikus arī motivējot ražotājvalstis palielināt savu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu ilgtspēju un samazināt atmežošanas radīto ietekmi. Tam vajadzētu palīdzēt padarīt piegādes ķēdes pārredzamākas un ilgtspējīgākas. Šai salīdzinošās novērtēšanas sistēmai vajadzētu būt balstītai uz trīs līmeņu valstu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tās jāuzskata par zema, standarta vai augsta riska valstīm. Lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību un skaidrību, Komisijai jo īpaši būtu jādara publiski pieejami salīdzinošajai novērtēšanai izmantotie dati, ierosinātās klasifikācijas maiņas iemesli un attiecīgās valsts atbilde. Attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no zema riska valstīm vai valstu daļām, kas noteiktas kā zema riska daļas, tirgus dalībniekiem būtu jāļauj piemērot vienkāršotu pienācīgu pārbaudi, savukārt kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro pastiprināta pārbaude attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām, kas noteiktas kā augsta riska valstis vai daļas. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai noteiktu valstis vai to daļas, kurās ir zems vai augsts risks ražot attiecīgas preces un izstrādājumus, kas neatbilst šai regulai. |
| --- | --- |

(47)

Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jānovērtē atmežošanas un meža degradācijas
  vai meža pārveidošanas
  risks valsts vai tās daļu līmenī, pamatojoties uz virkni kritēriju, kas atspoguļo gan kvantitatīvus, objektīvus un starptautiski atzītus datus, gan norādes, ka valstis aktīvi iesaistās cīņā pret atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu un par pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību veicināšanu
  . Šai salīdzinošās novērtēšanas informācijai būtu jānodrošina, ka tirgus dalībniekiem ir vieglāk Savienībā veikt pienācīgu pārbaudi un kompetentajām iestādēm ir vieglāk uzraudzīt un nodrošināt atbilstību, vienlaikus arī motivējot ražotājvalstis palielināt savu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu ilgtspēju un samazināt atmežošanas radīto ietekmi. Tam vajadzētu palīdzēt padarīt piegādes ķēdes pārredzamākas un ilgtspējīgākas. Šai salīdzinošās novērtēšanas sistēmai vajadzētu būt balstītai uz trīs līmeņu valstu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tās jāuzskata par zema, standarta vai augsta riska valstīm. Lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību un skaidrību, Komisijai jo īpaši būtu jādara publiski pieejami salīdzinošajai novērtēšanai izmantotie dati, ierosinātās klasifikācijas maiņas iemesli un attiecīgās valsts atbilde. Attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no zema riska valstīm vai valstu daļām, kas noteiktas kā zema riska daļas, tirgus dalībniekiem būtu jāļauj piemērot vienkāršotu pienācīgu pārbaudi, savukārt kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro pastiprināta pārbaude attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām, kas noteiktas kā augsta riska valstis vai daļas. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai noteiktu valstis vai to daļas, kurās ir zems vai augsts risks ražot attiecīgas preces un izstrādājumus, kas neatbilst šai regulai.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

47.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (47a) | Lai nodrošinātu, ka šī regula nepamatoti neierobežo tirdzniecību, Komisijai būtu jāsadarbojas ar valstīm, kurās ir konstatēts standarta vai augsts risks, un attiecīgajām ieinteresētajām personām šādās valstīs, lai tiektos samazināt riska līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47a)

Lai nodrošinātu, ka šī regula nepamatoti neierobežo tirdzniecību, Komisijai būtu jāsadarbojas ar valstīm, kurās ir konstatēts standarta vai augsts risks, un attiecīgajām ieinteresētajām personām šādās valstīs, lai tiektos samazināt riska līmeni.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārbauda tirgus dalībnieki un tirgotāji, lai pārliecinātos, ka tie faktiski pilda šajā regulā noteiktos pienākumus. Turklāt kompetentajām iestādēm būtu jāveic pārbaudes, ja to rīcībā ir būtiska informācija un pamatojoties uz to, tostarp trešo personu uzrādītām pamatotām bažām. Lai aptvertu visas attiecīgās preces un izstrādājumus, attiecīgos tirgus dalībniekus un tirgotājus un to preču un izstrādājumu tirgus daļas apjomus, būtu jāpiemēro divējāda pieeja. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda noteikta tirgus dalībnieku un tirgotāju procentuālā daļa, vienlaikus aptverot arī attiecīgo preču un izstrādājumu konkrētu procentuālo daļu. Šādām procentuālajām daļām vajadzētu būt lielākām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārbauda tirgus dalībnieki un tirgotāji, lai pārliecinātos, ka tie faktiski pilda šajā regulā noteiktos pienākumus. Turklāt kompetentajām iestādēm būtu jāveic pārbaudes, ja to rīcībā ir būtiska informācija un pamatojoties uz to, tostarp trešo personu uzrādītām pamatotām bažām. Lai aptvertu visas attiecīgās preces un izstrādājumus, attiecīgos tirgus dalībniekus un tirgotājus un to preču un izstrādājumu tirgus daļas apjomus, būtu jāpiemēro divējāda pieeja. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda noteikta tirgus dalībnieku un tirgotāju procentuālā daļa, vienlaikus aptverot arī attiecīgo preču un izstrādājumu konkrētu procentuālo daļu. Šādām procentuālajām daļām vajadzētu būt lielākām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām.

| (48) | Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārbauda tirgus dalībnieki un tirgotāji, lai pārliecinātos, ka tie faktiski pilda šajā regulā noteiktos pienākumus. Turklāt kompetentajām iestādēm būtu jāveic pārbaudes, ja to rīcībā ir būtiska informācija un pamatojoties uz to, tostarp trešo personu uzrādītām pamatotām bažām. Lai aptvertu visas attiecīgās preces un izstrādājumus, attiecīgos tirgus dalībniekus un tirgotājus un to preču un izstrādājumu tirgus daļas apjomus, būtu jāpiemēro divējāda pieeja. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda noteikta tirgus dalībnieku un tirgotāju procentuālā daļa, vienlaikus aptverot arī attiecīgo preču un izstrādājumu konkrētu procentuālo daļu. Šādām procentuālajām daļām vajadzētu būt lielākām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām
  , turpretī tās var būt mazākas zema riska valstīm un to daļām
  . |
| --- | --- |

(48)

Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārbauda tirgus dalībnieki un tirgotāji, lai pārliecinātos, ka tie faktiski pilda šajā regulā noteiktos pienākumus. Turklāt kompetentajām iestādēm būtu jāveic pārbaudes, ja to rīcībā ir būtiska informācija un pamatojoties uz to, tostarp trešo personu uzrādītām pamatotām bažām. Lai aptvertu visas attiecīgās preces un izstrādājumus, attiecīgos tirgus dalībniekus un tirgotājus un to preču un izstrādājumu tirgus daļas apjomus, būtu jāpiemēro divējāda pieeja. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda noteikta tirgus dalībnieku un tirgotāju procentuālā daļa, vienlaikus aptverot arī attiecīgo preču un izstrādājumu konkrētu procentuālo daļu. Šādām procentuālajām daļām vajadzētu būt lielākām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem no augsta riska valstīm vai to daļām
  , turpretī tās var būt mazākas zema riska valstīm un to daļām
  .

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudēm, ko veic kompetentās iestādes, būtu jāaptver pienācīgu pārbaužu sistēmas un attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstība šīs regulas noteikumiem. Pārbaudes būtu jāpamato ar riskā balstītu veikto pārbaužu plānu. Plānā būtu jāiekļauj riska kritēriji, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt tirgus dalībnieku un tirgotāju iesniegto pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzi. Nosakot riska kritērijus, būtu jāņem vērā atmežošanas risks, kas saistīts ar attiecīgajām precēm un izstrādājumiem ražotājvalstī, tas, kāda ir līdzšinējā tirgus dalībnieku un tirgotāju atbilstība šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, un visa cita kompetentajām iestādēm pieejamā būtiskā informācija. Pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzei būtu jāļauj kompetentajām iestādēm identificēt tirgus dalībniekus, tirgotājus un attiecīgās preces un izstrādājumus, kas jāpārbauda,un tā būtu jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes informācijas sistēmā, kurā tiek apkopoti pienācīgas pārbaudes paziņojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudēm, ko veic kompetentās iestādes, būtu jāaptver pienācīgu pārbaužu sistēmas un attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstība šīs regulas noteikumiem. Pārbaudes būtu jāpamato ar riskā balstītu veikto pārbaužu plānu. Plānā būtu jāiekļauj riska kritēriji, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt tirgus dalībnieku un tirgotāju iesniegto pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzi. Nosakot riska kritērijus, būtu jāņem vērā atmežošanas risks, kas saistīts ar attiecīgajām precēm un izstrādājumiem ražotājvalstī, tas, kāda ir līdzšinējā tirgus dalībnieku un tirgotāju atbilstība šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, un visa cita kompetentajām iestādēm pieejamā būtiskā informācija. Pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzei būtu jāļauj kompetentajām iestādēm identificēt tirgus dalībniekus, tirgotājus un attiecīgās preces un izstrādājumus, kas jāpārbauda,un tā būtu jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes informācijas sistēmā, kurā tiek apkopoti pienācīgas pārbaudes paziņojumi.

| (49) | Tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudēm, ko veic kompetentās iestādes, būtu jāaptver pienācīgu pārbaužu sistēmas un attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstība šīs regulas noteikumiem. Pārbaudes būtu jāpamato ar riskā balstītu veikto pārbaužu plānu. Plānā būtu jāiekļauj riska kritēriji, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt tirgus dalībnieku un tirgotāju iesniegto pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzi. Nosakot riska kritērijus, būtu jāņem vērā atmežošanas risks, kas saistīts ar attiecīgajām precēm un izstrādājumiem ražotājvalstī, tas, kāda ir līdzšinējā tirgus dalībnieku un tirgotāju atbilstība šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, un visa cita kompetentajām iestādēm pieejamā būtiskā informācija. Pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzei būtu jāļauj kompetentajām iestādēm identificēt tirgus dalībniekus, tirgotājus un attiecīgās preces un izstrādājumus, kas jāpārbauda,un tā būtu jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes informācijas sistēmā, kurā tiek apkopoti pienācīgas pārbaudes paziņojumi.
  Vajadzības gadījumā, ja tehniski iespējams, kompetentajām iestādēm, cieši sadarbojoties ar trešo valstu iestādēm, būtu jāveic arī pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

(49)

Tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudēm, ko veic kompetentās iestādes, būtu jāaptver pienācīgu pārbaužu sistēmas un attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstība šīs regulas noteikumiem. Pārbaudes būtu jāpamato ar riskā balstītu veikto pārbaužu plānu. Plānā būtu jāiekļauj riska kritēriji, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt tirgus dalībnieku un tirgotāju iesniegto pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzi. Nosakot riska kritērijus, būtu jāņem vērā atmežošanas risks, kas saistīts ar attiecīgajām precēm un izstrādājumiem ražotājvalstī, tas, kāda ir līdzšinējā tirgus dalībnieku un tirgotāju atbilstība šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, un visa cita kompetentajām iestādēm pieejamā būtiskā informācija. Pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzei būtu jāļauj kompetentajām iestādēm identificēt tirgus dalībniekus, tirgotājus un attiecīgās preces un izstrādājumus, kas jāpārbauda,un tā būtu jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes informācijas sistēmā, kurā tiek apkopoti pienācīgas pārbaudes paziņojumi.
  Vajadzības gadījumā, ja tehniski iespējams, kompetentajām iestādēm, cieši sadarbojoties ar trešo valstu iestādēm, būtu jāveic arī pārbaudes uz vietas.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Ja pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzē tiek atklāts augsts konkrētu attiecīgo preču un izstrādājumu neatbilstības risks, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai novērstu to laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū. Ja šādas attiecīgas preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, kompetentajām iestādēm būtu jāpieprasa muitas dienestiem apturēt to laišanu brīvā apgrozībā vai eksportu, lai kompetentās iestādes varētu veikt vajadzīgās pārbaudes. Šāds pieprasījums būtu jāpaziņo, izmantojot muitas un kompetento iestāžu saskarnes sistēmu. Laišanas vai darīšanas par pieejamiem Savienības tirgū apturēšana, laišana brīvā apgrozībā vai eksports būtu jāierobežo līdz
  trim
  darba dienām, izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir nepieciešams papildu laiks, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai. Tādā gadījumā kompetentajām iestādēm būtu jāveic papildu pagaidu pasākumi, lai pagarinātu apturēšanas periodu, vai jāpieprasa šāds pagarinājums muitas dienestiem gadījumā, ja attiecīgās preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Ja pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzē tiek atklāts augsts konkrētu attiecīgo preču un izstrādājumu neatbilstības risks, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai novērstu to laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū. Ja šādas attiecīgas preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, kompetentajām iestādēm būtu jāpieprasa muitas dienestiem apturēt to laišanu brīvā apgrozībā vai eksportu, lai kompetentās iestādes varētu veikt vajadzīgās pārbaudes. Šāds pieprasījums būtu jāpaziņo, izmantojot muitas un kompetento iestāžu saskarnes sistēmu. Laišanas vai darīšanas par pieejamiem Savienības tirgū apturēšana, laišana brīvā apgrozībā vai eksports būtu jāierobežo līdz
  trim
  darba dienām, izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir nepieciešams papildu laiks, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai. Tādā gadījumā kompetentajām iestādēm būtu jāveic papildu pagaidu pasākumi, lai pagarinātu apturēšanas periodu, vai jāpieprasa šāds pagarinājums muitas dienestiem gadījumā, ja attiecīgās preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā.

| (50) | Ja pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzē tiek atklāts augsts konkrētu attiecīgo preču un izstrādājumu neatbilstības risks, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai novērstu to laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū
  vai to eksportu no Savienības
  . Ja šādas attiecīgas preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, kompetentajām iestādēm būtu jāpieprasa muitas dienestiem apturēt to laišanu brīvā apgrozībā vai eksportu, lai kompetentās iestādes varētu veikt vajadzīgās pārbaudes. Šāds pieprasījums būtu jāpaziņo, izmantojot muitas un kompetento iestāžu saskarnes sistēmu. Laišanas vai darīšanas par pieejamiem Savienības tirgū apturēšana, laišana brīvā apgrozībā vai eksports būtu jāierobežo līdz
  piecām
  darba dienām
  vai līdz 72 stundām attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kuri var sabojāties
  , izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir nepieciešams papildu laiks, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai. Tādā gadījumā kompetentajām iestādēm būtu jāveic papildu pagaidu pasākumi, lai pagarinātu apturēšanas periodu, vai jāpieprasa šāds pagarinājums muitas dienestiem gadījumā, ja attiecīgās preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā. |
| --- | --- |

(50)

Ja pienācīgas pārbaudes paziņojumu riska analīzē tiek atklāts augsts konkrētu attiecīgo preču un izstrādājumu neatbilstības risks, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai novērstu to laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū
  vai to eksportu no Savienības
  . Ja šādas attiecīgas preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, kompetentajām iestādēm būtu jāpieprasa muitas dienestiem apturēt to laišanu brīvā apgrozībā vai eksportu, lai kompetentās iestādes varētu veikt vajadzīgās pārbaudes. Šāds pieprasījums būtu jāpaziņo, izmantojot muitas un kompetento iestāžu saskarnes sistēmu. Laišanas vai darīšanas par pieejamiem Savienības tirgū apturēšana, laišana brīvā apgrozībā vai eksports būtu jāierobežo līdz
  piecām
  darba dienām
  vai līdz 72 stundām attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kuri var sabojāties
  , izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir nepieciešams papildu laiks, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai. Tādā gadījumā kompetentajām iestādēm būtu jāveic papildu pagaidu pasākumi, lai pagarinātu apturēšanas periodu, vai jāpieprasa šāds pagarinājums muitas dienestiem gadījumā, ja attiecīgās preces un izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

50.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (50a) | Tirgus dalībniekiem būtu jāatbalsta to piegādātāju, kas ir mazie lauksaimnieki, atbilstība šai regulai, tostarp izmantojot investīcijas un spēju veidošanu, kā arī cenu noteikšanas mehānismus, kas nodrošina iztikas līdzekļus ražotājiem, no kuriem tie veic iepirkumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50a)

Tirgus dalībniekiem būtu jāatbalsta to piegādātāju, kas ir mazie lauksaimnieki, atbilstība šai regulai, tostarp izmantojot investīcijas un spēju veidošanu, kā arī cenu noteikšanas mehānismus, kas nodrošina iztikas līdzekļus ražotājiem, no kuriem tie veic iepirkumus.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Pārbaužu plāns būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz tā īstenošanas rezultātiem. Tiem tirgus dalībniekiem, kuri uzrāda konsekventu atbilstības sasniegumu,
  būtu jāveic
  retākas pārbaudes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Pārbaužu plāns būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz tā īstenošanas rezultātiem. Tiem tirgus dalībniekiem, kuri uzrāda konsekventu atbilstības sasniegumu,
  būtu jāveic
  retākas pārbaudes.

| (51) | Pārbaužu plāns būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz tā īstenošanas rezultātiem. Tiem tirgus dalībniekiem, kuri uzrāda konsekventu atbilstības sasniegumu, varētu veikt retākas pārbaudes. |
| --- | --- |

(51)

Pārbaužu plāns būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz tā īstenošanas rezultātiem. Tiem tirgus dalībniekiem, kuri uzrāda konsekventu atbilstības sasniegumu, varētu veikt retākas pārbaudes.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

51.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (51a) | Komisijai, ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāda dalībvalsts neveic pietiekamas pārbaudes, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi, būtu jābūt pilnvarotai dialogā ar attiecīgo dalībvalsti veikt izmaiņas konkrētās dalībvalsts pārbaužu plānā, lai situāciju mainītu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51a)

Komisijai, ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāda dalībvalsts neveic pietiekamas pārbaudes, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi, būtu jābūt pilnvarotai dialogā ar attiecīgo dalībvalsti veikt izmaiņas konkrētās dalībvalsts pārbaužu plānā, lai situāciju mainītu.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu un rezultatīvu izpildes panākšanu, dalībvalstīm vajadzētu būt pilnvarām izņemt un atsaukt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus, kā arī veikt atbilstošus korektīvos pasākumus. Tām arī būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem, ko veic tirgus dalībnieki un tirgotāji, tiek piemērotas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu un rezultatīvu izpildes panākšanu, dalībvalstīm vajadzētu būt pilnvarām izņemt un atsaukt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus, kā arī veikt atbilstošus korektīvos pasākumus. Tām arī būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem, ko veic tirgus dalībnieki un tirgotāji, tiek piemērotas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

| (52) | Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu un rezultatīvu izpildes panākšanu, dalībvalstīm vajadzētu būt pilnvarām izņemt un atsaukt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus, kā arī veikt atbilstošus korektīvos pasākumus. Tām arī būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem, ko veic tirgus dalībnieki un tirgotāji, tiek piemērotas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas
  un ka tirgus dalībnieki, kas nepilda šajā regulā noteiktos pienākumus, tiek saukti pie atbildības un tiem ir pienākums kompensēt kaitējumu, no kura ar pienācīgas pārbaudes veikšanu būtu bijis iespējams izvairīties
  . |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu un rezultatīvu izpildes panākšanu, dalībvalstīm vajadzētu būt pilnvarām izņemt un atsaukt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus, kā arī veikt atbilstošus korektīvos pasākumus. Tām arī būtu jānodrošina, ka par šīs regulas pārkāpumiem, ko veic tirgus dalībnieki un tirgotāji, tiek piemērotas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas
  un ka tirgus dalībnieki, kas nepilda šajā regulā noteiktos pienākumus, tiek saukti pie atbildības un tiem ir pienākums kompensēt kaitējumu, no kura ar pienācīgas pārbaudes veikšanu būtu bijis iespējams izvairīties
  .

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

52.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (52a) | Komisijai būtu jāpublicē to tirgus dalībnieku un tirgotāju vārdi un nosaukumi, kuri neievēro šo regulu. Tas varētu palīdzēt citiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem veikt riska novērtējumus un palielināt patērētāju un pilsoniskās sabiedrības spiedienu uz tiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kas neievēro noteikumus, un apgādi no tādām piegādes ķēdēm, kuras nav saistītas ar atmežošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52a)

Komisijai būtu jāpublicē to tirgus dalībnieku un tirgotāju vārdi un nosaukumi, kuri neievēro šo regulu. Tas varētu palīdzēt citiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem veikt riska novērtējumus un palielināt patērētāju un pilsoniskās sabiedrības spiedienu uz tiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kas neievēro noteikumus, un apgādi no tādām piegādes ķēdēm, kuras nav saistītas ar atmežošanu.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Ņemot vērā atmežošanas
  un
  meža degradācijas un ar to saistītās tirdzniecības starptautisko raksturu, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar dalībvalstu muitas dienestiem, ar Komisiju, kā arī ar trešo valstu administratīvajām iestādēm. Kompetentajām iestādēm būtu arī jāsadarbojas ar tām kompetentajām iestādēm, kas uzrauga un īsteno citus ES tiesību aktus, kuros ir noteiktas pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Ņemot vērā atmežošanas
  un
  meža degradācijas un ar to saistītās tirdzniecības starptautisko raksturu, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar dalībvalstu muitas dienestiem, ar Komisiju, kā arī ar trešo valstu administratīvajām iestādēm. Kompetentajām iestādēm būtu arī jāsadarbojas ar tām kompetentajām iestādēm, kas uzrauga un īsteno citus ES tiesību aktus, kuros ir noteiktas pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi.

| (53) | Ņemot vērā atmežošanas, meža degradācijas
  , meža pārveidošanas
  un ar to saistītās tirdzniecības starptautisko raksturu, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar dalībvalstu muitas dienestiem, ar Komisiju, kā arī ar trešo valstu administratīvajām iestādēm. Kompetentajām iestādēm būtu arī jāsadarbojas ar tām kompetentajām iestādēm, kas uzrauga un īsteno citus ES tiesību aktus, kuros ir noteiktas pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā atmežošanas, meža degradācijas
  , meža pārveidošanas
  un ar to saistītās tirdzniecības starptautisko raksturu, kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas savā starpā, ar dalībvalstu muitas dienestiem, ar Komisiju, kā arī ar trešo valstu administratīvajām iestādēm. Kompetentajām iestādēm būtu arī jāsadarbojas ar tām kompetentajām iestādēm, kas uzrauga un īsteno citus ES tiesību aktus, kuros ir noteiktas pienācīgas pārbaudes prasības vērtību ķēdē attiecībā uz negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53a) | Lai sekmētu tirgus dalībnieku, dalībvalstu iestāžu un ieinteresēto trešo valstu iestāžu piekļuvi uz faktiem balstītai, uzticamai un atjauninātai informācijai par atmežošanu un lai veicinātu tirgus dalībnieku atbilstību šīs regulas prasībām, Komisijai būtu jāizveido platforma, kas aptver mežu platības visā pasaulē, ietverot dažādus rīkus, lai ļautu visām pusēm piegādes ķēdēs ātri virzīties uz neatmežošanu. Platformā būtu jāiekļauj tematiskas kartes, zemes pārklājuma karte ar laikrindām kopš šajā regulā noteiktā robeždatuma un vairākas kategorijas, kas ļauj novērtēt ainavas sastāvu. Tāpat platformai būtu jāietver brīdinājumu sistēma, kas balstās uz meža seguma izmaiņu ikmēneša monitoringu, un dažādas analīzes, kā arī lietotājiem saprotami un droši rezultāti, kuri atspoguļo piegādes ķēžu saistību ar atmežošanu. Lai veicinātu visprecīzākās un savlaicīgākās informācijas izmantošanu, izstrādātu riska novērtējumu un riska analīzi, uzlabotu deklarāciju un valstu salīdzinošās vērtēšanas pārbaudes, vienlaikus veidojot sadarbības pieeju, platforma būtu jādara pieejama visiem tirgus dalībniekiem, dalībvalstu iestādēm un ieinteresēto trešo valstu iestādēm. Platformai būtu jāizmanto satelītattēli, arī no Copernicus Sentinel, kas spēj sniegt nepieciešamo uz faktiem balstītu, uzticamu un atjauninātu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53a)

Lai sekmētu tirgus dalībnieku, dalībvalstu iestāžu un ieinteresēto trešo valstu iestāžu piekļuvi uz faktiem balstītai, uzticamai un atjauninātai informācijai par atmežošanu un lai veicinātu tirgus dalībnieku atbilstību šīs regulas prasībām, Komisijai būtu jāizveido platforma, kas aptver mežu platības visā pasaulē, ietverot dažādus rīkus, lai ļautu visām pusēm piegādes ķēdēs ātri virzīties uz neatmežošanu. Platformā būtu jāiekļauj tematiskas kartes, zemes pārklājuma karte ar laikrindām kopš šajā regulā noteiktā robeždatuma un vairākas kategorijas, kas ļauj novērtēt ainavas sastāvu. Tāpat platformai būtu jāietver brīdinājumu sistēma, kas balstās uz meža seguma izmaiņu ikmēneša monitoringu, un dažādas analīzes, kā arī lietotājiem saprotami un droši rezultāti, kuri atspoguļo piegādes ķēžu saistību ar atmežošanu. Lai veicinātu visprecīzākās un savlaicīgākās informācijas izmantošanu, izstrādātu riska novērtējumu un riska analīzi, uzlabotu deklarāciju un valstu salīdzinošās vērtēšanas pārbaudes, vienlaikus veidojot sadarbības pieeju, platforma būtu jādara pieejama visiem tirgus dalībniekiem, dalībvalstu iestādēm un ieinteresēto trešo valstu iestādēm. Platformai būtu jāizmanto satelītattēli, arī no Copernicus Sentinel, kas spēj sniegt nepieciešamo uz faktiem balstītu, uzticamu un atjauninātu informāciju.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu un meža degradāciju, kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas, kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir jāpievērš īpaša steidzama uzmanība. Lai to izvērtētu, Komisijai divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jānovērtē nepieciešamība un iespēja paplašināt tās piemērošanas jomu, iekļaujot citas ekosistēmas un citas preces. Vienlaikus Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, būtu arī jāveic šīs regulas I pielikumā uzskaitīto attiecīgo izstrādājumu pārskatīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu un meža degradāciju, kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas, kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir jāpievērš īpaša steidzama uzmanība. Lai to izvērtētu, Komisijai divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jānovērtē nepieciešamība un iespēja paplašināt tās piemērošanas jomu, iekļaujot citas ekosistēmas un citas preces. Vienlaikus Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, būtu arī jāveic šīs regulas I pielikumā uzskaitīto attiecīgo izstrādājumu pārskatīšana.

svītrots

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Lai nodrošinātu, ka informācijas prasības, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro un kuras ir noteiktas šajā regulā, joprojām ir pamatotasun atbilst zinātnes un tehnoloģiju attīstībai, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz pienācīgas pārbaudes procedūrai nepieciešamo informācijas prasību papildināšanu, informāciju un riska novērtēšanas un riska mazināšanas kritērijiem, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro, un preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Lai nodrošinātu, ka informācijas prasības, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro un kuras ir noteiktas šajā regulā, joprojām ir pamatotasun atbilst zinātnes un tehnoloģiju attīstībai, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz pienācīgas pārbaudes procedūrai nepieciešamo informācijas prasību papildināšanu, informāciju un riska novērtēšanas un riska mazināšanas kritērijiem, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro, un preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (55) | Lai nodrošinātu, ka informācijas prasības, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro un kuras ir noteiktas šajā regulā, joprojām ir pamatotas un atbilst zinātnes un tehnoloģiju attīstībai, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz pienācīgas pārbaudes procedūrai nepieciešamo informācijas prasību papildināšanu, informāciju un riska novērtēšanas un riska mazināšanas kritērijiem, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro, un preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī
  un ar ieinteresētajām personām
  , un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(55)

Lai nodrošinātu, ka informācijas prasības, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro un kuras ir noteiktas šajā regulā, joprojām ir pamatotas un atbilst zinātnes un tehnoloģiju attīstībai, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz pienācīgas pārbaudes procedūrai nepieciešamo informācijas prasību papildināšanu, informāciju un riska novērtēšanas un riska mazināšanas kritērijiem, kas tirgus dalībniekiem ir jāievēro, un preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī
  un ar ieinteresētajām personām
  , un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem jābūt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Regulā (EK) Nr. 2173/2005 ir noteiktas Savienības procedūras FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai, izmantojot divpusējus brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar kokmateriālu ražošanas valstīm. Lai izpildītu Eiropas Savienības uzņemtās divpusējās saistības un noturētu panākumus, kas sasniegti ar partnervalstīm, kurās ir ieviesta funkcionējoša sistēma (FLEGT licencēšanas posms), šajā regulā būtu jāiekļauj nosacījums deklarēt, ka koksne un koksnes izstrādājumi, uz ko attiecas FLEGT licence, atbilst šajā regulā noteiktajām likumības prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Regulā (EK) Nr. 2173/2005 ir noteiktas Savienības procedūras FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai, izmantojot divpusējus brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar kokmateriālu ražošanas valstīm. Lai izpildītu Eiropas Savienības uzņemtās divpusējās saistības un noturētu panākumus, kas sasniegti ar partnervalstīm, kurās ir ieviesta funkcionējoša sistēma (FLEGT licencēšanas posms), šajā regulā būtu jāiekļauj nosacījums deklarēt, ka koksne un koksnes izstrādājumi, uz ko attiecas FLEGT licence, atbilst šajā regulā noteiktajām likumības prasībām.

| (57) | Regulā (EK) Nr. 2173/2005 ir noteiktas Savienības procedūras FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai, izmantojot divpusējus brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar kokmateriālu ražošanas valstīm.
  BPN nolūks ir veicināt sistēmiskas pārmaiņas mežsaimniecības nozarē, lai nodrošinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, izskaustu nelikumīgu mežizstrādi, kā arī visā pasaulē atbalstītu centienus apturēt atmežošanu. BPN nodrošina svarīgu tiesisko regulējumu gan Savienībai, gan tās partnervalstīm, un tas ir iespējams attiecīgo valstu labās sadarbības un iesaistes dēļ. Būtu jāveicina jauni BPN vēl ar citiem partneriem. Šīs regulas pamatā vajadzētu būt saistībā ar Regulu (EK) Nr. 2173/2005 veiktajam darbam, kura joprojām darbojas kā svarīgs mehānisms pasaules mežu aizsardzībai.
  Lai izpildītu Eiropas Savienības uzņemtās divpusējās saistības un noturētu panākumus, kas sasniegti ar partnervalstīm, kurās ir ieviesta funkcionējoša sistēma (FLEGT licencēšanas posms)
  un stimulētu citus partnerus tiekties uz šādu līmeni
  , šajā regulā būtu jāiekļauj nosacījums deklarēt, ka koksne un koksnes izstrādājumi, uz ko attiecas FLEGT licence, atbilst šajā regulā noteiktajām likumības prasībām
  , tādējādi nodrošinot, ka šī pienācīgās pārbaudes prasības daļa tiks viegli pārbaudīta
  .
  BPN partnerības būtu jāatbalsta ar pienācīgiem resursiem un īpašu atbalstu administrēšanai un spēju veidošanai. Regula (EK) Nr. 2173/2005 arī joprojām būs nozīmīga sistēma, lai nodrošinātu satvarus vairāku ieinteresēto personu konsultācijām. |
| --- | --- |

(57)

Regulā (EK) Nr. 2173/2005 ir noteiktas Savienības procedūras FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai, izmantojot divpusējus brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar kokmateriālu ražošanas valstīm.
  BPN nolūks ir veicināt sistēmiskas pārmaiņas mežsaimniecības nozarē, lai nodrošinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, izskaustu nelikumīgu mežizstrādi, kā arī visā pasaulē atbalstītu centienus apturēt atmežošanu. BPN nodrošina svarīgu tiesisko regulējumu gan Savienībai, gan tās partnervalstīm, un tas ir iespējams attiecīgo valstu labās sadarbības un iesaistes dēļ. Būtu jāveicina jauni BPN vēl ar citiem partneriem. Šīs regulas pamatā vajadzētu būt saistībā ar Regulu (EK) Nr. 2173/2005 veiktajam darbam, kura joprojām darbojas kā svarīgs mehānisms pasaules mežu aizsardzībai.
  Lai izpildītu Eiropas Savienības uzņemtās divpusējās saistības un noturētu panākumus, kas sasniegti ar partnervalstīm, kurās ir ieviesta funkcionējoša sistēma (FLEGT licencēšanas posms)
  un stimulētu citus partnerus tiekties uz šādu līmeni
  , šajā regulā būtu jāiekļauj nosacījums deklarēt, ka koksne un koksnes izstrādājumi, uz ko attiecas FLEGT licence, atbilst šajā regulā noteiktajām likumības prasībām
  , tādējādi nodrošinot, ka šī pienācīgās pārbaudes prasības daļa tiks viegli pārbaudīta
  .
  BPN partnerības būtu jāatbalsta ar pienācīgiem resursiem un īpašu atbalstu administrēšanai un spēju veidošanai. Regula (EK) Nr. 2173/2005 arī joprojām būs nozīmīga sistēma, lai nodrošinātu satvarus vairāku ieinteresēto personu konsultācijām.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

57.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisijai būtu jāpalīdz VAV un MVU izprast, īstenot un ievērot šajā regulā noteiktos standartus, uzturot atvērtu sadarbību spēju veidošanas jomā ar valstu, reģionālām un vietējām valdībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ražotājiem, it sevišķi maziem ražotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57a)

Komisijai būtu jāpalīdz VAV un MVU izprast, īstenot un ievērot šajā regulā noteiktos standartus, uzturot atvērtu sadarbību spēju veidošanas jomā ar valstu, reģionālām un vietējām valdībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ražotājiem, it sevišķi maziem ražotājiem.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu
  un
  meža degradāciju, kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas, kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir jāpievērš īpaša steidzama
  uzmanība
  .
  Tāpēc divu
  gadu
  laikā
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic novērtējums
  par nepieciešamību un iespēju
  paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas ekosistēmas, kas nav meži. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu
  un
  meža degradāciju, kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas, kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir jāpievērš īpaša steidzama
  uzmanība
  .
  Tāpēc divu
  gadu
  laikā
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic novērtējums
  par nepieciešamību un iespēju
  paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas ekosistēmas, kas nav meži.

| (58) | Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas
  un biodaudzveidības krīzi
  , kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir
  jāpievēršas ar īpaši steidzamu rīcību un tā jānovērš
  .
  Nav šaubu, ka patēriņš Savienībā ievērojami veicina arī bioloģiski daudzveidīgu un oglekli bagātu nemeža ekosistēmu pārveidošanu un degradāciju visā pasaulē. Lai samazinātu Savienības pēdu visās dabiskajās ekosistēmās, vēlākais vienu
  gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic novērtējums
  un leģislatīvā akta priekšlikums
  paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas ekosistēmas, kas nav meži
  un cita kokiem apaugusi zeme, un sagatavošanās darbiem būtu jāsākas ne vēlāk kā šīs regulas spēkā stāšanās dienā
  .
  Turpmāka vilcināšanās iekļaut šajā regulā citas ekosistēmas var radīt risku, ka lauksaimnieciskā ražošana no mežiem tiks novirzīta uz ekosistēmām, kas nav meža ekosistēmas. Tās arī arvien vairāk saskaras ar pārveidošanas un degradācijas spiedienu, ko rada preču ražošana Savienības tirgum. Komisijai divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic arī novērtējums par nepieciešamību un iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot arī vēl citas preces. Vienlaikus Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, būtu arī jāveic šīs regulas I pielikumā uzskaitīto attiecīgo izstrādājumu pārskatīšana. |
| --- | --- |

(58)

Lai gan šī regula attiecas uz atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , kā paredzēts 2019. gada paziņojumā “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, mežu aizsardzībai nevajadzētu izraisīt citu dabisko ekosistēmu pārveidošanu vai degradāciju. Tādas ekosistēmas kā mitrāji, savannas un kūdrāji ir ļoti nozīmīgas globālajos centienos apturēt klimata pārmaiņas
  un biodaudzveidības krīzi
  , kā arī citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un to pārveidošanai vai degradācijai ir
  jāpievēršas ar īpaši steidzamu rīcību un tā jānovērš
  .
  Nav šaubu, ka patēriņš Savienībā ievērojami veicina arī bioloģiski daudzveidīgu un oglekli bagātu nemeža ekosistēmu pārveidošanu un degradāciju visā pasaulē. Lai samazinātu Savienības pēdu visās dabiskajās ekosistēmās, vēlākais vienu
  gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic novērtējums
  un leģislatīvā akta priekšlikums
  paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas ekosistēmas, kas nav meži
  un cita kokiem apaugusi zeme, un sagatavošanās darbiem būtu jāsākas ne vēlāk kā šīs regulas spēkā stāšanās dienā
  .
  Turpmāka vilcināšanās iekļaut šajā regulā citas ekosistēmas var radīt risku, ka lauksaimnieciskā ražošana no mežiem tiks novirzīta uz ekosistēmām, kas nav meža ekosistēmas. Tās arī arvien vairāk saskaras ar pārveidošanas un degradācijas spiedienu, ko rada preču ražošana Savienības tirgum. Komisijai divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic arī novērtējums par nepieciešamību un iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot arī vēl citas preces. Vienlaikus Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, būtu arī jāveic šīs regulas I pielikumā uzskaitīto attiecīgo izstrādājumu pārskatīšana.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

58.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (58a) | Ņemot vērā aicinājumu, kas izteikts Eiropas Parlamenta 2020. gada 22. oktobra rezolūcijā “ES tiesiskais regulējums ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā” un ko pauda plašs vairākums no gandrīz 1,2 miljoniem dalībnieku, kuri piedalījās Komisijas sabiedriskajā apspriešanā par pieprasījuma izraisītu atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidi — iekļaut šajā regulā ekosistēmas, kas nav meža ekosistēmas, Komisijai savs novērtējums un leģislatīvā akta priekšlikums par šīs regulas darbības jomas paplašināšanu, attiecinot to arī uz citām ekosistēmām, būtu jābalsta uz definīcijām “dabīgas ekosistēmas”, “dabīga ekosistēmu pārveidošana” un “meža un dabiska ekosistēmu degradācija” un uz noteikto beigu datumu 2019. gada 31. decembris, kā noteikts šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58a)

Ņemot vērā aicinājumu, kas izteikts Eiropas Parlamenta 2020. gada 22. oktobra rezolūcijā “ES tiesiskais regulējums ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā” un ko pauda plašs vairākums no gandrīz 1,2 miljoniem dalībnieku, kuri piedalījās Komisijas sabiedriskajā apspriešanā par pieprasījuma izraisītu atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidi — iekļaut šajā regulā ekosistēmas, kas nav meža ekosistēmas, Komisijai savs novērtējums un leģislatīvā akta priekšlikums par šīs regulas darbības jomas paplašināšanu, attiecinot to arī uz citām ekosistēmām, būtu jābalsta uz definīcijām “dabīgas ekosistēmas”, “dabīga ekosistēmu pārveidošana” un “meža un dabiska ekosistēmu degradācija” un uz noteikto beigu datumu 2019. gada 31. decembris, kā noteikts šajā regulā.

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

60. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (60) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi cīnīties pret atmežošanu
  un
  meža degradāciju, samazinot patēriņu Savienībā, nevar sasniegt dalībvalstis atsevišķi, un tāpēc tā mēroga dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(60)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi cīnīties pret atmežošanu
  un
  meža degradāciju, samazinot patēriņu Savienībā, nevar sasniegt dalībvalstis atsevišķi, un tāpēc tā mēroga dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (60) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi cīnīties pret atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , samazinot patēriņu Savienībā
  un stimulējot atmežošanas samazināšanu ražotājvalstīs
  , nevar sasniegt dalībvalstis atsevišķi, un tāpēc tā mēroga dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi cīnīties pret atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , samazinot patēriņu Savienībā
  un stimulējot atmežošanas samazināšanu ražotājvalstīs
  , nevar sasniegt dalībvalstis atsevišķi, un tāpēc tā mēroga dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Tirgus dalībniekiem, tirgotājiem un kompetentajām iestādēm būtu jādod pietiekams laiks, lai sagatavotos šīs regulas prasību izpildei, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Tirgus dalībniekiem, tirgotājiem un kompetentajām iestādēm būtu jādod pietiekams laiks, lai sagatavotos šīs regulas prasību izpildei,

| (61) | Lai novērstu piegādes ķēdes traucējumus un samazināt negatīvo ietekmi uz trešām valstīm, tirdzniecības partneriem un jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem,
  tirgus dalībniekiem, tirgotājiem un kompetentajām iestādēm būtu jādod pietiekams laiks, lai sagatavotos šīs regulas prasību izpildei, |
| --- | --- |

(61)

Lai novērstu piegādes ķēdes traucējumus un samazināt negatīvo ietekmi uz trešām valstīm, tirdzniecības partneriem un jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem,
  tirgus dalībniekiem, tirgotājiem un kompetentajām iestādēm būtu jādod pietiekams laiks, lai sagatavotos šīs regulas prasību izpildei,

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū laist un darīt pieejamus, kā arī eksportēt no Savienības tirgus liellopus, kakao, kafiju, eļļas palmas, soju un koksni (“attiecīgās preces”) un izstrādājumus, kas uzskaitīti I pielikumā un satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces (“attiecīgie izstrādājumi”), nolūkā | Ar šo regulu paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū laist un darīt pieejamus, kā arī eksportēt no Savienības tirgus liellopus,
  cūkas, aitas un kazas, mājputnus,
  kakao, kafiju, eļļas palmas
  un palmu eļļas atvasinājumus
  , soju
  , kukurūzu, kaučuku
  un koksni (“attiecīgās preces”) un izstrādājumus,
  tostarp kokogles un iespiestos papīra izstrādājumus,
  kas uzskaitīti I pielikumā un satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces (“attiecīgie izstrādājumi”), nolūkā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū laist un darīt pieejamus, kā arī eksportēt no Savienības tirgus liellopus, kakao, kafiju, eļļas palmas, soju un koksni (“attiecīgās preces”) un izstrādājumus, kas uzskaitīti I pielikumā un satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces (“attiecīgie izstrādājumi”), nolūkā

Ar šo regulu paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū laist un darīt pieejamus, kā arī eksportēt no Savienības tirgus liellopus,
  cūkas, aitas un kazas, mājputnus,
  kakao, kafiju, eļļas palmas
  un palmu eļļas atvasinājumus
  , soju
  , kukurūzu, kaučuku
  un koksni (“attiecīgās preces”) un izstrādājumus,
  tostarp kokogles un iespiestos papīra izstrādājumus,
  kas uzskaitīti I pielikumā un satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces (“attiecīgie izstrādājumi”), nolūkā:

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | līdz minimumam samazināt Savienības negatīvo pienesumu atmežošanā
  un
  meža degradācijā visā pasaulē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

līdz minimumam samazināt Savienības negatīvo pienesumu atmežošanā
  un
  meža degradācijā visā pasaulē;

| (a) | līdz minimumam samazināt Savienības negatīvo pienesumu atmežošanā, meža degradācijā
  un meža pārveidošanā
  visā pasaulē; |
| --- | --- |

(a)

līdz minimumam samazināt Savienības negatīvo pienesumu atmežošanā, meža degradācijā
  un meža pārveidošanā
  visā pasaulē;

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | samazināt Eiropas Savienības negatīvo pienesumu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un globālās biodaudzveidības izzušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

samazināt Eiropas Savienības negatīvo pienesumu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un globālās biodaudzveidības izzušanu.

| (b) | samazināt Eiropas Savienības negatīvo pienesumu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un globālās biodaudzveidības izzušanu; |
| --- | --- |

(b)

samazināt Eiropas Savienības negatīvo pienesumu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un globālās biodaudzveidības izzušanu;

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | palīdzēt samazināt globālo atmežošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

palīdzēt samazināt globālo atmežošanu;

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ar šo regulu paredz arī pienākumus finanšu iestādēm, kuru mītne ir Savienībā vai kuras veic darbību Savienībā un sniedz finanšu pakalpojumus fiziskām vai juridiskām personām, kuru saimnieciskā darbība ietver vai ir saistīta ar attiecīgo preču un izstrādājumu šā panta nozīmē ražošanu, piegādi, laišanu Savienības tirgū vai eksportu no tā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu paredz arī pienākumus finanšu iestādēm, kuru mītne ir Savienībā vai kuras veic darbību Savienībā un sniedz finanšu pakalpojumus fiziskām vai juridiskām personām, kuru saimnieciskā darbība ietver vai ir saistīta ar attiecīgo preču un izstrādājumu šā panta nozīmē ražošanu, piegādi, laišanu Savienības tirgū vai eksportu no tā.

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “atmežošana” ir
  meža
  pārveidošana nolūkā to izmantot lauksaimniecībā
  neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav
  cilvēka izraisīta; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“atmežošana” ir
  meža
  pārveidošana nolūkā to izmantot lauksaimniecībā
  neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav
  cilvēka izraisīta;

| (1) | “atmežošana” ir
  mežu vai un citas kokaugiem klātas zemes
  pārveidošana nolūkā to izmantot lauksaimniecībā
  vai plantācijas mežam, kas var būt vai nebūt
  cilvēka izraisīta; |
| --- | --- |

(1)

“atmežošana” ir
  mežu vai un citas kokaugiem klātas zemes
  pārveidošana nolūkā to izmantot lauksaimniecībā
  vai plantācijas mežam, kas var būt vai nebūt
  cilvēka izraisīta;

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | “ekosistēmas pārveide” ir dabiskas ekosistēmas maiņa uz citu zemes izmantojumu vai dabiskas ekosistēmas sugu sastāva, struktūras vai funkcijas maiņa; tas ietver būtisku degradāciju vai tādas apsaimniekošanas prakses ieviešanu, kas izraisa būtiskas un ilgstošas izmaiņas ekosistēmas sugu sastāvā, struktūrā vai funkcijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | “


  izmantošana lauksaimniecībā” ir zemes izmantošana vienam vai vairākiem šādiem nolūkiem: tādu pagaidu vai viengadīgo kultūraugu audzēšanai, kuru augšanas cikls ir līdz vienam gadam; tādu pastāvīgo vai daudzgadīgo kultūraugu audzēšanai, kuru augšanas cikls ir ilgāks par vienu gadu, tostarp koku kultūraugi; pastāvīgu vai pagaidu pļavu vai ganību audzēšanai, kā arī lopkopībai; un pagaidu atstāšanai papuvē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | “cita kokaugiem klāta zeme” ir zeme, kas nav klasificēta kā mežs, kura aptver vairāk nekā 0,5  hektārus un kurā koki ir garāki par 5 metriem un vainaga segums ir 5 līdz 10 %, vai koki, kas spēj sasniegt šīs robežvērtības in situ, vai zeme, kurā vismaz 10 % sedz krūmi, krūmveidīgie vai koki, izņemot zemi, kas galvenokārt paredzēta lauksaimniecības vai pilsētu zemes izmantošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | “dabiska ekosistēma” ir ekosistēma, tostarp cilvēka pārvaldīta ekosistēma, kas sugu sastāva, struktūras un ekoloģiskās funkcijas ziņā būtiski atgādina ekosistēmu, kura ir vai būtu sastopama konkrētā teritorijā, ja nebūtu būtiskas cilvēka ietekmes; tas ietver jo īpaši zemes ar augstu oglekļa uzkrājumu un zemes ar augstu biodaudzveidības vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “meža degradācija” ir
  mežizstrādes darbības, kas nav ilgtspējīgas un izraisa meža
  ekosistēmu bioloģiskās vai ekonomiskās produktivitātes un daudzveidības
  samazināšanos
  vai
  zudumu
  ,
  kā rezultātā ilgtermiņā samazinās kopējais
  meža
  ieguvumu piedāvājums, kas ietver koksni un
  biodaudzveidību
  un citus izstrādājumus
  vai pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

“meža degradācija” ir
  mežizstrādes darbības, kas nav ilgtspējīgas un izraisa meža
  ekosistēmu bioloģiskās vai ekonomiskās produktivitātes un daudzveidības
  samazināšanos
  vai
  zudumu
  ,
  kā rezultātā ilgtermiņā samazinās kopējais
  meža
  ieguvumu piedāvājums, kas ietver koksni un
  biodaudzveidību
  un citus izstrādājumus
  vai pakalpojumus;

| (6) | “meža
  un citu dabīgo ekosistēmu
  degradācija” ir
  mežu un citas kokaugiem klātas zemes un citu dabīgo
  ekosistēmu bioloģiskās vai ekonomiskās produktivitātes un daudzveidības
  samazināšanās
  vai
  zudums
  ,
  kas ietekmē to sugu sastāvu, struktūru vai funkcijas, neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav cilvēka tieši izraisīta; tas ietver mežu, citu
  meža
  zemju vai citu dabīgo ekosistēmu nelikumīgu izmantošanu, kā arī tādas apsaimniekošanas prakses izmantošanu, kas būtiski vai ilgstoši ietekmē to spēju atbalstīt
  biodaudzveidību vai
  sniegt ekosistēmu
  pakalpojumus; |
| --- | --- |

(6)

“meža
  un citu dabīgo ekosistēmu
  degradācija” ir
  mežu un citas kokaugiem klātas zemes un citu dabīgo
  ekosistēmu bioloģiskās vai ekonomiskās produktivitātes un daudzveidības
  samazināšanās
  vai
  zudums
  ,
  kas ietekmē to sugu sastāvu, struktūru vai funkcijas, neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav cilvēka tieši izraisīta; tas ietver mežu, citu
  meža
  zemju vai citu dabīgo ekosistēmu nelikumīgu izmantošanu, kā arī tādas apsaimniekošanas prakses izmantošanu, kas būtiski vai ilgstoši ietekmē to spēju atbalstīt
  biodaudzveidību vai
  sniegt ekosistēmu
  pakalpojumus;

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | “ilgtspējīgas mežizstrādes darbības” ir mežizstrāde, kas tiek veikta, rūpējoties par augsnes kvalitātes un biodaudzveidības saglabāšanu, ar mērķi līdz minimumam samazināt nelabvēlīgu ietekmi tā, lai novērstu celmu un sakņu ieguvi, pirmatnējo meža degradāciju vai to pārveidošanu par plantāciju mežiem un mežizstrādi neaizsargātās augsnēs; līdz minimumam samazina lielas kailcirtes un nodrošina vietējiem apstākļiem piemērotas atmirušas koksnes ieguves robežvērtības un prasības izmantot mežizstrādes sistēmas, kas līdz minimumam samazina nelabvēlīgo ietekmi uz augsnes kvalitāti, arī augsnes sablīvēšanos, un nelabvēlīgo ietekmi uz biodaudzveidības elementiem un dzīvotnēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

svītrots

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | “neatmežojošs” nozīmē, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

“neatmežojošs” nozīmē,

| (8) | “neatmežojošs” nozīmē, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, tostarp tie, kas izmantoti attiecīgajiem izstrādājumiem vai ietverti tajos, tikuši ražoti, izmantojot zemi, kurā nav veikta atmežošana, un
  nav izraisījuši vai veicinājuši
  meža degradāciju
  vai meža pārveidošanu
  pēc
  2019
  . gada 31. decembra; |
| --- | --- |

(8)

“neatmežojošs” nozīmē, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, tostarp tie, kas izmantoti attiecīgajiem izstrādājumiem vai ietverti tajos, tikuši ražoti, izmantojot zemi, kurā nav veikta atmežošana, un
  nav izraisījuši vai veicinājuši
  meža degradāciju
  vai meža pārveidošanu
  pēc
  2019
  . gada 31. decembra;

| (a) | ka attiecīgās preces un izstrādājumi, tostarp tie, kas izmantoti attiecīgajiem izstrādājumiem vai ietverti tajos, tikuši ražoti, izmantojot zemi, kurā
  pēc 2020. gada 31. decembra
  nav veikta atmežošana, un |
| --- | --- |

(a)

ka attiecīgās preces un izstrādājumi, tostarp tie, kas izmantoti attiecīgajiem izstrādājumiem vai ietverti tajos, tikuši ražoti, izmantojot zemi, kurā
  pēc 2020. gada 31. decembra
  nav veikta atmežošana, un

| (b) | ka koksne ir ievākta no
  meža
  , neizraisot meža
  degradāciju pēc
  2020
  . gada 31. decembra; |
| --- | --- |

(b)

ka koksne ir ievākta no
  meža
  , neizraisot meža
  degradāciju pēc
  2020
  . gada 31. decembra;

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “ražots” nozīmē izaudzēts, ievākts
  , audzēts, barots
  vai iegūts attiecīgajā zemes gabalā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

“ražots” nozīmē izaudzēts, ievākts
  , audzēts, barots
  vai iegūts attiecīgajā zemes gabalā;

| (9) | “ražots” nozīmē izaudzēts, ievākts vai iegūts attiecīgajā zemes gabalā
  , vai — lauksaimniecības dzīvnieku gadījumā — “ražots” nozīmē visus attiecīgos zemes gabalus, kas iesaistīti lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas procesā
  ; |
| --- | --- |

(9)

“ražots” nozīmē izaudzēts, ievākts vai iegūts attiecīgajā zemes gabalā
  , vai — lauksaimniecības dzīvnieku gadījumā — “ražots” nozīmē visus attiecīgos zemes gabalus, kas iesaistīti lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas procesā
  ;

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “nenozīmīgs risks” ir
  pilnīgs gan konkrētajam izstrādājumam raksturīgās, gan vispārīgās informācijas novērtējums par attiecīgo preču vai izstrādājumu atbilstību 3. panta a) un b) apakšpunktam, un tas
  nerada iemeslu bažām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“nenozīmīgs risks” ir
  pilnīgs gan konkrētajam izstrādājumam raksturīgās, gan vispārīgās informācijas novērtējums par attiecīgo preču vai izstrādājumu atbilstību 3. panta a) un b) apakšpunktam, un tas
  nerada iemeslu bažām;

| (16) | “nenozīmīgs risks” ir
  riska līmenis, kas attiecas uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, ja šīs preces vai izstrādājumi
  nerada iemeslu bažām
  , pamatojoties gan uz konkrētā izstrādājuma, gan vispārīgās informācijas par atbilstību 3. pantam pilnīgu novērtējumu un atbilstošu ietekmes mazināšanas pasākumu piemērošanu
  ; |
| --- | --- |

(16)

“nenozīmīgs risks” ir
  riska līmenis, kas attiecas uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, ja šīs preces vai izstrādājumi
  nerada iemeslu bažām
  , pamatojoties gan uz konkrētā izstrādājuma, gan vispārīgās informācijas par atbilstību 3. pantam pilnīgu novērtējumu un atbilstošu ietekmes mazināšanas pasākumu piemērošanu
  ;

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 16.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | “ieinteresēto personu jēgpilna iesaiste” ir izpratne par attiecīgo ieinteresēto personu, jo īpaši visneaizsargātāko grupu, piemēram, mazo lauksaimnieku un pirmiedzīvotāju, kā arī vietējo kopienu, tostarp sieviešu, bažām un interesēm, tieši apspriežoties ar tām tādā veidā, lai ņemtu vērā iespējamos šķēršļus efektīvai iesaistei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 18. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | “neatbilstīgi izstrādājumi” ir attiecīgās preces un izstrādājumi, kas nav ražoti bez atmežošanas vai nav ražoti saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem
  , vai abi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

“neatbilstīgi izstrādājumi” ir attiecīgās preces un izstrādājumi, kas nav ražoti bez atmežošanas vai nav ražoti saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem
  , vai abi
  ;

| (18) | “neatbilstīgi izstrādājumi” ir attiecīgās preces un izstrādājumi, kas nav ražoti bez atmežošanas vai nav ražoti saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem
  un standartiem, tostarp pirmiedzīvotāju tiesību jomā, vietējo kopienu zemes lietošanas tiesību jomā un attiecībā uz tiesībām uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu, un uz kuriem neattiecas precīzs pienācīgas pārbaudes paziņojum
  s; |
| --- | --- |

(18)

“neatbilstīgi izstrādājumi” ir attiecīgās preces un izstrādājumi, kas nav ražoti bez atmežošanas vai nav ražoti saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem
  un standartiem, tostarp pirmiedzīvotāju tiesību jomā, vietējo kopienu zemes lietošanas tiesību jomā un attiecībā uz tiesībām uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu, un uz kuriem neattiecas precīzs pienācīgas pārbaudes paziņojum
  s;

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | “pamatotas bažas” ir
  rūpīgi pamatots
  apgalvojums, kas balstīts objektīvā un pārbaudāmā informācijā par neatbilstību šai regulai un kam var būt nepieciešama kompetento iestāžu iejaukšanās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

“pamatotas bažas” ir
  rūpīgi pamatots
  apgalvojums, kas balstīts objektīvā un pārbaudāmā informācijā par neatbilstību šai regulai un kam var būt nepieciešama kompetento iestāžu iejaukšanās;

| (21) | “pamatotas bažas” ir apgalvojums, kas balstīts objektīvā un pārbaudāmā informācijā par neatbilstību šai regulai un kam var būt nepieciešama kompetento iestāžu iejaukšanās; |
| --- | --- |

(21)

“pamatotas bažas” ir apgalvojums, kas balstīts objektīvā un pārbaudāmā informācijā par neatbilstību šai regulai un kam var būt nepieciešama kompetento iestāžu iejaukšanās;

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 28. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | “attiecīgie
  ražotājvalsts
  tiesību akti” ir ražotājvalstī piemērojami noteikumi par ražošanas apgabala juridisko statusu attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām, vides aizsardzību, trešo personu tiesībām un attiecīgiem tirdzniecības un muitas noteikumiem saskaņā ar ražotājvalstī piemērojamiem pamata tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

“attiecīgie
  ražotājvalsts
  tiesību akti” ir ražotājvalstī piemērojami noteikumi par ražošanas apgabala juridisko statusu attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām, vides aizsardzību, trešo personu tiesībām un attiecīgiem tirdzniecības un muitas noteikumiem saskaņā ar ražotājvalstī piemērojamiem pamata tiesību aktiem.

| (28) | “attiecīgie tiesību akti
  un standarti
  ” ir: |
| --- | --- |

(28)

“attiecīgie tiesību akti
  un standarti
  ” ir:

| (a) | ražotājvalstī piemērojami noteikumi par ražošanas apgabala juridisko statusu attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām, vides aizsardzību, trešo personu tiesībām un attiecīgiem tirdzniecības un muitas noteikumiem saskaņā ar ražotājvalstī piemērojamiem pamata tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(a)

ražotājvalstī piemērojami noteikumi par ražošanas apgabala juridisko statusu attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām, vides aizsardzību, trešo personu tiesībām un attiecīgiem tirdzniecības un muitas noteikumiem saskaņā ar ražotājvalstī piemērojamiem pamata tiesību aktiem;

| (b) | cilvēktiesības, ko aizsargā starptautiskās tiesības, jo īpaši instrumenti, kas aizsargā paražu lietojuma tiesības un tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu (FPIC), kā cita starpā noteikts ANO Deklarācijā par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, ANO Pastāvīgajā pirmiedzīvotāju lietu forumā un spēkā esošajos saistošajos starptautiskos nolīgumos, Konvencijā par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām (1989. gada Konvencija Nr. 169), kas attiecas uz tiesībām uz vides aizsardzību, tiesībām aizsargāt vidi bez jebkādas vajāšanas un aizskaršanas, kā arī citām starptautiski atzītām cilvēktiesībām, kas saistītas ar zemes izmantošanu, piekļuvi zemei vai īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

(b)

cilvēktiesības, ko aizsargā starptautiskās tiesības, jo īpaši instrumenti, kas aizsargā paražu lietojuma tiesības un tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu (FPIC), kā cita starpā noteikts ANO Deklarācijā par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, ANO Pastāvīgajā pirmiedzīvotāju lietu forumā un spēkā esošajos saistošajos starptautiskos nolīgumos, Konvencijā par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām (1989. gada Konvencija Nr. 169), kas attiecas uz tiesībām uz vides aizsardzību, tiesībām aizsargāt vidi bez jebkādas vajāšanas un aizskaršanas, kā arī citām starptautiski atzītām cilvēktiesībām, kas saistītas ar zemes izmantošanu, piekļuvi zemei vai īpašumtiesībām;

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 28.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | “brīva, iepriekšēja un informēta piekrišana” ir pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu kolektīvās cilvēktiesības sniegt vai nesniegt savu piekrišanu pirms jebkādu tādu darbību uzsākšanas, kas var skart to tiesības, zemi, resursus, teritorijas, iztikas līdzekļus un nodrošinātību ar pārtiku; tās ir tiesības, ko īsteno ar savu izvēlēto pārstāvju starpniecību un saskaņā ar savām paražām, vērtībām un normām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 28.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28b) | “cilvēktiesību aizstāvji” ir personas, grupas un sabiedrības iestādes, kas veicina un aizsargā vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības; cilvēktiesību aizstāvji meklē veidu, kā veicināt un aizsargāt pilsoniskās un politiskās tiesības, kā arī veicināt, aizsargāt un īstenot ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības; cilvēktiesību aizstāvji arī veicina un aizsargā grupu, piemēram, pamatiedzīvotāju kopienu, locekļu tiesības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28b)

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 28.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28c) | “cilvēktiesību vides jomā aizstāvji” ir personas un grupas, kas, darbojoties kā privātpersonas vai atbilstīgi savai profesijai, mierīgā ceļā tiecas aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, kas saistītas ar vidi, tostarp ūdeni, gaisu, zemi, floru un faunu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28c)

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tie ražoti saskaņā ar attiecīgajiem
  ražotājvalsts
  tiesību aktiem; kā arī |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tie ražoti saskaņā ar attiecīgajiem
  ražotājvalsts
  tiesību aktiem; kā arī

| (b) | tie ražoti saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem
  un standartiem, kā noteikts 2. panta 28. punktā
  ; kā arī |
| --- | --- |

(b)

tie ražoti saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem
  un standartiem, kā noteikts 2. panta 28. punktā
  ; kā arī

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

3.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a pants




  Finanšu iestādes sniedz klientiem finanšu pakalpojumus tikai tad, ja finanšu iestādes secina, ka pastāv tikai nenozīmīgs risks, ka attiecīgie pakalpojumi var tikt sniegti, lai tieši vai netieši atbalstītu darbības, kuras veicina atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a pants

Finanšu iestādes sniedz klientiem finanšu pakalpojumus tikai tad, ja finanšu iestādes secina, ka pastāv tikai nenozīmīgs risks, ka attiecīgie pakalpojumi var tikt sniegti, lai tieši vai netieši atbalstītu darbības, kuras veicina atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Tirgus dalībnieki veic pienācīgu pārbaudi pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai pirms to eksportēšanas no tā, lai nodrošinātu to atbilstību 3. 
  panta a) un b) apakšpunktam
  . Lai to nodrošinātu, viņi izmanto procedūru un pasākumu sistēmu (turpmāk — “pienācīga pārbaude”), kā izklāstīts 8. pantā. | 1.   Tirgus dalībnieki veic pienācīgu pārbaudi pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai pirms to eksportēšanas no tā, lai nodrošinātu to atbilstību 3. 
  pantam
  . Lai to nodrošinātu, viņi izmanto procedūru un pasākumu sistēmu (turpmāk — “pienācīga pārbaude”), kā izklāstīts 8. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Tirgus dalībnieki veic pienācīgu pārbaudi pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai pirms to eksportēšanas no tā, lai nodrošinātu to atbilstību 3. 
  panta a) un b) apakšpunktam
  . Lai to nodrošinātu, viņi izmanto procedūru un pasākumu sistēmu (turpmāk — “pienācīga pārbaude”), kā izklāstīts 8. pantā.

1.   Tirgus dalībnieki veic pienācīgu pārbaudi pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai pirms to eksportēšanas no tā, lai nodrošinātu to atbilstību 3. 
  pantam
  . Lai to nodrošinātu, viņi izmanto procedūru un pasākumu sistēmu (turpmāk — “pienācīga pārbaude”), kā izklāstīts 8. pantā.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tirgus dalībnieki, kuri, veicot 8. pantā minēto pienācīgo pārbaudi, ir nonākuši pie secinājuma, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu, dara pieejamu kompetentajām iestādēm pienācīgas pārbaudes paziņojumu pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai eksportēšanas. Minētajā paziņojumā apstiprina, ka ir veikta pienācīga pārbaude un konstatēts, ka nav riska vai ir tikai nenozīmīgs risks
  , un tajā
  iekļauj II pielikumā noteikto informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem. | 2.   Tirgus dalībnieki, kuri, veicot 8. pantā minēto pienācīgo pārbaudi, ir nonākuši pie secinājuma, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu, dara pieejamu kompetentajām iestādēm pienācīgas pārbaudes paziņojumu pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai eksportēšanas. Minētajā
  elektroniski pieejamajā, pārsūtāmajā un apstiprinātajā
  paziņojumā apstiprina, ka ir veikta pienācīga pārbaude
  , norāda, kādas darbības ir veiktas, lai pārbaudītu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai,
  un
  paskaidro novērtējumu, kāpēc
  konstatēts, ka nav riska vai ir tikai nenozīmīgs risks
  . Paziņojumā
  iekļauj
  arī
  II pielikumā noteikto informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem.
  Tirgus dalībnieki bez liekas kavēšanās publicē un dara pieejamus paziņojumus un sertifikāciju administratīvajai, pilsoniskai un zinātniskai pārbaudei, ņemot vērā datu aizsardzības noteikumus,. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tirgus dalībnieki, kuri, veicot 8. pantā minēto pienācīgo pārbaudi, ir nonākuši pie secinājuma, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu, dara pieejamu kompetentajām iestādēm pienācīgas pārbaudes paziņojumu pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai eksportēšanas. Minētajā paziņojumā apstiprina, ka ir veikta pienācīga pārbaude un konstatēts, ka nav riska vai ir tikai nenozīmīgs risks
  , un tajā
  iekļauj II pielikumā noteikto informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem.

2.   Tirgus dalībnieki, kuri, veicot 8. pantā minēto pienācīgo pārbaudi, ir nonākuši pie secinājuma, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu, dara pieejamu kompetentajām iestādēm pienācīgas pārbaudes paziņojumu pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai eksportēšanas. Minētajā
  elektroniski pieejamajā, pārsūtāmajā un apstiprinātajā
  paziņojumā apstiprina, ka ir veikta pienācīga pārbaude
  , norāda, kādas darbības ir veiktas, lai pārbaudītu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šai regulai,
  un
  paskaidro novērtējumu, kāpēc
  konstatēts, ka nav riska vai ir tikai nenozīmīgs risks
  . Paziņojumā
  iekļauj
  arī
  II pielikumā noteikto informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem.
  Tirgus dalībnieki bez liekas kavēšanās publicē un dara pieejamus paziņojumus un sertifikāciju administratīvajai, pilsoniskai un zinātniskai pārbaudei, ņemot vērā datu aizsardzības noteikumus,.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Darot pieejamu pienācīgas pārbaudes paziņojumu,
  tirgus dalībnieks uzņemas atbildību par attiecīgās preces vai izstrādājuma atbilstību šīs regulas prasībām. Tirgus dalībnieki glabā pienācīgas pārbaudes paziņojumus 5 gadus no dienas, kad tie darīti pieejami, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu. | 3.   Tirgus dalībnieks uzņemas atbildību par attiecīgās preces vai izstrādājuma atbilstību šīs regulas prasībām.
  Šai sakarā
  tirgus dalībnieki
  veic pamatotus un dokumentētus centienus, lai veicinātu savu piegādātāju, tostarp mazo lauksaimnieku, atbilstību šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un prasībām. Tirgus dalībnieki
  glabā pienācīgas pārbaudes paziņojumus 5 gadus no dienas, kad tie darīti pieejami, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu
  , un pienācīgas pārbaudes paziņojumus izplata nākamajiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem piegādes ķēdē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Darot pieejamu pienācīgas pārbaudes paziņojumu,
  tirgus dalībnieks uzņemas atbildību par attiecīgās preces vai izstrādājuma atbilstību šīs regulas prasībām. Tirgus dalībnieki glabā pienācīgas pārbaudes paziņojumus 5 gadus no dienas, kad tie darīti pieejami, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu.

3.   Tirgus dalībnieks uzņemas atbildību par attiecīgās preces vai izstrādājuma atbilstību šīs regulas prasībām.
  Šai sakarā
  tirgus dalībnieki
  veic pamatotus un dokumentētus centienus, lai veicinātu savu piegādātāju, tostarp mazo lauksaimnieku, atbilstību šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un prasībām. Tirgus dalībnieki
  glabā pienācīgas pārbaudes paziņojumus 5 gadus no dienas, kad tie darīti pieejami, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu
  , un pienācīgas pārbaudes paziņojumus izplata nākamajiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem piegādes ķēdē
  .

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  panta a) vai b) apakšpunktam
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  panta a) vai b) apakšpunktam
  ;

panta a) vai b) apakšpunktam

| (a) | attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  pantam
  ; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  pantam
  ;

pantam

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pienācīgas pārbaudes veikšanā ir atklājies risks, kas nav nenozīmīgs, ka attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  panta a) vai b) apakšpunktam
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pienācīgas pārbaudes veikšanā ir atklājies risks, kas nav nenozīmīgs, ka attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  panta a) vai b) apakšpunktam
  ;

panta a) vai b) apakšpunktam

| (b) | pienācīgas pārbaudes veikšanā ir atklājies risks, kas nav nenozīmīgs, ka attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  pantam
  ; |
| --- | --- |

(b)

pienācīgas pārbaudes veikšanā ir atklājies risks, kas nav nenozīmīgs, ka attiecīgās preces un izstrādājumi neatbilst 3. 
  pantam
  ;

pantam

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5.a punkts (jauns)

4. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Tirgus dalībnieki ir izveidojuši sistēmu, kurā ieinteresētās personas var paust pamatotas bažas, un rūpīgi izskata visas pamatotās bažas, kas tajā paustas saskaņā ar minēto sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Tirgus dalībnieki ir izveidojuši sistēmu, kurā ieinteresētās personas var paust pamatotas bažas, un rūpīgi izskata visas pamatotās bažas, kas tajā paustas saskaņā ar minēto sistēmu.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 6. punkts

4. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Tirgus dalībnieki, kuri ir saņēmuši jaunu informāciju, tostarp pamatotas bažas, ka attiecīgā prece vai izstrādājums, kuru tie jau ir laiduši tirgū, neatbilst šīs regulas prasībām, nekavējoties informē kompetentās iestādes tajās dalībvalstīs, kurās tie laida attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū. Ja tiek veikts eksports no Savienības tirgus, tirgus dalībnieki informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kura ir ražotājvalsts. | 6.   Tirgus dalībnieki, kuri ir saņēmuši
  vai konstatējuši attiecīgu
  jaunu informāciju, tostarp pamatotas bažas,
  vai informāciju, kas sniegta, izmantojot agrīnas brīdināšanas mehānismus, kura liecina par vērā ņemamu risku,
  ka attiecīgā prece vai izstrādājums, kuru tie jau ir laiduši tirgū,
  satur risku
  neatbilst šīs regulas prasībām, nekavējoties informē kompetentās iestādes tajās dalībvalstīs, kurās tie laida attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū
  , kā arī tirgotājus, kuriem tie ir piegādājuši attiecīgo preci vai izstrādājumu, lai novērstu tā turpmāku apriti Savienības tirgū vai eksportēšanu no tā
  . Ja tiek veikts eksports no Savienības tirgus, tirgus dalībnieki informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kura ir ražotājvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Tirgus dalībnieki, kuri ir saņēmuši jaunu informāciju, tostarp pamatotas bažas, ka attiecīgā prece vai izstrādājums, kuru tie jau ir laiduši tirgū, neatbilst šīs regulas prasībām, nekavējoties informē kompetentās iestādes tajās dalībvalstīs, kurās tie laida attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū. Ja tiek veikts eksports no Savienības tirgus, tirgus dalībnieki informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kura ir ražotājvalsts.

6.   Tirgus dalībnieki, kuri ir saņēmuši
  vai konstatējuši attiecīgu
  jaunu informāciju, tostarp pamatotas bažas,
  vai informāciju, kas sniegta, izmantojot agrīnas brīdināšanas mehānismus, kura liecina par vērā ņemamu risku,
  ka attiecīgā prece vai izstrādājums, kuru tie jau ir laiduši tirgū,
  satur risku
  neatbilst šīs regulas prasībām, nekavējoties informē kompetentās iestādes tajās dalībvalstīs, kurās tie laida attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū
  , kā arī tirgotājus, kuriem tie ir piegādājuši attiecīgo preci vai izstrādājumu, lai novērstu tā turpmāku apriti Savienības tirgū vai eksportēšanu no tā
  . Ja tiek veikts eksports no Savienības tirgus, tirgus dalībnieki informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kura ir ražotājvalsts.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 7. punkts

4. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Tirgus dalībnieki piedāvā visu nepieciešamo palīdzību kompetentajām iestādēm, lai atvieglotu 15. pantā minēto pārbaužu veikšanu, tostarp attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas vai ierakstu uzrādīšanu. | 7.   
  Kompetentās iestādes katru gadu pārbauda tirgus dalībnieku likumības pārbaužu sistēmu.
  Tirgus dalībnieki piedāvā
  arī
  visu nepieciešamo palīdzību kompetentajām iestādēm, lai atvieglotu 15. pantā minēto pārbaužu veikšanu, tostarp attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas vai ierakstu uzrādīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Tirgus dalībnieki piedāvā visu nepieciešamo palīdzību kompetentajām iestādēm, lai atvieglotu 15. pantā minēto pārbaužu veikšanu, tostarp attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas vai ierakstu uzrādīšanu.

7.   
  Kompetentās iestādes katru gadu pārbauda tirgus dalībnieku likumības pārbaužu sistēmu.
  Tirgus dalībnieki piedāvā
  arī
  visu nepieciešamo palīdzību kompetentajām iestādēm, lai atvieglotu 15. pantā minēto pārbaužu veikšanu, tostarp attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas vai ierakstu uzrādīšanu.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 7.a punkts (jauns)

4. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Tirgus dalībnieki veic vajadzīgos pasākumus: |
| | (a) | jēgpilni sadarboties ar neaizsargātām ieinteresētajām personām, piemēram, mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, to piegādes ķēdē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Tirgus dalībnieki veic vajadzīgos pasākumus:

(a)

(a)

jēgpilni sadarboties ar neaizsargātām ieinteresētajām personām, piemēram, mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, to piegādes ķēdē;

jēgpilni sadarboties ar neaizsargātām ieinteresētajām personām, piemēram, mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, to piegādes ķēdē;

| (b) | nodrošināt, ka minētās neaizsargātās personas saņem pienācīgu palīdzību un taisnīgu atlīdzību, lai to preces un izstrādājumi varētu atbilst noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfiskās atrašanās vietas prasību, un nodrošināt, ka šīs regulas īstenošanā radušās izmaksas tiek taisnīgi sadalītas dažādo vērtības ķēdes dalībnieku starpā; kā arī |
| --- | --- |

(b)

(b)

nodrošināt, ka minētās neaizsargātās personas saņem pienācīgu palīdzību un taisnīgu atlīdzību, lai to preces un izstrādājumi varētu atbilst noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfiskās atrašanās vietas prasību, un nodrošināt, ka šīs regulas īstenošanā radušās izmaksas tiek taisnīgi sadalītas dažādo vērtības ķēdes dalībnieku starpā; kā arī

nodrošināt, ka minētās neaizsargātās personas saņem pienācīgu palīdzību un taisnīgu atlīdzību, lai to preces un izstrādājumi varētu atbilst noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfiskās atrašanās vietas prasību, un nodrošināt, ka šīs regulas īstenošanā radušās izmaksas tiek taisnīgi sadalītas dažādo vērtības ķēdes dalībnieku starpā; kā arī

| (c) | sekot līdzi saskaņoto saistību īstenošanai, nodrošinot, ka tiek novērsta nelabvēlīga ietekme uz noteiktajām neaizsargātajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(c)

(c)

sekot līdzi saskaņoto saistību īstenošanai, nodrošinot, ka tiek novērsta nelabvēlīga ietekme uz noteiktajām neaizsargātajām ieinteresētajām personām.

sekot līdzi saskaņoto saistību īstenošanai, nodrošinot, ka tiek novērsta nelabvēlīga ietekme uz noteiktajām neaizsargātajām ieinteresētajām personām.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4.a pants (jauns)

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants |
| | Tirgus dalībnieku pienākumi un izņēmums attiecībā uz tirgotājiem, kas ir MVU |
| | 1.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, attiecīgās preces un izstrādājumus drīkst darīt pieejamus tirgū tikai tad, ja to rīcībā ir 3. punktā prasītā informācija. |
| | 2.
     
  Tirgotājus, kas nav MVU, uzskata par tirgus dalībniekiem, un uz tiem attiecas šīs regulas 3., 4., 5., 8.–12. pantā, 14. panta 9. punktā, 15. un 20. pantā minētie pienākumi un noteikumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie dara pieejamus Savienības tirgū. |
| | 3.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, apkopo un glabā šādu informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie plāno darīt pieejamus tirgū: |
| | (a) | to tirgus dalībnieku vai tirgotāju, kuri tiem piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus, nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a pants

4.a pants

Tirgus dalībnieku pienākumi un izņēmums attiecībā uz tirgotājiem, kas ir MVU

Tirgus dalībnieku pienākumi un izņēmums attiecībā uz tirgotājiem, kas ir MVU

1.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, attiecīgās preces un izstrādājumus drīkst darīt pieejamus tirgū tikai tad, ja to rīcībā ir 3. punktā prasītā informācija.

2.
     
  Tirgotājus, kas nav MVU, uzskata par tirgus dalībniekiem, un uz tiem attiecas šīs regulas 3., 4., 5., 8.–12. pantā, 14. panta 9. punktā, 15. un 20. pantā minētie pienākumi un noteikumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie dara pieejamus Savienības tirgū.

3.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, apkopo un glabā šādu informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie plāno darīt pieejamus tirgū:

(a)

(a)

to tirgus dalībnieku vai tirgotāju, kuri tiem piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus, nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama);

to tirgus dalībnieku vai tirgotāju, kuri tiem piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus, nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama);

| (b) | to tirgotāju, kuriem tie ir piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus, nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama). |
| --- | --- |

(b)

(b)

to tirgotāju, kuriem tie ir piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus, nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama).

to tirgotāju, kuriem tie ir piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus, nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama).

4.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, glabā šajā pantā minēto informāciju vismaz 5 gadus un pēc pieprasījuma iesniedz šo informāciju kompetentajām iestādēm.

5.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU un ir saņēmuši vai konstatējuši attiecīgu jaunu informāciju, tostarp pamatotas bažas, kas liecina par vērā ņemamu risku, ka attiecīgā prece vai izstrādājums, kuru tie jau ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šīs regulas prasībām, nekavējoties informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tie attiecīgo preci vai izstrādājumu darījuši pieejamu tirgū.

6.
     
  Visi tirgotāji, arī MVU, kompetentajām iestādēm piedāvā visu nepieciešamo palīdzību, lai atvieglotu 16. pantā minēto pārbaužu veikšanu, tostarp attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas vai ierakstu uzrādīšanu.

7.
     
  Komisija var sniegt tehnisko palīdzību MVU, kuriem nav līdzekļu, lai izpildītu šā panta prasības.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvarotais pārstāvis pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm pilnvaras kopiju Eiropas Savienības oficiālajā valodā. | 2.   Pilnvarotais pārstāvis pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm pilnvaras kopiju Eiropas Savienības oficiālajā valodā
  , kā arī pilnvaras kopiju tās dalībvalsts valodā, kurā tiek sniegts pienācīgas pārbaudes paziņojums, vai, ja tas nav iespējams, angļu valodā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvarotais pārstāvis pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm pilnvaras kopiju Eiropas Savienības oficiālajā valodā.

2.   Pilnvarotais pārstāvis pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm pilnvaras kopiju Eiropas Savienības oficiālajā valodā
  , kā arī pilnvaras kopiju tās dalībvalsts valodā, kurā tiek sniegts pienācīgas pārbaudes paziņojums, vai, ja tas nav iespējams, angļu valodā
  .

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | svītrots |
| Tirgotāju pienākumi | |
| 1.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, attiecīgās preces un izstrādājumus drīkst darīt pieejamas tirgū tikai tad, ja to rīcībā ir 2. punktā prasītā informācija. | |
| 2.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, apkopo un glabā šādu informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie plāno darīt pieejamus tirgū: | |
| (a) | to tirgus dalībnieku vai tirgotāju nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un, tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama), kuri tiem piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6. pants

6. pants

svītrots

svītrots

Tirgotāju pienākumi

Tirgotāju pienākumi

1.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, attiecīgās preces un izstrādājumus drīkst darīt pieejamas tirgū tikai tad, ja to rīcībā ir 2. punktā prasītā informācija.

2.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, apkopo un glabā šādu informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie plāno darīt pieejamus tirgū:

(a)

(a)

to tirgus dalībnieku vai tirgotāju nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un, tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama), kuri tiem piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus;

to tirgus dalībnieku vai tirgotāju nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un, tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama), kuri tiem piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus;

| (b) | to tirgotāju nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama), kuriem tie ir piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus. |
| --- | --- |

(b)

(b)

to tirgotāju nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama), kuriem tie ir piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus.

to tirgotāju nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa adrese (ja tāda ir pieejama), kuriem tie ir piegādājuši attiecīgās preces un izstrādājumus.

3.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU, glabā šajā pantā minēto informāciju vismaz 5 gadus un pēc pieprasījuma iesniedz šo informāciju kompetentajām iestādēm.

4.
     
  Tirgotāji, kas ir MVU un ir saņēmuši jaunu informāciju, tostarp pamatotas bažas, ka attiecīgā prece vai izstrādājums, kuru tie jau ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šīs regulas prasībām, nekavējoties informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tie darījuši pieejamu attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū.

5.
     
  Tirgotājus, kas nav MVU, uzskata par tirgus dalībniekiem, un uz tiem attiecas šīs regulas 3., 4., 5., 8.–12. pantā, 14. panta 9. punktā, 15. un 20. pantā minētie pienākumi un noteikumi attiecībā uz attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kurus tie dara pieejamus Savienības tirgū.

6.
     
  Tirgotāji kompetentajām iestādēm piedāvā visu nepieciešamo palīdzību, lai atvieglotu pārbaužu veikšanu saskaņā ar 16. pantu, tostarp attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas vai ierakstu uzrādīšanu.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa

7. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Trešās valstīs reģistrētu tirgus dalībnieku veikta laišana tirgū | Trešās valstīs reģistrētu tirgus dalībnieku veikta laišana tirgū |
| Ja fiziska vai juridiska persona, kas veic darījumdarbību ārpus Savienības, laiž Savienības tirgū attiecīgas preces un izstrādājumus, pirmo Savienībā reģistrēto fizisko vai juridisko personu, kas iegādājas vai pārņem valdījumā šādas attiecīgās preces un izstrādājumus, uzskata par tirgus dalībnieku šīs regulas izpratnē. | Ja fiziska vai juridiska persona 
  — neatkarīgi no tās lieluma —
  , kas veic darījumdarbību ārpus Savienības, laiž Savienības tirgū attiecīgas preces un izstrādājumus, pirmo Savienībā reģistrēto fizisko vai juridisko personu, kas iegādājas vai pārņem valdījumā šādas attiecīgās preces un izstrādājumus, uzskata par tirgus dalībnieku šīs regulas izpratnē. |
| | Ja nav Savienībā reģistrēta ražotāja vai importētāja, tiešsaistes tirdzniecības vietas izpilda pienākumus, kas 8.-11. pantā noteikti attiecībā uz izstrādājumiem un precēm, kuru pārdošanu tās sekmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

Trešās valstīs reģistrētu tirgus dalībnieku veikta laišana tirgū

Trešās valstīs reģistrētu tirgus dalībnieku veikta laišana tirgū

Ja fiziska vai juridiska persona, kas veic darījumdarbību ārpus Savienības, laiž Savienības tirgū attiecīgas preces un izstrādājumus, pirmo Savienībā reģistrēto fizisko vai juridisko personu, kas iegādājas vai pārņem valdījumā šādas attiecīgās preces un izstrādājumus, uzskata par tirgus dalībnieku šīs regulas izpratnē.

Ja fiziska vai juridiska persona 
  — neatkarīgi no tās lieluma —
  , kas veic darījumdarbību ārpus Savienības, laiž Savienības tirgū attiecīgas preces un izstrādājumus, pirmo Savienībā reģistrēto fizisko vai juridisko personu, kas iegādājas vai pārņem valdījumā šādas attiecīgās preces un izstrādājumus, uzskata par tirgus dalībnieku šīs regulas izpratnē.

— neatkarīgi no tās lieluma —

Ja nav Savienībā reģistrēta ražotāja vai importētāja, tiešsaistes tirdzniecības vietas izpilda pienākumus, kas 8.-11. pantā noteikti attiecībā uz izstrādājumiem un precēm, kuru pārdošanu tās sekmē.

Ja nav Savienībā reģistrēta ražotāja vai importētāja, tiešsaistes tirdzniecības vietas izpilda pienākumus, kas 8.-11. pantā noteikti attiecībā uz izstrādājumiem un precēm, kuru pārdošanu tās sekmē.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.a punkts (jauns)

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Izstrādājumu sastāvdaļām, kurām jau ir veikta pienācīga pārbaude atbilstīgi 4. panta 1. punktam, neprasa veikt pienācīgas pārbaudes papildu procedūru. Sastāvdaļām, uz kurām nav attiekusies pienācīgas pārbaudes procedūra, joprojām piemēro pienācīgas pārbaudes prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Izstrādājumu sastāvdaļām, kurām jau ir veikta pienācīga pārbaude atbilstīgi 4. panta 1. punktam, neprasa veikt pienācīgas pārbaudes papildu procedūru. Sastāvdaļām, uz kurām nav attiekusies pienācīgas pārbaudes procedūra, joprojām piemēro pienācīgas pārbaudes prasības.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – ievaddaļa

9. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tirgus dalībnieki vāc informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst 3. pantam. Šajā nolūkā tirgus dalībnieks vāc, kārto un 5 gadus glabā šādu informāciju par
  attiecīgajām precēm
  vai
  izstrādājumiem
  , ko pamato ar pierādījumiem: | Tirgus dalībnieki vāc informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst 3. pantam. Šajā nolūkā tirgus dalībnieks vāc, kārto un 5 gadus glabā šādu informāciju par
  katru attiecīgo preci
  vai
  izstrādājumu
  ,
  kurš laists Savienības tirgū vai eksportēts no tā
  , ko pamato ar pierādījumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tirgus dalībnieki vāc informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst 3. pantam. Šajā nolūkā tirgus dalībnieks vāc, kārto un 5 gadus glabā šādu informāciju par
  attiecīgajām precēm
  vai
  izstrādājumiem
  , ko pamato ar pierādījumiem:

attiecīgajām precēm

izstrādājumiem

Tirgus dalībnieki vāc informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina, ka attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst 3. pantam. Šajā nolūkā tirgus dalībnieks vāc, kārto un 5 gadus glabā šādu informāciju par
  katru attiecīgo preci
  vai
  izstrādājumu
  ,
  kurš laists Savienības tirgū vai eksportēts no tā
  , ko pamato ar pierādījumiem:

katru attiecīgo preci

izstrādājumu

kurš laists Savienības tirgū vai eksportēts no tā

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – a punkts

9. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | apraksts, tostarp attiecīgo preču un izstrādājumu tirdzniecības nosaukums un veids, kā arī attiecīgā gadījumā sugas vispārpieņemtais nosaukums un tās pilns zinātniskais nosaukums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

apraksts, tostarp attiecīgo preču un izstrādājumu tirdzniecības nosaukums un veids, kā arī attiecīgā gadījumā sugas vispārpieņemtais nosaukums un tās pilns zinātniskais nosaukums;

| (a) | apraksts, tostarp attiecīgo preču un izstrādājumu tirdzniecības nosaukums un veids, kā arī attiecīgā gadījumā sugas vispārpieņemtais nosaukums un tās pilns zinātniskais nosaukums;
  izstrādājuma aprakstā iekļauj to preču sarakstu, kas tajā iekļautas vai ko izmanto minēto izstrādājumu ražošanā; attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem aprakstā iekļauj to preču sarakstu, kuras izmanto dzīvnieku barošanā; |
| --- | --- |

(a)

apraksts, tostarp attiecīgo preču un izstrādājumu tirdzniecības nosaukums un veids, kā arī attiecīgā gadījumā sugas vispārpieņemtais nosaukums un tās pilns zinātniskais nosaukums;
  izstrādājuma aprakstā iekļauj to preču sarakstu, kas tajā iekļautas vai ko izmanto minēto izstrādājumu ražošanā; attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem aprakstā iekļauj to preču sarakstu, kuras izmanto dzīvnieku barošanā;

izstrādājuma aprakstā iekļauj to preču sarakstu, kas tajā iekļautas vai ko izmanto minēto izstrādājumu ražošanā; attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem aprakstā iekļauj to preču sarakstu, kuras izmanto dzīvnieku barošanā;

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – c punkts

9. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ražotājvalsts identifikācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ražotājvalsts identifikācija;

| (c) | ražotājvalsts
  vai tās daļu
  identifikācija; |
| --- | --- |

(c)

ražotājvalsts
  vai tās daļu
  identifikācija;

vai tās daļu

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – d punkts

9. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | visu zemes gabalu ģeogrāfiskās
  lokalizācijas
  koordinātas, platuma un garuma grādi, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi,
  kā arī
  ražošanas
  datums vai
  laika
  posms
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

visu zemes gabalu ģeogrāfiskās
  lokalizācijas
  koordinātas, platuma un garuma grādi, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi,
  kā arī
  ražošanas
  datums vai
  laika
  posms
  ;

lokalizācijas

kā arī

datums vai

posms

| (d) | visu
  to
  zemes gabalu ģeogrāfiskās
  atrašanās vietas
  koordinātas, platuma un garuma grādi, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi,
  vai visu daudzstūra punktu ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas, platuma un garuma grādi attiecībā uz zemes gabaliem, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi
  ;
  atmežošana vai degradācija attiecīgajos zemesgabalos, kas identificēti pēc viena platuma un garuma grāda punkta vai daudzstūra, automātiski izslēdz visu šajos zemes gabalos esošo izstrādājumu un preču laišanu un pieejamību tirgū vai eksportēšanu;
  tirgus dalībnieki norāda preces vai izstrādājuma ražošanas
  datumu,
  laika
  posmu vai ražas novākšanas sezonu; Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz zemes gabalu lielumu, virs kura uzņēmumiem ir jānodrošina daudzstūri kā vienīgais ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšanas līdzeklis attiecīgajām precēm un izstrādājumiem; |
| --- | --- |

(d)

visu
  to
  zemes gabalu ģeogrāfiskās
  atrašanās vietas
  koordinātas, platuma un garuma grādi, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi,
  vai visu daudzstūra punktu ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas, platuma un garuma grādi attiecībā uz zemes gabaliem, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi
  ;
  atmežošana vai degradācija attiecīgajos zemesgabalos, kas identificēti pēc viena platuma un garuma grāda punkta vai daudzstūra, automātiski izslēdz visu šajos zemes gabalos esošo izstrādājumu un preču laišanu un pieejamību tirgū vai eksportēšanu;
  tirgus dalībnieki norāda preces vai izstrādājuma ražošanas
  datumu,
  laika
  posmu vai ražas novākšanas sezonu; Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz zemes gabalu lielumu, virs kura uzņēmumiem ir jānodrošina daudzstūri kā vienīgais ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšanas līdzeklis attiecīgajām precēm un izstrādājumiem;

to

atrašanās vietas

vai visu daudzstūra punktu ģeogrāfiskās atrašanās vietas koordinātas, platuma un garuma grādi attiecībā uz zemes gabaliem, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi

atmežošana vai degradācija attiecīgajos zemesgabalos, kas identificēti pēc viena platuma un garuma grāda punkta vai daudzstūra, automātiski izslēdz visu šajos zemes gabalos esošo izstrādājumu un preču laišanu un pieejamību tirgū vai eksportēšanu;

datumu,

posmu vai ražas novākšanas sezonu; Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz zemes gabalu lielumu, virs kura uzņēmumiem ir jānodrošina daudzstūri kā vienīgais ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšanas līdzeklis attiecīgajām precēm un izstrādājumiem;

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – h punkts

9. pants – 1. daļa – h punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | pietiekama un pārbaudāma informācija par to, ka ražošana ir veikta saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem,
  tostarp jebkuru vienošanos, kas dod tiesības izmantot attiecīgo apgabalu attiecīgās preces ražošanas vajadzībām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

pietiekama un pārbaudāma informācija par to, ka ražošana ir veikta saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem,
  tostarp jebkuru vienošanos, kas dod tiesības izmantot attiecīgo apgabalu attiecīgās preces ražošanas vajadzībām
  ;

tostarp jebkuru vienošanos, kas dod tiesības izmantot attiecīgo apgabalu attiecīgās preces ražošanas vajadzībām

| (h) | pietiekama un pārbaudāma informācija par to, ka ražošana ir veikta saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem,
  kā arī attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, kā noteikts 2. panta 28. punktā
  ; |
| --- | --- |

(h)

pietiekama un pārbaudāma informācija par to, ka ražošana ir veikta saskaņā ar attiecīgajiem ražotājvalsts tiesību aktiem,
  kā arī attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, kā noteikts 2. panta 28. punktā
  ;

kā arī attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, kā noteikts 2. panta 28. punktā

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – ha punkts (jauns)

9. pants – 1. daļa – ha punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | pietiekama un pārbaudāma informācija, kas iegūta neatkarīgās revīzijās un atbilstošos konsultāciju procesos, par to, ka attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanai izmantoto platību neskar nekādas prasības, kas pamatotos uz pirmiedzīvotāju, paražu vai citām likumīgām zemes lietošanas tiesībām, vai strīdi par izmantošanu, īpašumtiesībām vai darbības veidu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

pietiekama un pārbaudāma informācija, kas iegūta neatkarīgās revīzijās un atbilstošos konsultāciju procesos, par to, ka attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanai izmantoto platību neskar nekādas prasības, kas pamatotos uz pirmiedzīvotāju, paražu vai citām likumīgām zemes lietošanas tiesībām, vai strīdi par izmantošanu, īpašumtiesībām vai darbības veidu;

pietiekama un pārbaudāma informācija, kas iegūta neatkarīgās revīzijās un atbilstošos konsultāciju procesos, par to, ka attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanai izmantoto platību neskar nekādas prasības, kas pamatotos uz pirmiedzīvotāju, paražu vai citām likumīgām zemes lietošanas tiesībām, vai strīdi par izmantošanu, īpašumtiesībām vai darbības veidu;

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – hb punkts (jauns)

9. pants – 1. daļa – hb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (hb) | pietiekama un pārbaudāma informācija, kas atklāj visu to pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu grupu viedokļus, kuri attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas nolūkā pieprasa zemes lietošanas tiesības attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanai izmantotā teritorijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(hb)

(hb)

pietiekama un pārbaudāma informācija, kas atklāj visu to pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu grupu viedokļus, kuri attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas nolūkā pieprasa zemes lietošanas tiesības attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanai izmantotā teritorijā;

pietiekama un pārbaudāma informācija, kas atklāj visu to pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu grupu viedokļus, kuri attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas nolūkā pieprasa zemes lietošanas tiesības attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanai izmantotā teritorijā;

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1.a punkts (jauns)

9. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Finanšu iestādes vāc informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina, ka finanšu pakalpojumu sniegšana klientiem atbilst 11.a pantam. Tas ietver vismaz šādu informāciju, dokumentus un datus: |
| | (a) | klienta saimnieciskās darbības aprakstu, klienta kontrolēto struktūru darbību aprakstu, klienta piegādātāju saimnieciskās darbības aprakstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Finanšu iestādes vāc informāciju, dokumentus un datus, kas apliecina, ka finanšu pakalpojumu sniegšana klientiem atbilst 11.a pantam. Tas ietver vismaz šādu informāciju, dokumentus un datus:

(a)

(a)

klienta saimnieciskās darbības aprakstu, klienta kontrolēto struktūru darbību aprakstu, klienta piegādātāju saimnieciskās darbības aprakstu;

klienta saimnieciskās darbības aprakstu, klienta kontrolēto struktūru darbību aprakstu, klienta piegādātāju saimnieciskās darbības aprakstu;

| (b) | informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kas laisti un darīti pieejami Savienības tirgū vai eksportēti no Savienības tirgus, kā arī informāciju par saistībā ar tiem īstenoto pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kas laisti un darīti pieejami Savienības tirgū vai eksportēti no Savienības tirgus, kā arī informāciju par saistībā ar tiem īstenoto pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu;

informāciju par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, kas laisti un darīti pieejami Savienības tirgū vai eksportēti no Savienības tirgus, kā arī informāciju par saistībā ar tiem īstenoto pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu;

| (c) | informāciju par attiecīgo preču un izstrādājumu izmantošanu a) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, tostarp informāciju par faktiski izmantotajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un saistībā ar tiem īstenoto pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

informāciju par attiecīgo preču un izstrādājumu izmantošanu a) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, tostarp informāciju par faktiski izmantotajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un saistībā ar tiem īstenoto pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu;

informāciju par attiecīgo preču un izstrādājumu izmantošanu a) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, tostarp informāciju par faktiski izmantotajām attiecīgajām precēm un izstrādājumiem un saistībā ar tiem īstenoto pienācīgas pārbaudes pienākumu saskaņā ar šo regulu;

| (d) | informāciju par klienta un a) apakšpunktā minēto struktūru un piegādātāju pieņemtajām un īstenotajām rīcībpolitikām, lai nodrošinātu, ka to darbības neizraisa atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu; |
| --- | --- |

(d)

(d)

informāciju par klienta un a) apakšpunktā minēto struktūru un piegādātāju pieņemtajām un īstenotajām rīcībpolitikām, lai nodrošinātu, ka to darbības neizraisa atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu;

informāciju par klienta un a) apakšpunktā minēto struktūru un piegādātāju pieņemtajām un īstenotajām rīcībpolitikām, lai nodrošinātu, ka to darbības neizraisa atmežošanu, meža degradāciju vai meža pārveidošanu;

| (e) | ražotājvalsts identifikāciju un visu to zemes gabalu ģeogrāfiskās lokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādus, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi; |
| --- | --- |

(e)

(e)

ražotājvalsts identifikāciju un visu to zemes gabalu ģeogrāfiskās lokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādus, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi;

ražotājvalsts identifikāciju un visu to zemes gabalu ģeogrāfiskās lokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādus, kuros ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi;

Grozījumi Nr. 128 un 253

Grozījumi Nr. 128 un 253

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija drīkst pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai papildinātu 1. punktu attiecībā uz turpmāku būtisku informāciju, kas jāiegūst un kas var būt nepieciešama, lai nodrošinātu pienācīgas pārbaudes sistēmas efektivitāti. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Komisija drīkst pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai papildinātu 1. punktu attiecībā uz turpmāku būtisku informāciju, kas jāiegūst un kas var būt nepieciešama, lai nodrošinātu pienācīgas pārbaudes sistēmas efektivitāti.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3.a punkts (jauns)

9. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai papildinātu 1. un 1.a punktu attiecībā uz turpmāku būtisku informāciju, kas jāiegūst un kas var būt nepieciešama, lai nodrošinātu pienācīgas pārbaudes sistēmas efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai papildinātu 1. un 1.a punktu attiecībā uz turpmāku būtisku informāciju, kas jāiegūst un kas var būt nepieciešama, lai nodrošinātu pienācīgas pārbaudes sistēmas efektivitāti.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Tirgus dalībnieki pārbauda un analizē informāciju, kas savākta saskaņā ar 9. pantu un jebkuru citu attiecīgo dokumentāciju, un, pamatojoties uz to, veic riska novērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv risks, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, kurus paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, neatbilst šīs regulas prasībām. Ja tirgus dalībnieki nevar pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tie attiecīgo preci vai izstrādājumu nelaiž Savienības tirgū un neeksportē to. | 1.   Tirgus dalībnieki
  un finanšu iestādes
  pārbauda un analizē informāciju, kas savākta saskaņā ar 9. pantu un jebkuru citu attiecīgo dokumentāciju, un, pamatojoties uz to, veic riska novērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv risks, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, kurus paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, neatbilst šīs regulas prasībām.
  Ja tirgus dalībnieks nespēj pienācīgi vākt šajā regulā prasīto informāciju, tam ir tiesības pieprasīt kompetentajai iestādei skaidrojumu vai palīdzību par īstenošanu.
  Ja tirgus dalībnieki nevar pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tie attiecīgo preci vai izstrādājumu nelaiž Savienības tirgū un neeksportē to.
  Ja finanšu iestādes nevar konstatēt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tās nesniedz finanšu pakalpojumus attiecīgajiem klientiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Tirgus dalībnieki pārbauda un analizē informāciju, kas savākta saskaņā ar 9. pantu un jebkuru citu attiecīgo dokumentāciju, un, pamatojoties uz to, veic riska novērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv risks, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, kurus paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, neatbilst šīs regulas prasībām. Ja tirgus dalībnieki nevar pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tie attiecīgo preci vai izstrādājumu nelaiž Savienības tirgū un neeksportē to.

1.   Tirgus dalībnieki
  un finanšu iestādes
  pārbauda un analizē informāciju, kas savākta saskaņā ar 9. pantu un jebkuru citu attiecīgo dokumentāciju, un, pamatojoties uz to, veic riska novērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv risks, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, kurus paredzēts laist Savienības tirgū vai eksportēt no tā, neatbilst šīs regulas prasībām.
  Ja tirgus dalībnieks nespēj pienācīgi vākt šajā regulā prasīto informāciju, tam ir tiesības pieprasīt kompetentajai iestādei skaidrojumu vai palīdzību par īstenošanu.
  Ja tirgus dalībnieki nevar pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tie attiecīgo preci vai izstrādājumu nelaiž Savienības tirgū un neeksportē to.
  Ja finanšu iestādes nevar konstatēt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tās nesniedz finanšu pakalpojumus attiecīgajiem klientiem.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

10. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | neaizsargātu iedzīvotāju, pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu tradicionālo zemes lietošanas tiesību turētāju klātesamība attiecīgo preču vai izstrādājumu ražotājvalstī un tās daļā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

neaizsargātu iedzīvotāju, pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu tradicionālo zemes lietošanas tiesību turētāju klātesamība attiecīgo preču vai izstrādājumu ražotājvalstī un tās daļā;

neaizsargātu iedzīvotāju, pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu tradicionālo zemes lietošanas tiesību turētāju klātesamība attiecīgo preču vai izstrādājumu ražotājvalstī un tās daļā;

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

10. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | pretenzijas vai strīdi par zemes izmantošanas paražu tiesību izmantošanu, īpašumtiesībām vai īstenošanu teritorijā, kur tiek ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav oficiāli reģistrēti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

pretenzijas vai strīdi par zemes izmantošanas paražu tiesību izmantošanu, īpašumtiesībām vai īstenošanu teritorijā, kur tiek ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav oficiāli reģistrēti;

pretenzijas vai strīdi par zemes izmantošanas paražu tiesību izmantošanu, īpašumtiesībām vai īstenošanu teritorijā, kur tiek ražotas attiecīgās preces un izstrādājumi, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav oficiāli reģistrēti;

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

10. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | atmežošanas
  vai
  meža degradācijas izplatība attiecīgās preces vai izstrādājuma ražotājvalstī, ražošanas reģionā un apgabalā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

atmežošanas
  vai
  meža degradācijas izplatība attiecīgās preces vai izstrādājuma ražotājvalstī, ražošanas reģionā un apgabalā;

vai

| (c) | atmežošanas, meža degradācijas
  vai meža pārveidošanas
  izplatība attiecīgās preces vai izstrādājuma ražotājvalstī, ražošanas reģionā un apgabalā; |
| --- | --- |

(c)

atmežošanas, meža degradācijas
  vai meža pārveidošanas
  izplatība attiecīgās preces vai izstrādājuma ražotājvalstī, ražošanas reģionā un apgabalā;

vai meža pārveidošanas

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

10. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | bažas saistībā ar ražotājvalsti un izcelsmes valsti, piemēram, korupcijas līmenis, dokumentu un datu viltošanas izplatība, tiesību aktu neizpilde, bruņots konflikts vai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Eiropas Savienības Padomes noteiktās sankcijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

bažas saistībā ar ražotājvalsti un izcelsmes valsti, piemēram, korupcijas līmenis, dokumentu un datu viltošanas izplatība, tiesību aktu neizpilde, bruņots konflikts vai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Eiropas Savienības Padomes noteiktās sankcijas;

| (e) | bažas saistībā ar ražotājvalsti
  vai tās daļām saskaņā ar 27. pantu
  un izcelsmes valsti, piemēram, korupcijas līmenis, dokumentu un datu viltošanas izplatība,
  zemes lietošanas tiesību un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību neesamība, pārkāpumi, šīs jomas
  tiesību aktu neizpilde, bruņots konflikts vai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Eiropas Savienības Padomes noteiktās sankcijas; |
| --- | --- |

(e)

bažas saistībā ar ražotājvalsti
  vai tās daļām saskaņā ar 27. pantu
  un izcelsmes valsti, piemēram, korupcijas līmenis, dokumentu un datu viltošanas izplatība,
  zemes lietošanas tiesību un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību neesamība, pārkāpumi, šīs jomas
  tiesību aktu neizpilde, bruņots konflikts vai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Eiropas Savienības Padomes noteiktās sankcijas;

vai tās daļām saskaņā ar 27. pantu

zemes lietošanas tiesību un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību neesamība, pārkāpumi, šīs jomas

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

10. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | attiecīgās piegādes ķēdes sarežģītība, jo īpaši grūtības savienot preces un/vai izstrādājumus ar zemes gabalu, kurā tie ražoti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

attiecīgās piegādes ķēdes sarežģītība, jo īpaši grūtības savienot preces un/vai izstrādājumus ar zemes gabalu, kurā tie ražoti;

| (f) | attiecīgās piegādes ķēdes sarežģītība, jo īpaši grūtības savienot preces un/vai izstrādājumus ar zemes gabalu, kurā tie ražoti
  , vai valsts datu aizsardzības noteikumi, kas aizliedz šādu datu nosūtīšanu
  ; |
| --- | --- |

(f)

attiecīgās piegādes ķēdes sarežģītība, jo īpaši grūtības savienot preces un/vai izstrādājumus ar zemes gabalu, kurā tie ražoti
  , vai valsts datu aizsardzības noteikumi, kas aizliedz šādu datu nosūtīšanu
  ;

, vai valsts datu aizsardzības noteikumi, kas aizliedz šādu datu nosūtīšanu

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

10. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | risks sajaukties ar nezināmas izcelsmes izstrādājumiem vai izstrādājumiem, kuri ir ražoti apgabalos, kur ir notikusi vai notiek atmežošana
  vai
  meža degradācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

risks sajaukties ar nezināmas izcelsmes izstrādājumiem vai izstrādājumiem, kuri ir ražoti apgabalos, kur ir notikusi vai notiek atmežošana
  vai
  meža degradācija;

vai

| (g) | risks sajaukties ar nezināmas izcelsmes izstrādājumiem vai izstrādājumiem, kuri ir ražoti apgabalos, kur ir notikusi vai notiek atmežošana, meža degradācija
  vai meža pārveidošana, kā arī attiecīgo tiesību aktu pārkāpumi
  ; |
| --- | --- |

(g)

risks sajaukties ar nezināmas izcelsmes izstrādājumiem vai izstrādājumiem, kuri ir ražoti apgabalos, kur ir notikusi vai notiek atmežošana, meža degradācija
  vai meža pārveidošana, kā arī attiecīgo tiesību aktu pārkāpumi
  ;

vai meža pārveidošana, kā arī attiecīgo tiesību aktu pārkāpumi

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

10. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | iznākums vairāku ieinteresēto personu dialogiem, kuros skartās puses, piemēram, mazie lauksaimnieki, MVU, pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, ir uzaicinātas aktīvi piedalīties; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

iznākums vairāku ieinteresēto personu dialogiem, kuros skartās puses, piemēram, mazie lauksaimnieki, MVU, pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, ir uzaicinātas aktīvi piedalīties;

iznākums vairāku ieinteresēto personu dialogiem, kuros skartās puses, piemēram, mazie lauksaimnieki, MVU, pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, ir uzaicinātas aktīvi piedalīties;

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

10. pants – 2. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | informācija, kas sniegta saskaņā ar agrīnās brīdināšanas mehānismu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ia)

(ia)

informācija, kas sniegta saskaņā ar agrīnās brīdināšanas mehānismu;

informācija, kas sniegta saskaņā ar agrīnās brīdināšanas mehānismu;

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Koksnes izstrādājumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 un kuriem ir derīga FLEGT licence no darbības licencēšanas sistēmas, uzskata par atbilstošiem šīs regulas 3. 
  panta b) apakšpunktam
  . | 3.   Koksnes izstrādājumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 un kuriem ir derīga FLEGT licence no darbības licencēšanas sistēmas, uzskata par atbilstošiem
  noteikumiem, kas piemērojami ražotājvalstī, kā noteikts
  šīs regulas 3. 
  pantā un kā definēts šīs regulas 2. panta 28. punkta a) apakšpunktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Koksnes izstrādājumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 un kuriem ir derīga FLEGT licence no darbības licencēšanas sistēmas, uzskata par atbilstošiem šīs regulas 3. 
  panta b) apakšpunktam
  .

3.   Koksnes izstrādājumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005 un kuriem ir derīga FLEGT licence no darbības licencēšanas sistēmas, uzskata par atbilstošiem
  noteikumiem, kas piemērojami ražotājvalstī, kā noteikts
  šīs regulas 3. 
  pantā un kā definēts šīs regulas 2. panta 28. punkta a) apakšpunktā
  .

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts

10. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu veiktā analīze ļauj tirgus dalībniekam pārliecināties par to, ka nav riska vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām, tirgus dalībnieks pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai to eksporta pieņem riska mazināšanas procedūras un pasākumus, kas ir adekvāti, lai sasniegtu stāvokli, kad nav riska vai risks ir nenozīmīgs. Tas var ietvert papildu informācijas, datu vai dokumentu pieprasīšanu, neatkarīgu apsekojumu vai revīziju veikšanu vai citus pasākumus saistībā ar 9. pantā noteiktajām informācijas prasībām. | 4.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu veiktā analīze ļauj tirgus dalībniekam pārliecināties par to, ka nav riska vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām, tirgus dalībnieks pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai to eksporta pieņem riska mazināšanas procedūras un pasākumus, kas ir adekvāti, lai sasniegtu stāvokli, kad nav riska vai risks ir nenozīmīgs. Tas var ietvert papildu informācijas, datu vai dokumentu pieprasīšanu, neatkarīgu apsekojumu vai revīziju veikšanu
  , spēju veidošanu un finanšu investīcijas mazajiem lauksaimniekiem
  vai citus pasākumus saistībā ar 9. pantā noteiktajām informācijas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu veiktā analīze ļauj tirgus dalībniekam pārliecināties par to, ka nav riska vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām, tirgus dalībnieks pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai to eksporta pieņem riska mazināšanas procedūras un pasākumus, kas ir adekvāti, lai sasniegtu stāvokli, kad nav riska vai risks ir nenozīmīgs. Tas var ietvert papildu informācijas, datu vai dokumentu pieprasīšanu, neatkarīgu apsekojumu vai revīziju veikšanu vai citus pasākumus saistībā ar 9. pantā noteiktajām informācijas prasībām.

4.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu veiktā analīze ļauj tirgus dalībniekam pārliecināties par to, ka nav riska vai ir nenozīmīgs risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām, tirgus dalībnieks pirms attiecīgo preču un izstrādājumu laišanas Savienības tirgū vai to eksporta pieņem riska mazināšanas procedūras un pasākumus, kas ir adekvāti, lai sasniegtu stāvokli, kad nav riska vai risks ir nenozīmīgs. Tas var ietvert papildu informācijas, datu vai dokumentu pieprasīšanu, neatkarīgu apsekojumu vai revīziju veikšanu
  , spēju veidošanu un finanšu investīcijas mazajiem lauksaimniekiem
  vai citus pasākumus saistībā ar 9. pantā noteiktajām informācijas prasībām.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4.a punkts (jauns)

10. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Attiecīgā gadījumā tirgus dalībnieki nodrošina, ka tiek pieņemti riska novērtējumi un ietekmes mazināšanas pasākumi, kas paredz līdzdalību un apspriešanos ar pirmiedzīvotāju tautām, vietējām kopienām un citiem tradicionālo zemes lietošanas tiesību turētājiem, kuri ir klātesoši attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas apgabalā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Attiecīgā gadījumā tirgus dalībnieki nodrošina, ka tiek pieņemti riska novērtējumi un ietekmes mazināšanas pasākumi, kas paredz līdzdalību un apspriešanos ar pirmiedzīvotāju tautām, vietējām kopienām un citiem tradicionālo zemes lietošanas tiesību turētājiem, kuri ir klātesoši attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas apgabalā.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

10. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | riska pārvaldības prakses paraugs, ziņošana, uzskaite, iekšējā kontrole un atbilstības pārvaldība, tostarp tirgus dalībniekiem, kas nav MVU, atbilstības amatpersonas iecelšana vadības līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

riska pārvaldības prakses paraugs, ziņošana, uzskaite, iekšējā kontrole un atbilstības pārvaldība, tostarp tirgus dalībniekiem, kas nav MVU, atbilstības amatpersonas iecelšana vadības līmenī;

| (a) | riska pārvaldības prakses paraugs, ziņošana, uzskaite, iekšējā kontrole un atbilstības pārvaldība, tostarp tirgus dalībniekiem, kas nav MVU, atbilstības amatpersonas iecelšana vadības līmenī
  , norādot kontaktinformāciju vai aktuālo e-pasta adresi saziņai
  ; |
| --- | --- |

(a)

riska pārvaldības prakses paraugs, ziņošana, uzskaite, iekšējā kontrole un atbilstības pārvaldība, tostarp tirgus dalībniekiem, kas nav MVU, atbilstības amatpersonas iecelšana vadības līmenī
  , norādot kontaktinformāciju vai aktuālo e-pasta adresi saziņai
  ;

, norādot kontaktinformāciju vai aktuālo e-pasta adresi saziņai

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 7. punkts

10. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Riska novērtējumus dokumentē, pārskata vismaz reizi gadā un pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajām iestādēm. | 7.   Riska novērtējumus
  , kā arī attiecīgā gadījumā pieņemtos riska mazināšanas lēmumus
  dokumentē, pārskata vismaz reizi gadā un pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Riska novērtējumus dokumentē, pārskata vismaz reizi gadā un pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajām iestādēm.

7.   Riska novērtējumus
  , kā arī attiecīgā gadījumā pieņemtos riska mazināšanas lēmumus
  dokumentē, pārskata vismaz reizi gadā un pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veiktu pienācīgu pārbaudi saskaņā ar 8. pantu, tirgus dalībnieki izveido un pastāvīgi atjaunina pienācīgu pārbaužu sistēmu, nodrošinot, ka viņi var garantēt atbilstību 3. panta
  a) un b) apakšpunktā noteiktajām
  prasībām. Pienācīgu pārbaužu sistēmu pārskata vismaz reizi gadā un
  , ja nepieciešams,
  pielāgo un ņem vērā jaunas situācijas, kas var ietekmēt pienācīgas pārbaudes veikšanu. Tirgus dalībnieki glabā ierakstus par pienācīgu pārbaužu sistēmas(-u) atjauninājumiem 5 gadus. | 1.   Lai veiktu pienācīgu pārbaudi saskaņā ar 8. pantu, tirgus dalībnieki izveido un pastāvīgi atjaunina pienācīgu pārbaužu sistēmu, nodrošinot, ka viņi var garantēt atbilstību 3. panta prasībām. Pienācīgu pārbaužu sistēmu pārskata vismaz reizi gadā, un
  to
  pielāgo un
  tajā
  ņem vērā jaunas situācijas, kas var ietekmēt pienācīgas pārbaudes veikšanu
  , kad tirgus dalībnieki par to uzzina
  . Tirgus dalībnieki glabā ierakstus par pienācīgu pārbaužu sistēmas(-u) atjauninājumiem 5 gadus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai veiktu pienācīgu pārbaudi saskaņā ar 8. pantu, tirgus dalībnieki izveido un pastāvīgi atjaunina pienācīgu pārbaužu sistēmu, nodrošinot, ka viņi var garantēt atbilstību 3. panta
  a) un b) apakšpunktā noteiktajām
  prasībām. Pienācīgu pārbaužu sistēmu pārskata vismaz reizi gadā un
  , ja nepieciešams,
  pielāgo un ņem vērā jaunas situācijas, kas var ietekmēt pienācīgas pārbaudes veikšanu. Tirgus dalībnieki glabā ierakstus par pienācīgu pārbaužu sistēmas(-u) atjauninājumiem 5 gadus.

1.   Lai veiktu pienācīgu pārbaudi saskaņā ar 8. pantu, tirgus dalībnieki izveido un pastāvīgi atjaunina pienācīgu pārbaužu sistēmu, nodrošinot, ka viņi var garantēt atbilstību 3. panta prasībām. Pienācīgu pārbaužu sistēmu pārskata vismaz reizi gadā, un
  to
  pielāgo un
  tajā
  ņem vērā jaunas situācijas, kas var ietekmēt pienācīgas pārbaudes veikšanu
  , kad tirgus dalībnieki par to uzzina
  . Tirgus dalībnieki glabā ierakstus par pienācīgu pārbaužu sistēmas(-u) atjauninājumiem 5 gadus.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Ja vien citos ES tiesību aktos, kas nosaka prasības attiecībā uz ilgtspējas vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi, nav noteikts citādi,
  tirgus dalībnieki
  , kas nav MVU,
  katru gadu publiski paziņo, cik vien iespējams plaši, tostarp internetā, par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par to veiktajiem pasākumiem, lai īstenotu savus pienākumus, kā noteikts 8. pantā. Tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas arī citi
  ES
  tiesību akti, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi, drīkst izpildīt savus paziņošanas pienākumus saskaņā ar šo punktu, iekļaujot nepieciešamo informāciju, kad tiek veikts paziņojums saistībā ar citiem
  ES
  tiesību aktiem. | 2.   Tirgus dalībnieki katru gadu publiski paziņo, cik vien iespējams plaši, tostarp internetā, par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par to veiktajiem pasākumiem, lai īstenotu savus pienākumus, kā noteikts 8.
  , 9. un 10.
   pantā
  , kā arī par pienācīgu pārbaužu īstenošanu un rezultātiem un par pasākumiem, ko tie veikuši, lai atbalstītu mazo lauksaimnieku atbilstību, tostarp ar investīcijām un spēju veidošanu
  . Tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas arī citi
  Savienības
  tiesību akti, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi, drīkst izpildīt savus paziņošanas pienākumus saskaņā ar šo punktu, iekļaujot nepieciešamo informāciju, kad tiek veikts paziņojums saistībā ar citiem
  Savienības
  tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Ja vien citos ES tiesību aktos, kas nosaka prasības attiecībā uz ilgtspējas vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi, nav noteikts citādi,
  tirgus dalībnieki
  , kas nav MVU,
  katru gadu publiski paziņo, cik vien iespējams plaši, tostarp internetā, par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par to veiktajiem pasākumiem, lai īstenotu savus pienākumus, kā noteikts 8. pantā. Tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas arī citi
  ES
  tiesību akti, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi, drīkst izpildīt savus paziņošanas pienākumus saskaņā ar šo punktu, iekļaujot nepieciešamo informāciju, kad tiek veikts paziņojums saistībā ar citiem
  ES
  tiesību aktiem.

2.   Tirgus dalībnieki katru gadu publiski paziņo, cik vien iespējams plaši, tostarp internetā, par savu pienācīgu pārbaužu sistēmu, tostarp par to veiktajiem pasākumiem, lai īstenotu savus pienākumus, kā noteikts 8.
  , 9. un 10.
   pantā
  , kā arī par pienācīgu pārbaužu īstenošanu un rezultātiem un par pasākumiem, ko tie veikuši, lai atbalstītu mazo lauksaimnieku atbilstību, tostarp ar investīcijām un spēju veidošanu
  . Tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas arī citi
  Savienības
  tiesību akti, kas nosaka prasības attiecībā uz vērtību ķēdes pienācīgu pārbaudi, drīkst izpildīt savus paziņošanas pienākumus saskaņā ar šo punktu, iekļaujot nepieciešamo informāciju, kad tiek veikts paziņojums saistībā ar citiem
  Savienības
  tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2.a punkts (jauns)

11. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ziņojumos par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko piegādājis katrs piegādātājs: |
| | (a) | sniedz informāciju, kas noteikta 9. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ziņojumos par attiecīgajām precēm un izstrādājumiem, ko piegādājis katrs piegādātājs:

(a)

(a)

sniedz informāciju, kas noteikta 9. pantā;

sniedz informāciju, kas noteikta 9. pantā;

| (b) | apraksta informāciju un pierādījumus, kas iegūti un izmantoti, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību 3. pantam; |
| --- | --- |

(b)

(b)

apraksta informāciju un pierādījumus, kas iegūti un izmantoti, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību 3. pantam;

apraksta informāciju un pierādījumus, kas iegūti un izmantoti, lai novērtētu attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību 3. pantam;

| (c) | norāda saskaņā ar 10. panta 1. punktu veiktā riska novērtējuma secinājumus un apraksta visas riska mazināšanas procedūras vai pasākumus, kas veikti saskaņā ar 10. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

norāda saskaņā ar 10. panta 1. punktu veiktā riska novērtējuma secinājumus un apraksta visas riska mazināšanas procedūras vai pasākumus, kas veikti saskaņā ar 10. panta 4. punktu;

norāda saskaņā ar 10. panta 1. punktu veiktā riska novērtējuma secinājumus un apraksta visas riska mazināšanas procedūras vai pasākumus, kas veikti saskaņā ar 10. panta 4. punktu;

| (d) | norāda datumu un vietu, kur attiecīgās preces un izstrādājumi tika laisti Savienības tirgū vai eksportēti no tā, kā arī |
| --- | --- |

(d)

(d)

norāda datumu un vietu, kur attiecīgās preces un izstrādājumi tika laisti Savienības tirgū vai eksportēti no tā, kā arī

norāda datumu un vietu, kur attiecīgās preces un izstrādājumi tika laisti Savienības tirgū vai eksportēti no tā, kā arī

| (e) | sniedz pierādījumus par apspriešanos ar pirmiedzīvotāju tautām, vietējām kopienām un citiem paražu īpašumtiesību turētājiem, kuri ir klātesoši attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas reģionā. |
| --- | --- |

(e)

(e)

sniedz pierādījumus par apspriešanos ar pirmiedzīvotāju tautām, vietējām kopienām un citiem paražu īpašumtiesību turētājiem, kuri ir klātesoši attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas reģionā.

sniedz pierādījumus par apspriešanos ar pirmiedzīvotāju tautām, vietējām kopienām un citiem paražu īpašumtiesību turētājiem, kuri ir klātesoši attiecīgo preču un izstrādājumu ražošanas reģionā.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Tirgus dalībnieki vismaz 5 gadus glabā visu
  ar pienācīgu pārbaudi saistīto
  dokumentāciju, piemēram, visus attiecīgos ierakstus, pasākumus un procedūras saskaņā ar 8. pantu. Viņi
  tos
  dara pieejamus kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma. | 3.   Tirgus dalībnieki vismaz 5 gadus glabā visu
  pienācīgas pārbaudes
  dokumentāciju, piemēram, visus attiecīgos ierakstus, pasākumus un procedūras saskaņā ar 8. pantu
  , lai varētu nešaubīgi identificēt katru tirgū laisto izstrādājumu vai preci, veikto riska analīzi un iegūtos rezultātus
  . Viņi
  šos dokumentus
  dara pieejamus kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Tirgus dalībnieki vismaz 5 gadus glabā visu
  ar pienācīgu pārbaudi saistīto
  dokumentāciju, piemēram, visus attiecīgos ierakstus, pasākumus un procedūras saskaņā ar 8. pantu. Viņi
  tos
  dara pieejamus kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma.

3.   Tirgus dalībnieki vismaz 5 gadus glabā visu
  pienācīgas pārbaudes
  dokumentāciju, piemēram, visus attiecīgos ierakstus, pasākumus un procedūras saskaņā ar 8. pantu
  , lai varētu nešaubīgi identificēt katru tirgū laisto izstrādājumu vai preci, veikto riska analīzi un iegūtos rezultātus
  . Viņi
  šos dokumentus
  dara pieejamus kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Finanšu iestāžu pienākumi |
| | 1.
     
  Lai nodrošinātu atbilstību 3. panta noteikumiem, finanšu iestādes pirms finanšu pakalpojumu sniegšanas klientiem, kuru saimnieciskā darbība ietver vai ir saistīta ar attiecīgo preču un izstrādājumu tirdzniecību vai laišanu tirgū, veic pienācīgu pārbaudi. |
| | 2.
     
  Pienācīga pārbaude ietver: |
| | (a) | šīs regulas 9. panta 1.a punktā minētās informācijas un dokumentu vākšanu, kas nepieciešami, lai izpildītu šā panta 1. punktā noteiktās prasības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Finanšu iestāžu pienākumi

Finanšu iestāžu pienākumi

1.
     
  Lai nodrošinātu atbilstību 3. panta noteikumiem, finanšu iestādes pirms finanšu pakalpojumu sniegšanas klientiem, kuru saimnieciskā darbība ietver vai ir saistīta ar attiecīgo preču un izstrādājumu tirdzniecību vai laišanu tirgū, veic pienācīgu pārbaudi.

2.
     
  Pienācīga pārbaude ietver:

(a)

(a)

šīs regulas 9. panta 1.a punktā minētās informācijas un dokumentu vākšanu, kas nepieciešami, lai izpildītu šā panta 1. punktā noteiktās prasības;

šīs regulas 9. panta 1.a punktā minētās informācijas un dokumentu vākšanu, kas nepieciešami, lai izpildītu šā panta 1. punktā noteiktās prasības;

| (b) | riska novērtējumu un riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

riska novērtējumu un riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar 10. pantu;

riska novērtējumu un riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar 10. pantu;

3.
     
  Finanšu iestādes nesniedz klientiem finanšu pakalpojumus, kamēr tās nav iesniegušas kompetentajām iestādēm pienācīgas pārbaudes paziņojumu.

4.
     
  Ja finanšu iestādēm ar klientiem spēkā esošās darījuma attiecības ir uzsāktas pirms ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena], finanšu iestādes veic attiecīgo pienācīgo pārbaudi līdz ... [OV: lūgums ievietot datumu viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.b pants (jauns)

11.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.b pants





  1.
     
  Finanšu iestādes pārbauda un analizē informāciju, kas savākta saskaņā ar 9. panta 1.a punktu, un jebkuru citu attiecīgo dokumentāciju un, pamatojoties uz to, veic riska novērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv risks, ka finanšu pakalpojumu sniegšana klientam var neatbilst 12.a panta 1. punkta prasībām. Ja finanšu iestāde nevar pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tā nesniedz finanšu pakalpojumus attiecīgajam klientam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.b pants

1.
     
  Finanšu iestādes pārbauda un analizē informāciju, kas savākta saskaņā ar 9. panta 1.a punktu, un jebkuru citu attiecīgo dokumentāciju un, pamatojoties uz to, veic riska novērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv risks, ka finanšu pakalpojumu sniegšana klientam var neatbilst 12.a panta 1. punkta prasībām. Ja finanšu iestāde nevar pierādīt, ka neatbilstības risks ir nenozīmīgs, tā nesniedz finanšu pakalpojumus attiecīgajam klientam.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Laižot attiecīgās preces vai izstrādājumus Savienības tirgū vai tos eksportējot no tā, tirgus dalībniekiem nav jāpilda 10. 
  pantā
  paredzētie pienākumi, ja tie var pārliecināties, ka visas attiecīgās preces un izstrādājumi ir ražoti valstīs vai to daļās, kas atzītas par zema riska valstīm vai to daļām saskaņā ar 27. pantu. | 1.   Laižot attiecīgās preces vai izstrādājumus Savienības tirgū vai tos eksportējot no tā, tirgus dalībniekiem nav jāpilda 10. 
  panta 2. punkta a), b), ba), bb), c), d), e), h), ha) vai j) apakšpunktā vai 10. panta 6. punktā
  paredzētie pienākumi, ja tie var pārliecināties, ka visas attiecīgās preces un izstrādājumi ir ražoti valstīs vai to daļās, kas atzītas par zema riska valstīm vai to daļām saskaņā ar 27. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Laižot attiecīgās preces vai izstrādājumus Savienības tirgū vai tos eksportējot no tā, tirgus dalībniekiem nav jāpilda 10. 
  pantā
  paredzētie pienākumi, ja tie var pārliecināties, ka visas attiecīgās preces un izstrādājumi ir ražoti valstīs vai to daļās, kas atzītas par zema riska valstīm vai to daļām saskaņā ar 27. pantu.

1.   Laižot attiecīgās preces vai izstrādājumus Savienības tirgū vai tos eksportējot no tā, tirgus dalībniekiem nav jāpilda 10. 
  panta 2. punkta a), b), ba), bb), c), d), e), h), ha) vai j) apakšpunktā vai 10. panta 6. punktā
  paredzētie pienākumi, ja tie var pārliecināties, ka visas attiecīgās preces un izstrādājumi ir ražoti valstīs vai to daļās, kas atzītas par zema riska valstīm vai to daļām saskaņā ar 27. pantu.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tomēr, ja tirgus dalībnieks iegūst vai tam kļūst zināma jebkāda informācija, kas varētu norādīt uz risku, ka attiecīgās preces un izstrādājumi var neatbilst šīs regulas prasībām, ir jāizpilda visi 9. un 10. pantā minētie pienākumi. | 2.   Tomēr, ja tirgus dalībnieks iegūst vai tam kļūst zināma jebkāda
  attiecīgā
  informācija, kas varētu norādīt uz risku, ka attiecīgās preces un izstrādājumi var neatbilst šīs regulas prasībām, ir jāizpilda visi 9. un 10. pantā minētie pienākumi.
  Tirgus dalībnieks nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei visu attiecīgo informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tomēr, ja tirgus dalībnieks iegūst vai tam kļūst zināma jebkāda informācija, kas varētu norādīt uz risku, ka attiecīgās preces un izstrādājumi var neatbilst šīs regulas prasībām, ir jāizpilda visi 9. un 10. pantā minētie pienākumi.

2.   Tomēr, ja tirgus dalībnieks iegūst vai tam kļūst zināma jebkāda
  attiecīgā
  informācija, kas varētu norādīt uz risku, ka attiecīgās preces un izstrādājumi var neatbilst šīs regulas prasībām, ir jāizpilda visi 9. un 10. pantā minētie pienākumi.
  Tirgus dalībnieks nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei visu attiecīgo informāciju.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2.a punkts (jauns)

12. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja kompetentajai iestādei tiek darīta zināma informācija, kas varētu liecināt par šīs regulas prasību iespējamas apiešanas risku, tostarp gadījumos, kad attiecīgās preces vai izstrādājumi ir ražoti standarta riska valstī vai augsta riska valstī un pēc tam tiek pārstrādāti Savienībā vai eksportēti uz Savienību no zema riska valsts, kompetentā iestāde veic pārbaudes saskaņā ar 14. panta 6. punktu un vajadzības gadījumā pieņem pagaidu pasākumus saskaņā ar 21. pantu. Ja tiek konstatēta neatbilstība šai regulai, dalībvalstu iestādes veic turpmākus pasākumus saskaņā ar 22. un 23. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja kompetentajai iestādei tiek darīta zināma informācija, kas varētu liecināt par šīs regulas prasību iespējamas apiešanas risku, tostarp gadījumos, kad attiecīgās preces vai izstrādājumi ir ražoti standarta riska valstī vai augsta riska valstī un pēc tam tiek pārstrādāti Savienībā vai eksportēti uz Savienību no zema riska valsts, kompetentā iestāde veic pārbaudes saskaņā ar 14. panta 6. punktu un vajadzības gadījumā pieņem pagaidu pasākumus saskaņā ar 21. pantu. Ja tiek konstatēta neatbilstība šai regulai, dalībvalstu iestādes veic turpmākus pasākumus saskaņā ar 22. un 23. pantu.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Pamatnostādnes |
| | 1.
     
  Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] izdod lietotājdraudzīgas pamatnostādnes attiecībā uz konkrētām precēm, lai precizētu attiecīgajai piegādes ķēdei paredzētos tirgus dalībnieku pienācīgas pārbaudes pienākumus un izsekojamības noteikumus. Komisija ņem vērā citas pienācīgas pārbaudes prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem, jo īpaši [gaidāmās direktīvas par pienācīgu pārbaudi ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības jomā]. |
| | 2.
     
  Pamatnostādnēs jo īpaši ņem vērā MVU vajadzības un informē tos par dažādajiem līdzekļiem, kā piekļūt administratīvajai un finansiālajai palīdzībai, kā arī sniedz norādījumus par to, kā visefektīvāk varētu īstenot prasības, kas izriet no dažādos Savienības tiesību aktos paredzētiem pienācīgas pārbaudes noteikumiem, kuri pārklājas. |
| | 3.
     
  Pamatnostādnes izstrādā, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp no trešām valstīm, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā to starptautisko struktūru paraugpraksi, kurām ir speciālas zināšanas pienācīgas rūpības jomā. |
| | 4.
     
  Komisija regulāri pārskata un atjaunina pamatnostādnes, ņemot vērā jaunākās norises attiecīgajās nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

12.a pants

Pamatnostādnes

Pamatnostādnes

1.
     
  Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] izdod lietotājdraudzīgas pamatnostādnes attiecībā uz konkrētām precēm, lai precizētu attiecīgajai piegādes ķēdei paredzētos tirgus dalībnieku pienācīgas pārbaudes pienākumus un izsekojamības noteikumus. Komisija ņem vērā citas pienācīgas pārbaudes prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem, jo īpaši [gaidāmās direktīvas par pienācīgu pārbaudi ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības jomā].

2.
     
  Pamatnostādnēs jo īpaši ņem vērā MVU vajadzības un informē tos par dažādajiem līdzekļiem, kā piekļūt administratīvajai un finansiālajai palīdzībai, kā arī sniedz norādījumus par to, kā visefektīvāk varētu īstenot prasības, kas izriet no dažādos Savienības tiesību aktos paredzētiem pienācīgas pārbaudes noteikumiem, kuri pārklājas.

3.
     
  Pamatnostādnes izstrādā, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp no trešām valstīm, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā to starptautisko struktūru paraugpraksi, kurām ir speciālas zināšanas pienācīgas rūpības jomā.

4.
     
  Komisija regulāri pārskata un atjaunina pamatnostādnes, ņemot vērā jaunākās norises attiecīgajās nozarēs.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija publicē kompetento iestāžu sarakstu savā tīmekļa vietnē. Komisija regulāri atjaunina sarakstu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju par izmaiņām. | 3.   Komisija
  bez liekas kavēšanās
  publicē kompetento iestāžu sarakstu savā tīmekļa vietnē. Komisija regulāri atjaunina sarakstu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju par izmaiņām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija publicē kompetento iestāžu sarakstu savā tīmekļa vietnē. Komisija regulāri atjaunina sarakstu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju par izmaiņām.

3.   Komisija
  bez liekas kavēšanās
  publicē kompetento iestāžu sarakstu savā tīmekļa vietnē. Komisija regulāri atjaunina sarakstu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju par izmaiņām.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 4. punkts

13. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir atbilstīgas pilnvaras un resursi, lai pildītu šīs regulas 3. nodaļā izklāstītos pienākumus. | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir atbilstīgas pilnvaras
  , funkcionāla neatkarība
  un resursi, lai pildītu šīs regulas 3. nodaļā izklāstītos pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir atbilstīgas pilnvaras un resursi, lai pildītu šīs regulas 3. nodaļā izklāstītos pienākumus.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir atbilstīgas pilnvaras
  , funkcionāla neatkarība
  un resursi, lai pildītu šīs regulas 3. nodaļā izklāstītos pienākumus.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 6. punkts

13. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis
  var veicināt
  būtiskās informācijas apmaiņu un izplatīšanu, jo īpaši lai palīdzētu tirgus dalībniekiem novērtēt risku, kā izklāstīts 9. pantā, un lai palīdzētu izplatīt informāciju par paraugpraksi šīs regulas īstenošanā. | 6.   Dalībvalstis
  veicina
  būtiskās informācijas apmaiņu un izplatīšanu, jo īpaši lai palīdzētu tirgus dalībniekiem novērtēt risku, kā izklāstīts 9. pantā, un lai palīdzētu izplatīt informāciju par paraugpraksi šīs regulas īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Dalībvalstis
  var veicināt
  būtiskās informācijas apmaiņu un izplatīšanu, jo īpaši lai palīdzētu tirgus dalībniekiem novērtēt risku, kā izklāstīts 9. pantā, un lai palīdzētu izplatīt informāciju par paraugpraksi šīs regulas īstenošanā.

6.   Dalībvalstis
  veicina
  būtiskās informācijas apmaiņu un izplatīšanu, jo īpaši lai palīdzētu tirgus dalībniekiem novērtēt risku, kā izklāstīts 9. pantā, un lai palīdzētu izplatīt informāciju par paraugpraksi šīs regulas īstenošanā.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 7.a punkts (jauns)

13. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Lai nodrošinātu šajā nodaļā uzskaitīto pienākumu vienveidīgu piemērošanu, jo īpaši tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudes, Eiropas Komisija ne vēlāk kā ...[OV: ievietot datumu seši mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] izdod norādījumus visām kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Lai nodrošinātu šajā nodaļā uzskaitīto pienākumu vienveidīgu piemērošanu, jo īpaši tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudes, Eiropas Komisija ne vēlāk kā ...[OV: ievietot datumu seši mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] izdod norādījumus visām kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 7.b punkts (jauns)

13. pants – 7.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.b
     
  Kompetentās iestādes uzrauga finanšu iestāžu atbilstību šīs regulas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.b
     
  Kompetentās iestādes uzrauga finanšu iestāžu atbilstību šīs regulas prasībām.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3.punkts

14. pants – 3.punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Lai veiktu 1. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes izstrādā plānu, kura pamatā ir uz risku balstīta pieeja. Plānā ietver vismaz riska kritērijus, lai veiktu riska analīzi saskaņā ar 4. punktu un tādējādi pamatotu lēmumus par pārbaudēm. Nosakot un pārskatot riska kritērijus, kompetentās iestādes
  jo īpaši
  ņem vērā
  riska statusa piešķiršanu valstīm vai to daļām saskaņā ar 27. pantu,
  tirgus
  dalībnieka
  vai
  tirgotāja līdzšinējo atbilstību šai regulai
  un jebkādu citu būtisku informāciju. Pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem un pieredzi plānu īstenošanā, kompetentās iestādes regulāri pārskata minētos plānus un riska kritērijus, lai uzlabotu to lietderību. Pārskatot plānus, kompetentās iestādes
  nosaka
  retākas pārbaudes tiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri konsekventi ir pierādījuši pilnīgu atbilstību šīs regulas prasībām. | 3.   Lai veiktu 1. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes izstrādā plānu, kura pamatā ir uz risku balstīta pieeja. Plānā
  , kuru publisko saskaņā ar 19. pantu,
  ietver vismaz riska kritērijus, lai veiktu riska analīzi saskaņā ar 4. punktu un tādējādi pamatotu lēmumus par pārbaudēm. Nosakot un pārskatot riska kritērijus, kompetentās iestādes ņem vērā
  iepriekš notikušus šīs regulas pārkāpumus, ko izdarījis
  tirgus
  dalībnieks
  vai
  tirgotājs, attiecīgo preču
  un
  izstrādājumu daudzumu, ko tirgus dalībnieks vai tirgotājs laidis vai darījis pieejamu tirgū vai eksportējis no Savienības tirgus, laiku, kas pagājis pēc riska novērtējuma pabeigšanas attiecībā uz attiecīgajām precēm vai izstrādājumiem, to zemes gabalu vai daudzstūra tuvumu mežiem, kuros attiecīgās preces un izstrādājumi ražoti, un
  jebkādu citu būtisku informāciju. Pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem un pieredzi plānu īstenošanā, kompetentās iestādes regulāri pārskata minētos plānus un riska kritērijus, lai uzlabotu to lietderību. Pārskatot plānus, kompetentās iestādes
  var noteikt
  retākas pārbaudes tiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri konsekventi ir pierādījuši pilnīgu atbilstību šīs regulas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Lai veiktu 1. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes izstrādā plānu, kura pamatā ir uz risku balstīta pieeja. Plānā ietver vismaz riska kritērijus, lai veiktu riska analīzi saskaņā ar 4. punktu un tādējādi pamatotu lēmumus par pārbaudēm. Nosakot un pārskatot riska kritērijus, kompetentās iestādes
  jo īpaši
  ņem vērā
  riska statusa piešķiršanu valstīm vai to daļām saskaņā ar 27. pantu,
  tirgus
  dalībnieka
  vai
  tirgotāja līdzšinējo atbilstību šai regulai
  un jebkādu citu būtisku informāciju. Pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem un pieredzi plānu īstenošanā, kompetentās iestādes regulāri pārskata minētos plānus un riska kritērijus, lai uzlabotu to lietderību. Pārskatot plānus, kompetentās iestādes
  nosaka
  retākas pārbaudes tiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri konsekventi ir pierādījuši pilnīgu atbilstību šīs regulas prasībām.

3.   Lai veiktu 1. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes izstrādā plānu, kura pamatā ir uz risku balstīta pieeja. Plānā
  , kuru publisko saskaņā ar 19. pantu,
  ietver vismaz riska kritērijus, lai veiktu riska analīzi saskaņā ar 4. punktu un tādējādi pamatotu lēmumus par pārbaudēm. Nosakot un pārskatot riska kritērijus, kompetentās iestādes ņem vērā
  iepriekš notikušus šīs regulas pārkāpumus, ko izdarījis
  tirgus
  dalībnieks
  vai
  tirgotājs, attiecīgo preču
  un
  izstrādājumu daudzumu, ko tirgus dalībnieks vai tirgotājs laidis vai darījis pieejamu tirgū vai eksportējis no Savienības tirgus, laiku, kas pagājis pēc riska novērtējuma pabeigšanas attiecībā uz attiecīgajām precēm vai izstrādājumiem, to zemes gabalu vai daudzstūra tuvumu mežiem, kuros attiecīgās preces un izstrādājumi ražoti, un
  jebkādu citu būtisku informāciju. Pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem un pieredzi plānu īstenošanā, kompetentās iestādes regulāri pārskata minētos plānus un riska kritērijus, lai uzlabotu to lietderību. Pārskatot plānus, kompetentās iestādes
  var noteikt
  retākas pārbaudes tiem tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri konsekventi ir pierādījuši pilnīgu atbilstību šīs regulas prasībām.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 7. punkts

14. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Šā panta 6. punktā minētā apturēšana beidzas
  3
   darba dienu laikā, ja vien kompetentās iestādes, pamatojoties uz minētajā laikposmā veikto pārbaužu rezultātiem, nesecina, ka tām ir vajadzīgs papildu laiks, lai noteiktu, vai attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām. Šādā gadījumā kompetentās iestādes pagarina apturēšanas periodu ar papildu pagaidu pasākumiem, ko veic saskaņā ar 21. pantu, vai, ja attiecīgās preces vai izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, paziņojot muitas dienestiem par nepieciešamību paturēt spēkā apturēšanu saskaņā ar 24. panta 6. punktu. | 7.   Šā panta 6. punktā minētā apturēšana beidzas
  piecu
   darba dienu laikā
  vai 72 stundu laikā attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kuri var sabojāties
  , ja vien kompetentās iestādes, pamatojoties uz minētajā laikposmā veikto pārbaužu rezultātiem, nesecina, ka tām ir vajadzīgs papildu laiks, lai noteiktu, vai attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām. Šādā gadījumā kompetentās iestādes pagarina apturēšanas periodu ar papildu pagaidu pasākumiem, ko veic saskaņā ar 21. pantu, vai, ja attiecīgās preces vai izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, paziņojot muitas dienestiem par nepieciešamību paturēt spēkā apturēšanu saskaņā ar 24. panta 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Šā panta 6. punktā minētā apturēšana beidzas
  3
   darba dienu laikā, ja vien kompetentās iestādes, pamatojoties uz minētajā laikposmā veikto pārbaužu rezultātiem, nesecina, ka tām ir vajadzīgs papildu laiks, lai noteiktu, vai attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām. Šādā gadījumā kompetentās iestādes pagarina apturēšanas periodu ar papildu pagaidu pasākumiem, ko veic saskaņā ar 21. pantu, vai, ja attiecīgās preces vai izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, paziņojot muitas dienestiem par nepieciešamību paturēt spēkā apturēšanu saskaņā ar 24. panta 6. punktu.

7.   Šā panta 6. punktā minētā apturēšana beidzas
  piecu
   darba dienu laikā
  vai 72 stundu laikā attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kuri var sabojāties
  , ja vien kompetentās iestādes, pamatojoties uz minētajā laikposmā veikto pārbaužu rezultātiem, nesecina, ka tām ir vajadzīgs papildu laiks, lai noteiktu, vai attiecīgās preces un izstrādājumi atbilst šīs regulas prasībām. Šādā gadījumā kompetentās iestādes pagarina apturēšanas periodu ar papildu pagaidu pasākumiem, ko veic saskaņā ar 21. pantu, vai, ja attiecīgās preces vai izstrādājumi tiek ievesti Savienības tirgū vai izvesti no tā, paziņojot muitas dienestiem par nepieciešamību paturēt spēkā apturēšanu saskaņā ar 24. panta 6. punktu.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 9. punkts

14. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  5
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž, dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru attiecīgo preci, kas ir to tirgū, kā arī
  5
   % no katras attiecīgās preces daudzuma, kas
  laista
  vai
  darīta pieejama
  attiecīgās dalībvalsts tirgū vai
  eksportēta
  no tās. | 9.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  10
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž, dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru attiecīgo preci
  un izstrādājumu
  , kas ir to tirgū, kā arī
  10
   % no katras attiecīgās preces
  un izstrādājuma
  daudzuma, kas
  laists
  vai
  darīts pieejams
  attiecīgās dalībvalsts tirgū vai
  eksportēts
  no tās.
  Precēm vai izstrādājumiem, kas ražoti valstīs vai to daļās, kas saskaņā ar 27. pantu ir klasificētas kā zema riska valstis, dalībvalsts ikgadējo pārbaužu skaitu var samazināt līdz 5 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  5
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž, dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru attiecīgo preci, kas ir to tirgū, kā arī
  5
   % no katras attiecīgās preces daudzuma, kas
  laista
  vai
  darīta pieejama
  attiecīgās dalībvalsts tirgū vai
  eksportēta
  no tās.

9.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  10
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž, dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru attiecīgo preci
  un izstrādājumu
  , kas ir to tirgū, kā arī
  10
   % no katras attiecīgās preces
  un izstrādājuma
  daudzuma, kas
  laists
  vai
  darīts pieejams
  attiecīgās dalībvalsts tirgū vai
  eksportēts
  no tās.
  Precēm vai izstrādājumiem, kas ražoti valstīs vai to daļās, kas saskaņā ar 27. pantu ir klasificētas kā zema riska valstis, dalībvalsts ikgadējo pārbaužu skaitu var samazināt līdz 5 %.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 11. punkts

14. pants – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.   Neskarot 5. un 6. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes veic 1. punktā minētās pārbaudes, ja to rīcībā ir pierādījumi vai cita būtiska informācija, tostarp balstoties uz pamatotām bažām par iespējamu neatbilstību šai regulai, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu. | 11.   Neskarot 5. un 6. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes
  bez liekas kavēšanās
  veic 1. punktā minētās pārbaudes, ja to rīcībā ir pierādījumi vai cita būtiska informācija, tostarp balstoties uz
  agrīnas brīdināšanas mehānismiem vai
  pamatotām bažām par iespējamu neatbilstību šai regulai, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.   Neskarot 5. un 6. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes veic 1. punktā minētās pārbaudes, ja to rīcībā ir pierādījumi vai cita būtiska informācija, tostarp balstoties uz pamatotām bažām par iespējamu neatbilstību šai regulai, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu.

11.   Neskarot 5. un 6. punktā minētās pārbaudes, kompetentās iestādes
  bez liekas kavēšanās
  veic 1. punktā minētās pārbaudes, ja to rīcībā ir pierādījumi vai cita būtiska informācija, tostarp balstoties uz
  agrīnas brīdināšanas mehānismiem vai
  pamatotām bažām par iespējamu neatbilstību šai regulai, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 12. punkts

14. pants – 12. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12.   Pārbaudes tiek veiktas bez tirgus dalībnieka vai tirgotāja iepriekšēja brīdinājuma, izņemot gadījumus, kad tirgus dalībnieks vai tirgotājs ir jābrīdina, lai nodrošinātu pārbaužu lietderību. | 12.   Pārbaudes tiek veiktas bez tirgus dalībnieka vai tirgotāja iepriekšēja brīdinājuma, izņemot gadījumus, kad tirgus dalībnieks vai tirgotājs ir jābrīdina, lai nodrošinātu pārbaužu lietderību.
  Iestādes kontroles ziņojumos norāda pamatojumu šādiem iepriekšējiem brīdinājumiem, tostarp informāciju par iepriekšējo brīdinājumu skaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.   Pārbaudes tiek veiktas bez tirgus dalībnieka vai tirgotāja iepriekšēja brīdinājuma, izņemot gadījumus, kad tirgus dalībnieks vai tirgotājs ir jābrīdina, lai nodrošinātu pārbaužu lietderību.

12.   Pārbaudes tiek veiktas bez tirgus dalībnieka vai tirgotāja iepriekšēja brīdinājuma, izņemot gadījumus, kad tirgus dalībnieks vai tirgotājs ir jābrīdina, lai nodrošinātu pārbaužu lietderību.
  Iestādes kontroles ziņojumos norāda pamatojumu šādiem iepriekšējiem brīdinājumiem, tostarp informāciju par iepriekšējo brīdinājumu skaitu.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 13. punkts

14. pants – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13.   Kompetentās iestādes dokumentē pārbaudes, fiksējot to būtību un rezultātus, kā arī pasākumus, kas veikti neatbilstības gadījumā. Visu pārbaužu dokumentāciju glabā vismaz
  5
   gadus. | 13.   Kompetentās iestādes dokumentē pārbaudes, fiksējot to būtību un rezultātus, kā arī pasākumus, kas veikti neatbilstības gadījumā
  , tostarp sankcijas, kas saistītas ar neatbilstību šai regulai
  . Visu pārbaužu dokumentāciju glabā vismaz
  desmit
   gadus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.   Kompetentās iestādes dokumentē pārbaudes, fiksējot to būtību un rezultātus, kā arī pasākumus, kas veikti neatbilstības gadījumā. Visu pārbaužu dokumentāciju glabā vismaz
  5
   gadus.

13.   Kompetentās iestādes dokumentē pārbaudes, fiksējot to būtību un rezultātus, kā arī pasākumus, kas veikti neatbilstības gadījumā
  , tostarp sankcijas, kas saistītas ar neatbilstību šai regulai
  . Visu pārbaužu dokumentāciju glabā vismaz
  desmit
   gadus.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 13.a punkts (jauns)

14. pants – 13.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a
     
  Neskarot kompetento iestāžu pienākumus, Komisija pēc pieprasījuma var sniegt dalībvalstīm tehnisku atbalstu, lai palīdzētu tām izpildīt šajā regulā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a
     
  Neskarot kompetento iestāžu pienākumus, Komisija pēc pieprasījuma var sniegt dalībvalstīm tehnisku atbalstu, lai palīdzētu tām izpildīt šajā regulā noteiktās prasības.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 13.b punkts (jauns)

14. pants – 13.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.b
     
  Ja Komisijai saņem informāciju, ka kāda dalībvalsts neveic pietiekamas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, kas darīti pieejami Savienības tirgū vai no tā eksportēti, atbilst šīs regulas prasībām, tā ir pilnvarota dialogā ar attiecīgo dalībvalsti veikt izmaiņas 3. punktā minētajā plānā, ko izveidojusi minētā dalībvalsts, lai nodrošinātu, ka situācija tiek labota. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.b
     
  Ja Komisijai saņem informāciju, ka kāda dalībvalsts neveic pietiekamas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, kas darīti pieejami Savienības tirgū vai no tā eksportēti, atbilst šīs regulas prasībām, tā ir pilnvarota dialogā ar attiecīgo dalībvalsti veikt izmaiņas 3. punktā minētajā plānā, ko izveidojusi minētā dalībvalsts, lai nodrošinātu, ka situācija tiek labota.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 13.c punkts (jauns)

14. pants – 13.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.c
     
  Saskaņā ar šo regulu veikto pārbaužu ieraksti un ziņojumi par to rezultātiem un rezultātiem ir vides informācija Direktīvas 2003/4/EK

   (1a)

  nozīmē, un to dara pieejamu pēc pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.c
     
  Saskaņā ar šo regulu veikto pārbaužu ieraksti un ziņojumi par to rezultātiem un rezultātiem ir vides informācija Direktīvas 2003/4/EK

   (1a)

  nozīmē, un to dara pieejamu pēc pieprasījuma.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – virsraksts

15. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tirgus dalībnieku pārbaudes | Tirgus dalībnieku
  un tirgotāju, kas nav MVU,
  pārbaudes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tirgus dalībnieku pārbaudes

Tirgus dalībnieku
  un tirgotāju, kas nav MVU,
  pārbaudes

un tirgotāju, kas nav MVU,

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

15. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | saskaņā ar 21. pantu veikto pagaidu pasākumu un saskaņā ar 22. pantu veikto korektīvo pasākumu pārbaudi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

saskaņā ar 21. pantu veikto pagaidu pasākumu un saskaņā ar 22. pantu veikto korektīvo pasākumu pārbaudi;

saskaņā ar 21. pantu veikto pagaidu pasākumu un saskaņā ar 22. pantu veikto korektīvo pasākumu pārbaudi;

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

15. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu precīzu vietu, kur attiecīgā prece vai izstrādājums ražots, tostarp
  izotopu testēšanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu precīzu vietu, kur attiecīgā prece vai izstrādājums ražots, tostarp
  izotopu testēšanu
  ;

izotopu testēšanu

| (f) | visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu precīzu vietu, kur attiecīgā prece vai izstrādājums ražots, tostarp
  anatomisko, ķīmisko un DNS analīzi
  ; |
| --- | --- |

(f)

visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu precīzu vietu, kur attiecīgā prece vai izstrādājums ražots, tostarp
  anatomisko, ķīmisko un DNS analīzi
  ;

anatomisko, ķīmisko un DNS analīzi

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

15. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | visus tehniskos un zinātniskos līdzekļus, kas piemēroti, lai noteiktu bioloģiskās sugas, uz kurām attiecas regula un kuras ietilpst attiecīgajā precē vai izstrādājumā, tostarp anatomisko, ķīmisko un DNS analīzi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

visus tehniskos un zinātniskos līdzekļus, kas piemēroti, lai noteiktu bioloģiskās sugas, uz kurām attiecas regula un kuras ietilpst attiecīgajā precē vai izstrādājumā, tostarp anatomisko, ķīmisko un DNS analīzi;

visus tehniskos un zinātniskos līdzekļus, kas piemēroti, lai noteiktu bioloģiskās sugas, uz kurām attiecas regula un kuras ietilpst attiecīgajā precē vai izstrādājumā, tostarp anatomisko, ķīmisko un DNS analīzi;

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

15. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu, ka attiecīgā prece vai izstrādājums atbilst neatmežošanas prasībai, tostarp Zemes novērošanas datus, piemēram, no Copernicus programmas un rīkiem; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu, ka attiecīgā prece vai izstrādājums atbilst neatmežošanas prasībai, tostarp Zemes novērošanas datus, piemēram, no Copernicus programmas un rīkiem; un

| (g) | visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu, ka attiecīgā prece vai izstrādājums atbilst neatmežošanas prasībai, tostarp Zemes novērošanas datus, piemēram, no Copernicus programmas un rīkiem
  vai no citiem publiski un privāti pieejamiem avotiem
  ; un |
| --- | --- |

(g)

visu to tehnisko un zinātnisko līdzekļu pārbaudi, kas ir piemēroti, lai noteiktu, ka attiecīgā prece vai izstrādājums atbilst neatmežošanas prasībai, tostarp Zemes novērošanas datus, piemēram, no Copernicus programmas un rīkiem
  vai no citiem publiski un privāti pieejamiem avotiem
  ; un

vai no citiem publiski un privāti pieejamiem avotiem

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – virsraksts

16. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tirgotāju pārbaudes | Tirgotāju
  , kas nav MVU,
  pārbaudes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tirgotāju pārbaudes

Tirgotāju
  , kas nav MVU,
  pārbaudes

, kas nav MVU,

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Izmaksas, kas minētas 1. punktā, var ietvert izmaksas par testēšanu, izmaksas par uzglabāšanu, un izmaksas par darbībām saistībā ar izstrādājumiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir neatbilstīgi un ka saistībā ar šiem izstrādājumiem ir jāveic korektīvi pasākumi
  pirms to laišanas brīvā apgrozībā, laišanas tirgū vai eksporta no Savienības tirgus
  . | 2.   Izmaksas, kas minētas 1. punktā,
  cita starpā
  var ietvert izmaksas par testēšanu, izmaksas par uzglabāšanu un izmaksas par darbībām saistībā ar izstrādājumiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir neatbilstīgi un ka saistībā ar šiem izstrādājumiem ir jāveic korektīvi pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Izmaksas, kas minētas 1. punktā, var ietvert izmaksas par testēšanu, izmaksas par uzglabāšanu, un izmaksas par darbībām saistībā ar izstrādājumiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir neatbilstīgi un ka saistībā ar šiem izstrādājumiem ir jāveic korektīvi pasākumi
  pirms to laišanas brīvā apgrozībā, laišanas tirgū vai eksporta no Savienības tirgus
  .

2.   Izmaksas, kas minētas 1. punktā,
  cita starpā
  var ietvert izmaksas par testēšanu, izmaksas par uzglabāšanu un izmaksas par darbībām saistībā ar izstrādājumiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir neatbilstīgi un ka saistībā ar šiem izstrādājumiem ir jāveic korektīvi pasākumi.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, ar citu dalībvalstu iestādēm, Komisiju un vajadzības gadījumā ar trešo valstu administratīvajām iestādēm, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. | 1.   Kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, ar citu dalībvalstu iestādēm, Komisiju un vajadzības gadījumā ar trešo valstu administratīvajām iestādēm, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai
  , tostarp nolūkā veikt revīzijas uz vietas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, ar citu dalībvalstu iestādēm, Komisiju un vajadzības gadījumā ar trešo valstu administratīvajām iestādēm, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

1.   Kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, ar citu dalībvalstu iestādēm, Komisiju un vajadzības gadījumā ar trešo valstu administratīvajām iestādēm, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai
  , tostarp nolūkā veikt revīzijas uz vietas
  .

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju, kas vajadzīga šīs regulas izpildes panākšanai. Tas ietver piekļuves nodrošināšanu datiem par tirgus dalībniekiem un tirgotājiem un to apmaiņu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp piekļuvi pienācīgas pārbaudes paziņojumiem un to nosūtīšanu, lai atvieglotu šīs regulas izpildes panākšanu. | 3.   Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju, kas vajadzīga šīs regulas izpildes panākšanai. Tas ietver piekļuves nodrošināšanu datiem par tirgus dalībniekiem un tirgotājiem un to apmaiņu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp piekļuvi pienācīgas pārbaudes paziņojumiem
  , veikto pārbaužu veidu, to rezultātus un noteiktās sankcijas
  un to nosūtīšanu, lai atvieglotu šīs regulas izpildes panākšanu.
  Kompetentās iestādes, apmainoties ar informāciju, piemēro stingrus datu aizsardzības noteikumus saskaņā ar spēkā esošajiem datu aizsardzības tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju, kas vajadzīga šīs regulas izpildes panākšanai. Tas ietver piekļuves nodrošināšanu datiem par tirgus dalībniekiem un tirgotājiem un to apmaiņu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp piekļuvi pienācīgas pārbaudes paziņojumiem un to nosūtīšanu, lai atvieglotu šīs regulas izpildes panākšanu.

3.   Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju, kas vajadzīga šīs regulas izpildes panākšanai. Tas ietver piekļuves nodrošināšanu datiem par tirgus dalībniekiem un tirgotājiem un to apmaiņu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp piekļuvi pienācīgas pārbaudes paziņojumiem
  , veikto pārbaužu veidu, to rezultātus un noteiktās sankcijas
  un to nosūtīšanu, lai atvieglotu šīs regulas izpildes panākšanu.
  Kompetentās iestādes, apmainoties ar informāciju, piemēro stingrus datu aizsardzības noteikumus saskaņā ar spēkā esošajiem datu aizsardzības tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts

18. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja kompetentās iestādes konstatē šīs regulas pārkāpumus un nopietnus trūkumus, kas var ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti, tās nekavējoties brīdina citu dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju. Kompetentās iestādes jo īpaši informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tās atklāj tādu attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū, kas neatbilst šai regulai, lai šādu preci vai izstrādājumu varētu izņemt vai atsaukt no pārdošanas visās dalībvalstīs. | 4.   Ja kompetentās iestādes konstatē
  faktiskus vai iespējamus
  šīs regulas pārkāpumus un nopietnus trūkumus, kas var ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti, tās nekavējoties brīdina citu dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju. Kompetentās iestādes jo īpaši informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tās atklāj tādu attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū, kas neatbilst
  vai varētu neatbilst
  šai regulai, lai šādu preci vai izstrādājumu varētu izņemt vai atsaukt no pārdošanas visās dalībvalstīs
  vai lai atbalstītu šo kompetento iestāžu veiktos izpildes pasākumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja kompetentās iestādes konstatē šīs regulas pārkāpumus un nopietnus trūkumus, kas var ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti, tās nekavējoties brīdina citu dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju. Kompetentās iestādes jo īpaši informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tās atklāj tādu attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū, kas neatbilst šai regulai, lai šādu preci vai izstrādājumu varētu izņemt vai atsaukt no pārdošanas visās dalībvalstīs.

4.   Ja kompetentās iestādes konstatē
  faktiskus vai iespējamus
  šīs regulas pārkāpumus un nopietnus trūkumus, kas var ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti, tās nekavējoties brīdina citu dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju. Kompetentās iestādes jo īpaši informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tās atklāj tādu attiecīgo preci vai izstrādājumu tirgū, kas neatbilst
  vai varētu neatbilst
  šai regulai, lai šādu preci vai izstrādājumu varētu izņemt vai atsaukt no pārdošanas visās dalībvalstīs
  vai lai atbalstītu šo kompetento iestāžu veiktos izpildes pasākumus
  .

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18.a pants (jauns)

18.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 18.a pants |
| | Satelītattēli un piekļuve meža datiem |
| | Komisija izveido platformu, kurā izmanto satelītattēlus, tostarp Copernicus Sentinel, kas aptver mežu apgabalus visā pasaulē, un nodrošina instrumentus, lai visas puses piegādes ķēdēs varētu ātri virzīties uz atmežošanas pārtraukšanu. Platforma nodrošina: |
| | (a) | tematiskās kartes, tostarp zemes seguma karti ar laikrindām pēc 2. panta 8. punktā noteiktā beigu datuma un klašu intervālu, kas ļauj pārbaudīt ainavu sastāvu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

18.a pants

18.a pants

Satelītattēli un piekļuve meža datiem

Satelītattēli un piekļuve meža datiem

Komisija izveido platformu, kurā izmanto satelītattēlus, tostarp Copernicus Sentinel, kas aptver mežu apgabalus visā pasaulē, un nodrošina instrumentus, lai visas puses piegādes ķēdēs varētu ātri virzīties uz atmežošanas pārtraukšanu. Platforma nodrošina:

Komisija izveido platformu, kurā izmanto satelītattēlus, tostarp Copernicus Sentinel, kas aptver mežu apgabalus visā pasaulē, un nodrošina instrumentus, lai visas puses piegādes ķēdēs varētu ātri virzīties uz atmežošanas pārtraukšanu. Platforma nodrošina:

(a)

(a)

tematiskās kartes, tostarp zemes seguma karti ar laikrindām pēc 2. panta 8. punktā noteiktā beigu datuma un klašu intervālu, kas ļauj pārbaudīt ainavu sastāvu;

tematiskās kartes, tostarp zemes seguma karti ar laikrindām pēc 2. panta 8. punktā noteiktā beigu datuma un klašu intervālu, kas ļauj pārbaudīt ainavu sastāvu;

| (b) | brīdināšanas sistēmu, kas balstās uz meža seguma izmaiņu ikmēneša uzraudzību, |
| --- | --- |

(b)

(b)

brīdināšanas sistēmu, kas balstās uz meža seguma izmaiņu ikmēneša uzraudzību,

brīdināšanas sistēmu, kas balstās uz meža seguma izmaiņu ikmēneša uzraudzību,

| (c) | analīžu klāstu un lietotājiem draudzīgus un drošus rezultātus, norādot, kā piegādes ķēdes ir saistītas ar atmežošanu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

analīžu klāstu un lietotājiem draudzīgus un drošus rezultātus, norādot, kā piegādes ķēdes ir saistītas ar atmežošanu.

analīžu klāstu un lietotājiem draudzīgus un drošus rezultātus, norādot, kā piegādes ķēdes ir saistītas ar atmežošanu.

Platformu dara pieejamu dalībvalstu iestādēm, ieinteresētajām trešo valstu iestādēm, tirgus dalībniekiem un tirgotājiem.

Platformu dara pieejamu dalībvalstu iestādēm, ieinteresētajām trešo valstu iestādēm, tirgus dalībniekiem un tirgotājiem.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis katru gadu vēlākais līdz 30. aprīlim dara sabiedrībai un Komisijai pieejamu informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Šī informācija ietver pārbaužu plānus, pārbaudīto tirgus
  dalībnieku
  un
  tirgotāju
  skaitu un
  šādu kontroļu
  rezultātus,
  pārbaužu saturu,
  attiecīgo pārbaudīto preču un izstrādājumu apjomu attiecībā pret tādu attiecīgo preču un izstrādājumu kopējo daudzumu, kas laisti tirgū, attiecīgo preču un izstrādājumu izcelsmes valstis un ražotājvalstis, kā arī pasākumus, kas veikti
  neatbilstības gadījumā
  , un
  atgūtās kontroles izmaksas
  . | 1.   Dalībvalstis katru gadu vēlākais līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Šī informācija ietver pārbaužu plānus
  un riska kritērijus, uz kuriem tie balstīti
  ,
  tostarp veikto pārbaužu attiecībā uz
  tirgus
  dalībniekiem
  un tirgotājiem
  un attiecīgajām precēm un izstrādājumiem
  skaitu un rezultātus, attiecīgo pārbaudīto preču un izstrādājumu apjomu attiecībā pret tādu attiecīgo preču un izstrādājumu kopējo daudzumu, kas laisti tirgū, attiecīgo preču un izstrādājumu izcelsmes valstis un ražotājvalstis, kā arī
  — neatbilstības gadījumā — tirgus uzraudzības
  pasākumus, kas veikti
  saskaņā ar 22. pantu
  , un
  sodus, kas uzlikti saskaņā ar 23. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis katru gadu vēlākais līdz 30. aprīlim dara sabiedrībai un Komisijai pieejamu informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Šī informācija ietver pārbaužu plānus, pārbaudīto tirgus
  dalībnieku
  un
  tirgotāju
  skaitu un
  šādu kontroļu
  rezultātus,
  pārbaužu saturu,
  attiecīgo pārbaudīto preču un izstrādājumu apjomu attiecībā pret tādu attiecīgo preču un izstrādājumu kopējo daudzumu, kas laisti tirgū, attiecīgo preču un izstrādājumu izcelsmes valstis un ražotājvalstis, kā arī pasākumus, kas veikti
  neatbilstības gadījumā
  , un
  atgūtās kontroles izmaksas
  .

1.   Dalībvalstis katru gadu vēlākais līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Šī informācija ietver pārbaužu plānus
  un riska kritērijus, uz kuriem tie balstīti
  ,
  tostarp veikto pārbaužu attiecībā uz
  tirgus
  dalībniekiem
  un tirgotājiem
  un attiecīgajām precēm un izstrādājumiem
  skaitu un rezultātus, attiecīgo pārbaudīto preču un izstrādājumu apjomu attiecībā pret tādu attiecīgo preču un izstrādājumu kopējo daudzumu, kas laisti tirgū, attiecīgo preču un izstrādājumu izcelsmes valstis un ražotājvalstis, kā arī
  — neatbilstības gadījumā — tirgus uzraudzības
  pasākumus, kas veikti
  saskaņā ar 22. pantu
  , un
  sodus, kas uzlikti saskaņā ar 23. pantu
  .

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa

20. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja attiecīgās preces vai izstrādājumi ir ražoti valstī vai tās daļā, kas saskaņā ar 27. pantu norādīta kā augsta riska valsts vai tās daļa, vai ja pastāv risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas ražoti šādās valstīs vai to daļās, nonāk attiecīgajā piegādes ķēdē, katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  15
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž un dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru no attiecīgajām precēm, kā arī
  15
   % no katras tādas attiecīgās preces daudzuma, kas tiek
  laista
  vai
  darīta pieejama
  augsta riska valsts vai kādas tās daļas tirgū vai tiek
  eksportēta
  no šāda tirgus. | Ja attiecīgās preces vai izstrādājumi ir ražoti valstī vai tās daļā, kas saskaņā ar 27. pantu norādīta kā augsta riska valsts vai tās daļa, vai ja pastāv risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas ražoti šādās valstīs vai to daļās, nonāk attiecīgajā piegādes ķēdē, katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  20
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž un dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru no attiecīgajām precēm
  un izstrādājumiem
  , kā arī
  20
   % no katras tādas attiecīgās preces
  vai izstrādājumu
  daudzuma, kas tiek
  laisti
  vai
  darīti pieejami
  augsta riska valsts vai kādas tās daļas tirgū vai tiek
  eksportēti
  no šāda tirgus.
  Kompetentās iestādes nodrošina, ka saskaņā ar šo pantu veiktajās ikgadējās pārbaudēs regulāri tiek ietverti visi 15. pantā uzskaitītie elementi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja attiecīgās preces vai izstrādājumi ir ražoti valstī vai tās daļā, kas saskaņā ar 27. pantu norādīta kā augsta riska valsts vai tās daļa, vai ja pastāv risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas ražoti šādās valstīs vai to daļās, nonāk attiecīgajā piegādes ķēdē, katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  15
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž un dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru no attiecīgajām precēm, kā arī
  15
   % no katras tādas attiecīgās preces daudzuma, kas tiek
  laista
  vai
  darīta pieejama
  augsta riska valsts vai kādas tās daļas tirgū vai tiek
  eksportēta
  no šāda tirgus.

15

15

laista

darīta pieejama

eksportēta

Ja attiecīgās preces vai izstrādājumi ir ražoti valstī vai tās daļā, kas saskaņā ar 27. pantu norādīta kā augsta riska valsts vai tās daļa, vai ja pastāv risks, ka attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas ražoti šādās valstīs vai to daļās, nonāk attiecīgajā piegādes ķēdē, katra dalībvalsts nodrošina, ka to kompetento iestāžu veiktās ikgadējās pārbaudes aptver vismaz
  20
   % no tirgus dalībniekiem, kas laiž un dara pieejamu Savienības tirgū vai eksportē no Savienības tirgus katru no attiecīgajām precēm
  un izstrādājumiem
  , kā arī
  20
   % no katras tādas attiecīgās preces
  vai izstrādājumu
  daudzuma, kas tiek
  laisti
  vai
  darīti pieejami
  augsta riska valsts vai kādas tās daļas tirgū vai tiek
  eksportēti
  no šāda tirgus.
  Kompetentās iestādes nodrošina, ka saskaņā ar šo pantu veiktajās ikgadējās pārbaudēs regulāri tiek ietverti visi 15. pantā uzskaitītie elementi.

20

un izstrādājumiem

20

vai izstrādājumu

laisti

darīti pieejami

eksportēti

Kompetentās iestādes nodrošina, ka saskaņā ar šo pantu veiktajās ikgadējās pārbaudēs regulāri tiek ietverti visi 15. pantā uzskaitītie elementi.

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. daļa

21. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja pēc 15. un 16. pantā minētajām pārbaudēm ir atklāti iespējami
  nopietni trūkumi
  vai ir konstatēti riski saskaņā ar 14. panta 6. punktu, kompetentās iestādes var veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, tostarp konfiscēt vai apturēt attiecīgo preču un izstrādājumu laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū un eksportēšanu no Savienības tirgus. | Ja
  , pamatojoties uz pierādījumu pārbaudi vai citu būtisku informāciju, tostarp informāciju, kas sniegta saskaņā ar 18. pantu, un pamatotām bažām, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu, vai
  pēc 15. un 16. pantā minētajām pārbaudēm ir atklāti iespējami
  šīs regulas pārkāpumi
  vai ir konstatēti riski saskaņā ar 14. panta 6. punktu, kompetentās iestādes var veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, tostarp konfiscēt vai apturēt attiecīgo preču un izstrādājumu laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū un eksportēšanu no Savienības tirgus.
  Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja pēc 15. un 16. pantā minētajām pārbaudēm ir atklāti iespējami
  nopietni trūkumi
  vai ir konstatēti riski saskaņā ar 14. panta 6. punktu, kompetentās iestādes var veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, tostarp konfiscēt vai apturēt attiecīgo preču un izstrādājumu laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū un eksportēšanu no Savienības tirgus.

nopietni trūkumi

Ja
  , pamatojoties uz pierādījumu pārbaudi vai citu būtisku informāciju, tostarp informāciju, kas sniegta saskaņā ar 18. pantu, un pamatotām bažām, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu, vai
  pēc 15. un 16. pantā minētajām pārbaudēm ir atklāti iespējami
  šīs regulas pārkāpumi
  vai ir konstatēti riski saskaņā ar 14. panta 6. punktu, kompetentās iestādes var veikt tūlītējus pagaidu pasākumus, tostarp konfiscēt vai apturēt attiecīgo preču un izstrādājumu laišanu vai darīšanu par pieejamiem Savienības tirgū un eksportēšanu no Savienības tirgus.
  Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šiem pasākumiem.

, pamatojoties uz pierādījumu pārbaudi vai citu būtisku informāciju, tostarp informāciju, kas sniegta saskaņā ar 18. pantu, un pamatotām bažām, ko trešās personas paudušas saskaņā ar 29. pantu, vai

šīs regulas pārkāpumi

Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

22. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot 23. pantu, ja kompetentās iestādes konstatē, ka tirgus dalībnieks vai tirgotājs nav izpildījis savus pienākumus saskaņā ar šo regulu vai ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst
  šai regulai
  , tās nekavējoties pieprasa attiecīgajam tirgus dalībniekam vai tirgotājam veikt
  atbilstošus un samērīgus
  korektīvos pasākumus, lai izbeigtu neatbilstību. | 1.   Neskarot 23. pantu, ja kompetentās iestādes konstatē, ka tirgus dalībnieks vai tirgotājs nav izpildījis savus pienākumus saskaņā ar šo regulu vai ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst
  šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem
  , tās nekavējoties pieprasa attiecīgajam tirgus dalībniekam vai tirgotājam veikt korektīvos pasākumus, lai
  noteiktā un pieņemamā laikposmā
  izbeigtu neatbilstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neskarot 23. pantu, ja kompetentās iestādes konstatē, ka tirgus dalībnieks vai tirgotājs nav izpildījis savus pienākumus saskaņā ar šo regulu vai ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst
  šai regulai
  , tās nekavējoties pieprasa attiecīgajam tirgus dalībniekam vai tirgotājam veikt
  atbilstošus un samērīgus
  korektīvos pasākumus, lai izbeigtu neatbilstību.

1.   Neskarot 23. pantu, ja kompetentās iestādes konstatē, ka tirgus dalībnieks vai tirgotājs nav izpildījis savus pienākumus saskaņā ar šo regulu vai ka attiecīgā prece vai izstrādājums neatbilst
  šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem
  , tās nekavējoties pieprasa attiecīgajam tirgus dalībniekam vai tirgotājam veikt korektīvos pasākumus, lai
  noteiktā un pieņemamā laikposmā
  izbeigtu neatbilstību.

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

22. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | iznīcināt
  attiecīgo preci vai izstrādājumu vai
  ziedot to labdarības
  vai sabiedrības interesēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

iznīcināt
  attiecīgo preci vai izstrādājumu vai
  ziedot to labdarības
  vai sabiedrības interesēs.

iznīcināt

ziedot to labdarības

| (d) | ja iespējams, ziedot
  attiecīgo preci vai izstrādājumu
  labdarībai
  vai sabiedrības interesēs
  vai citādi reciklēt, vai kā visbeidzamo izvēles iespēju — to iznīcināt
  . |
| --- | --- |

(d)

ja iespējams, ziedot
  attiecīgo preci vai izstrādājumu
  labdarībai
  vai sabiedrības interesēs
  vai citādi reciklēt, vai kā visbeidzamo izvēles iespēju — to iznīcināt
  .

ja iespējams, ziedot

labdarībai

vai citādi reciklēt, vai kā visbeidzamo izvēles iespēju — to iznīcināt

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2.a punkts (jauns)

22. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neatkarīgi no korektīvajiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, un lai novērstu turpmāku pārkāpumu risku, tirgus dalībnieks vai tirgotājs novērš visus likumības pārbaužu sistēmas trūkumus, kas varētu būt izraisījuši neatbilstību šai regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Neatkarīgi no korektīvajiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, un lai novērstu turpmāku pārkāpumu risku, tirgus dalībnieks vai tirgotājs novērš visus likumības pārbaužu sistēmas trūkumus, kas varētu būt izraisījuši neatbilstību šai regulai.

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts

22. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja tirgus dalībnieks vai tirgotājs neveic 2. punktā minētos korektīvos pasākumus vai ja 1. punktā
  minētā neatbilstība saglabājas
  , kompetentās iestādes nodrošina, ka izstrādājums tiek izņemts vai atsaukts vai ka
  tā pieejamību
  tirgū vai tā
  eksportu aizliedz vai ierobežo
  . | 3.   Ja tirgus dalībnieks vai tirgotājs neveic 2. punktā minētos korektīvos pasākumus
  kompetentās iestādes
  1. punktā
  noteiktajā laikposmā
  , kompetentās iestādes nodrošina, ka
  prece vai
  izstrādājums tiek izņemts vai atsaukts vai ka
  tas netiek darīts pieejams Savienības
  tirgū vai
  eksportēts no
  tā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja tirgus dalībnieks vai tirgotājs neveic 2. punktā minētos korektīvos pasākumus vai ja 1. punktā
  minētā neatbilstība saglabājas
  , kompetentās iestādes nodrošina, ka izstrādājums tiek izņemts vai atsaukts vai ka
  tā pieejamību
  tirgū vai tā
  eksportu aizliedz vai ierobežo
  .

3.   Ja tirgus dalībnieks vai tirgotājs neveic 2. punktā minētos korektīvos pasākumus
  kompetentās iestādes
  1. punktā
  noteiktajā laikposmā
  , kompetentās iestādes nodrošina, ka
  prece vai
  izstrādājums tiek izņemts vai atsaukts vai ka
  tas netiek darīts pieejams Savienības
  tirgū vai
  eksportēts no
  tā.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

23. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Dalībvalstis paredz noteikumus par
  sankcijām, ko piemēro tirgus dalībniekiem vai tirgotājiem par šīs regulas pārkāpumiem,
  un
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu.
  Dalībvalstis minētos noteikumus paziņo Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē. | 1.   
  Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pieņem deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu attiecībā uz vienotām
  sankcijām, ko piemēro tirgus dalībniekiem vai tirgotājiem par šīs regulas pārkāpumiem,
  lai nodrošinātu, ka Savienībā tiek piemēroti saskaņoti standarti. Dalībvalstis
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Dalībvalstis paredz noteikumus par
  sankcijām, ko piemēro tirgus dalībniekiem vai tirgotājiem par šīs regulas pārkāpumiem,
  un
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu.
  Dalībvalstis minētos noteikumus paziņo Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

1.   
  Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pieņem deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu attiecībā uz vienotām
  sankcijām, ko piemēro tirgus dalībniekiem vai tirgotājiem par šīs regulas pārkāpumiem,
  lai nodrošinātu, ka Savienībā tiek piemēroti saskaņoti standarti. Dalībvalstis
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – ievaddaļa

23. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Paredzētās
  sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas
  un
  atturošas. Sankcijās ietilpst vismaz: | 2.   Sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas, atturošas
  un vienotas visās dalībvalstīs
  . Sankcijās ietilpst vismaz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Paredzētās
  sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas
  un
  atturošas. Sankcijās ietilpst vismaz:

2.   Sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas, atturošas
  un vienotas visās dalībvalstīs
  . Sankcijās ietilpst vismaz:

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

23. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | naudas sodi, kas ir samērīgi ar kaitējumu videi un attiecīgo preču vai izstrādājumu vērtību, šādus naudas sodus aprēķinot tā, lai nodrošinātu, ka par pārkāpumu atbildīgie faktiski zaudē ekonomiskos ieguvumus, kas izriet no viņu pārkāpumiem, un pakāpeniski palielinot šādus naudas sodus par atkārtoti izdarītiem pārkāpumiem; šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz
  4
   % no tirgus dalībnieka vai tirgotāja gada apgrozījuma
  attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

naudas sodi, kas ir samērīgi ar kaitējumu videi un attiecīgo preču vai izstrādājumu vērtību, šādus naudas sodus aprēķinot tā, lai nodrošinātu, ka par pārkāpumu atbildīgie faktiski zaudē ekonomiskos ieguvumus, kas izriet no viņu pārkāpumiem, un pakāpeniski palielinot šādus naudas sodus par atkārtoti izdarītiem pārkāpumiem; šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz
  4
   % no tirgus dalībnieka vai tirgotāja gada apgrozījuma
  attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs
  ;

4

attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs

| (a) | naudas sodi, kas ir samērīgi ar kaitējumu videi
  , ekonomisko kaitējumu vietējām kopienām
  un attiecīgo preču vai izstrādājumu vērtību, šādus naudas sodus aprēķinot tā, lai nodrošinātu, ka par pārkāpumu atbildīgie faktiski zaudē ekonomiskos ieguvumus, kas izriet no viņu pārkāpumiem, un pakāpeniski palielinot šādus naudas sodus par atkārtoti izdarītiem pārkāpumiem; šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz
  8
   % no tirgus dalībnieka vai tirgotāja gada apgrozījuma
  Savienībā, kas aprēķināts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004

   (1a)

  5. panta 1. punktu
  ;
  un to palielina, lai nodrošinātu, ka sods pārsniedz iespējamo ekonomisko ieguvumu un ir preventīvs; |
| --- | --- |

(a)

naudas sodi, kas ir samērīgi ar kaitējumu videi
  , ekonomisko kaitējumu vietējām kopienām
  un attiecīgo preču vai izstrādājumu vērtību, šādus naudas sodus aprēķinot tā, lai nodrošinātu, ka par pārkāpumu atbildīgie faktiski zaudē ekonomiskos ieguvumus, kas izriet no viņu pārkāpumiem, un pakāpeniski palielinot šādus naudas sodus par atkārtoti izdarītiem pārkāpumiem; šādu naudas sodu maksimālais apmērs ir vismaz
  8
   % no tirgus dalībnieka vai tirgotāja gada apgrozījuma
  Savienībā, kas aprēķināts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004

   (1a)

  5. panta 1. punktu
  ;
  un to palielina, lai nodrošinātu, ka sods pārsniedz iespējamo ekonomisko ieguvumu un ir preventīvs;

, ekonomisko kaitējumu vietējām kopienām

8

Savienībā, kas aprēķināts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004

1a

5. panta 1. punktu

un to palielina, lai nodrošinātu, ka sods pārsniedz iespējamo ekonomisko ieguvumu un ir preventīvs;

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

23. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | pienākums atjaunot vidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

pienākums atjaunot vidi;

pienākums atjaunot vidi;

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

23. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | pienākums kompensēt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai nodarīto kaitējumu, no kura ar pienācīgas rūpības veikšanu būtu bijis iespējams izvairīties; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

pienākums kompensēt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai nodarīto kaitējumu, no kura ar pienācīgas rūpības veikšanu būtu bijis iespējams izvairīties;

pienākums kompensēt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai nodarīto kaitējumu, no kura ar pienācīgas rūpības veikšanu būtu bijis iespējams izvairīties;

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

23. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | pagaidu izslēgšana no publiskā iepirkuma procedūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

pagaidu izslēgšana no publiskā iepirkuma procedūrām.

| (d) | pagaidu izslēgšana no publiskā iepirkuma procedūrām
  un no piekļuves publiskam finansējumam, tostarp konkursa procedūrām, dotācijām un koncesijām
  . |
| --- | --- |

(d)

pagaidu izslēgšana no publiskā iepirkuma procedūrām
  un no piekļuves publiskam finansējumam, tostarp konkursa procedūrām, dotācijām un koncesijām
  .

un no piekļuves publiskam finansējumam, tostarp konkursa procedūrām, dotācijām un koncesijām

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

23. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | pagaidu vai pastāvīgs aizliegums laist vai darīt pieejamas attiecīgās preces un produktus Savienības tirgū vai eksportēt tos nopietna pārkāpuma vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

pagaidu vai pastāvīgs aizliegums laist vai darīt pieejamas attiecīgās preces un produktus Savienības tirgū vai eksportēt tos nopietna pārkāpuma vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā;

pagaidu vai pastāvīgs aizliegums laist vai darīt pieejamas attiecīgās preces un produktus Savienības tirgū vai eksportēt tos nopietna pārkāpuma vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā;

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

23. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | aizliegums izmantot 12. pantā izklāstīto vienkāršoto pienācīgas pārbaudes procedūru smaga pārkāpuma vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

aizliegums izmantot 12. pantā izklāstīto vienkāršoto pienācīgas pārbaudes procedūru smaga pārkāpuma vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā;

aizliegums izmantot 12. pantā izklāstīto vienkāršoto pienācīgas pārbaudes procedūru smaga pārkāpuma vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā;

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2.a punkts (jauns)

23. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis informē Komisiju par tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri nav izpildījuši savas saistības saskaņā ar šo regulu, un par sodiem, kas tiem uzlikti, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu, 30 dienu laikā pēc tam, kad konstatēta attiecīgā neatbilstība, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos datu aizsardzības noteikumus. Komisija publicē attiecīgo tirgus dalībnieku un tirgotāju sarakstu. Viņi tiek informēti par viņu iekļaušanu sarakstā. |
| | Pārkāpumu izdarījušo tirgus dalībnieku un tirgotāju Eiropas sarakstā iekļauj šādas ziņas: |
| | (a) | pārkāpumu izdarījušā tirgus dalībnieka vai tirgotāja vārds/nosaukums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis informē Komisiju par tirgus dalībniekiem un tirgotājiem, kuri nav izpildījuši savas saistības saskaņā ar šo regulu, un par sodiem, kas tiem uzlikti, izmantojot 31. pantā minēto informācijas sistēmu, 30 dienu laikā pēc tam, kad konstatēta attiecīgā neatbilstība, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos datu aizsardzības noteikumus. Komisija publicē attiecīgo tirgus dalībnieku un tirgotāju sarakstu. Viņi tiek informēti par viņu iekļaušanu sarakstā.

Pārkāpumu izdarījušo tirgus dalībnieku un tirgotāju Eiropas sarakstā iekļauj šādas ziņas:

Pārkāpumu izdarījušo tirgus dalībnieku un tirgotāju Eiropas sarakstā iekļauj šādas ziņas:

(a)

(a)

pārkāpumu izdarījušā tirgus dalībnieka vai tirgotāja vārds/nosaukums;

pārkāpumu izdarījušā tirgus dalībnieka vai tirgotāja vārds/nosaukums;

| (b) | datums, kad veikta pirmā iekļaušana sarakstā, un datums, no kura veikti pietiekami koriģējoši pasākumi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

datums, kad veikta pirmā iekļaušana sarakstā, un datums, no kura veikti pietiekami koriģējoši pasākumi;

datums, kad veikta pirmā iekļaušana sarakstā, un datums, no kura veikti pietiekami koriģējoši pasākumi;

| (c) | kopsavilkums par darbībām, kas pamato tirgus dalībnieka vai tirgotāja iekļaušanu sarakstā; kā arī |
| --- | --- |

(c)

(c)

kopsavilkums par darbībām, kas pamato tirgus dalībnieka vai tirgotāja iekļaušanu sarakstā; kā arī

kopsavilkums par darbībām, kas pamato tirgus dalībnieka vai tirgotāja iekļaušanu sarakstā; kā arī

| (d) | uzliktā soda veids un, ja tas ir finansiāla rakstura sods, tā apmērs. |
| --- | --- |

(d)

(d)

uzliktā soda veids un, ja tas ir finansiāla rakstura sods, tā apmērs.

uzliktā soda veids un, ja tas ir finansiāla rakstura sods, tā apmērs.

Sarakstu dara publiski pieejamu Komisijas tīmekļvietnē un regulāri atjaunina.

Sarakstu dara publiski pieejamu Komisijas tīmekļvietnē un regulāri atjaunina.

Komisija publicē sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un 31. pantā minētajā reģistrā.

Komisija publicē sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un 31. pantā minētajā reģistrā.

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2.b punkts (jauns)

23. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai, ja 1. punktā minētais neatbilstīgais tirgus dalībnieks vai tirgotājs ir veicis pietiekamus korektīvus pasākumus, tostarp ir pilnībā samaksājis sodus vai veicis uzlabojumus likumības pārbaužu sistēmā, un nav ziņots par citu sodu vai procedūru saistībā ar iespējamu pārkāpumu. |
| | Tiklīdz ir veikti korektīvie pasākumi, Komisija svītro no saraksta attiecīgo uzņēmēju vai tirgotāju. Komisija ik pēc sešiem mēnešiem atjaunina attiecīgo tirgus dalībnieku un tirgotāju publisko sarakstu. |
| | Komisija iespējami drīz paziņo kompetentajām iestādēm par tirgus dalībnieka vai tirgotāja svītrošanu no saraksta un atjaunina 31. pantā minēto reģistru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai, ja 1. punktā minētais neatbilstīgais tirgus dalībnieks vai tirgotājs ir veicis pietiekamus korektīvus pasākumus, tostarp ir pilnībā samaksājis sodus vai veicis uzlabojumus likumības pārbaužu sistēmā, un nav ziņots par citu sodu vai procedūru saistībā ar iespējamu pārkāpumu.

Tiklīdz ir veikti korektīvie pasākumi, Komisija svītro no saraksta attiecīgo uzņēmēju vai tirgotāju. Komisija ik pēc sešiem mēnešiem atjaunina attiecīgo tirgus dalībnieku un tirgotāju publisko sarakstu.

Tiklīdz ir veikti korektīvie pasākumi, Komisija svītro no saraksta attiecīgo uzņēmēju vai tirgotāju. Komisija ik pēc sešiem mēnešiem atjaunina attiecīgo tirgus dalībnieku un tirgotāju publisko sarakstu.

Komisija iespējami drīz paziņo kompetentajām iestādēm par tirgus dalībnieka vai tirgotāja svītrošanu no saraksta un atjaunina 31. pantā minēto reģistru.

Komisija iespējami drīz paziņo kompetentajām iestādēm par tirgus dalībnieka vai tirgotāja svītrošanu no saraksta un atjaunina 31. pantā minēto reģistru.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 7. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

24. pants – 7. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ja laišana brīvā apgrozībā vai eksportēšana ir apturēta saskaņā ar 6. punktu, kompetentās iestādes 14. panta 7. punktā norādīto
  3
   darba dienu laikā nav pieprasījušas paturēt spēkā attiecīgās preces vai izstrādājuma laišanas brīvā apgrozībā vai eksporta apturēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ja laišana brīvā apgrozībā vai eksportēšana ir apturēta saskaņā ar 6. punktu, kompetentās iestādes 14. panta 7. punktā norādīto
  3
   darba dienu laikā nav pieprasījušas paturēt spēkā attiecīgās preces vai izstrādājuma laišanas brīvā apgrozībā vai eksporta apturēšanu;

3

| (b) | ja laišana brīvā apgrozībā vai eksportēšana ir apturēta saskaņā ar 6. punktu, kompetentās iestādes 14. panta 7. punktā norādīto
  piecu
   darba dienu laikā
  vai 72 stundu laikā attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kas var sabojāties,
  nav pieprasījušas paturēt spēkā attiecīgās preces vai izstrādājuma laišanas brīvā apgrozībā vai eksporta apturēšanu; |
| --- | --- |

(b)

ja laišana brīvā apgrozībā vai eksportēšana ir apturēta saskaņā ar 6. punktu, kompetentās iestādes 14. panta 7. punktā norādīto
  piecu
   darba dienu laikā
  vai 72 stundu laikā attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kas var sabojāties,
  nav pieprasījušas paturēt spēkā attiecīgās preces vai izstrādājuma laišanas brīvā apgrozībā vai eksporta apturēšanu;

piecu

vai 72 stundu laikā attiecībā uz svaigām precēm un produktiem, kas var sabojāties,

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 8. punkts – 2. daļa

24. pants – 8. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pēc
  minētā
  statusa paziņošanas muitas dienesti neļauj laist brīvā apgrozībā vai eksportēt attiecīgo preci vai izstrādājumu. Tie arī turpmāk norādīto paziņojumu iekļauj muitas datu apstrādes sistēmā un attiecīgā gadījumā attiecīgajai precei vai izstrādājumam pievienotajā komercrēķinā un jebkurā citā attiecīgā pavaddokumentā: “Neatbilstīga prece vai izstrādājums — laišana brīvā apgrozībā / eksportēšana nav atļauts — Regula (ES) 2021/XXXX”. [PB norāda atsauci uz šo regulu] | Pēc
  neatbilstīga
  statusa paziņošanas muitas dienesti neļauj laist brīvā apgrozībā vai eksportēt attiecīgo preci vai izstrādājumu. Tie arī turpmāk norādīto paziņojumu iekļauj muitas datu apstrādes sistēmā un attiecīgā gadījumā attiecīgajai precei vai izstrādājumam pievienotajā komercrēķinā un jebkurā citā attiecīgā pavaddokumentā: “Neatbilstīga prece vai izstrādājums — laišana brīvā apgrozībā / eksportēšana nav atļauts — Regula (ES) 2021/XXXX”. [PB norāda atsauci uz šo regulu] |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pēc
  minētā
  statusa paziņošanas muitas dienesti neļauj laist brīvā apgrozībā vai eksportēt attiecīgo preci vai izstrādājumu. Tie arī turpmāk norādīto paziņojumu iekļauj muitas datu apstrādes sistēmā un attiecīgā gadījumā attiecīgajai precei vai izstrādājumam pievienotajā komercrēķinā un jebkurā citā attiecīgā pavaddokumentā: “Neatbilstīga prece vai izstrādājums — laišana brīvā apgrozībā / eksportēšana nav atļauts — Regula (ES) 2021/XXXX”. [PB norāda atsauci uz šo regulu]

minētā

Pēc
  neatbilstīga
  statusa paziņošanas muitas dienesti neļauj laist brīvā apgrozībā vai eksportēt attiecīgo preci vai izstrādājumu. Tie arī turpmāk norādīto paziņojumu iekļauj muitas datu apstrādes sistēmā un attiecīgā gadījumā attiecīgajai precei vai izstrādājumam pievienotajā komercrēķinā un jebkurā citā attiecīgā pavaddokumentā: “Neatbilstīga prece vai izstrādājums — laišana brīvā apgrozībā / eksportēšana nav atļauts — Regula (ES) 2021/XXXX”. [PB norāda atsauci uz šo regulu]

neatbilstīga

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 10. punkts

24. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Muitas dienesti pēc kompetento iestāžu pieprasījuma vai gadījumos, kad tie to uzskata par nepieciešamu un samērīgu, var iznīcināt neatbilstīgu attiecīgo preci vai izstrādājumu. Šāda pasākuma izmaksas sedz fiziska vai juridiska persona, kurai ir attiecīgais izstrādājums vai prece.
  Attiecīgi piemēro Regulas (ES) Nr. 952/2013 197. un 198. pantu. Pēc kompetento iestāžu pieprasījuma muita var arī konfiscēt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus un nodot tos kompetento iestāžu rīcībā. | 10.   Muitas dienesti pēc kompetento iestāžu pieprasījuma vai gadījumos, kad tie to uzskata par nepieciešamu un samērīgu, var
  ziedot attiecīgo preci vai izstrādājumu labdarībai vai sabiedrības interesēs vai, bet tikai tad, ja šāda ziedošana nav iespējama, var reciklēt vai kā visbeidzamo izvēles iespēju —
  iznīcināt neatbilstīgu attiecīgo preci vai izstrādājumu. Šāda pasākuma izmaksas sedz fiziska vai juridiska persona, kurai ir attiecīgais izstrādājums vai prece. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Muitas dienesti pēc kompetento iestāžu pieprasījuma vai gadījumos, kad tie to uzskata par nepieciešamu un samērīgu, var iznīcināt neatbilstīgu attiecīgo preci vai izstrādājumu. Šāda pasākuma izmaksas sedz fiziska vai juridiska persona, kurai ir attiecīgais izstrādājums vai prece.
  Attiecīgi piemēro Regulas (ES) Nr. 952/2013 197. un 198. pantu. Pēc kompetento iestāžu pieprasījuma muita var arī konfiscēt neatbilstīgas attiecīgās preces un izstrādājumus un nodot tos kompetento iestāžu rīcībā.

10.   Muitas dienesti pēc kompetento iestāžu pieprasījuma vai gadījumos, kad tie to uzskata par nepieciešamu un samērīgu, var
  ziedot attiecīgo preci vai izstrādājumu labdarībai vai sabiedrības interesēs vai, bet tikai tad, ja šāda ziedošana nav iespējama, var reciklēt vai kā visbeidzamo izvēles iespēju —
  iznīcināt neatbilstīgu attiecīgo preci vai izstrādājumu. Šāda pasākuma izmaksas sedz fiziska vai juridiska persona, kurai ir attiecīgais izstrādājums vai prece.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 4. punkts

25. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja saistībā ar precēm un izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri nodoti pagaidu uzglabāšanā vai kuriem piemērota muitas procedūra, kas nav “laišana brīvā apgrozībā”, muitas dienestiem pirmajā ievešanas vietā ir pamats uzskatīt, ka minētās preces vai izstrādājumi neatbilst šai regulai, tie visu būtisko informāciju nodod galamērķa kompetentajai muitas iestādei. | 4.   Ja saistībā ar precēm un izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri nodoti pagaidu uzglabāšanā vai kuriem piemērota muitas procedūra, kas nav “laišana brīvā apgrozībā”, muitas dienestiem pirmajā ievešanas vietā ir pamats uzskatīt, ka minētās preces vai izstrādājumi neatbilst šai regulai, tie visu būtisko informāciju nodod galamērķa kompetentajai muitas iestādei
  , kā arī kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par to saistību izpildi, kuras izriet no šīs regulas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja saistībā ar precēm un izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri nodoti pagaidu uzglabāšanā vai kuriem piemērota muitas procedūra, kas nav “laišana brīvā apgrozībā”, muitas dienestiem pirmajā ievešanas vietā ir pamats uzskatīt, ka minētās preces vai izstrādājumi neatbilst šai regulai, tie visu būtisko informāciju nodod galamērķa kompetentajai muitas iestādei.

4.   Ja saistībā ar precēm un izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri nodoti pagaidu uzglabāšanā vai kuriem piemērota muitas procedūra, kas nav “laišana brīvā apgrozībā”, muitas dienestiem pirmajā ievešanas vietā ir pamats uzskatīt, ka minētās preces vai izstrādājumi neatbilst šai regulai, tie visu būtisko informāciju nodod galamērķa kompetentajai muitas iestādei
  , kā arī kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par to saistību izpildi, kuras izriet no šīs regulas
  .

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts

26. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija izstrādā elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai starp valstu muitas sistēmām un 31. pantā minēto informācijas sistēmu varētu nosūtīt datus, jo īpaši 24. panta 5.–8. punktā minētos paziņojumus un pieprasījumus. Šo elektronisko saskarni ievieš ne vēlāk kā
  četru gadu
  laikā pēc 3. punktā minētā attiecīgā īstenošanas akta pieņemšanas dienas. | 1.   Komisija izstrādā elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai starp valstu muitas sistēmām un 31. pantā minēto informācijas sistēmu varētu nosūtīt datus, jo īpaši 24. panta 5.–8. punktā minētos paziņojumus un pieprasījumus. Šo elektronisko saskarni ievieš ne vēlāk kā
  viena gada
  laikā pēc 3. punktā minētā attiecīgā īstenošanas akta pieņemšanas dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija izstrādā elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai starp valstu muitas sistēmām un 31. pantā minēto informācijas sistēmu varētu nosūtīt datus, jo īpaši 24. panta 5.–8. punktā minētos paziņojumus un pieprasījumus. Šo elektronisko saskarni ievieš ne vēlāk kā
  četru gadu
  laikā pēc 3. punktā minētā attiecīgā īstenošanas akta pieņemšanas dienas.

1.   Komisija izstrādā elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai starp valstu muitas sistēmām un 31. pantā minēto informācijas sistēmu varētu nosūtīt datus, jo īpaši 24. panta 5.–8. punktā minētos paziņojumus un pieprasījumus. Šo elektronisko saskarni ievieš ne vēlāk kā
  viena gada
  laikā pēc 3. punktā minētā attiecīgā īstenošanas akta pieņemšanas dienas.

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – ievaddaļa

26. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  drīkst izstrādāt
  elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai: | 2.   Komisija
  izstrādā
  elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija
  drīkst izstrādāt
  elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai:

2.   Komisija
  izstrādā
  elektronisku saskarni, kuras pamatā ir ES vienloga sistēmas vide muitas vajadzībām, lai:

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido trīs līmeņu sistēmu valstu vai to daļu novērtēšanai. Ja vien saskaņā ar šo pantu nav noteikts, ka kāda valsts ir zema vai augsta riska valsts, uzskatāms, ka tā ir standarta riska valsts. Komisija
  drīkst noteikt
  zema vai augsta riska valstis vai to daļas, kurās tiek ražotas attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas neatbilst 3. panta a) apakšpunktam. Zema vai augsta riska valstu vai to daļu sarakstu publicē ar īstenošanas aktu(-iem), ko pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Sarakstu atjaunina pēc vajadzības, ņemot vērā jaunus pierādījumus. | 1.   Ar šo regulu izveido trīs līmeņu sistēmu valstu vai to daļu novērtēšanai. Ja vien saskaņā ar šo pantu nav noteikts, ka kāda valsts ir zema vai augsta riska valsts, uzskatāms, ka tā ir standarta riska valsts. Komisija
  nosaka
  zema vai augsta riska valstis vai to daļas, kurās tiek ražotas attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas neatbilst 3. panta a) apakšpunktam. Zema vai augsta riska valstu vai to daļu sarakstu publicē ar īstenošanas aktu(-iem), ko pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  līdz ... [OV: lūgums ievietot datumu ... mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
  . Sarakstu atjaunina pēc vajadzības, ņemot vērā jaunus pierādījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido trīs līmeņu sistēmu valstu vai to daļu novērtēšanai. Ja vien saskaņā ar šo pantu nav noteikts, ka kāda valsts ir zema vai augsta riska valsts, uzskatāms, ka tā ir standarta riska valsts. Komisija
  drīkst noteikt
  zema vai augsta riska valstis vai to daļas, kurās tiek ražotas attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas neatbilst 3. panta a) apakšpunktam. Zema vai augsta riska valstu vai to daļu sarakstu publicē ar īstenošanas aktu(-iem), ko pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Sarakstu atjaunina pēc vajadzības, ņemot vērā jaunus pierādījumus.

1.   Ar šo regulu izveido trīs līmeņu sistēmu valstu vai to daļu novērtēšanai. Ja vien saskaņā ar šo pantu nav noteikts, ka kāda valsts ir zema vai augsta riska valsts, uzskatāms, ka tā ir standarta riska valsts. Komisija
  nosaka
  zema vai augsta riska valstis vai to daļas, kurās tiek ražotas attiecīgās preces vai izstrādājumi, kas neatbilst 3. panta a) apakšpunktam. Zema vai augsta riska valstu vai to daļu sarakstu publicē ar īstenošanas aktu(-iem), ko pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  līdz ... [OV: lūgums ievietot datumu ... mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
  . Sarakstu atjaunina pēc vajadzības, ņemot vērā jaunus pierādījumus.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – ievaddaļa

27. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nosakot zema un augsta riska valstis vai to daļas saskaņā ar 1. punktu, ņem vērā
  attiecīgās valsts sniegto
  informāciju un balstās uz šādiem novērtēšanas kritērijiem: | Nosakot zema un augsta riska valstis vai to daļas saskaņā ar 1. punktu,
  to veic pēc pārredzama un objektīva novērtēšanas procesa, kurā
  ņem vērā informāciju, ko sniegusi
  attiecīgā valsts un reģionālās iestādes, tirgus dalībnieki, kā arī NVO un trešās personas, tostarp pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  un
  kas
  balstās uz šādiem novērtēšanas kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nosakot zema un augsta riska valstis vai to daļas saskaņā ar 1. punktu, ņem vērā
  attiecīgās valsts sniegto
  informāciju un balstās uz šādiem novērtēšanas kritērijiem:

attiecīgās valsts sniegto

Nosakot zema un augsta riska valstis vai to daļas saskaņā ar 1. punktu,
  to veic pēc pārredzama un objektīva novērtēšanas procesa, kurā
  ņem vērā informāciju, ko sniegusi
  attiecīgā valsts un reģionālās iestādes, tirgus dalībnieki, kā arī NVO un trešās personas, tostarp pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  un
  kas
  balstās uz šādiem novērtēšanas kritērijiem:

to veic pēc pārredzama un objektīva novērtēšanas procesa, kurā

attiecīgā valsts un reģionālās iestādes, tirgus dalībnieki, kā arī NVO un trešās personas, tostarp pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas,

kas

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atmežošanas
  un
  meža degradācijas apjoms, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atmežošanas
  un
  meža degradācijas apjoms,

un

| (a) | atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  apjoms, |
| --- | --- |

(a)

atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  apjoms,

un meža pārveidošanas

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

27. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | vai nacionāli noteiktais devums (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina to, ka emisijas no atmežošanas
  un
  meža degradācijas tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NND; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

vai nacionāli noteiktais devums (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina to, ka emisijas no atmežošanas
  un
  meža degradācijas tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NND;

un

| (d) | vai nacionāli noteiktais devums (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina to, ka emisijas no atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NND; |
| --- | --- |

(d)

vai nacionāli noteiktais devums (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina to, ka emisijas no atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas
  tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NND;

un meža pārveidošanas

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

27. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | līgumi un citi instrumenti, kas noslēgti starp attiecīgo valsti un Savienību un attiecas uz atmežošanu
  un
  meža degradāciju un veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām
  un to efektīvu īstenošanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

līgumi un citi instrumenti, kas noslēgti starp attiecīgo valsti un Savienību un attiecas uz atmežošanu
  un
  meža degradāciju un veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām
  un to efektīvu īstenošanu
  ;

un

un to efektīvu īstenošanu

| (e) | līgumi un citi instrumenti, kas noslēgti starp attiecīgo valsti un Savienību un attiecas uz atmežošanu, meža degradāciju
  vai meža pārveidošanu
  un veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām
  , ja to savlaicīga un efektīva īstenošana ir tikusi apliecināta, pamatojoties uz objektīvu un pārredzamu novērtējumu
  ; |
| --- | --- |

(e)

līgumi un citi instrumenti, kas noslēgti starp attiecīgo valsti un Savienību un attiecas uz atmežošanu, meža degradāciju
  vai meža pārveidošanu
  un veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām
  , ja to savlaicīga un efektīva īstenošana ir tikusi apliecināta, pamatojoties uz objektīvu un pārredzamu novērtējumu
  ;

vai meža pārveidošanu

, ja to savlaicīga un efektīva īstenošana ir tikusi apliecināta, pamatojoties uz objektīvu un pārredzamu novērtējumu

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

27. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | vai attiecīgajā valstī ir spēkā valsts vai pašvaldību tiesību akti, tostarp saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu, un vai tā veic iedarbīgus izpildes panākšanas pasākumus, lai nepieļautu un sodītu darbības, kas izraisa atmežošanu
  un
  meža degradāciju, un jo īpaši, vai tiek piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu ieguvumus, ko rada atmežošana
  vai
  meža degradācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

vai attiecīgajā valstī ir spēkā valsts vai pašvaldību tiesību akti, tostarp saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu, un vai tā veic iedarbīgus izpildes panākšanas pasākumus, lai nepieļautu un sodītu darbības, kas izraisa atmežošanu
  un
  meža degradāciju, un jo īpaši, vai tiek piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu ieguvumus, ko rada atmežošana
  vai
  meža degradācija.

un

vai

| (f) | vai attiecīgajā valstī ir spēkā valsts vai pašvaldību tiesību akti, tostarp saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu,
  un attiecīgi tiesību akti un standarti, kā noteikts šīs regulas 28. panta 2. punktā,
  un vai tā veic iedarbīgus izpildes panākšanas pasākumus, lai
  nodrošinātu, ka šie tiesību akti tiek īstenoti, un lai
  nepieļautu un sodītu darbības, kas izraisa atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , un jo īpaši, vai tiek piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu ieguvumus, ko rada atmežošana, meža degradācija
  vai meža pārveidošana, vai neatbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, kā noteikts 2. pantā
  . |
| --- | --- |

(f)

vai attiecīgajā valstī ir spēkā valsts vai pašvaldību tiesību akti, tostarp saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu,
  un attiecīgi tiesību akti un standarti, kā noteikts šīs regulas 28. panta 2. punktā,
  un vai tā veic iedarbīgus izpildes panākšanas pasākumus, lai
  nodrošinātu, ka šie tiesību akti tiek īstenoti, un lai
  nepieļautu un sodītu darbības, kas izraisa atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , un jo īpaši, vai tiek piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu ieguvumus, ko rada atmežošana, meža degradācija
  vai meža pārveidošana, vai neatbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, kā noteikts 2. pantā
  .

un attiecīgi tiesību akti un standarti, kā noteikts šīs regulas 28. panta 2. punktā,

nodrošinātu, ka šie tiesību akti tiek īstenoti, un lai

un meža pārveidošanu

vai meža pārveidošana, vai neatbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem un standartiem, kā noteikts 2. pantā

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – fa apkšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – fa apkšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | vai valsts un vietējā mēroga jurisdikcija ir izstrādājusi jurisdikcijas pieejas, jēgpilni iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsonisko sabiedrību, pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas, un privāto sektoru, tostarp mikrouzņēmumus un citus MVU, un mazos lauksaimniekus, lai cīnītos pret atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu, zemes tiesību pārkāpumiem un nelikumīgu ražošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

vai valsts un vietējā mēroga jurisdikcija ir izstrādājusi jurisdikcijas pieejas, jēgpilni iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsonisko sabiedrību, pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas, un privāto sektoru, tostarp mikrouzņēmumus un citus MVU, un mazos lauksaimniekus, lai cīnītos pret atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu, zemes tiesību pārkāpumiem un nelikumīgu ražošanu;

vai valsts un vietējā mēroga jurisdikcija ir izstrādājusi jurisdikcijas pieejas, jēgpilni iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsonisko sabiedrību, pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas, un privāto sektoru, tostarp mikrouzņēmumus un citus MVU, un mazos lauksaimniekus, lai cīnītos pret atmežošanu, meža degradāciju, meža pārveidošanu, zemes tiesību pārkāpumiem un nelikumīgu ražošanu;

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | vai attiecīgā valsts attiecīgos datus dara pieejamus pārredzami; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fb)

(fb)

vai attiecīgā valsts attiecīgos datus dara pieejamus pārredzami;

vai attiecīgā valsts attiecīgos datus dara pieejamus pārredzami;

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fc) | attiecīgā gadījumā tādu tiesību aktu esamība, ievērošana un efektīva izpilde, ar kuriem aizsargā pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu paražu zemes lietošanas tiesību turētāju tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fc)

(fc)

attiecīgā gadījumā tādu tiesību aktu esamība, ievērošana un efektīva izpilde, ar kuriem aizsargā pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu paražu zemes lietošanas tiesību turētāju tiesības.

attiecīgā gadījumā tādu tiesību aktu esamība, ievērošana un efektīva izpilde, ar kuriem aizsargā pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un citu paražu zemes lietošanas tiesību turētāju tiesības.

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts – 1. daļa

27. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija informē attiecīgās valstis par nodomu mainīt
  esošo
  riska kategoriju un aicina
  tās
  sniegt jebkādu informāciju, ko
  tā
  uzskata par noderīgu šajā sakarā. Komisija dod valstīm pietiekami daudz laika atbildes sniegšanai, piemēram, lai sniegtu informāciju par pasākumiem, ko valsts veikusi, lai labotu situāciju gadījumā, ja tās statusu vai tās daļu statusu varētu mainīt uz augstāku riska kategoriju. | Komisija informē attiecīgās valstis
  , reģionālās iestādes, kā arī tirgus dalībniekus un tirgotājus
  par nodomu mainīt
  valsts vai tās daļas
  riska kategoriju un aicina
  tos
  sniegt jebkādu informāciju, ko
  tie
  uzskata par noderīgu šajā sakarā.
  Komisija arī rīko sabiedrisko apspriešanu, lai iegūtu informāciju un viedokļus no ieinteresētajām personām, tostarp jo īpaši pirmiedzīvotājiem, vietējām kopienām, mazajiem lauksaimniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
  Komisija dod valstīm
  un reģionālajām iestādēm
  pietiekami daudz laika atbildes sniegšanai, piemēram, lai sniegtu informāciju par pasākumiem, ko valsts
  vai reģionālā iestāde
  veikusi, lai labotu situāciju gadījumā, ja tās statusu vai tās daļu statusu varētu mainīt uz augstāku riska kategoriju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija informē attiecīgās valstis par nodomu mainīt
  esošo
  riska kategoriju un aicina
  tās
  sniegt jebkādu informāciju, ko
  tā
  uzskata par noderīgu šajā sakarā. Komisija dod valstīm pietiekami daudz laika atbildes sniegšanai, piemēram, lai sniegtu informāciju par pasākumiem, ko valsts veikusi, lai labotu situāciju gadījumā, ja tās statusu vai tās daļu statusu varētu mainīt uz augstāku riska kategoriju.

esošo

tās

tā

Komisija informē attiecīgās valstis
  , reģionālās iestādes, kā arī tirgus dalībniekus un tirgotājus
  par nodomu mainīt
  valsts vai tās daļas
  riska kategoriju un aicina
  tos
  sniegt jebkādu informāciju, ko
  tie
  uzskata par noderīgu šajā sakarā.
  Komisija arī rīko sabiedrisko apspriešanu, lai iegūtu informāciju un viedokļus no ieinteresētajām personām, tostarp jo īpaši pirmiedzīvotājiem, vietējām kopienām, mazajiem lauksaimniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
  Komisija dod valstīm
  un reģionālajām iestādēm
  pietiekami daudz laika atbildes sniegšanai, piemēram, lai sniegtu informāciju par pasākumiem, ko valsts
  vai reģionālā iestāde
  veikusi, lai labotu situāciju gadījumā, ja tās statusu vai tās daļu statusu varētu mainīt uz augstāku riska kategoriju.

, reģionālās iestādes, kā arī tirgus dalībniekus un tirgotājus

valsts vai tās daļas

tos

tie

Komisija arī rīko sabiedrisko apspriešanu, lai iegūtu informāciju un viedokļus no ieinteresētajām personām, tostarp jo īpaši pirmiedzīvotājiem, vietējām kopienām, mazajiem lauksaimniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

un reģionālajām iestādēm

vai reģionālā iestāde

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts – 2. daļa – ievaddaļa

27. pants – 3. punkts – 2. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā paziņojumā ietver šādu informāciju: | Šajā paziņojumā
  un apspriešanās procesā
  ietver šādu informāciju: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā paziņojumā ietver šādu informāciju:

Šajā paziņojumā
  un apspriešanās procesā
  ietver šādu informāciju:

un apspriešanās procesā

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts

28. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sadarbojas ar ražotājvalstīm, uz kurām attiecas šī regula,
  lai veidotu
  partnerības un
  sadarbību un
  kopīgi
  risinātu
  atmežošanas
  un
  meža degradācijas
  jautājumus
  . Šādas partnerības un sadarbības
  mehānismi būs
  vērsti uz mežu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu, atmežošanu, meža degradāciju un pāreju uz ilgtspējīgu preču ražošanu, patēriņu, pārstrādi un tirdzniecības metodēm. Partnerības un sadarbības mehānismi drīkst ietvert strukturētus dialogus, atbalsta programmas un darbības, administratīvas vienošanās
  un noteikumus esošajos nolīgumos vai līgumos
  , kas ļauj ražotājvalstīm pāriet uz tādu lauksaimniecisko ražošanu, kas veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām.
  Šādas vienošanās un to rezultatīvu īstenošanu izvērtēs salīdzinošajā novērtēšanā saskaņā ar šīs regulas 27. pantu. | 1.   
  Koordinētā pieejā
  Komisija
  un dalībvalstis
  sadarbojas ar ražotājvalstīm, uz kurām attiecas šī regula,
  vietējām pašvaldībām un ieinteresētajām personām, jo īpaši tām, kas eksportē ievērojamu daudzumu I pielikumā uzskaitīto preču, tostarp izmantojot esošās un turpmākās
  partnerības un
  brīvās tirdzniecības nolīgumus un saskaņojot esošos atbalsta instrumentus, lai
  kopīgi
  novērstu
  atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas pamatcēloņus
  . Šādas partnerības un sadarbības
  mehānismus atbalsta ar pietiekamiem resursiem, un tie ir
  vērsti uz mežu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu, atmežošanu, meža degradāciju
  , meža pārveidošanu
  un pāreju uz ilgtspējīgu preču ražošanu, patēriņu, pārstrādi un tirdzniecības metodēm
  , labu pārvaldību, kā arī no meža atkarīgo kopienu, tostarp pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu, citu paražu īpašumtiesību turētāju un mazo lauksaimnieku, tiesību un iztikas līdzekļu aizsardzību
  . Partnerības un sadarbības mehānismi drīkst ietvert 
  — bet neaprobežojas ar tiem —
  strukturētus dialogus,
  finansiālā un tehniskā
  atbalsta programmas un darbības, administratīvas vienošanās, kas ļauj ražotājvalstīm
  un to daļām
  pāriet uz tādu lauksaimniecisko ražošanu, kas veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām.
  Komisija nodrošina, ka pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un pilsoniskā sabiedrība tiek iesaistīti kopīgu ceļvežu izstrādē. Kopīgo ceļvežu pamatā ir atskaites punkti, par kuriem panākta vienošanās ar vietējām ieinteresētajām personām. Komisija jo īpaši sadarbojas ar ražotājvalstīm, lai likvidētu juridiskos šķēršļu, kas tām neļauj īstenot regulu, tostarp ir valsts zemes lietošanas tiesību pārvaldības un datu aizsardzības tiesību akti. Minēto partnerību mērķis ir izstrādāt kopīgus ceļvežus, tostarp ilgstošu dialogu un sadarbību, jo īpaši ar valstīm un to daļām, kas identificētas kā augsta riska valstis, lai atbalstītu to pastāvīgu uzlabošanu virzībā uz 27. pantā minēto standarta riska kategoriju. Partnerībās un sadarbības mehānismos īpašu uzmanību pievērš mazajiem lauksaimniekiem, lai šie mazie lauksaimnieki varētu pārkārtoties uz ilgtspējīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības praksi un ievērot šīs regulas prasības, tostarp darot iespējamu gūt pietiekamu informāciju, kas pasniegta lietotājdraudzīgā veidā. Ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai apmierinātu mazo lauksaimnieku vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija sadarbojas ar ražotājvalstīm, uz kurām attiecas šī regula,
  lai veidotu
  partnerības un
  sadarbību un
  kopīgi
  risinātu
  atmežošanas
  un
  meža degradācijas
  jautājumus
  . Šādas partnerības un sadarbības
  mehānismi būs
  vērsti uz mežu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu, atmežošanu, meža degradāciju un pāreju uz ilgtspējīgu preču ražošanu, patēriņu, pārstrādi un tirdzniecības metodēm. Partnerības un sadarbības mehānismi drīkst ietvert strukturētus dialogus, atbalsta programmas un darbības, administratīvas vienošanās
  un noteikumus esošajos nolīgumos vai līgumos
  , kas ļauj ražotājvalstīm pāriet uz tādu lauksaimniecisko ražošanu, kas veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām.
  Šādas vienošanās un to rezultatīvu īstenošanu izvērtēs salīdzinošajā novērtēšanā saskaņā ar šīs regulas 27. pantu.

1.   
  Koordinētā pieejā
  Komisija
  un dalībvalstis
  sadarbojas ar ražotājvalstīm, uz kurām attiecas šī regula,
  vietējām pašvaldībām un ieinteresētajām personām, jo īpaši tām, kas eksportē ievērojamu daudzumu I pielikumā uzskaitīto preču, tostarp izmantojot esošās un turpmākās
  partnerības un
  brīvās tirdzniecības nolīgumus un saskaņojot esošos atbalsta instrumentus, lai
  kopīgi
  novērstu
  atmežošanas, meža degradācijas
  un meža pārveidošanas pamatcēloņus
  . Šādas partnerības un sadarbības
  mehānismus atbalsta ar pietiekamiem resursiem, un tie ir
  vērsti uz mežu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu, atmežošanu, meža degradāciju
  , meža pārveidošanu
  un pāreju uz ilgtspējīgu preču ražošanu, patēriņu, pārstrādi un tirdzniecības metodēm
  , labu pārvaldību, kā arī no meža atkarīgo kopienu, tostarp pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu, citu paražu īpašumtiesību turētāju un mazo lauksaimnieku, tiesību un iztikas līdzekļu aizsardzību
  . Partnerības un sadarbības mehānismi drīkst ietvert 
  — bet neaprobežojas ar tiem —
  strukturētus dialogus,
  finansiālā un tehniskā
  atbalsta programmas un darbības, administratīvas vienošanās, kas ļauj ražotājvalstīm
  un to daļām
  pāriet uz tādu lauksaimniecisko ražošanu, kas veicina attiecīgo preču un izstrādājumu atbilstību šīs regulas prasībām.
  Komisija nodrošina, ka pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un pilsoniskā sabiedrība tiek iesaistīti kopīgu ceļvežu izstrādē. Kopīgo ceļvežu pamatā ir atskaites punkti, par kuriem panākta vienošanās ar vietējām ieinteresētajām personām. Komisija jo īpaši sadarbojas ar ražotājvalstīm, lai likvidētu juridiskos šķēršļu, kas tām neļauj īstenot regulu, tostarp ir valsts zemes lietošanas tiesību pārvaldības un datu aizsardzības tiesību akti. Minēto partnerību mērķis ir izstrādāt kopīgus ceļvežus, tostarp ilgstošu dialogu un sadarbību, jo īpaši ar valstīm un to daļām, kas identificētas kā augsta riska valstis, lai atbalstītu to pastāvīgu uzlabošanu virzībā uz 27. pantā minēto standarta riska kategoriju. Partnerībās un sadarbības mehānismos īpašu uzmanību pievērš mazajiem lauksaimniekiem, lai šie mazie lauksaimnieki varētu pārkārtoties uz ilgtspējīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības praksi un ievērot šīs regulas prasības, tostarp darot iespējamu gūt pietiekamu informāciju, kas pasniegta lietotājdraudzīgā veidā. Ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai apmierinātu mazo lauksaimnieku vajadzības.

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1.a punkts (jauns)

28. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija un Padome turpina iesaistīties, lai īstenotu un izpildītu tirdzniecības nolīgumus, kā arī noslēgtu jaunus brīvās tirdzniecības nolīgumus, kuros ietver stingrus noteikumus par ilgtspēju, jo īpaši attiecībā uz mežiem, un pienākumu efektīvi izpildīt daudzpusējus nolīgumus vides jomā, kā, piemēram, Parīzes nolīgumu un Biodaudzveidības konvenciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija un Padome turpina iesaistīties, lai īstenotu un izpildītu tirdzniecības nolīgumus, kā arī noslēgtu jaunus brīvās tirdzniecības nolīgumus, kuros ietver stingrus noteikumus par ilgtspēju, jo īpaši attiecībā uz mežiem, un pienākumu efektīvi izpildīt daudzpusējus nolīgumus vides jomā, kā, piemēram, Parīzes nolīgumu un Biodaudzveidības konvenciju.

Grozījumi Nr. 214 un 266

Grozījumi Nr. 214 un 266

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Jānodrošina iespēja
  , lai visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un privātais sektors, t. sk. MVU un mazie lauksaimnieki, var piedalīties partnerību un sadarbības mehānismos. | 2.   
  Partnerību un sadarbības mehānismiem ir pietiekami finanšu resursi, un tajos pilnībā tiek ņemta vērā ES novērotavas sniegtā informācija un brīdinājumi. Tie nodrošina iespēju
  , lai visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas
  , sievietes
  un privātais sektors, t. sk.
  mikrouzņēmumi un citi
  MVU, un mazie lauksaimnieki, var piedalīties partnerību un sadarbības mehānismos.
  Partnerības un sadarbība arī atbalsta vai uzsāk iekļaujošu un līdzdalīgu dialogu par valsts tiesību un pārvaldības reformas procesiem, lai uzlabotu meža pārvaldību un pievērstos iekšzemes faktoriem, kas veicina atmežošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Jānodrošina iespēja
  , lai visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas un privātais sektors, t. sk. MVU un mazie lauksaimnieki, var piedalīties partnerību un sadarbības mehānismos.

2.   
  Partnerību un sadarbības mehānismiem ir pietiekami finanšu resursi, un tajos pilnībā tiek ņemta vērā ES novērotavas sniegtā informācija un brīdinājumi. Tie nodrošina iespēju
  , lai visas ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskā sabiedrība, pirmiedzīvotāji, vietējās kopienas
  , sievietes
  un privātais sektors, t. sk.
  mikrouzņēmumi un citi
  MVU, un mazie lauksaimnieki, var piedalīties partnerību un sadarbības mehānismos.
  Partnerības un sadarbība arī atbalsta vai uzsāk iekļaujošu un līdzdalīgu dialogu par valsts tiesību un pārvaldības reformas procesiem, lai uzlabotu meža pārvaldību un pievērstos iekšzemes faktoriem, kas veicina atmežošanu.

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2.a punkts (jauns)

28. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lai nodrošinātu, ka šīs regulas izpilde nerada nepamatotus ierobežojumus vai traucējumus tirdzniecībā, jo īpaši attiecīgām VAV, Komisija sniedz īpašu administratīvo un spēju veidošanas atbalstu valdībām, vietējām pašvaldībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp arodbiedrībām, un ražotājiem, jo īpaši mazajiem ražotājiem, trešās valstīs, lai palīdzētu šādiem dalībniekiem izpildīt šajā regulā noteiktās administratīvās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Lai nodrošinātu, ka šīs regulas izpilde nerada nepamatotus ierobežojumus vai traucējumus tirdzniecībā, jo īpaši attiecīgām VAV, Komisija sniedz īpašu administratīvo un spēju veidošanas atbalstu valdībām, vietējām pašvaldībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp arodbiedrībām, un ražotājiem, jo īpaši mazajiem ražotājiem, trešās valstīs, lai palīdzētu šādiem dalībniekiem izpildīt šajā regulā noteiktās administratīvās prasības.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Partnerības un sadarbība veicina integrētu zemes izmantošanas plānošanas procesu, attiecīgu tiesību aktu, fiskālo stimulu un citu piemērotu instrumentu izstrādi, lai uzlabotu mežu un biodaudzveidības saglabāšanu, mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un atjaunošanu, risinātu jautājumus par mežu un jutīgu ekosistēmu pārveidošanu par citiem zemes izmantošanas veidiem, panāktu lielākus ieguvumus ainavai, uzlabotu īpašumtiesības, lauksaimniecības ražīgumu un konkurētspēju, veicinātu pārredzamas piegādes ķēdes, stiprinātu no mežu apsaimniekošanas atkarīgo kopienu, tostarp mazo lauksaimnieku, pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu, tiesības, un nodrošinātu publisku piekļuvi mežu apsaimniekošanas dokumentiem un citai būtiskai informācijai. | 3.   Partnerības un sadarbība veicina integrētu zemes izmantošanas plānošanas procesu, attiecīgu tiesību aktu,
  tostarp daudzu ieinteresēto personu procesus, lai noteiktu attiecīgo tiesību aktu darbības jomu,
  fiskālo
  vai komerciālo
  stimulu un citu piemērotu instrumentu izstrādi, lai uzlabotu mežu un biodaudzveidības saglabāšanu, mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un atjaunošanu, risinātu jautājumus par mežu un jutīgu ekosistēmu pārveidošanu par citiem zemes izmantošanas veidiem, panāktu lielākus ieguvumus ainavai, uzlabotu īpašumtiesības, lauksaimniecības ražīgumu un konkurētspēju, veicinātu pārredzamas piegādes ķēdes
  un izsekojamību, aizsargātu zemes īpašumtiesības, lietošanas un piekļuves tiesības, tostarp koku lietošanas tiesības vietējām un pirmiedzīvotāju kopienām, tiesības sniegt vai nesniegt brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu
  , stiprinātu no mežu apsaimniekošanas atkarīgo kopienu, tostarp mazo lauksaimnieku, pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu,
  kas ir atkarīgas no meža,
  tiesības,
  stiprinātu valstu pārvaldības un tiesībaizsardzības sistēmas
  un nodrošinātu publisku piekļuvi mežu apsaimniekošanas dokumentiem un citai būtiskai informācijai.
  Komisija cenšas integrēt zemes un īpašumtiesību uzraudzību ES novērotavā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Partnerības un sadarbība veicina integrētu zemes izmantošanas plānošanas procesu, attiecīgu tiesību aktu, fiskālo stimulu un citu piemērotu instrumentu izstrādi, lai uzlabotu mežu un biodaudzveidības saglabāšanu, mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un atjaunošanu, risinātu jautājumus par mežu un jutīgu ekosistēmu pārveidošanu par citiem zemes izmantošanas veidiem, panāktu lielākus ieguvumus ainavai, uzlabotu īpašumtiesības, lauksaimniecības ražīgumu un konkurētspēju, veicinātu pārredzamas piegādes ķēdes, stiprinātu no mežu apsaimniekošanas atkarīgo kopienu, tostarp mazo lauksaimnieku, pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu, tiesības, un nodrošinātu publisku piekļuvi mežu apsaimniekošanas dokumentiem un citai būtiskai informācijai.

3.   Partnerības un sadarbība veicina integrētu zemes izmantošanas plānošanas procesu, attiecīgu tiesību aktu,
  tostarp daudzu ieinteresēto personu procesus, lai noteiktu attiecīgo tiesību aktu darbības jomu,
  fiskālo
  vai komerciālo
  stimulu un citu piemērotu instrumentu izstrādi, lai uzlabotu mežu un biodaudzveidības saglabāšanu, mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un atjaunošanu, risinātu jautājumus par mežu un jutīgu ekosistēmu pārveidošanu par citiem zemes izmantošanas veidiem, panāktu lielākus ieguvumus ainavai, uzlabotu īpašumtiesības, lauksaimniecības ražīgumu un konkurētspēju, veicinātu pārredzamas piegādes ķēdes
  un izsekojamību, aizsargātu zemes īpašumtiesības, lietošanas un piekļuves tiesības, tostarp koku lietošanas tiesības vietējām un pirmiedzīvotāju kopienām, tiesības sniegt vai nesniegt brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu
  , stiprinātu no mežu apsaimniekošanas atkarīgo kopienu, tostarp mazo lauksaimnieku, pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu,
  kas ir atkarīgas no meža,
  tiesības,
  stiprinātu valstu pārvaldības un tiesībaizsardzības sistēmas
  un nodrošinātu publisku piekļuvi mežu apsaimniekošanas dokumentiem un citai būtiskai informācijai.
  Komisija cenšas integrēt zemes un īpašumtiesību uzraudzību ES novērotavā.

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 4. punkts

28. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija iesaistās starptautiskās divpusējās un daudzpusējās diskusijās par politiku un darbībām, lai apturētu atmežošanu
  un
  meža degradāciju, tostarp daudzpusējos forumos, piemēram, Biodaudzveidības konvencijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par cīņu pret pārtuksnešošanos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asamblejā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu forumā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, Pasaules Tirdzniecības organizācijā, G7 un G20 samitā. Iesaistoties tiek veicināta pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu un mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī pārredzamu un ilgtspējīgu piegādes ķēžu izveide, kā arī tiek turpināts darbs pie tādu stingru standartu un definīciju izveides un saskaņošanas, kas nodrošina mežu ekosistēmu augsta līmeņa aizsardzību. | 4.   Komisija iesaistās starptautiskās divpusējās un daudzpusējās diskusijās par politiku un darbībām, lai apturētu atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , tostarp daudzpusējos forumos, piemēram, Biodaudzveidības konvencijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par cīņu pret pārtuksnešošanos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asamblejā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu forumā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, Pasaules Tirdzniecības organizācijā, G7 un G20 samitā. Iesaistoties tiek veicināta pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu un mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī pārredzamu un ilgtspējīgu piegādes ķēžu izveide, kā arī tiek turpināts darbs pie tādu stingru standartu un definīciju izveides un saskaņošanas, kas nodrošina mežu
  un citu dabīgo
  ekosistēmu
  un ar to saistīto cilvēktiesību
  augsta līmeņa aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija iesaistās starptautiskās divpusējās un daudzpusējās diskusijās par politiku un darbībām, lai apturētu atmežošanu
  un
  meža degradāciju, tostarp daudzpusējos forumos, piemēram, Biodaudzveidības konvencijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par cīņu pret pārtuksnešošanos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asamblejā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu forumā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, Pasaules Tirdzniecības organizācijā, G7 un G20 samitā. Iesaistoties tiek veicināta pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu un mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī pārredzamu un ilgtspējīgu piegādes ķēžu izveide, kā arī tiek turpināts darbs pie tādu stingru standartu un definīciju izveides un saskaņošanas, kas nodrošina mežu ekosistēmu augsta līmeņa aizsardzību.

4.   Komisija iesaistās starptautiskās divpusējās un daudzpusējās diskusijās par politiku un darbībām, lai apturētu atmežošanu, meža degradāciju
  un meža pārveidošanu
  , tostarp daudzpusējos forumos, piemēram, Biodaudzveidības konvencijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par cīņu pret pārtuksnešošanos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asamblejā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu forumā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, Pasaules Tirdzniecības organizācijā, G7 un G20 samitā. Iesaistoties tiek veicināta pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu un mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī pārredzamu un ilgtspējīgu piegādes ķēžu izveide, kā arī tiek turpināts darbs pie tādu stingru standartu un definīciju izveides un saskaņošanas, kas nodrošina mežu
  un citu dabīgo
  ekosistēmu
  un ar to saistīto cilvēktiesību
  augsta līmeņa aizsardzību.

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts

29. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kompetentās iestādes rūpīgi un objektīvi izvērtē pamatotās bažas un veic nepieciešamos pasākumus, tostarp veic pārbaudes un uzklausa tirgus dalībniekus un tirgotājus, lai atklātu iespējamus šīs regulas noteikumu pārkāpumus, un vajadzības gadījumā īsteno pagaidu pasākumus saskaņā ar 21. pantu, lai novērstu to, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tiek laisti vai darīti pieejami Savienības tirgū un eksportēti no tā. | 2.   Kompetentās iestādes
  iespējami drīz
  rūpīgi un objektīvi izvērtē pamatotās bažas un veic nepieciešamos pasākumus, tostarp veic pārbaudes un uzklausa tirgus dalībniekus un tirgotājus, lai atklātu iespējamus šīs regulas noteikumu pārkāpumus, un vajadzības gadījumā īsteno pagaidu pasākumus saskaņā ar 21. pantu, lai novērstu to, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tiek laisti vai darīti pieejami Savienības tirgū un eksportēti no tā
  , un informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kompetentās iestādes rūpīgi un objektīvi izvērtē pamatotās bažas un veic nepieciešamos pasākumus, tostarp veic pārbaudes un uzklausa tirgus dalībniekus un tirgotājus, lai atklātu iespējamus šīs regulas noteikumu pārkāpumus, un vajadzības gadījumā īsteno pagaidu pasākumus saskaņā ar 21. pantu, lai novērstu to, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tiek laisti vai darīti pieejami Savienības tirgū un eksportēti no tā.

2.   Kompetentās iestādes
  iespējami drīz
  rūpīgi un objektīvi izvērtē pamatotās bažas un veic nepieciešamos pasākumus, tostarp veic pārbaudes un uzklausa tirgus dalībniekus un tirgotājus, lai atklātu iespējamus šīs regulas noteikumu pārkāpumus, un vajadzības gadījumā īsteno pagaidu pasākumus saskaņā ar 21. pantu, lai novērstu to, ka attiecīgās preces un izstrādājumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tiek laisti vai darīti pieejami Savienības tirgū un eksportēti no tā
  , un informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem
  .

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 3. punkts

29. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Iespējami īsā
  laikā un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem
  kompetentā iestāde
  informē 1. punktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, kas šai iestādei iesniegušas
  apsvērumus
  , par savu lēmumu
  pievienoties prasībai
  vai noraidīt to, un sniedz sava lēmuma pamatojumu. | 3.   
  Kompetentā iestāde 30 dienu
  laikā
  pēc pamatotu bažu saņemšanas
  un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem informē 1. punktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, kas šai iestādei iesniegušas
  pamatotas bažas
  , par savu
  vērtējumu attiecībā uz pamatotajām bažām saskaņā ar 2. punktu un par savu
  lēmumu
  pieņemt prasību rīkoties
  vai noraidīt to, un sniedz sava lēmuma pamatojumu.
  Ja tiek veiktas turpmākas darbības saskaņā ar 2. punktu, kompetentā iestāde bez liekas kavēšanās informē fiziskās vai juridiskās personas par veicamo pasākumu veidu un grafiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Iespējami īsā
  laikā un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem
  kompetentā iestāde
  informē 1. punktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, kas šai iestādei iesniegušas
  apsvērumus
  , par savu lēmumu
  pievienoties prasībai
  vai noraidīt to, un sniedz sava lēmuma pamatojumu.

3.   
  Kompetentā iestāde 30 dienu
  laikā
  pēc pamatotu bažu saņemšanas
  un saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem informē 1. punktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, kas šai iestādei iesniegušas
  pamatotas bažas
  , par savu
  vērtējumu attiecībā uz pamatotajām bažām saskaņā ar 2. punktu un par savu
  lēmumu
  pieņemt prasību rīkoties
  vai noraidīt to, un sniedz sava lēmuma pamatojumu.
  Ja tiek veiktas turpmākas darbības saskaņā ar 2. punktu, kompetentā iestāde bez liekas kavēšanās informē fiziskās vai juridiskās personas par veicamo pasākumu veidu un grafiku.

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 3.a punkts (jauns)

29. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Lai atvieglotu to, ka fiziskas vai juridiskas personas no ražotājvalstīm un jo īpaši no vietējām kopienām pauž pamatotas bažas, Komisija izveido centralizētu saziņas procedūru, kurā var novirzīt šīs bažas attiecīgajām dalībvalstīm. Minētā procedūra papildina kompetento iestāžu noteiktās procedūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Lai atvieglotu to, ka fiziskas vai juridiskas personas no ražotājvalstīm un jo īpaši no vietējām kopienām pauž pamatotas bažas, Komisija izveido centralizētu saziņas procedūru, kurā var novirzīt šīs bažas attiecīgajām dalībvalstīm. Minētā procedūra papildina kompetento iestāžu noteiktās procedūras.

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 3.b punkts (jauns)

29. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Dalībvalstis paredz pasākumus, lai aizsargātu to fizisko vai juridisko personu identitāti, kuras iesniedz pamatotas bažas vai veic izmeklēšanu ar mērķi pārbaudīt, vai tirgus dalībnieki un tirgotāji ievēro šīs regulas noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Dalībvalstis paredz pasākumus, lai aizsargātu to fizisko vai juridisko personu identitāti, kuras iesniedz pamatotas bažas vai veic izmeklēšanu ar mērķi pārbaudīt, vai tirgus dalībnieki un tirgotāji ievēro šīs regulas noteikumus.

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2.a punkts (jauns)

30. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Piekļuve tiesai vai citai neatkarīgai un objektīvai publiskai struktūrai saskaņā ar 1. punktu ir godīga, taisnīga, savlaicīga un nav pārmērīgi dārga, un nodrošina pienācīgus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp attiecīgā gadījumā pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejama praktiska informācija par piekļuvi administratīvajām un tiesu izskatīšanas procedūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Piekļuve tiesai vai citai neatkarīgai un objektīvai publiskai struktūrai saskaņā ar 1. punktu ir godīga, taisnīga, savlaicīga un nav pārmērīgi dārga, un nodrošina pienācīgus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp attiecīgā gadījumā pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejama praktiska informācija par piekļuvi administratīvajām un tiesu izskatīšanas procedūrām.

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts

31. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija līdz 36. panta 2. punktā noteiktajam datumam izveido un uztur informācijas sistēmu (“reģistrs”), kurā iekļauj pienācīgas pārbaudes paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 4. panta 2. punktu. | 1.   Komisija līdz 36. panta 2. punktā noteiktajam datumam izveido un uztur informācijas sistēmu (“reģistrs”), kurā iekļauj pienācīgas pārbaudes paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 4. panta 2. punktu
  , kā arī 23. pantā minēto pārkāpumu izdarījušo tirgus dalībnieku un tirgotāju sarakstu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija līdz 36. panta 2. punktā noteiktajam datumam izveido un uztur informācijas sistēmu (“reģistrs”), kurā iekļauj pienācīgas pārbaudes paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 4. panta 2. punktu.

1.   Komisija līdz 36. panta 2. punktā noteiktajam datumam izveido un uztur informācijas sistēmu (“reģistrs”), kurā iekļauj pienācīgas pārbaudes paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 4. panta 2. punktu
  , kā arī 23. pantā minēto pārkāpumu izdarījušo tirgus dalībnieku un tirgotāju sarakstu
  .

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

31. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pienācīgas pārbaudes paziņojumu kontroles rezultātu reģistrēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pienācīgas pārbaudes paziņojumu kontroles rezultātu reģistrēšana;

| (c) | pienācīgas pārbaudes paziņojumu kontroles rezultātu
  , kā arī noteikto sankciju
  reģistrēšana; |
| --- | --- |

(c)

pienācīgas pārbaudes paziņojumu kontroles rezultātu
  , kā arī noteikto sankciju
  reģistrēšana;

, kā arī noteikto sankciju

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 4. punkts

31. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija nodrošina piekļuvi minētajai informācijas sistēmai muitas dienestiem, kompetentajām iestādēm, tirgus dalībniekiem un tirgotājiem saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti šajā regulā. | 4.   Komisija nodrošina piekļuvi minētajai informācijas sistēmai muitas dienestiem, kompetentajām iestādēm, tirgus dalībniekiem un tirgotājiem
  un/vai to juridiskajiem pārstāvjiem, un attiecīgajiem piegādātājiem
  saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti šajā regulā.
  Attiecīgajiem piegādātājiem ir tiesības iepazīties ar visu informāciju, kas uz tiem attiecas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija nodrošina piekļuvi minētajai informācijas sistēmai muitas dienestiem, kompetentajām iestādēm, tirgus dalībniekiem un tirgotājiem saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti šajā regulā.

4.   Komisija nodrošina piekļuvi minētajai informācijas sistēmai muitas dienestiem, kompetentajām iestādēm, tirgus dalībniekiem un tirgotājiem
  un/vai to juridiskajiem pārstāvjiem, un attiecīgajiem piegādātājiem
  saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti šajā regulā.
  Attiecīgajiem piegādātājiem ir tiesības iepazīties ar visu informāciju, kas uz tiem attiecas.

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 5. punkts

31. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saskaņā ar ES atvērto datu politiku un jo īpaši Direktīvu (ES) 2019/1024 (51) Komisija plašākai sabiedrībai nodrošina piekļuvi visām informācijas sistēmas anonimizētām datu kopām atvērtā formātā, kas var būt mašīnlasāmas un kas nodrošina sadarbspēju, atkalizmantošanu un piekļūstamību. | 5.   
  Neskarot 23. pantu un
  saskaņā ar ES atvērto datu politiku un jo īpaši Direktīvu (ES) 2019/1024 (51) Komisija plašākai sabiedrībai nodrošina piekļuvi
  , izņemot informāciju šā panta 2. punkta e) apakšpunktā,
  visām informācijas sistēmas anonimizētām datu kopām atvērtā formātā, kas var būt mašīnlasāmas un kas nodrošina sadarbspēju, atkalizmantošanu un piekļūstamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Saskaņā ar ES atvērto datu politiku un jo īpaši Direktīvu (ES) 2019/1024 (51) Komisija plašākai sabiedrībai nodrošina piekļuvi visām informācijas sistēmas anonimizētām datu kopām atvērtā formātā, kas var būt mašīnlasāmas un kas nodrošina sadarbspēju, atkalizmantošanu un piekļūstamību.

5.   
  Neskarot 23. pantu un
  saskaņā ar ES atvērto datu politiku un jo īpaši Direktīvu (ES) 2019/1024 (51) Komisija plašākai sabiedrībai nodrošina piekļuvi
  , izņemot informāciju šā panta 2. punkta e) apakšpunktā,
  visām informācijas sistēmas anonimizētām datu kopām atvērtā formātā, kas var būt mašīnlasāmas un kas nodrošina sadarbspēju, atkalizmantošanu un piekļūstamību.

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts

32. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Vēlākais divus gadus
  pēc stāšanās
  spēkā Komisija veic šīs regulas pirmo pārskatīšanu un
  iesniedz
  ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
  . Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš izvērtējumam par nepieciešamību un iespēju paplašināt
  šīs regulas piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz citām ekosistēmām, tostarp zemēm ar augstu oglekļa uzkrājumu un zemēm ar augstu biodaudzveidību, piemēram, zālājiem, kūdrājiem un mitrājiem,
  kā arī citām precēm
  . | 1.   
  Pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pastāvīgi pārskata tās piemērošanu. Komisija: |
| | (a) | ne vēlāk kā ... [OV: lūgums ierakstīt datumu viens gads
  pēc
  šīs regulas spēkā
  stāšanās
  dienas]
  iesniedz
  ietekmes novērtējumu
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu,
  lai paplašinātu
  šīs regulas piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz citām
  dabīgām
  ekosistēmām, tostarp zemēm ar augstu oglekļa uzkrājumu un zemēm ar augstu biodaudzveidību, piemēram, zālājiem, kūdrājiem un mitrājiem,
  papildus mežiem un citām kokaugiem klātām zemēm saskaņā ar beigu datumu un definīcijām, kā minēts 2. pantā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Vēlākais divus gadus
  pēc stāšanās
  spēkā Komisija veic šīs regulas pirmo pārskatīšanu un
  iesniedz
  ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
  . Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš izvērtējumam par nepieciešamību un iespēju paplašināt
  šīs regulas piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz citām ekosistēmām, tostarp zemēm ar augstu oglekļa uzkrājumu un zemēm ar augstu biodaudzveidību, piemēram, zālājiem, kūdrājiem un mitrājiem,
  kā arī citām precēm
  .

1.   
  Pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pastāvīgi pārskata tās piemērošanu. Komisija:

(a)

(a)

ne vēlāk kā ... [OV: lūgums ierakstīt datumu viens gads
  pēc
  šīs regulas spēkā
  stāšanās
  dienas]
  iesniedz
  ietekmes novērtējumu
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu,
  lai paplašinātu
  šīs regulas piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz citām
  dabīgām
  ekosistēmām, tostarp zemēm ar augstu oglekļa uzkrājumu un zemēm ar augstu biodaudzveidību, piemēram, zālājiem, kūdrājiem un mitrājiem,
  papildus mežiem un citām kokaugiem klātām zemēm saskaņā ar beigu datumu un definīcijām, kā minēts 2. pantā,

ne vēlāk kā ... [OV: lūgums ierakstīt datumu viens gads

šīs regulas spēkā

dienas]

ietekmes novērtējumu

lai paplašinātu

dabīgām

papildus mežiem un citām kokaugiem klātām zemēm saskaņā ar beigu datumu un definīcijām, kā minēts 2. pantā,

| (b) | ne vēlāk kā ... [OV: lūgums ierakstīt datumu — divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] izvērtē: |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne vēlāk kā ... [OV: lūgums ierakstīt datumu — divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] izvērtē:

ne vēlāk kā ... [OV: lūgums ierakstīt datumu — divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] izvērtē:

| | (i) | nepieciešamību un iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas preces un izstrādājumus, jo īpaši papildu izstrādājumus, kas iegūti no I pielikumā uzskaitītajām precēm, kā arī papildu preces un izstrādājumus, jo īpaši cukurniedres, etanolu un kalnrūpniecības produktus; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

nepieciešamību un iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas preces un izstrādājumus, jo īpaši papildu izstrādājumus, kas iegūti no I pielikumā uzskaitītajām precēm, kā arī papildu preces un izstrādājumus, jo īpaši cukurniedres, etanolu un kalnrūpniecības produktus;

nepieciešamību un iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā citas preces un izstrādājumus, jo īpaši papildu izstrādājumus, kas iegūti no I pielikumā uzskaitītajām precēm, kā arī papildu preces un izstrādājumus, jo īpaši cukurniedres, etanolu un kalnrūpniecības produktus;

| | (ii) | šīs regulas ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta pārejai uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm un mazajiem lauksaimniekiem, lai tie varētu nodrošināt atbilstību šīs regulas prasībām; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

šīs regulas ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta pārejai uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm un mazajiem lauksaimniekiem, lai tie varētu nodrošināt atbilstību šīs regulas prasībām;

šīs regulas ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta pārejai uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm un mazajiem lauksaimniekiem, lai tie varētu nodrošināt atbilstību šīs regulas prasībām;

| | (iii) | vajadzību pēc papildu tirdzniecības veicināšanas instrumentiem, jo īpaši attiecībā uz VAV, ko ļoti ietekmē šī regula, un valstīm, kurās konstatēts standarta vai augsts risks, un to iespējamību, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

vajadzību pēc papildu tirdzniecības veicināšanas instrumentiem, jo īpaši attiecībā uz VAV, ko ļoti ietekmē šī regula, un valstīm, kurās konstatēts standarta vai augsts risks, un to iespējamību, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus;

vajadzību pēc papildu tirdzniecības veicināšanas instrumentiem, jo īpaši attiecībā uz VAV, ko ļoti ietekmē šī regula, un valstīm, kurās konstatēts standarta vai augsts risks, un to iespējamību, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas mērķus;

| (c) | viena gada laikā pēc [gaidāmās direktīvas par korporatīvās ilgtspējas uzticamības pārbaudi] pieņemšanas analizē, vai ir vajadzīgas pamatnostādnes, lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu un nodrošinātu saskaņotību starp šo regulu un [gaidāmo direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju], un lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga. |
| --- | --- |

(c)

(c)

viena gada laikā pēc [gaidāmās direktīvas par korporatīvās ilgtspējas uzticamības pārbaudi] pieņemšanas analizē, vai ir vajadzīgas pamatnostādnes, lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu un nodrošinātu saskaņotību starp šo regulu un [gaidāmo direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju], un lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga.

viena gada laikā pēc [gaidāmās direktīvas par korporatīvās ilgtspējas uzticamības pārbaudi] pieņemšanas analizē, vai ir vajadzīgas pamatnostādnes, lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu un nodrošinātu saskaņotību starp šo regulu un [gaidāmo direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju], un lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga.

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts – ievaddaļa

32. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vēlākais piecus gadus pēc stāšanās spēkā un vismaz ik pēc pieciem gadiem pēc tam Komisija veic vispārēju šīs regulas pārskatīšanu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu. Pirmajā ziņojumā, pamatojoties uz konkrētiem pētījumiem, iekļauj izvērtējumu par: | Neskarot 1. punktā plānotos pārskatus, Komisija regulāri pārskata I pielikumu, lai novērtētu, vai ir lietderīgi grozīt vai paplašināt attiecīgos I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, lai nodrošinātu, ka visi izstrādājumi, kas satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces, ir iekļauti minētajā sarakstā, ja vien pieprasījumam pēc minētajiem izstrādājumiem nav nenozīmīgas ietekmes uz atmežošanu. Pārskatu pamatā ir novērtējums par attiecīgo preču un izstrādājumu ietekmi uz atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, un tajos ņem vērā patēriņa izmaiņas, tostarp detalizētu novērtējumu par tirdzniecības modeļu izmaiņām nozarēs, uz ko attiecas šī regula, par ko liecina zinātniski pierādījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vēlākais piecus gadus pēc stāšanās spēkā un vismaz ik pēc pieciem gadiem pēc tam Komisija veic vispārēju šīs regulas pārskatīšanu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu. Pirmajā ziņojumā, pamatojoties uz konkrētiem pētījumiem, iekļauj izvērtējumu par:

Vēlākais piecus gadus pēc stāšanās spēkā un vismaz ik pēc pieciem gadiem pēc tam Komisija veic vispārēju šīs regulas pārskatīšanu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu. Pirmajā ziņojumā, pamatojoties uz konkrētiem pētījumiem, iekļauj izvērtējumu par:

Neskarot 1. punktā plānotos pārskatus, Komisija regulāri pārskata I pielikumu, lai novērtētu, vai ir lietderīgi grozīt vai paplašināt attiecīgos I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, lai nodrošinātu, ka visi izstrādājumi, kas satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces, ir iekļauti minētajā sarakstā, ja vien pieprasījumam pēc minētajiem izstrādājumiem nav nenozīmīgas ietekmes uz atmežošanu. Pārskatu pamatā ir novērtējums par attiecīgo preču un izstrādājumu ietekmi uz atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, un tajos ņem vērā patēriņa izmaiņas, tostarp detalizētu novērtējumu par tirdzniecības modeļu izmaiņām nozarēs, uz ko attiecas šī regula, par ko liecina zinātniski pierādījumi.

Neskarot 1. punktā plānotos pārskatus, Komisija regulāri pārskata I pielikumu, lai novērtētu, vai ir lietderīgi grozīt vai paplašināt attiecīgos I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, lai nodrošinātu, ka visi izstrādājumi, kas satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces, ir iekļauti minētajā sarakstā, ja vien pieprasījumam pēc minētajiem izstrādājumiem nav nenozīmīgas ietekmes uz atmežošanu. Pārskatu pamatā ir novērtējums par attiecīgo preču un izstrādājumu ietekmi uz atmežošanu, meža degradāciju un meža pārveidošanu, un tajos ņem vērā patēriņa izmaiņas, tostarp detalizētu novērtējumu par tirdzniecības modeļu izmaiņām nozarēs, uz ko attiecas šī regula, par ko liecina zinātniski pierādījumi.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

32. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | vajadzību pēc papildu tirdzniecības veicināšanas instrumentiem un to iespējamību, lai palīdzētu sasniegt regulas mērķus, tostarp ar sertifikācijas shēmu atzīšanas kārtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

vajadzību pēc papildu tirdzniecības veicināšanas instrumentiem un to iespējamību, lai palīdzētu sasniegt regulas mērķus, tostarp ar sertifikācijas shēmu atzīšanas kārtību;

vajadzību pēc papildu tirdzniecības veicināšanas instrumentiem un to iespējamību, lai palīdzētu sasniegt regulas mērķus, tostarp ar sertifikācijas shēmu atzīšanas kārtību;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

32. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | regulas ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta pārejai uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

regulas ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta pārejai uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm.

regulas ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta pārejai uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 3. punkts

32. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Neskarot vispārējo pārskatīšanu saskaņā ar 1. punktu, Komisija pārskata I pielikumu ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam regulāri, lai novērtētu, vai ir lietderīgi grozīt vai paplašināt attiecīgos I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, lai nodrošinātu, ka visi izstrādājumi, kas satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces, ir iekļauti minētajā sarakstā, ja vien pieprasījumam pēc minētajiem izstrādājumiem nav nenozīmīgas ietekmes uz atmežošanu. Pārskatu pamatā ir novērtējums par attiecīgo preču un izstrādājumu ietekmi uz atmežošanu un meža degradāciju, un tajos ņem vērā patēriņa izmaiņas, par ko liecina zinātniski pierādījumi. | 3.   
  Komisija pastāvīgi uzrauga šīs regulas ietekmi uz neaizsargātām ieinteresētajām personām, piemēram, maziem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, jo īpaši trešās valstīs, īpašu uzmanību pievēršot arī sieviešu stāvoklim. Šīs uzraudzības pamatā ir zinātniska un pārredzama metodika, un tajā ņem vērā ieinteresēto personu sniegto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Neskarot vispārējo pārskatīšanu saskaņā ar 1. punktu, Komisija pārskata I pielikumu ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam regulāri, lai novērtētu, vai ir lietderīgi grozīt vai paplašināt attiecīgos I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, lai nodrošinātu, ka visi izstrādājumi, kas satur, ir baroti vai ir izgatavoti, izmantojot attiecīgās preces, ir iekļauti minētajā sarakstā, ja vien pieprasījumam pēc minētajiem izstrādājumiem nav nenozīmīgas ietekmes uz atmežošanu. Pārskatu pamatā ir novērtējums par attiecīgo preču un izstrādājumu ietekmi uz atmežošanu un meža degradāciju, un tajos ņem vērā patēriņa izmaiņas, par ko liecina zinātniski pierādījumi.

3.   
  Komisija pastāvīgi uzrauga šīs regulas ietekmi uz neaizsargātām ieinteresētajām personām, piemēram, maziem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, jo īpaši trešās valstīs, īpašu uzmanību pievēršot arī sieviešu stāvoklim. Šīs uzraudzības pamatā ir zinātniska un pārredzama metodika, un tajā ņem vērā ieinteresēto personu sniegto informāciju.

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 3.a punkts (jauns)

32. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija pastāvīgi pārrauga jebkādas izmaiņas šīs regulas darbības jomā esošo produktu un izstrādājumu tirdzniecības modelī. Ja tiek konstatēts, ka tirdzniecības modeļa izmaiņām ir nepietiekams pamatots iemesls vai ekonomiskais pamatojums, kas nebūtu izvairīšanās no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, tostarp attiecīgo izstrādājumu un preču aizstāšana ar citiem izstrādājumiem un precēm, kas nav iekļauti šīs regulas I pielikumā minēto izstrādājumu un preču sarakstā, bet kuriem ir līdzīgas iezīmes, to uzskata par apiešanu. Ieinteresētās personas var informēt Komisiju par jebkādu iespējamu apiešanu, un Komisija izskata jebkādas pamatotas prasības, ko paudusi ieinteresēta persona. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija pastāvīgi pārrauga jebkādas izmaiņas šīs regulas darbības jomā esošo produktu un izstrādājumu tirdzniecības modelī. Ja tiek konstatēts, ka tirdzniecības modeļa izmaiņām ir nepietiekams pamatots iemesls vai ekonomiskais pamatojums, kas nebūtu izvairīšanās no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, tostarp attiecīgo izstrādājumu un preču aizstāšana ar citiem izstrādājumiem un precēm, kas nav iekļauti šīs regulas I pielikumā minēto izstrādājumu un preču sarakstā, bet kuriem ir līdzīgas iezīmes, to uzskata par apiešanu. Ieinteresētās personas var informēt Komisiju par jebkādu iespējamu apiešanu, un Komisija izskata jebkādas pamatotas prasības, ko paudusi ieinteresēta persona.

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 4. punkts

32. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pēc
  3
  . punktā minētās pārskatīšanas Komisija
  drīkst
  pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai
  grozītu
  I 
  pielikumu un iekļautu attiecīgos izstrādājumus, kas satur vai ir izgatavoti no attiecīgajām precēm
  . | 4.   Pēc j
  ebkuras 1.–4
  . punktā minētās pārskatīšanas Komisija
  tiek pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai
  papildinātu
  I 
  pielikumā iekļauto sarakstu vai attiecīgā gadījumā iesniegtu leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pēc
  3
  . punktā minētās pārskatīšanas Komisija
  drīkst
  pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai
  grozītu
  I 
  pielikumu un iekļautu attiecīgos izstrādājumus, kas satur vai ir izgatavoti no attiecīgajām precēm
  .

4.   Pēc j
  ebkuras 1.–4
  . punktā minētās pārskatīšanas Komisija
  tiek pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai
  papildinātu
  I 
  pielikumā iekļauto sarakstu vai attiecīgā gadījumā iesniegtu leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai
  .

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 4. punkts

33. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. | 4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar
  ieinteresētajām personām
  un ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar
  ieinteresētajām personām
  un ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35.a pants (jauns)

35.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 35.a pants |
| | Direktīvas 2003/35/EK grozījums |
| | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/35/EK

   (1a)

  I pielikumu groza, pievienojot šādu punktu:










  (ga) | [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/XX (...), ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010]

   (*1)

  14. panta 3. punkts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

35.a pants

35.a pants

Direktīvas 2003/35/EK grozījums

Direktīvas 2003/35/EK grozījums

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/35/EK

   (1a)

  I pielikumu groza, pievienojot šādu punktu:

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/35/EK

1a

I pielikumu groza, pievienojot šādu punktu:

(ga)

(ga)

[Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/XX (...), ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010]

   (*1)

  14. panta 3. punkts.

[Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/XX (...), ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010]

*1

14. panta 3. punkts.

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 3. punkts

36. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 2. punktā minētos pantus piemēro no brīža, kad pagājuši 24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas ir mikrouzņēmumi (53), kuri savu darbību reģistrējuši līdz 2020. gada 31. decembrim, izņemot izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 995/2010 pielikums. | 3.   Šā panta 2. punktā minētos pantus piemēro no brīža, kad pagājuši 24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas ir mikrouzņēmumi
  un mazie uzņēmumi

   (53), kuri savu darbību reģistrējuši līdz 2020. gada 31. decembrim, izņemot izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 995/2010 pielikums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 2. punktā minētos pantus piemēro no brīža, kad pagājuši 24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas ir mikrouzņēmumi (53), kuri savu darbību reģistrējuši līdz 2020. gada 31. decembrim, izņemot izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 995/2010 pielikums.

3.   Šā panta 2. punktā minētos pantus piemēro no brīža, kad pagājuši 24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas ir mikrouzņēmumi
  un mazie uzņēmumi

   (53), kuri savu darbību reģistrējuši līdz 2020. gada 31. decembrim, izņemot izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 995/2010 pielikums.

Grozījums Nr. 237 un 246

Grozījums Nr. 237 un 246

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Liellopi | ex 0102 Dzīvi liellopi
  ex 0201 Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa
  ex 0202 Saldēta liellopu gaļa
  ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti
  ex 0206 22 Saldētas liellopu aknas
  ex 0206 29 Saldēti liellopu subprodukti (izņemot mēles un aknas)
  ex 4101 Liellopu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas
  ex 4104 Miecētas vai miecētas un žāvētas liellopu ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas
  ex 4107 Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta liellopu āda, ieskaitot pergamentētu ādu bez apmatojuma, šķelta vai nešķelta |
| --- | --- |
| Kakao | 1801 00 00 Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas
  1802 00 00 Kakao čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi
  1803 Kakao pasta, attaukota vai neattaukota;
  1804 00 00 Kakao sviests, tauki un eļļa
  1805 00 00 Kakao pulveris bez cukura vai citu saldinātāju piedevas
  1806 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |
| Kafija | 0901 Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizstājēji, kas satur kafiju jebkurā samērā |
| Eļļas palma | 1511 Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas
  1207 10 Palmu rieksti un kodoli
  1513 21 Neapstrādāta palmu kodolu eļļa un babasū eļļa un to frakcijas
  1513 29 Palmu kodolu un babasū eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet ķīmiskā nepārveidota (izņemot neapstrādātu eļļu)
  2306 60 Eļļas rauši un citi palmu riekstu vai kodolu cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot palmu riekstu vai kodolu eļļu |
| Soja | 1201 Sojas pupas, arī šķeltas
  1208 10 Sojas pupu milti un rupja maluma milti
  1507 Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas
  2304 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu |
| Koksne | 4401 Apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu malka – vai līdzīga; koksnes šķeldas vai skaidas; zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti brikešu, granulu vai tamlīdzīgā veidā
  4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu bruses
  4406 Dzelzceļa vai tramvaja gulšņi no koka
  4407 Garumā zāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, gareniski ar ķīļtapām saaudzēti vai nesaaudzēti, biezāki par 6 mm
  4408 Loksnes finierēšanai (arī loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un saplākšņu loksnes vai loksnes citādiem saklātņiem un citi garumā zāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, garumā savienoti vai saaudzēti, biezumā līdz 6 mm
  4409 Kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti
  4410 Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām
  4411 Koka šķiedru vai citādu koksnes materiālu plātnes, neatkarīgi no tā, vai tām ir pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas
  4412 Saplākšņi, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koka izstrādājumi
  4413 00 00 Blīvināti kokmateriāli klučos, plātnēs, līstēs vai profilētos izstrādājumos
  4414 00 Gleznu, fotogrāfiju, spoguļu un līdzīgu priekšmetu koka ietvari
  4415 Koka lādes, kastes, redeļu kastes, mucas un līdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka
  (Izņemot iepakojumu, ko lieto tikai par iepakojumu, ar ko saturēt, aizsargāt vai pārnēsāt citus tirgū laistus produktus.)
  4416 00 00 Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, arī mucu dēlīši
  4418 Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, salikti grīdas dēļi, jumstiņi un lubas
  kombinētās nomenklatūras 47. un 48. nodaļā minētā pulpa un papīrs, ko neražo un nepārstrādā no bambusa (atkritumiem un atlikumiem)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 un 9403 90 30 Koka mēbeles;
  9406 10 00 Saliekamas būvkonstrukcijas |

Liellopi

ex 0102 Dzīvi liellopi

ex 0201 Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa

ex 0202 Saldēta liellopu gaļa

ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti

ex 0206 22 Saldētas liellopu aknas

ex 0206 29 Saldēti liellopu subprodukti (izņemot mēles un aknas)

ex 4101 Liellopu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas

ex 4104 Miecētas vai miecētas un žāvētas liellopu ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas

ex 4107 Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta liellopu āda, ieskaitot pergamentētu ādu bez apmatojuma, šķelta vai nešķelta

Kakao

1801 00 00 Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas

1802 00 00 Kakao čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi

1803 Kakao pasta, attaukota vai neattaukota;

1804 00 00 Kakao sviests, tauki un eļļa

1805 00 00 Kakao pulveris bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

1806 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu

Kafija

0901 Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizstājēji, kas satur kafiju jebkurā samērā

Eļļas palma

1511 Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1207 10 Palmu rieksti un kodoli

1513 21 Neapstrādāta palmu kodolu eļļa un babasū eļļa un to frakcijas

1513 29 Palmu kodolu un babasū eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet ķīmiskā nepārveidota (izņemot neapstrādātu eļļu)

2306 60 Eļļas rauši un citi palmu riekstu vai kodolu cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot palmu riekstu vai kodolu eļļu

Soja

1201 Sojas pupas, arī šķeltas

1208 10 Sojas pupu milti un rupja maluma milti

1507 Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

2304 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu

Koksne

4401 Apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu malka – vai līdzīga; koksnes šķeldas vai skaidas; zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti brikešu, granulu vai tamlīdzīgā veidā

4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu bruses

4406 Dzelzceļa vai tramvaja gulšņi no koka

4407 Garumā zāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, gareniski ar ķīļtapām saaudzēti vai nesaaudzēti, biezāki par 6 mm

4408 Loksnes finierēšanai (arī loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un saplākšņu loksnes vai loksnes citādiem saklātņiem un citi garumā zāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, garumā savienoti vai saaudzēti, biezumā līdz 6 mm

4409 Kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti

4410 Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām

4411 Koka šķiedru vai citādu koksnes materiālu plātnes, neatkarīgi no tā, vai tām ir pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas

4412 Saplākšņi, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koka izstrādājumi

4413 00 00 Blīvināti kokmateriāli klučos, plātnēs, līstēs vai profilētos izstrādājumos

4414 00 Gleznu, fotogrāfiju, spoguļu un līdzīgu priekšmetu koka ietvari

4415 Koka lādes, kastes, redeļu kastes, mucas un līdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka

(Izņemot iepakojumu, ko lieto tikai par iepakojumu, ar ko saturēt, aizsargāt vai pārnēsāt citus tirgū laistus produktus.)

4416 00 00 Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, arī mucu dēlīši

4418 Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, salikti grīdas dēļi, jumstiņi un lubas

kombinētās nomenklatūras 47. un 48. nodaļā minētā pulpa un papīrs, ko neražo un nepārstrādā no bambusa (atkritumiem un atlikumiem)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 un 9403 90 30 Koka mēbeles;

9406 10 00 Saliekamas būvkonstrukcijas

Grozījums

Grozījums

| | |
| --- | --- |
| Liellopi | ex 0102 Dzīvi liellopi
  ex 0201 Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa
  ex 0202 Saldēta liellopu gaļa
  ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti
  ex 0206 22 Saldētas liellopu aknas
  ex 0206 29 Saldēti liellopu subprodukti (izņemot mēles un aknas)


  ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti




  ex 0206 21 Saldētas liellopu mēles




  ex 0210 20 Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta liellopu gaļa




  ex 1602 50 Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai tās subprodukti


  ex 4101 Liellopu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas
  ex 4104 Miecētas vai miecētas un žāvētas liellopu ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas
  ex 4107 Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta liellopu āda, ieskaitot pergamentētu ādu bez apmatojuma, šķelta vai nešķelta |
| Cūkas | 0103 Dzīvas cūkas




  0203 Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa




  0210 11 Mājas cūku šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem




  0210 12 Mājas cūku vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi




  0210 19 Citāda mājas cūku gaļa




  0209 10 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma |
| Aitas un kazas | 0104 Dzīvas aitas un kazas




  0204 Svaiga, atdzesēta vai saldēta aitu vai kazu gaļa |
| Mājputni | 0105 Dzīvi mājputni, t. i., vistas (Gallus domesticus), pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas




  0207 Svaiga, atdzesēta vai saldēta 0105 . pozīcijā minēto mājputnu gaļa un subprodukti




  0209 90 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti mājputnu tauki




  0210 99 39 Sālīta mājputnu gaļa |
| Kakao | 1801 00 00 Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas
  1802 00 00 Kakao čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi
  1803 Kakao pasta, attaukota vai neattaukota
  1804 00 00 Kakao sviests, tauki un eļļa
  1805 00 00 Kakao pulveris bez cukura vai citu saldinātāju piedevas
  1806 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |
| Kafija | 0901 Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizstājēji, kas satur kafiju jebkurā samērā |
| Eļļas palma | 1511 Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas
  1207 10 Palmu rieksti un kodoli
  1513 21 Neapstrādāta palmu kodolu eļļa un babasū eļļa un to frakcijas
  1513 29 Palmu kodolu un babasū eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet ķīmiskā nepārveidota (izņemot neapstrādātu eļļu)
  2306 60 Eļļas rauši un citi palmu riekstu vai kodolu cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot palmu riekstu vai kodolu eļļu


  2905 17 Dodekan-1-ols (laurilspirts), heksadekan-1-ols (cetilspirts) un oktadekan-1-ols (stearīnspirts)




  2905 45 Spirti; daudzvērtīgie, glicerīns




  2915 70 Palmitīnskābe, stearīnskābe, to sāļi un esteri




  2915 90 Skābes; piesātinātas acikliskās vienvērtīgās skābes; anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi, peroksiskābes un halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi, kas citur nav minēti 2915 . pozīcijā




  HS koda grupas un apakšpozīcijas 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmu eļļa un palmu kodolu eļļas atvasinājumi |
| Soja | 1201 Sojas pupas, arī šķeltas
  1208 10 Sojas pupu milti un rupja maluma milti
  1507 Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas
  2304 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu |
| Kukurūza | 1005 Kukurūza




  1102 20 Kukurūzas milti




  1103 13 Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas no kukurūzas




  1103 29 40 Kukurūzas granulas




  1104 19 50 Citādi apstrādāti labības graudi




  no kukurūzas




  1104 23 Citādi apstrādāti kukurūzas




  graudi




  1108 12 00 Kukurūzas ciete




  1515 21 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas:




  neapstrādāta eļļa




  1904 10 10 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus no kukurūzas




  2302 10 Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus no kukurūzas




  1515 29 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām (izņemot neapstrādātu)




  2306 90 05 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot kukurūzas dīgļus




  0210 99 39 Sālīta mājputnu gaļa




  1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Sagatavoti un konservēti mājputni |
| Koksne | 4401 Apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu malka – vai līdzīga; koksnes šķeldas vai skaidas; zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti brikešu, granulu vai tamlīdzīgā veidā


  4402 Kokogles, tostarp riekstu vai riekstu čaumalu kokogles, aglomerētas vai neaglomerētas (izņemot kokogles, ko izmanto kā medikamentus, kokogles maisījumā ar vīraku, aktivētas kokogles un kokogles krāsaino zīmuļu veidā)


  4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu bruses
  4406 Dzelzceļa vai tramvaja gulšņi no koka
  4407 Garumā zāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, gareniski ar ķīļtapām saaudzēti vai nesaaudzēti, biezāki par 6 mm
  4408 Loksnes finierēšanai (arī loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un saplākšņu loksnes vai loksnes citādiem saklātņiem un citi garumā zāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, garumā savienoti vai saaudzēti, biezumā līdz 6 mm
  4409 Kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti
  4410 Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām
  4411 Koka šķiedru vai citādu koksnes materiālu plātnes, neatkarīgi no tā, vai tām ir pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas
  4412 Saplākšņi, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koka izstrādājumi
  4413 00 00 Blīvināti kokmateriāli klučos, plātnēs, līstēs vai profilētos izstrādājumos
  4414 00 Gleznu, fotogrāfiju, spoguļu un līdzīgu priekšmetu koka ietvari
  4415 Koka lādes, kastes, redeļu kastes, mucas un līdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka
  (Izņemot iepakojumu, ko lieto tikai par iepakojumu, ar ko saturēt, aizsargāt vai pārnēsāt citus tirgū laistus produktus.)
  4416 00 00 Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, arī mucu dēlīši
  4418 Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, salikti grīdas dēļi, jumstiņi un lubas
  kombinētās nomenklatūras 47. un 48. nodaļā minētā pulpa un papīrs, ko neražo un nepārstrādā no bambusa (atkritumiem un atlikumiem)


  4900 Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi, rokraksti, mašīnraksti un plāni


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 un 9403 90 30 Koka mēbeles;
  9406 10 00 Saliekamas būvkonstrukcijas |
| Kaučuks | 4001 Dabiskais kaučuks, balata, gutaperča, gvajule, čikls un tiem līdzīgi sveķi; pirmformās vai plātnēs, plāksnēs vai lentēs




  4005 Kombinētais nevulkanizētais kaučuks pirmformās vai plātnēs, loksnēs vai sloksnēs




  4006 Jēlgumija citās formās (piemēram, serdeņi, caurules un fasonprofili) un izstrādājumi (piemēram, diski un gredzeni)




  4007 Vulkanizēta kaučuka pavedieni un kordi




  4008 Plātnes, loksnes, sloksnes, stieņi un fasonprofili no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku:




  4010 Transportieru lentes un dzensiksnas vai transmisijas siksnas vai dzensiksnas no vulkanizēta kaučuka




  4011 Jaunas gumijas pneimatiskās riepas (citādas)




  4012 Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatiskās riepas; gumijas cietās vai pildītās riepas, maināmi protektori un loka lentes




  4013 Gumijas kameras




  4015 Apģērba gabali un apģērba piederumi (ieskaitot cimdus) no vulkanizēta kaučuka, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus, dažādām vajadzībām




  4016 Citādi vulkanizēta kaučuka izstrādājumi, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus, citur 40. nodaļā neminēti




  4017 Jebkura veida cietais kaučuks (piemēram, ebonīts), arī atgriezumi un atlūzas; cietā kaučuka izstrādājumi |

Liellopi

ex 0102 Dzīvi liellopi

ex 0201 Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa

ex 0202 Saldēta liellopu gaļa

ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti

ex 0206 22 Saldētas liellopu aknas

ex 0206 29 Saldēti liellopu subprodukti (izņemot mēles un aknas)

ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti

ex 0206 10 Svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti

ex 0206 21 Saldētas liellopu mēles

ex 0206 21 Saldētas liellopu mēles

ex 0210 20 Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta liellopu gaļa

ex 0210 20 Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta liellopu gaļa

ex 1602 50 Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai tās subprodukti

ex 1602 50 Sagatavota vai konservēta liellopu gaļa vai tās subprodukti

ex 4101 Liellopu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas

ex 4104 Miecētas vai miecētas un žāvētas liellopu ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas

ex 4107 Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta liellopu āda, ieskaitot pergamentētu ādu bez apmatojuma, šķelta vai nešķelta

Cūkas

Cūkas

0103 Dzīvas cūkas

0103 Dzīvas cūkas

0203 Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa

0203 Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa

0210 11 Mājas cūku šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem

0210 11 Mājas cūku šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem

0210 12 Mājas cūku vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi

0210 12 Mājas cūku vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi

0210 19 Citāda mājas cūku gaļa

0210 19 Citāda mājas cūku gaļa

0209 10 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma

0209 10 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma

Aitas un kazas

Aitas un kazas

0104 Dzīvas aitas un kazas

0104 Dzīvas aitas un kazas

0204 Svaiga, atdzesēta vai saldēta aitu vai kazu gaļa

0204 Svaiga, atdzesēta vai saldēta aitu vai kazu gaļa

Mājputni

Mājputni

0105 Dzīvi mājputni, t. i., vistas (Gallus domesticus), pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas

0105 Dzīvi mājputni, t. i., vistas (Gallus domesticus), pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas

0207 Svaiga, atdzesēta vai saldēta 0105 . pozīcijā minēto mājputnu gaļa un subprodukti

0207 Svaiga, atdzesēta vai saldēta 0105 . pozīcijā minēto mājputnu gaļa un subprodukti

0209 90 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti mājputnu tauki

0209 90 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti mājputnu tauki

0210 99 39 Sālīta mājputnu gaļa

0210 99 39 Sālīta mājputnu gaļa

Kakao

1801 00 00 Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas

1802 00 00 Kakao čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi

1803 Kakao pasta, attaukota vai neattaukota

1804 00 00 Kakao sviests, tauki un eļļa

1805 00 00 Kakao pulveris bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

1806 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu

Kafija

0901 Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizstājēji, kas satur kafiju jebkurā samērā

Eļļas palma

1511 Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1207 10 Palmu rieksti un kodoli

1513 21 Neapstrādāta palmu kodolu eļļa un babasū eļļa un to frakcijas

1513 29 Palmu kodolu un babasū eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet ķīmiskā nepārveidota (izņemot neapstrādātu eļļu)

2306 60 Eļļas rauši un citi palmu riekstu vai kodolu cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot palmu riekstu vai kodolu eļļu

2905 17 Dodekan-1-ols (laurilspirts), heksadekan-1-ols (cetilspirts) un oktadekan-1-ols (stearīnspirts)

2905 17 Dodekan-1-ols (laurilspirts), heksadekan-1-ols (cetilspirts) un oktadekan-1-ols (stearīnspirts)

2905 45 Spirti; daudzvērtīgie, glicerīns

2905 45 Spirti; daudzvērtīgie, glicerīns

2915 70 Palmitīnskābe, stearīnskābe, to sāļi un esteri

2915 70 Palmitīnskābe, stearīnskābe, to sāļi un esteri

2915 90 Skābes; piesātinātas acikliskās vienvērtīgās skābes; anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi, peroksiskābes un halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi, kas citur nav minēti 2915 . pozīcijā

2915 90 Skābes; piesātinātas acikliskās vienvērtīgās skābes; anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi, peroksiskābes un halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi, kas citur nav minēti 2915 . pozīcijā

HS koda grupas un apakšpozīcijas 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmu eļļa un palmu kodolu eļļas atvasinājumi

HS koda grupas un apakšpozīcijas 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmu eļļa un palmu kodolu eļļas atvasinājumi

Soja

1201 Sojas pupas, arī šķeltas

1208 10 Sojas pupu milti un rupja maluma milti

1507 Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

2304 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu

Kukurūza

Kukurūza

1005 Kukurūza

1005 Kukurūza

1102 20 Kukurūzas milti

1102 20 Kukurūzas milti

1103 13 Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas no kukurūzas

1103 13 Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas no kukurūzas

1103 29 40 Kukurūzas granulas

1103 29 40 Kukurūzas granulas

1104 19 50 Citādi apstrādāti labības graudi

1104 19 50 Citādi apstrādāti labības graudi

no kukurūzas

no kukurūzas

1104 23 Citādi apstrādāti kukurūzas

1104 23 Citādi apstrādāti kukurūzas

graudi

graudi

1108 12 00 Kukurūzas ciete

1108 12 00 Kukurūzas ciete

1515 21 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas:

1515 21 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas:

neapstrādāta eļļa

neapstrādāta eļļa

1904 10 10 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus no kukurūzas

1904 10 10 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus no kukurūzas

2302 10 Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus no kukurūzas

2302 10 Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus no kukurūzas

1515 29 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām (izņemot neapstrādātu)

1515 29 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām (izņemot neapstrādātu)

2306 90 05 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot kukurūzas dīgļus

2306 90 05 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot kukurūzas dīgļus

0210 99 39 Sālīta mājputnu gaļa

0210 99 39 Sālīta mājputnu gaļa

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Sagatavoti un konservēti mājputni

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Sagatavoti un konservēti mājputni

Koksne

4401 Apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu malka – vai līdzīga; koksnes šķeldas vai skaidas; zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti brikešu, granulu vai tamlīdzīgā veidā

4402 Kokogles, tostarp riekstu vai riekstu čaumalu kokogles, aglomerētas vai neaglomerētas (izņemot kokogles, ko izmanto kā medikamentus, kokogles maisījumā ar vīraku, aktivētas kokogles un kokogles krāsaino zīmuļu veidā)

4402 Kokogles, tostarp riekstu vai riekstu čaumalu kokogles, aglomerētas vai neaglomerētas (izņemot kokogles, ko izmanto kā medikamentus, kokogles maisījumā ar vīraku, aktivētas kokogles un kokogles krāsaino zīmuļu veidā)

4403 Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu bruses

4406 Dzelzceļa vai tramvaja gulšņi no koka

4407 Garumā zāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, gareniski ar ķīļtapām saaudzēti vai nesaaudzēti, biezāki par 6 mm

4408 Loksnes finierēšanai (arī loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un saplākšņu loksnes vai loksnes citādiem saklātņiem un citi garumā zāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, garumā savienoti vai saaudzēti, biezumā līdz 6 mm

4409 Kokmateriāli (arī nesamontēti parketa dēlīši un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumiem vai līdzīgi) kādā malā vai virsmā, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, garumā saaudzēti vai nesaaudzēti

4410 Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām

4411 Koka šķiedru vai citādu koksnes materiālu plātnes, neatkarīgi no tā, vai tām ir pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas

4412 Saplākšņi, finierētas plātnes un līdzīgi laminēti koka izstrādājumi

4413 00 00 Blīvināti kokmateriāli klučos, plātnēs, līstēs vai profilētos izstrādājumos

4414 00 Gleznu, fotogrāfiju, spoguļu un līdzīgu priekšmetu koka ietvari

4415 Koka lādes, kastes, redeļu kastes, mucas un līdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka

(Izņemot iepakojumu, ko lieto tikai par iepakojumu, ar ko saturēt, aizsargāt vai pārnēsāt citus tirgū laistus produktus.)

4416 00 00 Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, arī mucu dēlīši

4418 Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, salikti grīdas dēļi, jumstiņi un lubas

kombinētās nomenklatūras 47. un 48. nodaļā minētā pulpa un papīrs, ko neražo un nepārstrādā no bambusa (atkritumiem un atlikumiem)

4900 Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi, rokraksti, mašīnraksti un plāni

4900 Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi, rokraksti, mašīnraksti un plāni

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 un 9403 90 30 Koka mēbeles;

9406 10 00 Saliekamas būvkonstrukcijas

Kaučuks

Kaučuks

4001 Dabiskais kaučuks, balata, gutaperča, gvajule, čikls un tiem līdzīgi sveķi; pirmformās vai plātnēs, plāksnēs vai lentēs

4001 Dabiskais kaučuks, balata, gutaperča, gvajule, čikls un tiem līdzīgi sveķi; pirmformās vai plātnēs, plāksnēs vai lentēs

4005 Kombinētais nevulkanizētais kaučuks pirmformās vai plātnēs, loksnēs vai sloksnēs

4005 Kombinētais nevulkanizētais kaučuks pirmformās vai plātnēs, loksnēs vai sloksnēs

4006 Jēlgumija citās formās (piemēram, serdeņi, caurules un fasonprofili) un izstrādājumi (piemēram, diski un gredzeni)

4006 Jēlgumija citās formās (piemēram, serdeņi, caurules un fasonprofili) un izstrādājumi (piemēram, diski un gredzeni)

4007 Vulkanizēta kaučuka pavedieni un kordi

4007 Vulkanizēta kaučuka pavedieni un kordi

4008 Plātnes, loksnes, sloksnes, stieņi un fasonprofili no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku:

4008 Plātnes, loksnes, sloksnes, stieņi un fasonprofili no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku:

4010 Transportieru lentes un dzensiksnas vai transmisijas siksnas vai dzensiksnas no vulkanizēta kaučuka

4010 Transportieru lentes un dzensiksnas vai transmisijas siksnas vai dzensiksnas no vulkanizēta kaučuka

4011 Jaunas gumijas pneimatiskās riepas (citādas)

4011 Jaunas gumijas pneimatiskās riepas (citādas)

4012 Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatiskās riepas; gumijas cietās vai pildītās riepas, maināmi protektori un loka lentes

4012 Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatiskās riepas; gumijas cietās vai pildītās riepas, maināmi protektori un loka lentes

4013 Gumijas kameras

4013 Gumijas kameras

4015 Apģērba gabali un apģērba piederumi (ieskaitot cimdus) no vulkanizēta kaučuka, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus, dažādām vajadzībām

4015 Apģērba gabali un apģērba piederumi (ieskaitot cimdus) no vulkanizēta kaučuka, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus, dažādām vajadzībām

4016 Citādi vulkanizēta kaučuka izstrādājumi, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus, citur 40. nodaļā neminēti

4016 Citādi vulkanizēta kaučuka izstrādājumi, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus, citur 40. nodaļā neminēti

4017 Jebkura veida cietais kaučuks (piemēram, ebonīts), arī atgriezumi un atlūzas; cietā kaučuka izstrādājumi

4017 Jebkura veida cietais kaučuks (piemēram, ebonīts), arī atgriezumi un atlūzas; cietā kaučuka izstrādājumi

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. daļa – 2. punkts

II pielikums – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Attiecīgās preces vai izstrādājuma, ko tirgus dalībnieks plāno laist Savienības tirgū, harmonizētās sistēmas kods, apraksts brīvā formā un daudzums (70). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Attiecīgās preces vai izstrādājuma, ko tirgus dalībnieks plāno laist Savienības tirgū, harmonizētās sistēmas kods, apraksts brīvā formā un daudzums (70).

70

| 2. | Attiecīgās preces vai izstrādājuma, ko tirgus dalībnieks plāno laist Savienības tirgū
  vai no Savienības tirgus eksportēt
  , harmonizētās sistēmas kods, apraksts brīvā formā
  , cita starpā arī komercnosaukums un attiecīgā gadījumā pilns zinātniskais nosaukums,
  un daudzums (70). |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās preces vai izstrādājuma, ko tirgus dalībnieks plāno laist Savienības tirgū
  vai no Savienības tirgus eksportēt
  , harmonizētās sistēmas kods, apraksts brīvā formā
  , cita starpā arī komercnosaukums un attiecīgā gadījumā pilns zinātniskais nosaukums,
  un daudzums (70).

vai no Savienības tirgus eksportēt

, cita starpā arī komercnosaukums un attiecīgā gadījumā pilns zinātniskais nosaukums,

70

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. daļa – 3. punkts

II pielikums – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Ražotājvalsts un
  visi ražošanas zemesgabali, arī
  ģeolokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādi. Ja prece vai izstrādājums satur materiālus, sastāvdaļas vai komponentus, kas ražoti dažādos zemesgabalos, iekļauj visu zemesgabalu ģeolokalizācijas koordinātas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Ražotājvalsts un
  visi ražošanas zemesgabali, arī
  ģeolokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādi. Ja prece vai izstrādājums satur materiālus, sastāvdaļas vai komponentus, kas ražoti dažādos zemesgabalos, iekļauj visu zemesgabalu ģeolokalizācijas koordinātas.

visi ražošanas zemesgabali, arī

| 3. | Ražotājvalsts un
  tās daļas, kā arī visas 9. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto zemesgabalu
  ģeolokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādi. Ja prece vai izstrādājums satur materiālus, sastāvdaļas vai komponentus, kas ražoti dažādos zemesgabalos
  vai daudzstūros
  , iekļauj visu zemesgabalu
  vai daudzstūru
  ģeolokalizācijas koordinātas. |
| --- | --- |

3.

Ražotājvalsts un
  tās daļas, kā arī visas 9. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto zemesgabalu
  ģeolokalizācijas koordinātas, platuma un garuma grādi. Ja prece vai izstrādājums satur materiālus, sastāvdaļas vai komponentus, kas ražoti dažādos zemesgabalos
  vai daudzstūros
  , iekļauj visu zemesgabalu
  vai daudzstūru
  ģeolokalizācijas koordinātas.

tās daļas, kā arī visas 9. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto zemesgabalu

vai daudzstūros

vai daudzstūru

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0219/2022).

1

(18)  Komisijas 2019. gada 27. jūlija paziņojums “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, COM(2019)0352.

18

(18)  Komisijas 2019. gada 27. jūlija paziņojums “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus”, COM(2019)0352.

18

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, p. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, p. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  IPCC, “Klimata pārmaiņas un zeme: IPCC īpašais ziņojums par klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, zemes degradāciju, ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, pārtikas nodrošinājumu un siltumnīcefekta gāzu plūsmām sauszemes ekosistēmās”, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  IPCC, “Klimata pārmaiņas un zeme: IPCC īpašais ziņojums par klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, zemes degradāciju, ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, pārtikas nodrošinājumu un siltumnīcefekta gāzu plūsmām sauszemes ekosistēmās”,https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  IPCC ziņojums-kopsavilkums politikas lēmējiem, 2022. gada februāris: https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf.

1a

IPCC ziņojums-kopsavilkums politikas lēmējiem, 2022. gada februāris: https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf.

(21)  Forest Europe — Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā, “State of Europe’s Forests 2020”, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Eiropas Vides aģentūra, “Vides stāvoklis 2020. gadā”, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe — Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā, “State of Europe’s Forests 2020”, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Eiropas Vides aģentūra, “Vides stāvoklis 2020. gadā”, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019)0640.

24

(25)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu”, COM(2020)0380.

25

(26)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, COM(2020)0381.

26

(27)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai”, COM(2013)0659.

27

(28)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem:ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns”, COM(2021)0400.

28

(29)  Piemēram, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši”, COM(2021)0345.

29

(30)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana, Atjauninātā bioekonomikas stratēģija”, COM(2018)0273.

30

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019)0640.

24

(25)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu”, COM(2020)0380.

25

(26)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, COM(2020)0381.

26

(27)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna ES meža stratēģija mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai”, COM(2013)0659.

27

(28)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem: ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns”, COM(2021)0400.

28

(29)  Piemēram, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši”, COM(2021)0345.

29

(30)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīga bioekonomika Eiropai. Ekonomikas, sabiedrības un vides saistības stiprināšana, Atjauninātā bioekonomikas stratēģija”, COM(2018)0273.

30

(31)  Padomes secinājumi par paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (2019. gada 16. decembris), dok. 15151/19. Pieejami vietnē https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf

31

(31)  Padomes secinājumi par paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (2019. gada 16. decembris), dok. 15151/19. Pieejami vietnē https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf

31

(32)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 22. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā (2020/2006(INL). Pieejama vietnē https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_LV.html.

32

(32)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 22. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā (2020/2006(INL). Pieejama vietnē https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_LV.html.

32

(33)  ES to ratificēja 2016. gada 5. oktobrī, un tas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī.

33

(33)  ES to ratificēja 2016. gada 5. oktobrī, un tas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī.

33

(33a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/591 (2022. gada 6. aprīlis) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (OV L 114, 12.4.2022., 22. lpp.).

33a

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/591 (2022. gada 6. aprīlis) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (OV L 114, 12.4.2022., 22. lpp.).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika”, COM(2021)0066, 2021. gada 18. februāris.

38

(38)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika”, COM(2021)0066, 2021. gada 18. februāris.

38

(39)  COM(2019)0352.

39

(39)  COM(2019)0352.

39

(40)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

40

(41)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Nelikumiga-mezizstrade-ES-noteikumu-izvertesana-atbilstibas-parbaude-_lv

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Nelikumiga-mezizstrade-ES-noteikumu-izvertesana-atbilstibas-parbaude-_lv

(40)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

40

(41)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(1b)  
  COM(2022)0071.

1b

COM(2022)0071.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

(1a)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

1a

Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56.–
  83.
  lpp.).

51

83.

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56. lpp.).

51

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

(*1)  
  OV: Lūdzu, pievienojiet šīs regulas numuru un datumu, kā arī zemsvītras piezīmi ar tās publikācijas atsauci.

*1

OV: Lūdzu, pievienojiet šīs regulas numuru un datumu, kā arī zemsvītras piezīmi ar tās publikācijas atsauci.

(53)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK, 3. panta 1. punktā.

53

(53)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK, 3. panta 1. 
  un 2.
   punktā.

53

un 2.

(70)  Daudzums jāizsaka neto masas kilogramos un attiecīgā gadījumā arī ar papildu mērvienību, kas noteikta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā norādītajam harmonizētās sistēmas kodam. Papildu mērvienība ir izmantojama tad, kad to konsekventi nosaka visām iespējamām harmonizētās sistēmas koda apakšpozīcijām, kas norādītas pienācīgas pārbaudes paziņojumā.

70

(70)  Daudzums jāizsaka neto masas kilogramos
  , precizējot lēsto īpatsvaru vai nobīdi,
  un attiecīgā gadījumā arī ar papildu mērvienību, kas noteikta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā norādītajam harmonizētās sistēmas kodam. Papildu mērvienība ir izmantojama tad, kad to konsekventi nosaka visām iespējamām harmonizētās sistēmas koda apakšpozīcijām, kas norādītas pienācīgas pārbaudes paziņojumā.

70

, precizējot lēsto īpatsvaru vai nobīdi,

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 125/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0051),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0046/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 24. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 24. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 13. jūlija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 13. jūlija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0198/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 290, 29.7.2022., 149. lpp.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabals: saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 125/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0198),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0153/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. jūnija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 30. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 30. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0009/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 341, 24.8.2021., 108. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2056.)

---

Trešdiena, 2022. gada 14. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energoefektivitāte (pārstrādāta versija) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāta redakcija)

[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

(2023/C 125/24)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA

par energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (4) ir vairākas reizes būtiski grozīta (5). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (4) ir vairākas reizes būtiski grozīta (5). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

| (2) | Ar klimata mērķrādītāja plānu (6) Komisija ierosināja kāpināt Savienības ieceru vērienu, siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazinājuma mērķrādītāju periodam līdz 2030. gadam palielinot līdz vismaz 55 % (salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni). Tas ir būtisks kāpums salīdzinājumā ar līdzšinējo 40 % mērķrādītāju. Ar šo priekšlikumu tika īstenota apņemšanās, kas tika pausta Eiropas zaļā kursa paziņojumā (7), proti, nākt klajā ar visaptverošu plānu, kā 2030. gadam nosprausto Savienības mērķrādītāju atbildīgā veidā palielināt, lai tas sasniegtu 55 %. Šāda rīcība ir saskanīga arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (Parīzes nolīguma) mērķiem ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 oC. |
| --- | --- |

(2)

Ar klimata mērķrādītāja plānu (6) Komisija ierosināja kāpināt Savienības ieceru vērienu, siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazinājuma mērķrādītāju periodam līdz 2030. gadam palielinot līdz vismaz 55 % (salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni). Tas ir būtisks kāpums salīdzinājumā ar līdzšinējo 40 % mērķrādītāju. Ar šo priekšlikumu tika īstenota apņemšanās, kas tika pausta Eiropas zaļā kursa paziņojumā (7), proti, nākt klajā ar visaptverošu plānu, kā 2030. gadam nosprausto Savienības mērķrādītāju atbildīgā veidā palielināt, lai tas sasniegtu 55 %. Šāda rīcība ir saskanīga arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (Parīzes nolīguma) mērķiem ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 oC.

| (3) | 2020. gada decembrī Eiropadome apstiprināja saistošu Savienības mērķrādītāju, proti, līdz 2030. gadam panākt neto iekšzemes samazinājumu siltumnīcefekta gāzu emisijām vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni (8). Eiropadome secināja, ka klimatisko ieceru vēriens jākāpina tā, lai stimulētu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, radītu darbvietas, sniegtu labumu ES iedzīvotājiem veselības un vides jomā un sekmētu ES ekonomikas globālo konkurētspēju ilgtermiņā, veicinot inovāciju zaļajās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada decembrī Eiropadome apstiprināja saistošu Savienības mērķrādītāju, proti, līdz 2030. gadam panākt neto iekšzemes samazinājumu siltumnīcefekta gāzu emisijām vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni (8). Eiropadome secināja, ka klimatisko ieceru vēriens jākāpina tā, lai stimulētu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, radītu darbvietas, sniegtu labumu ES iedzīvotājiem veselības un vides jomā un sekmētu ES ekonomikas globālo konkurētspēju ilgtermiņā, veicinot inovāciju zaļajās tehnoloģijās.

| (4) | Šo mērķu īstenošanai Eiropas Komisijas 2021. gada darba programmā (9) tika izziņota pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas paredz līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt vismaz par 55 % un līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā panākt klimatneitralitāti. Šī pakete aptver tādas rīcībpolitikas jomas kā energoefektivitāte, atjaunīgā enerģija, zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība, enerģijas nodokļi, kopīgie centieni un emisijas kvotu tirdzniecība. |
| --- | --- |

(4)

Šo mērķu īstenošanai Eiropas Komisijas 2021. gada darba programmā (9) tika izziņota pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas paredz līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt vismaz par 55 % un līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā panākt klimatneitralitāti. Šī pakete aptver tādas rīcībpolitikas jomas kā energoefektivitāte, atjaunīgā enerģija, zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība, enerģijas nodokļi, kopīgie centieni un emisijas kvotu tirdzniecība.

| (4a) | Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būtu Savienībā jāaizsargā un jārada darbvietas un jādod iespēja Savienībai kļūt par pasaulē vadošo spēku tīru tehnoloģiju izstrādē un plašākā izplatībā globālās enerģētikas pārkārtošanas kontekstā, īpaši attiecībā uz energoefektīviem risinājumiem. |
| --- | --- |

(4a)

Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būtu Savienībā jāaizsargā un jārada darbvietas un jādod iespēja Savienībai kļūt par pasaulē vadošo spēku tīru tehnoloģiju izstrādē un plašākā izplatībā globālās enerģētikas pārkārtošanas kontekstā, īpaši attiecībā uz energoefektīviem risinājumiem.

| (5) | Prognozes rāda, ka tad, ja pašreizējās rīcībpolitikas tiktu īstenotas pilnā mērā, SEG emisijas līdz 2030. gadam samazinātos par aptuveni 45 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, neieskaitot zemes izmantošanas emisijas un piesaistījumus, bet, ja tos ieskaita, – par 47 %. Tāpēc 2030. gada klimata mērķrādītāja plāns šādu vērienīgāku ieceru īstenošanai paredz vairākas darbības, kas jāveic visos tautsaimniecības sektoros, un galveno likumdošanas instrumentu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Prognozes rāda, ka tad, ja pašreizējās rīcībpolitikas tiktu īstenotas pilnā mērā, SEG emisijas līdz 2030. gadam samazinātos par aptuveni 45 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, neieskaitot zemes izmantošanas emisijas un piesaistījumus, bet, ja tos ieskaita, – par 47 %. Tāpēc 2030. gada klimata mērķrādītāja plāns šādu vērienīgāku ieceru īstenošanai paredz vairākas darbības, kas jāveic visos tautsaimniecības sektoros, un galveno likumdošanas instrumentu pārskatīšanu.

| (6) | Viena no galvenajām rīcības jomām ir energoefektivitāte, bez kuras nav iespējams panākt pilnīgu Savienības tautsaimniecības dekarbonizāciju (10). Pašreizējā Savienības energoefektivitātes rīcībpolitika ir veidota, balstoties uz vajadzību izmantot izmakslietderīgu enerģijas ietaupījumu izdevības. 2018. gada decembrī ar paketi “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” 2030. gadam tika nosprausts jauns Savienības pamatmērķrādītājs energoefektivitāti uzlabot vismaz par 32,5 % (salīdzinājumā ar prognozēto enerģijas izmantojumu 2030. gadā). |
| --- | --- |

(6)

Viena no galvenajām rīcības jomām ir energoefektivitāte, bez kuras nav iespējams panākt pilnīgu Savienības tautsaimniecības dekarbonizāciju (10). Pašreizējā Savienības energoefektivitātes rīcībpolitika ir veidota, balstoties uz vajadzību izmantot izmakslietderīgu enerģijas ietaupījumu izdevības. 2018. gada decembrī ar paketi “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” 2030. gadam tika nosprausts jauns Savienības pamatmērķrādītājs energoefektivitāti uzlabot vismaz par 32,5 % (salīdzinājumā ar prognozēto enerģijas izmantojumu 2030. gadā).

| (7) | Klimata mērķrādītāja plānam pievienotajā ietekmes novērtējumā secināts, ka vērienīgākas klimatiskās ieceres varēs īstenot tikai tad, ja pašreizējo ieceru — uzlabot energoefektivitāti par 32,5 % — vēriens tiks būtiski palielināts.
  Vērienīgākas ES 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja ieceres var samazināt enerģijas cenas un tām var būt izšķiroša nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā līdz ar elektrifikācijas, ūdeņraža, e-degvielu un citu atbilstīgu tehnoloģiju, kas nepieciešamas zaļās pārkārtošanās nolūkā, plašāku ražošanu un izplatību, tostarp transporta nozarē. Pat strauji pieaugot zaļās elektroenerģijas ražošanai, energoefektivitāte var samazināt vajadzību pēc jaunām elektroenerģijas ražošanas jaudām. Energoefektivitātes uzlabošana ir ļoti svarīga arī Savienības energoapgādes drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm. Energoefektivitāte ir viens no tīrākajiem un izmaksefektīvākajiem pasākumiem, kā novērst šo atkarību. |
| --- | --- |

(7)

Klimata mērķrādītāja plānam pievienotajā ietekmes novērtējumā secināts, ka vērienīgākas klimatiskās ieceres varēs īstenot tikai tad, ja pašreizējo ieceru — uzlabot energoefektivitāti par 32,5 % — vēriens tiks būtiski palielināts.
  Vērienīgākas ES 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja ieceres var samazināt enerģijas cenas un tām var būt izšķiroša nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā līdz ar elektrifikācijas, ūdeņraža, e-degvielu un citu atbilstīgu tehnoloģiju, kas nepieciešamas zaļās pārkārtošanās nolūkā, plašāku ražošanu un izplatību, tostarp transporta nozarē. Pat strauji pieaugot zaļās elektroenerģijas ražošanai, energoefektivitāte var samazināt vajadzību pēc jaunām elektroenerģijas ražošanas jaudām. Energoefektivitātes uzlabošana ir ļoti svarīga arī Savienības energoapgādes drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm. Energoefektivitāte ir viens no tīrākajiem un izmaksefektīvākajiem pasākumiem, kā novērst šo atkarību.

| (8) | Dalībvalstu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ziņoto nacionālo devumu summa nav pietiekami vērienīga, lai sasniegtu Savienības līmenī nosprausto mērķrādītāju 32,5 %. Dalībvalstu devumi kolektīvi nodrošinātu enerģijas galapatēriņa samazinājumu par 29,4 % un primārās enerģijas patēriņa samazinājumu par 29,7 % salīdzinājumā ar 2007. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam. Tas nozīmētu, ka kolektīvi ES-27 līmenī neatbilstība ar primārās enerģijas patēriņa mērķrādītāju ir 2,8 procentpunkti, bet ar enerģijas galapatēriņa mērķrādītāju – 3,1 procentpunkts.
  Attiecībā uz primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa rādītājiem par 2020. gadu un Savienības mērķrādītāja sasniegšanu, tie būtu jāskata saistībā ar 2020. gadā veikto Covid-19 pandēmijas pasākumu pagaidu ietekmi, kas ievērojami palēnināja saimniecisko darbību un jo īpaši transportu. Ziņotie primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa līmeņi par 2020. gadu ir rūpīgi jāizanalizē. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ziņoto nacionālo devumu summa nav pietiekami vērienīga, lai sasniegtu Savienības līmenī nosprausto mērķrādītāju 32,5 %. Dalībvalstu devumi kolektīvi nodrošinātu enerģijas galapatēriņa samazinājumu par 29,4 % un primārās enerģijas patēriņa samazinājumu par 29,7 % salīdzinājumā ar 2007. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam. Tas nozīmētu, ka kolektīvi ES-27 līmenī neatbilstība ar primārās enerģijas patēriņa mērķrādītāju ir 2,8 procentpunkti, bet ar enerģijas galapatēriņa mērķrādītāju – 3,1 procentpunkts.
  Attiecībā uz primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa rādītājiem par 2020. gadu un Savienības mērķrādītāja sasniegšanu, tie būtu jāskata saistībā ar 2020. gadā veikto Covid-19 pandēmijas pasākumu pagaidu ietekmi, kas ievērojami palēnināja saimniecisko darbību un jo īpaši transportu. Ziņotie primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa līmeņi par 2020. gadu ir rūpīgi jāizanalizē.

| (9) | Lai gan enerģijas ietaupījumu potenciāls visos sektoros joprojām ir ievērojams, īpaši sarežģīti to ir realizēt transporta sektorā, kas atbildīgs par vairāk nekā 30 % enerģijas galapatēriņa, un ēku sektorā, jo 75 % Savienības ēku ir vājš energosniegums. Arvien nozīmīgāks kļūst arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sektors, kas atbildīgs par 5–9 % pasaules kopējā elektroenerģijas patēriņa un rada vairāk nekā 2 % visu emisiju. 2018. gadā datu centru elektroenerģijas pieprasījums veidoja 2,7 % no ES-28 pieprasījuma (11). Šajā sakarā Savienības Digitālajā stratēģijā (12) tika uzsvērta vajadzība pēc ļoti energoefektīviem un ilgtspējīgiem datu centriem un telesakaru operatoriem domātiem pārredzamības pasākumiem attiecībā uz vidisko pēdu. Turklāt būtu jāņem vērā arī tas, ka dekarbonizācijas rezultātā varētu pieaugt industrijas enerģijas pieprasījums (jo īpaši energoietilpīgos procesos). |
| --- | --- |

(9)

Lai gan enerģijas ietaupījumu potenciāls visos sektoros joprojām ir ievērojams, īpaši sarežģīti to ir realizēt transporta sektorā, kas atbildīgs par vairāk nekā 30 % enerģijas galapatēriņa, un ēku sektorā, jo 75 % Savienības ēku ir vājš energosniegums. Arvien nozīmīgāks kļūst arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sektors, kas atbildīgs par 5–9 % pasaules kopējā elektroenerģijas patēriņa un rada vairāk nekā 2 % visu emisiju. 2018. gadā datu centru elektroenerģijas pieprasījums veidoja 2,7 % no ES-28 pieprasījuma (11). Šajā sakarā Savienības Digitālajā stratēģijā (12) tika uzsvērta vajadzība pēc ļoti energoefektīviem un ilgtspējīgiem datu centriem un telesakaru operatoriem domātiem pārredzamības pasākumiem attiecībā uz vidisko pēdu. Turklāt būtu jāņem vērā arī tas, ka dekarbonizācijas rezultātā varētu pieaugt industrijas enerģijas pieprasījums (jo īpaši energoietilpīgos procesos).

| (10) | Vērienīgākas ieceres nozīmē, ka ir vairāk jāpopularizē izmakslietderīgi energoefektivitātes pasākumi, un tas jādara visās energosistēmas jomās un visos relevantajos sektoros, kuru darbības ietekmē enerģijas pieprasījumu, piemēram, transporta, ūdenssaimniecības un lauksaimniecības sektorā. Energoefektivitātes uzlabojumi visā enerģijas ķēdē, ieskaitot enerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un tiešo patēriņu, nāks par labu videi, uzlabos gaisa kvalitāti un sabiedrības veselību, samazinās SEG emisijas, uzlabos enerģētisko drošību,
  samazinot nepieciešamību pēc enerģijas, jo īpaši fosilā kurināmā, importa,
  samazinās enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, palīdzēs mazināt enerģētisko nabadzību un vairos konkurētspēju, darbvietas un ekonomisko aktivitāti visā tautsaimniecībā, tādējādi uzlabojot iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Tas atbilst Savienības saistībām, ko tā uzņēmusies enerģētikas savienības un ar 2015. gada Parīzes nolīgumu izveidotās globālās klimatrīcības programmas satvarā. |
| --- | --- |

(10)

Vērienīgākas ieceres nozīmē, ka ir vairāk jāpopularizē izmakslietderīgi energoefektivitātes pasākumi, un tas jādara visās energosistēmas jomās un visos relevantajos sektoros, kuru darbības ietekmē enerģijas pieprasījumu, piemēram, transporta, ūdenssaimniecības un lauksaimniecības sektorā. Energoefektivitātes uzlabojumi visā enerģijas ķēdē, ieskaitot enerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un tiešo patēriņu, nāks par labu videi, uzlabos gaisa kvalitāti un sabiedrības veselību, samazinās SEG emisijas, uzlabos enerģētisko drošību,
  samazinot nepieciešamību pēc enerģijas, jo īpaši fosilā kurināmā, importa,
  samazinās enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, palīdzēs mazināt enerģētisko nabadzību un vairos konkurētspēju, darbvietas un ekonomisko aktivitāti visā tautsaimniecībā, tādējādi uzlabojot iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Tas atbilst Savienības saistībām, ko tā uzņēmusies enerģētikas savienības un ar 2015. gada Parīzes nolīgumu izveidotās globālās klimatrīcības programmas satvarā.

| (10a) | Uzlabojot dažādu sektoru, tostarp transporta un mājokļu, energosniegumu, ir iespēja veicināt pilsētu atjaunošanos, nodarbinātību, ēku uzlabojumus un izmaiņas mobilitātes un piekļūstamības tendencēs. Tāpēc ir būtiski veicināt efektīvākas, ilgtspējīgākas un cenas ziņā pieejamākas iespējas. |
| --- | --- |

(10a)

Uzlabojot dažādu sektoru, tostarp transporta un mājokļu, energosniegumu, ir iespēja veicināt pilsētu atjaunošanos, nodarbinātību, ēku uzlabojumus un izmaiņas mobilitātes un piekļūstamības tendencēs. Tāpēc ir būtiski veicināt efektīvākas, ilgtspējīgākas un cenas ziņā pieejamākas iespējas.

| (11) | Šī direktīva ir solis ceļā uz klimatneitralitāti 2050. gadā, un tā paredz, ka pret energoefektivitāti jāattiecas kā pret pilnvērtīgu energoresursu. Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir vispārējs princips, un to vajadzētu ievērot visos sektoros, neaprobežojoties tikai ar energosistēmu, un visos līmeņos, arī finanšu sektorā. Nosakot jaunus noteikumus attiecībā uz piegādes pusi un citām rīcībpolitikas jomām, energoefektivitātes risinājumi rīcībpolitikas, plānošanas un investīciju lēmumos,
  ja vien tas nepalielina siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  būtu jāapsver kā pirmais variants. Lai gan princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāpiemēro, neskarot citus juridiskos pienākumus, mērķus un principus, tie tomēr nedrīkstētu apgrūtināt principa piemērošanu vai atbrīvot no tā piemērošanas. Komisijai būtu jānodrošina, ka energoefektivitāte un pieprasījumreakcija var konkurēt ar ražošanas jaudām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem. Energoefektivitātes uzlabojumi ir jāveic, ja tie ir izmakslietderīgāki par līdzvērtīgiem piegādes puses pasākumiem. Tam būtu jāpalīdz izmantot daudzskaitlīgos ieguvumus, ko energoefektivitāte sniedz Savienībai, īpaši iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai vajadzētu būt prioritātei arī enerģētiskās nabadzības mazināšanā. |
| --- | --- |

(11)

Šī direktīva ir solis ceļā uz klimatneitralitāti 2050. gadā, un tā paredz, ka pret energoefektivitāti jāattiecas kā pret pilnvērtīgu energoresursu. Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir vispārējs princips, un to vajadzētu ievērot visos sektoros, neaprobežojoties tikai ar energosistēmu, un visos līmeņos, arī finanšu sektorā. Nosakot jaunus noteikumus attiecībā uz piegādes pusi un citām rīcībpolitikas jomām, energoefektivitātes risinājumi rīcībpolitikas, plānošanas un investīciju lēmumos,
  ja vien tas nepalielina siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  būtu jāapsver kā pirmais variants. Lai gan princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāpiemēro, neskarot citus juridiskos pienākumus, mērķus un principus, tie tomēr nedrīkstētu apgrūtināt principa piemērošanu vai atbrīvot no tā piemērošanas. Komisijai būtu jānodrošina, ka energoefektivitāte un pieprasījumreakcija var konkurēt ar ražošanas jaudām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem. Energoefektivitātes uzlabojumi ir jāveic, ja tie ir izmakslietderīgāki par līdzvērtīgiem piegādes puses pasākumiem. Tam būtu jāpalīdz izmantot daudzskaitlīgos ieguvumus, ko energoefektivitāte sniedz Savienībai, īpaši iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai vajadzētu būt prioritātei arī enerģētiskās nabadzības mazināšanā.

| (12) | Energoefektivitāte būtu jāuzskata par būtisku elementu un prioritāru apsvērumu turpmākajos lēmumos par investīcijām Savienības enerģētikas infrastruktūrā. Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāpiemēro, galvenokārt ņemot vērā sistēmas efektivitātes pieeju un sabiedrības
  un veselības
  perspektīvu
  , pievēršot uzmanību energoapgādes drošībai, energosistēmas integrācijai un pārejai uz klimatneitralitāti
  . Tādējādi tam vajadzētu palīdzēt kāpināt efektivitāti atsevišķos tiešā patēriņa sektoros un visā energosistēmā. Principa piemērošanai būtu arī jāatbalsta investīcijas energoefektīvos risinājumos, kas palīdz sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/852 minētos vides mērķus (13). |
| --- | --- |

(12)

Energoefektivitāte būtu jāuzskata par būtisku elementu un prioritāru apsvērumu turpmākajos lēmumos par investīcijām Savienības enerģētikas infrastruktūrā. Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāpiemēro, galvenokārt ņemot vērā sistēmas efektivitātes pieeju un sabiedrības
  un veselības
  perspektīvu
  , pievēršot uzmanību energoapgādes drošībai, energosistēmas integrācijai un pārejai uz klimatneitralitāti
  . Tādējādi tam vajadzētu palīdzēt kāpināt efektivitāti atsevišķos tiešā patēriņa sektoros un visā energosistēmā. Principa piemērošanai būtu arī jāatbalsta investīcijas energoefektīvos risinājumos, kas palīdz sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/852 minētos vides mērķus (13).

| (13) | Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999 (14), un tas ir Energosistēmas integrācijas stratēģijas pamatā (15). Lai gan principa pamatā ir izmaksu lietderība, tā piemērošanai
  , raugoties no sociālās perspektīvas,
  ir plašāka ietekme, kas
  būtu rūpīgi jāizvērtē, izmantojot stingras izmaksu un ieguvumu novērtēšanas metodes, kurās ņemti vērā dažādie energoefektivitātes radītie ieguvumi
  . Komisija ir sagatavojusi īpašas vadlīnijas, kurās apskatīta principa darbība un piemērošana, aprakstot konkrētus rīkus un piemērošanas piemērus dažādos sektoros. Komisija ir arī izdevusi dalībvalstīm domātu ieteikumu, kura pamatā ir šīs direktīvas prasības, un tas attiecībā uz šā principa piemērošanu aicina veikt konkrētas darbības.
  Dalībvalstīm vajadzētu maksimāli ņemt vērā minēto ieteikumu un pēc tā vadīties, praksē īstenojot energoefektivitātes principu. |
| --- | --- |

(13)

Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999 (14), un tas ir Energosistēmas integrācijas stratēģijas pamatā (15). Lai gan principa pamatā ir izmaksu lietderība, tā piemērošanai
  , raugoties no sociālās perspektīvas,
  ir plašāka ietekme, kas
  būtu rūpīgi jāizvērtē, izmantojot stingras izmaksu un ieguvumu novērtēšanas metodes, kurās ņemti vērā dažādie energoefektivitātes radītie ieguvumi
  . Komisija ir sagatavojusi īpašas vadlīnijas, kurās apskatīta principa darbība un piemērošana, aprakstot konkrētus rīkus un piemērošanas piemērus dažādos sektoros. Komisija ir arī izdevusi dalībvalstīm domātu ieteikumu, kura pamatā ir šīs direktīvas prasības, un tas attiecībā uz šā principa piemērošanu aicina veikt konkrētas darbības.
  Dalībvalstīm vajadzētu maksimāli ņemt vērā minēto ieteikumu un pēc tā vadīties, praksē īstenojot energoefektivitātes principu.

| (13a) | Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē pieņemt holistisku pieeju, kurā tiek ņemta vērā integrētās energosistēmas kopējā efektivitāte, energoapgādes drošība un izmaksu lietderība un tiek veicināti visefektīvākie risinājumi klimatneitralitātei visā vērtību ķēdē — no enerģijas ražošanas un transportēšanas tīkla līdz enerģijas galapatēriņam —, lai nodrošinātu efektivitāti gan primārās enerģijas patēriņā, gan enerģijas galapatēriņā. Šīs pieejas pamatā vajadzētu būt sistēmas sniegumam un dinamiskai enerģijas izmantošanai, kur pieprasījuma puses resursi un sistēmas elastība tiek uzskatīti par efektivitātes risinājumiem. Vienlaikus šo principu var piemērot arī zemākā aktīvu līmenī, kad ir jānosaka konkrētu risinājumu energoefektivitātes rādītāji, un risinājumi tiek pielāgoti, lai atbalstītu tos, kas ir energoefektīvāki, ja tie nodrošina arī izmakslietderīgu dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

(13a)

Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē pieņemt holistisku pieeju, kurā tiek ņemta vērā integrētās energosistēmas kopējā efektivitāte, energoapgādes drošība un izmaksu lietderība un tiek veicināti visefektīvākie risinājumi klimatneitralitātei visā vērtību ķēdē — no enerģijas ražošanas un transportēšanas tīkla līdz enerģijas galapatēriņam —, lai nodrošinātu efektivitāti gan primārās enerģijas patēriņā, gan enerģijas galapatēriņā. Šīs pieejas pamatā vajadzētu būt sistēmas sniegumam un dinamiskai enerģijas izmantošanai, kur pieprasījuma puses resursi un sistēmas elastība tiek uzskatīti par efektivitātes risinājumiem. Vienlaikus šo principu var piemērot arī zemākā aktīvu līmenī, kad ir jānosaka konkrētu risinājumu energoefektivitātes rādītāji, un risinājumi tiek pielāgoti, lai atbalstītu tos, kas ir energoefektīvāki, ja tie nodrošina arī izmakslietderīgu dekarbonizāciju.

| (14) | Lai panāktu ietekmi, princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  valstu, reģionālajiem, vietējiem un nozaru
  lēmumu pieņēmējiem ir konsekventi jāpiemēro visos tajos relevantajos
  scenārijos un
  rīcībpolitikas, plānošanas un nozīmīgu investīciju lēmumos (t. i., lēmumos par liela mēroga investīcijām, kur katra projekta vērtība pārsniedz 50 miljonus euro vai transporta infrastruktūras projektiem — 75 miljonus), kuri ietekmē energopatēriņu,
  pārvadi, sadali, uzkrāšanu
  vai energoapgādi. Lai princips tiktu pareizi piemērots, ir jāizmanto pareiza izmaksu un ieguvumu analīzes metodika, jārada apstākļi, kas veicina energoefektīvus risinājumus, un jānodrošina pienācīga uzraudzība.
  Izmaksu un ieguvumu analīzi vienmēr vajadzētu balstīt uz visjaunāko informāciju par enerģijas cenām, un tajā būtu jāietver cenu pieauguma scenāriji, piemēram, ETS kvotu samazināšanās dēļ, lai sekmētu vēlmi īstenot energoefektivitātes pasākumus, un šī analīze būtu vienmēr sistemātiski jāizstrādā, jāīsteno un jāpublisko. Rīcībpolitikas mērķu sasniegšanā prioritāte būtu piešķirama pieprasījuma puses risinājumiem, ja tie ir izmakslietderīgāki par investīcijām energoinfrastruktūrā. Plašāku ekonomisko, vides un sociālo
  labumu patērētājiem un
  vietējām kopienām
  var sniegt pieprasījuma puses elastība; tā var palielināt energosistēmas efektivitāti un samazināt enerģijas izmaksas, piemēram, samazinot sistēmas ekspluatācijas izmaksas, kā rezultātā visiem patērētājiem samazinās tarifi. Dalībvalstīm, piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, būtu jāņem vērā ieguvumi, ko varētu sniegt pieprasījuma puses elastība, un attiecīgā gadījumā, cenšoties palielināt integrētās energosistēmas efektivitāti,
  gan centralizētā, gan decentralizētā līmenī
  jāapsver pieprasījumreakcija, enerģijas uzkrāšana un viedie risinājumi. |
| --- | --- |

(14)

Lai panāktu ietekmi, princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  valstu, reģionālajiem, vietējiem un nozaru
  lēmumu pieņēmējiem ir konsekventi jāpiemēro visos tajos relevantajos
  scenārijos un
  rīcībpolitikas, plānošanas un nozīmīgu investīciju lēmumos (t. i., lēmumos par liela mēroga investīcijām, kur katra projekta vērtība pārsniedz 50 miljonus euro vai transporta infrastruktūras projektiem — 75 miljonus), kuri ietekmē energopatēriņu,
  pārvadi, sadali, uzkrāšanu
  vai energoapgādi. Lai princips tiktu pareizi piemērots, ir jāizmanto pareiza izmaksu un ieguvumu analīzes metodika, jārada apstākļi, kas veicina energoefektīvus risinājumus, un jānodrošina pienācīga uzraudzība.
  Izmaksu un ieguvumu analīzi vienmēr vajadzētu balstīt uz visjaunāko informāciju par enerģijas cenām, un tajā būtu jāietver cenu pieauguma scenāriji, piemēram, ETS kvotu samazināšanās dēļ, lai sekmētu vēlmi īstenot energoefektivitātes pasākumus, un šī analīze būtu vienmēr sistemātiski jāizstrādā, jāīsteno un jāpublisko. Rīcībpolitikas mērķu sasniegšanā prioritāte būtu piešķirama pieprasījuma puses risinājumiem, ja tie ir izmakslietderīgāki par investīcijām energoinfrastruktūrā. Plašāku ekonomisko, vides un sociālo
  labumu patērētājiem un
  vietējām kopienām
  var sniegt pieprasījuma puses elastība; tā var palielināt energosistēmas efektivitāti un samazināt enerģijas izmaksas, piemēram, samazinot sistēmas ekspluatācijas izmaksas, kā rezultātā visiem patērētājiem samazinās tarifi. Dalībvalstīm, piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, būtu jāņem vērā ieguvumi, ko varētu sniegt pieprasījuma puses elastība, un attiecīgā gadījumā, cenšoties palielināt integrētās energosistēmas efektivitāti,
  gan centralizētā, gan decentralizētā līmenī
  jāapsver pieprasījumreakcija, enerģijas uzkrāšana un viedie risinājumi.

| (15) | Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” vienmēr būtu jāpiemēro proporcionāli, un šīs direktīvas prasībām nevajadzētu novest pie dalībvalstu pienākumu pārklāšanās vai pretrunīguma, ja principa piemērošanu tieši nodrošina citi tiesību akti. Tas varētu attiekties uz kopīgu interešu projektiem, kas iekļauti Savienības sarakstā saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869
   (16)

  3. pantu,
  ar ko ievieš prasības principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” ņemt vērā šo projektu izstrādē un novērtēšanā. |
| --- | --- |

(15)

Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” vienmēr būtu jāpiemēro proporcionāli, un šīs direktīvas prasībām nevajadzētu novest pie dalībvalstu pienākumu pārklāšanās vai pretrunīguma, ja principa piemērošanu tieši nodrošina citi tiesību akti. Tas varētu attiekties uz kopīgu interešu projektiem, kas iekļauti Savienības sarakstā saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869
   (16)

  3. pantu,
  ar ko ievieš prasības principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” ņemt vērā šo projektu izstrādē un novērtēšanā.

| (16) | Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Eiropas zaļā kursa pamatu pamats. Tiesību aktu paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kuras mērķis ir sekmēt taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, ir nostiprināts svarīgs jēdziens “enerģētiskā nabadzība”. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/944 (17) Komisija sniedza indikatīvus norādījumus par piemērotiem enerģētiskās nabadzības mērīšanas rādītājiem un jēdziena “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits” definēšanu (18). Direktīva (ES) 2019/944 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (19) prasa, lai dalībvalstis veiktu piemērotus enerģētiskās nabadzības novēršanas pasākumus, ja tāda ir konstatēta, tai skaitā pasākumus, ar ko nabadzību risina plašākā kontekstā.
  Tas ir īpaši būtiski enerģijas cenu un inflācijas spiediena pieaugšanas kontekstā, jo būtu jāīsteno gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumi, lai risinātu sistēmiskas problēmas, kuras skar Savienības energosistēmu. |
| --- | --- |

(16)

Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Eiropas zaļā kursa pamatu pamats. Tiesību aktu paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kuras mērķis ir sekmēt taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, ir nostiprināts svarīgs jēdziens “enerģētiskā nabadzība”. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/944 (17) Komisija sniedza indikatīvus norādījumus par piemērotiem enerģētiskās nabadzības mērīšanas rādītājiem un jēdziena “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits” definēšanu (18). Direktīva (ES) 2019/944 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (19) prasa, lai dalībvalstis veiktu piemērotus enerģētiskās nabadzības novēršanas pasākumus, ja tāda ir konstatēta, tai skaitā pasākumus, ar ko nabadzību risina plašākā kontekstā.
  Tas ir īpaši būtiski enerģijas cenu un inflācijas spiediena pieaugšanas kontekstā, jo būtu jāīsteno gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumi, lai risinātu sistēmiskas problēmas, kuras skar Savienības energosistēmu.

| (17) | Labums no principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanas būtu jāgūst mājsaimniecībām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, mazaizsargātajiem lietotājiem, arī galaizmantotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem vai enerģētiskās nabadzības riskam pakļautajiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem
  , kā arī MVU un mikrouzņēmumiem
  . Energoefektivitātes pasākumi prioritāri būtu jāīsteno, lai uzlabotu šo indivīdu un mājsaimniecību situāciju
  un
  mazinātu enerģētisko nabadzību
  , un tiem nevajadzētu veicināt mājokļu, mobilitātes vai enerģijas izmaksu neproporcionālu pieaugumu
  . Holistiska pieeja rīcībpolitiku veidošanā un rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka šīs personas un mājsaimniecības nelabvēlīgi neietekmē citas rīcībpolitikas un pasākumi. |
| --- | --- |

(17)

Labums no principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanas būtu jāgūst mājsaimniecībām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, mazaizsargātajiem lietotājiem, arī galaizmantotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem vai enerģētiskās nabadzības riskam pakļautajiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem
  , kā arī MVU un mikrouzņēmumiem
  . Energoefektivitātes pasākumi prioritāri būtu jāīsteno, lai uzlabotu šo indivīdu un mājsaimniecību situāciju
  un
  mazinātu enerģētisko nabadzību
  , un tiem nevajadzētu veicināt mājokļu, mobilitātes vai enerģijas izmaksu neproporcionālu pieaugumu
  . Holistiska pieeja rīcībpolitiku veidošanā un rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka šīs personas un mājsaimniecības nelabvēlīgi neietekmē citas rīcībpolitikas un pasākumi.

| (18) | Šī direktīva ir daļa no plašāka energoefektivitātes rīcībpolitikas satvara, kas pievēršas energoefektivitātes potenciālam konkrētās rīcībpolitikas jomās, aptverot ēkas (Direktīva 2010/31/ES) (20), ražojumus (Direktīva 2009/125/EK, Regula (ES) 2017/1369 un Regula (ES) 2020/740) (21) un pārvaldības mehānismu (Regula (ES) 2018/1999). Šīm rīcībpolitikām ir ļoti liela nozīme enerģijas ietaupījumu panākšanā, kad tiek nomainīti ražojumi vai būvētas vai renovētas ēkas (22). |
| --- | --- |

(18)

Šī direktīva ir daļa no plašāka energoefektivitātes rīcībpolitikas satvara, kas pievēršas energoefektivitātes potenciālam konkrētās rīcībpolitikas jomās, aptverot ēkas (Direktīva 2010/31/ES) (20), ražojumus (Direktīva 2009/125/EK, Regula (ES) 2017/1369 un Regula (ES) 2020/740) (21) un pārvaldības mehānismu (Regula (ES) 2018/1999). Šīm rīcībpolitikām ir ļoti liela nozīme enerģijas ietaupījumu panākšanā, kad tiek nomainīti ražojumi vai būvētas vai renovētas ēkas (22).

| (19) | Lai sasniegtu vērienīgu energoefektivitātes mērķrādītāju, ir jānovērš šķēršļi nolūkā atvieglot investēšanu energoefektivitātes pasākumos. Programmas LIFE apakšprogrammā “Pāreja uz tīru enerģiju” tiks atvēlēti līdzekļi, kuri tiks izmantoti, lai izstrādātu Eiropas paraugpraksi energoefektivitātes rīcībpolitikas īstenošanā, kas palīdzēs novērst biheiviorālos, tirgus un regulatīvos šķēršļus energoefektivitātei. |
| --- | --- |

(19)

Lai sasniegtu vērienīgu energoefektivitātes mērķrādītāju, ir jānovērš šķēršļi nolūkā atvieglot investēšanu energoefektivitātes pasākumos. Programmas LIFE apakšprogrammā “Pāreja uz tīru enerģiju” tiks atvēlēti līdzekļi, kuri tiks izmantoti, lai izstrādātu Eiropas paraugpraksi energoefektivitātes rīcībpolitikas īstenošanā, kas palīdzēs novērst biheiviorālos, tirgus un regulatīvos šķēršļus energoefektivitātei.

| (20) | Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobrī atbalstīja energoefektivitātes mērķrādītāju Savienības līmenī 2030. gadam – 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, orientējoties uz 30 % mērķrādītāju Savienības līmenī. Eiropas Parlaments 2015. gada 15. decembra rezolūcijā “Virzība uz Eiropas enerģētikas savienību” aicināja Komisiju izvērtēt arī to, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķrādītāju 40 % apmērā. |
| --- | --- |

(20)

Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobrī atbalstīja energoefektivitātes mērķrādītāju Savienības līmenī 2030. gadam – 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, orientējoties uz 30 % mērķrādītāju Savienības līmenī. Eiropas Parlaments 2015. gada 15. decembra rezolūcijā “Virzība uz Eiropas enerģētikas savienību” aicināja Komisiju izvērtēt arī to, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķrādītāju 40 % apmērā.

| (21) | Tiek prognozēts, ka 2030. gadam nospraustais Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs 32,5 % un pārējie pašreizējā satvarā paredzētie rīcībpolitiskie instrumenti ļautu līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt par aptuveni 45 % (23). 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna ietekmes novērtējumā tika novērtēts, kāds centienu līmenis būtu vajadzīgs dažādajās rīcībpolitikas jomās, lai īstenotu vērienīgākas klimatiskās ieceres, proti, līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt par 55 %. Novērtējumā tika secināts, ka SEG emisiju mērķrādītāja sasniegšanai (attiecībā pret bāzlīniju) izmaksu ziņā optimālā veidā enerģijas galapatēriņš un primārās enerģijas patēriņš jāsamazina attiecīgi par 36–37 % un 39–41 %. |
| --- | --- |

(21)

Tiek prognozēts, ka 2030. gadam nospraustais Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs 32,5 % un pārējie pašreizējā satvarā paredzētie rīcībpolitiskie instrumenti ļautu līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt par aptuveni 45 % (23). 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna ietekmes novērtējumā tika novērtēts, kāds centienu līmenis būtu vajadzīgs dažādajās rīcībpolitikas jomās, lai īstenotu vērienīgākas klimatiskās ieceres, proti, līdz 2030. gadam SEG emisijas samazināt par 55 %. Novērtējumā tika secināts, ka SEG emisiju mērķrādītāja sasniegšanai (attiecībā pret bāzlīniju) izmaksu ziņā optimālā veidā enerģijas galapatēriņš un primārās enerģijas patēriņš jāsamazina attiecīgi par 36–37 % un 39–41 %.

| (22) | Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs sākotnēji tika noteikts un aprēķināts, par bāzlīniju izmantojot 2007. gada atsauces scenārija prognozes 2030. gadam. Taču izmaiņas Eurostat enerģijas bilances aprēķina metodikā un uzlabojumi turpmākajās modelēšanas prognozēs nozīmē, ka bāzlīnija ir jāmaina. Tādējādi mērķrādītāja definēšanai ir izmantota tā pati pieeja, proti, tas ir salīdzināts ar nākotnes bāzlīnijas prognozēm, bet Savienības 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja vērienīgums ir noteikts salīdzinājumā ar 2020. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam, kas atspoguļo nacionālos devumus no NEKP. Šī atjauninātā bāzlīnija nozīmē, ka ▌ar energoefektivitāti saistīto ieceru vēriens Savienībai ir jāpalielina ▌. Jaunais veids, kā izteikts Savienības mērķrādītāju vērienīgums, neietekmē faktiski vajadzīgo centienu līmeni ▌. |
| --- | --- |

(22)

Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs sākotnēji tika noteikts un aprēķināts, par bāzlīniju izmantojot 2007. gada atsauces scenārija prognozes 2030. gadam. Taču izmaiņas Eurostat enerģijas bilances aprēķina metodikā un uzlabojumi turpmākajās modelēšanas prognozēs nozīmē, ka bāzlīnija ir jāmaina. Tādējādi mērķrādītāja definēšanai ir izmantota tā pati pieeja, proti, tas ir salīdzināts ar nākotnes bāzlīnijas prognozēm, bet Savienības 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja vērienīgums ir noteikts salīdzinājumā ar 2020. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam, kas atspoguļo nacionālos devumus no NEKP. Šī atjauninātā bāzlīnija nozīmē, ka ▌ar energoefektivitāti saistīto ieceru vēriens Savienībai ir jāpalielina ▌. Jaunais veids, kā izteikts Savienības mērķrādītāju vērienīgums, neietekmē faktiski vajadzīgo centienu līmeni ▌.

| (23) | Enerģijas galapatēriņa un primārās enerģijas patēriņa aprēķināšanas metodika ir saskaņota ar jauno Eurostat metodiku, bet šīs direktīvas vajadzībām izmantotajiem rādītājiem ir atšķirīgs tvērums, t. i., tajos attiecībā uz enerģijas galapatēriņa mērķrādītāju izslēgts apkārtējās vides siltums un iekļauts starptautiskās aviācijas energopatēriņš. Jaunu rādītāju izmantošana nozīmē arī to, ka jebkādas izmaiņas domnu energopatēriņā tagad tiek atspoguļotas tikai primārās enerģijas patēriņā. |
| --- | --- |

(23)

Enerģijas galapatēriņa un primārās enerģijas patēriņa aprēķināšanas metodika ir saskaņota ar jauno Eurostat metodiku, bet šīs direktīvas vajadzībām izmantotajiem rādītājiem ir atšķirīgs tvērums, t. i., tajos attiecībā uz enerģijas galapatēriņa mērķrādītāju izslēgts apkārtējās vides siltums un iekļauts starptautiskās aviācijas energopatēriņš. Jaunu rādītāju izmantošana nozīmē arī to, ka jebkādas izmaiņas domnu energopatēriņā tagad tiek atspoguļotas tikai primārās enerģijas patēriņā.

| (24) | Savienībai ir jāuzlabo energoefektivitāte, un šī vajadzība būtu jāizsaka kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš, kas jāsasniedz 2030. gadā, norādot to papildu centienu līmeni, kuri vajadzīgi salīdzinājumā ar nacionālo enerģētikas un klimata plānu esošajiem vai plānotajiem pasākumiem. 2020. gada atsauces scenārijā prognozēts, ka 2030. gadā enerģijas galapatēriņam jāsasniedz 864 Mtoe un primārās enerģijas patēriņam – 1124 Mtoe (neskaitot apkārtējās vides siltumu un ieskaitot starptautisko aviāciju). Papildu samazinājums
  14,5
   % apmērā nozīmē, ka patēriņam 2030. gadā jābūt attiecīgi
  740
   Mtoe un
  960
   Mtoe.
  Tas atbilst samazinājumam par 40 % attiecībā uz enerģijas galapatēriņu un par 42,5 % attiecībā uz primārās enerģijas patēriņu, salīdzinot ar 2007. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam.
  2020. gada
  energoefektivitātes mērķrādītāja sasniegšanai
  nav saistošu mērķrādītāju dalībvalstu līmenī
  . Attiecībā uz 2030. gada mērķrādītāju valstu ieguldījumam būtu jākļūst saistošam
  un dalībvalstīm
  saskaņā ar
  šajā direktīvā norādīto formulu būtu jānosaka savs devums Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja sasniegšanā. Dalībvalstīm vajadzētu būt rīcības brīvībai noteikt savus nacionālos mērķus, pamatojoties vai nu uz primārās enerģijas patēriņu vai enerģijas galapatēriņu, vai primārās enerģijas ietaupījumu vai enerģijas galaietaupījumu, vai arī pamatojoties uz energointensitāti. Šajā direktīvā ir grozīts veids, kā dalībvalstīm būtu jāizsaka savs
  saistošais
  nacionālais devums Savienības
  saistošā
  mērķrādītāja sasniegšanā. Lai nodrošinātu konsekvenci un progresa uzraudzību, dalībvalstu devumi Savienības
  saistošā
  mērķrādītāja sasniegšanā būtu jāizsaka enerģijas galapatēriņa un primārās enerģijas patēriņa izteiksmē. Ir nepieciešams regulāri novērtēt virzību uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu, un attiecīga prasība ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Savienībai ir jāuzlabo energoefektivitāte, un šī vajadzība būtu jāizsaka kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš, kas jāsasniedz 2030. gadā, norādot to papildu centienu līmeni, kuri vajadzīgi salīdzinājumā ar nacionālo enerģētikas un klimata plānu esošajiem vai plānotajiem pasākumiem. 2020. gada atsauces scenārijā prognozēts, ka 2030. gadā enerģijas galapatēriņam jāsasniedz 864 Mtoe un primārās enerģijas patēriņam – 1124 Mtoe (neskaitot apkārtējās vides siltumu un ieskaitot starptautisko aviāciju). Papildu samazinājums
  14,5
   % apmērā nozīmē, ka patēriņam 2030. gadā jābūt attiecīgi
  740
   Mtoe un
  960
   Mtoe.
  Tas atbilst samazinājumam par 40 % attiecībā uz enerģijas galapatēriņu un par 42,5 % attiecībā uz primārās enerģijas patēriņu, salīdzinot ar 2007. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam.
  2020. gada
  energoefektivitātes mērķrādītāja sasniegšanai
  nav saistošu mērķrādītāju dalībvalstu līmenī
  . Attiecībā uz 2030. gada mērķrādītāju valstu ieguldījumam būtu jākļūst saistošam
  un dalībvalstīm
  saskaņā ar
  šajā direktīvā norādīto formulu būtu jānosaka savs devums Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja sasniegšanā. Dalībvalstīm vajadzētu būt rīcības brīvībai noteikt savus nacionālos mērķus, pamatojoties vai nu uz primārās enerģijas patēriņu vai enerģijas galapatēriņu, vai primārās enerģijas ietaupījumu vai enerģijas galaietaupījumu, vai arī pamatojoties uz energointensitāti. Šajā direktīvā ir grozīts veids, kā dalībvalstīm būtu jāizsaka savs
  saistošais
  nacionālais devums Savienības
  saistošā
  mērķrādītāja sasniegšanā. Lai nodrošinātu konsekvenci un progresa uzraudzību, dalībvalstu devumi Savienības
  saistošā
  mērķrādītāja sasniegšanā būtu jāizsaka enerģijas galapatēriņa un primārās enerģijas patēriņa izteiksmē. Ir nepieciešams regulāri novērtēt virzību uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu, un attiecīga prasība ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999.

| (25) | Energoefektivitātes mērķrādītājs
  būtu jāsasniedz
  , kopīgi īstenojot īpašus
  vietējos, reģionālos,
  valstu un Eiropas pasākumus, kas veicina energoefektivitāti dažādās jomās. Dalībvalstīm būtu jāprasa noteikt valsts energoefektivitātes rīcībpolitikas un pasākumus. Šīs rīcībpolitikas un pasākumi un katras dalībvalsts individuālie centieni Komisijai būtu jāizvērtē vienlaikus ar datiem par panākto, lai novērtētu iespējamību sasniegt vispārējo Savienības mērķrādītāju un apmēru, kādā individuālie centieni ir pietiekami, lai panāktu kopīgo mērķi. |
| --- | --- |

(25)

Energoefektivitātes mērķrādītājs
  būtu jāsasniedz
  , kopīgi īstenojot īpašus
  vietējos, reģionālos,
  valstu un Eiropas pasākumus, kas veicina energoefektivitāti dažādās jomās. Dalībvalstīm būtu jāprasa noteikt valsts energoefektivitātes rīcībpolitikas un pasākumus. Šīs rīcībpolitikas un pasākumi un katras dalībvalsts individuālie centieni Komisijai būtu jāizvērtē vienlaikus ar datiem par panākto, lai novērtētu iespējamību sasniegt vispārējo Savienības mērķrādītāju un apmēru, kādā individuālie centieni ir pietiekami, lai panāktu kopīgo mērķi.

| (26) | Publiskais sektors ir atbildīgs par aptuveni 5–10 % kopējā Savienības enerģijas galapatēriņa. Publiskās iestādes katru gadu tērē aptuveni 1,8 triljonus euro. Tas veido aptuveni 14 % Savienības iekšzemes kopprodukta. Šā iemesla dēļ publiskais sektors ir svarīgs virzītājspēks, kas stimulē tirgus pāreju uz efektīvākiem ražojumiem, ēkām un pakalpojumiem, kā arī veicina iedzīvotāju un uzņēmumu enerģijas patēriņa paradumu maiņu. Turklāt enerģijas patēriņa samazināšana, izmantojot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, var atbrīvot publiskos resursus citiem mērķiem. Publiskajām struktūrām valsts, reģionālā un vietējā līmenī vajadzētu būt par paraugu energoefektivitātes ziņā. |
| --- | --- |

(26)

Publiskais sektors ir atbildīgs par aptuveni 5–10 % kopējā Savienības enerģijas galapatēriņa. Publiskās iestādes katru gadu tērē aptuveni 1,8 triljonus euro. Tas veido aptuveni 14 % Savienības iekšzemes kopprodukta. Šā iemesla dēļ publiskais sektors ir svarīgs virzītājspēks, kas stimulē tirgus pāreju uz efektīvākiem ražojumiem, ēkām un pakalpojumiem, kā arī veicina iedzīvotāju un uzņēmumu enerģijas patēriņa paradumu maiņu. Turklāt enerģijas patēriņa samazināšana, izmantojot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, var atbrīvot publiskos resursus citiem mērķiem. Publiskajām struktūrām valsts, reģionālā un vietējā līmenī vajadzētu būt par paraugu energoefektivitātes ziņā.

| (27) | Lai rādītu piemēru, publiskajam sektoram būtu jāizvirza savi dekarbonizācijas un energoefektivitātes mērķi. Energoefektivitātes uzlabojumiem publiskajā sektorā būtu jāatspoguļo Savienības līmenī vajadzīgie centieni. ▌Pienākumam panākt ikgadēju enerģijas patēriņa samazinājumu publiskajā sektorā vismaz par 2 % būtu jānodrošina, ka publiskais sektors kalpo par paraugu. Dalībvalstis saglabā pilnīgu elastību attiecībā uz to, ar kādiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem tās panāks enerģijas galapatēriņa samazinājumu. Prasība ik gadu samazināt enerģijas galapatēriņu rada mazāku administratīvo slogu nekā enerģijas ietaupījuma mērīšanas metožu ieviešana. |
| --- | --- |

(27)

Lai rādītu piemēru, publiskajam sektoram būtu jāizvirza savi dekarbonizācijas un energoefektivitātes mērķi. Energoefektivitātes uzlabojumiem publiskajā sektorā būtu jāatspoguļo Savienības līmenī vajadzīgie centieni. ▌Pienākumam panākt ikgadēju enerģijas patēriņa samazinājumu publiskajā sektorā vismaz par 2 % būtu jānodrošina, ka publiskais sektors kalpo par paraugu. Dalībvalstis saglabā pilnīgu elastību attiecībā uz to, ar kādiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem tās panāks enerģijas galapatēriņa samazinājumu. Prasība ik gadu samazināt enerģijas galapatēriņu rada mazāku administratīvo slogu nekā enerģijas ietaupījuma mērīšanas metožu ieviešana.

| (28) | Lai izpildītu saistības, dalībvalstīm būtu jākoncentrējas uz visu sabiedrisko pakalpojumu un publisko struktūru iekārtu enerģijas galapatēriņu. Lai noteiktu adresātu tvērumu, dalībvalstīm būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (24) sniegtā līgumslēdzēju iestāžu definīcija. Minēto pienākumu var izpildīt ar enerģijas galapatēriņa samazinājumu jebkurā publiskā sektora jomā, tai skaitā transporta sektorā, publiskā sektora ēku sektorā, veselības aprūpē, telpiskajā plānošanā, ūdens resursu apsaimniekošanā un notekūdeņu apstrādē, notekūdeņu un ūdens attīrīšanā, atkritumu apsaimniekošanā, centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē, enerģijas sadalē, piegādē un uzkrāšanā, publiskajā apgaismojumā un infrastruktūras plānošanā. Lai publiskajām struktūrām samazinātu administratīvo slogu, dalībvalstīm būtu jāizveido digitālas platformas vai rīki, ar kuru palīdzību no publiskām struktūrām vākt agregētus patēriņa datus, darīt tos publiski pieejamus un paziņot šos datus Komisijai. |
| --- | --- |

(28)

Lai izpildītu saistības, dalībvalstīm būtu jākoncentrējas uz visu sabiedrisko pakalpojumu un publisko struktūru iekārtu enerģijas galapatēriņu. Lai noteiktu adresātu tvērumu, dalībvalstīm būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (24) sniegtā līgumslēdzēju iestāžu definīcija. Minēto pienākumu var izpildīt ar enerģijas galapatēriņa samazinājumu jebkurā publiskā sektora jomā, tai skaitā transporta sektorā, publiskā sektora ēku sektorā, veselības aprūpē, telpiskajā plānošanā, ūdens resursu apsaimniekošanā un notekūdeņu apstrādē, notekūdeņu un ūdens attīrīšanā, atkritumu apsaimniekošanā, centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē, enerģijas sadalē, piegādē un uzkrāšanā, publiskajā apgaismojumā un infrastruktūras plānošanā. Lai publiskajām struktūrām samazinātu administratīvo slogu, dalībvalstīm būtu jāizveido digitālas platformas vai rīki, ar kuru palīdzību no publiskām struktūrām vākt agregētus patēriņa datus, darīt tos publiski pieejamus un paziņot šos datus Komisijai.

| (29) | Dalībvalstīm būtu jārāda piemērs, nodrošinot, ka visi energosnieguma līgumi
  , energoauditi
  un energopārvaldības sistēmas publiskajā sektorā tiek īstenoti saskaņā ar Eiropas vai starptautiskajiem standartiem vai ka publiskā sektora energoietilpīgajās daļās tiek lielā mērā izmantoti energoauditi.
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz skaidri norādījumi un procedūras attiecībā uz šo instrumentu izmantošanu. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm būtu jārāda piemērs, nodrošinot, ka visi energosnieguma līgumi
  , energoauditi
  un energopārvaldības sistēmas publiskajā sektorā tiek īstenoti saskaņā ar Eiropas vai starptautiskajiem standartiem vai ka publiskā sektora energoietilpīgajās daļās tiek lielā mērā izmantoti energoauditi.
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz skaidri norādījumi un procedūras attiecībā uz šo instrumentu izmantošanu.

| (30) | Publiskās iestādes tiek mudinātas saņemt atbalstu no tādām struktūrām kā ilgtspējīgas enerģijas aģentūras, kas attiecīgā gadījumā izveidotas reģionālā vai vietējā līmenī. Tas, kā šīs aģentūras ir organizētas, parasti atspoguļo publisko iestāžu individuālās vajadzības konkrētā reģionā vai noteiktā publiskā sektora jomā. Centralizētas aģentūras var labāk apmierināt vajadzības un sekmīgāk darboties tādos gadījumos kā mazākās vai centralizētās dalībvalstīs vai sarežģītos vai starpreģionālos aspektos, piemēram, centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē. Ilgtspējīgas enerģijas aģentūras var darboties kā vienas pieturas aģentūras saskaņā ar 21. pantu. Minētās aģentūras bieži vien ir atbildīgas par vietējo vai reģionālo dekarbonizācijas plānu izstrādi, kuros var būt iekļauti arī citi dekarbonizācijas pasākumi, piemēram, fosilā kurināmā katlu nomaiņa, un tās sniedz atbalstu publiskā sektora iestādēm ar enerģētiku saistītu rīcībpolitiku īstenošanā. Ilgtspējīgas enerģijas aģentūrām vai citām struktūrām, kas palīdz reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, var būt skaidri noteikta kompetence, mērķi un resursi ilgtspējīgas enerģijas jomā. Ilgtspējīgas enerģijas aģentūras varētu mudināt apsvērt iniciatīvas, kas uzsāktas Pilsētas mēru pakta ietvaros, kurā apvienojušās pašvaldības, kas brīvprātīgi apņēmušās īstenot Savienības klimata un enerģētikas mērķus, kā arī citas šim nolūkam izveidotas iniciatīvas. Dekarbonizācijas plāni būtu jāsasaista ar teritoriālās attīstības plāniem, un tajos būtu jāņem vērā visaptverošais novērtējums, ko dalībvalstīm vajadzētu veikt. |
| --- | --- |

(30)

Publiskās iestādes tiek mudinātas saņemt atbalstu no tādām struktūrām kā ilgtspējīgas enerģijas aģentūras, kas attiecīgā gadījumā izveidotas reģionālā vai vietējā līmenī. Tas, kā šīs aģentūras ir organizētas, parasti atspoguļo publisko iestāžu individuālās vajadzības konkrētā reģionā vai noteiktā publiskā sektora jomā. Centralizētas aģentūras var labāk apmierināt vajadzības un sekmīgāk darboties tādos gadījumos kā mazākās vai centralizētās dalībvalstīs vai sarežģītos vai starpreģionālos aspektos, piemēram, centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē. Ilgtspējīgas enerģijas aģentūras var darboties kā vienas pieturas aģentūras saskaņā ar 21. pantu. Minētās aģentūras bieži vien ir atbildīgas par vietējo vai reģionālo dekarbonizācijas plānu izstrādi, kuros var būt iekļauti arī citi dekarbonizācijas pasākumi, piemēram, fosilā kurināmā katlu nomaiņa, un tās sniedz atbalstu publiskā sektora iestādēm ar enerģētiku saistītu rīcībpolitiku īstenošanā. Ilgtspējīgas enerģijas aģentūrām vai citām struktūrām, kas palīdz reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, var būt skaidri noteikta kompetence, mērķi un resursi ilgtspējīgas enerģijas jomā. Ilgtspējīgas enerģijas aģentūras varētu mudināt apsvērt iniciatīvas, kas uzsāktas Pilsētas mēru pakta ietvaros, kurā apvienojušās pašvaldības, kas brīvprātīgi apņēmušās īstenot Savienības klimata un enerģētikas mērķus, kā arī citas šim nolūkam izveidotas iniciatīvas. Dekarbonizācijas plāni būtu jāsasaista ar teritoriālās attīstības plāniem, un tajos būtu jāņem vērā visaptverošais novērtējums, ko dalībvalstīm vajadzētu veikt.

| (31) | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta publiskās struktūras energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu plānošanā un ieviešanā, arī reģionālā un vietējā līmenī, sniedzot
  finansiālu un tehnisku atbalstu un iesniedzot plānus, kuros risināta problēma saistībā ar nepietiekamo darbaspēku un kvalificētiem profesionāļiem, kas vajadzīgi visos zaļās pārkārtošanas posmos, tostarp amatnieki, kā arī augsti kvalificēti zaļo tehnoloģiju eksperti, lietišķie zinātnieki un novatori
  .
  Dalībvalstīm būtu jāatbalsta publiskās struktūras, lai tās ņemtu vērā plašākus ieguvumus papildus enerģijas ietaupījumiem, piemēram, uzlabota iekštelpu gaisa kvalitāte un veselīgāka vide iekštelpās, kā arī cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošana, īpaši skolās, dienas aprūpes centros, pansionātos, sociālajos mājokļos un slimnīcās. Dalībvalstīm būtu jāsagatavo
  vadlīnijas, veicinot kompetenču veidošanu un apmācības iespējas, un
  jāmudina
  publiskā sektora struktūras, arī aģentūras, savstarpēji sadarboties. Šajā nolūkā dalībvalstis varētu izveidot nacionālos
  un reģionālos
  kompetenču centrus, kuri vietējām vai reģionālām enerģētikas aģentūrām sniegtu konsultācijas tādos sarežģītos jautājumos kā centralizētā siltumapgāde vai aukstumapgāde. |
| --- | --- |

(31)

Dalībvalstīm būtu jāatbalsta publiskās struktūras energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu plānošanā un ieviešanā, arī reģionālā un vietējā līmenī, sniedzot
  finansiālu un tehnisku atbalstu un iesniedzot plānus, kuros risināta problēma saistībā ar nepietiekamo darbaspēku un kvalificētiem profesionāļiem, kas vajadzīgi visos zaļās pārkārtošanas posmos, tostarp amatnieki, kā arī augsti kvalificēti zaļo tehnoloģiju eksperti, lietišķie zinātnieki un novatori
  .
  Dalībvalstīm būtu jāatbalsta publiskās struktūras, lai tās ņemtu vērā plašākus ieguvumus papildus enerģijas ietaupījumiem, piemēram, uzlabota iekštelpu gaisa kvalitāte un veselīgāka vide iekštelpās, kā arī cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošana, īpaši skolās, dienas aprūpes centros, pansionātos, sociālajos mājokļos un slimnīcās. Dalībvalstīm būtu jāsagatavo
  vadlīnijas, veicinot kompetenču veidošanu un apmācības iespējas, un
  jāmudina
  publiskā sektora struktūras, arī aģentūras, savstarpēji sadarboties. Šajā nolūkā dalībvalstis varētu izveidot nacionālos
  un reģionālos
  kompetenču centrus, kuri vietējām vai reģionālām enerģētikas aģentūrām sniegtu konsultācijas tādos sarežģītos jautājumos kā centralizētā siltumapgāde vai aukstumapgāde.

| (31a) | Situācijā, kad valda enerģētiskās drošības krīze un pieaug enerģijas cenas, dalībvalstis būtu jāmotivē prioritāri veikt investīcijas enerģijas ietaupījumos. Šajā nolūkā dalībvalstīm, kas renovēs vairāk nekā 3 % no savu ēku kopējās platības konkrētā gadā laikposmā no 2024. gada līdz 2026. gadam, būtu jādod iespēja ieskaitīt pārpalikumu ikgadējā renovācijas normā jebkurā no trim nākamajiem gadiem. Dalībvalsts, kas no 2027. gada 1. janvāra renovēs vairāk nekā 3 % no savu ēku kopējās telpas platības, papildus renovēto platību var ieskaitīt divu nākamo gadu ikgadējā renovācijas normā. Šo iespēju nevajadzētu izmantot nolūkiem, kas neatbilst šīs direktīvas vispārējiem mērķiem un vērienīgumam. |
| --- | --- |

(31a)

Situācijā, kad valda enerģētiskās drošības krīze un pieaug enerģijas cenas, dalībvalstis būtu jāmotivē prioritāri veikt investīcijas enerģijas ietaupījumos. Šajā nolūkā dalībvalstīm, kas renovēs vairāk nekā 3 % no savu ēku kopējās platības konkrētā gadā laikposmā no 2024. gada līdz 2026. gadam, būtu jādod iespēja ieskaitīt pārpalikumu ikgadējā renovācijas normā jebkurā no trim nākamajiem gadiem. Dalībvalsts, kas no 2027. gada 1. janvāra renovēs vairāk nekā 3 % no savu ēku kopējās telpas platības, papildus renovēto platību var ieskaitīt divu nākamo gadu ikgadējā renovācijas normā. Šo iespēju nevajadzētu izmantot nolūkiem, kas neatbilst šīs direktīvas vispārējiem mērķiem un vērienīgumam.

| (32) | Galvenie enerģijas lietotāji un emitētāji līdzās rūpniecībai ir ēkas un transports (25). Ēkas ir atbildīgas par aptuveni 40 % Savienības kopējā enerģijas patēriņa un par 36 % tās ar enerģiju saistīto SEG emisiju (26). Komisijas paziņojumā “Renovācijas vilnis” (27) apskatīts divkāršs uzdevums – ēku sektorā panākt energoefektivitāti un resursefektivitāti un pieejamību cenas ziņā –, un tā mērķis ir divkāršot renovācijas tempu. Tajā galvenā uzmanība pievērsta vāja snieguma ēkām, enerģētiskajai nabadzībai un publiskā sektora ēkām. Turklāt ēkas ir ļoti būtiskas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. Publiskā sektora struktūrām piederošas ēkas
  un ēkas, kurās tiek piedāvāti vispārējas nozīmes pakalpojumus, piemēram, izglītību (dienas aprūpes centri, skolas un universitātes), veselības aprūpi (slimnīcas un veco ļaužu pansionāti) un sociālos pakalpojumus (piemēram, kopienas centri, kas apkalpo jauniešus, vecāka gadagājuma cilvēkus vai cilvēkus, kas dzīvo maznodrošinātās mājsaimniecībās), vai kuras izmanto kā sociālos mājokļus,
  ir ievērojama daļa no esošā ēku fonda, un tās ir ļoti atpazīstamas sabiedrības dzīvē. Tāpēc ir lietderīgi noteikt renovācijas ikgadējo normu attiecībā uz dalībvalsts teritorijā esošām ēkām, kas pieder publiskā sektora struktūrām,
  un ēkām, kuras izmanto sociālām vajadzībām,
  lai uzlabotu to energosniegumu
  un pārveidotu tās par gandrīz nulles enerģijas ēkām vai bezemisiju ēkām
  . Dalībvalstis tiek aicinātas noteikt augstāku renovācijas normu, ja tas ir izmakslietderīgi to ēku fonda renovācijas satvarā atbilstoši ilgtermiņa renovācijas stratēģijām vai nacionālajām renovācijas programmām. Minētajai renovācijas normai nevajadzētu skart pienākumus saistībā ar gandrīz nulles enerģijas ēkām (GNEĒ), kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (28).
  Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai dažām ēkām, piemēram, ēkām ar īpašu arhitektūras vai vēsturisko vērtību, piemērot mazāk stingras prasības.
  Nākamajā Direktīvas 2010/31/ES izskatīšanā Komisijai būtu jānovērtē, kā dalībvalstīm veicies ar publiskā sektora ēku renovāciju. Komisijai, ņemot vērā dalībvalstu panākto progresu, būtiskus ekonomiskus vai tehniskus pavērsienus vai vajadzības gadījumā Savienības saistības dekarbonizācijas un nulles piesārņojuma jomā, būtu jāapsver tiesību akta priekšlikums par renovācijas normas pārskatīšanu. Šajā direktīvā noteiktais pienākums renovēt publisko struktūru ēkas papildina minēto direktīvu, saskaņā ar kuru dalībvalstu pienākums ir nodrošināt to, ka gadījumos, kad esošajās ēkās veic nozīmīgu renovāciju, šo ēku energosniegums tiek uzlabots tā, lai tās atbilstu GNEĒ prasībām.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz papildu norādījumi par ēku ar vēsturisku vērtību pamatīgo renovāciju. |
| --- | --- |

(32)

Galvenie enerģijas lietotāji un emitētāji līdzās rūpniecībai ir ēkas un transports (25). Ēkas ir atbildīgas par aptuveni 40 % Savienības kopējā enerģijas patēriņa un par 36 % tās ar enerģiju saistīto SEG emisiju (26). Komisijas paziņojumā “Renovācijas vilnis” (27) apskatīts divkāršs uzdevums – ēku sektorā panākt energoefektivitāti un resursefektivitāti un pieejamību cenas ziņā –, un tā mērķis ir divkāršot renovācijas tempu. Tajā galvenā uzmanība pievērsta vāja snieguma ēkām, enerģētiskajai nabadzībai un publiskā sektora ēkām. Turklāt ēkas ir ļoti būtiskas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. Publiskā sektora struktūrām piederošas ēkas
  un ēkas, kurās tiek piedāvāti vispārējas nozīmes pakalpojumus, piemēram, izglītību (dienas aprūpes centri, skolas un universitātes), veselības aprūpi (slimnīcas un veco ļaužu pansionāti) un sociālos pakalpojumus (piemēram, kopienas centri, kas apkalpo jauniešus, vecāka gadagājuma cilvēkus vai cilvēkus, kas dzīvo maznodrošinātās mājsaimniecībās), vai kuras izmanto kā sociālos mājokļus,
  ir ievērojama daļa no esošā ēku fonda, un tās ir ļoti atpazīstamas sabiedrības dzīvē. Tāpēc ir lietderīgi noteikt renovācijas ikgadējo normu attiecībā uz dalībvalsts teritorijā esošām ēkām, kas pieder publiskā sektora struktūrām,
  un ēkām, kuras izmanto sociālām vajadzībām,
  lai uzlabotu to energosniegumu
  un pārveidotu tās par gandrīz nulles enerģijas ēkām vai bezemisiju ēkām
  . Dalībvalstis tiek aicinātas noteikt augstāku renovācijas normu, ja tas ir izmakslietderīgi to ēku fonda renovācijas satvarā atbilstoši ilgtermiņa renovācijas stratēģijām vai nacionālajām renovācijas programmām. Minētajai renovācijas normai nevajadzētu skart pienākumus saistībā ar gandrīz nulles enerģijas ēkām (GNEĒ), kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (28).
  Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai dažām ēkām, piemēram, ēkām ar īpašu arhitektūras vai vēsturisko vērtību, piemērot mazāk stingras prasības.
  Nākamajā Direktīvas 2010/31/ES izskatīšanā Komisijai būtu jānovērtē, kā dalībvalstīm veicies ar publiskā sektora ēku renovāciju. Komisijai, ņemot vērā dalībvalstu panākto progresu, būtiskus ekonomiskus vai tehniskus pavērsienus vai vajadzības gadījumā Savienības saistības dekarbonizācijas un nulles piesārņojuma jomā, būtu jāapsver tiesību akta priekšlikums par renovācijas normas pārskatīšanu. Šajā direktīvā noteiktais pienākums renovēt publisko struktūru ēkas papildina minēto direktīvu, saskaņā ar kuru dalībvalstu pienākums ir nodrošināt to, ka gadījumos, kad esošajās ēkās veic nozīmīgu renovāciju, šo ēku energosniegums tiek uzlabots tā, lai tās atbilstu GNEĒ prasībām.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz papildu norādījumi par ēku ar vēsturisku vērtību pamatīgo renovāciju.

| (33) | Lai noteiktu renovācijas normu, dalībvalstīm ir vajadzīgs pārskats par ēkām, kas nesasniedz GNEĒ līmeni. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpublicē un jāuztur publisko ēku
  , tostarp sociālo mājokļu,
  saraksts, kas būtu kopējas energosnieguma sertifikātu datubāzes daļa. Minētajam sarakstam būtu jāveicina tas, ka renovācijas risinājumus var ierosināt arī privātie aktori, piemēram, energopakalpojumu uzņēmumi
  (ESCO)
  , un tos varētu apkopot Savienības Ēku fonda observatorija. |
| --- | --- |

(33)

Lai noteiktu renovācijas normu, dalībvalstīm ir vajadzīgs pārskats par ēkām, kas nesasniedz GNEĒ līmeni. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpublicē un jāuztur publisko ēku
  , tostarp sociālo mājokļu,
  saraksts, kas būtu kopējas energosnieguma sertifikātu datubāzes daļa. Minētajam sarakstam būtu jāveicina tas, ka renovācijas risinājumus var ierosināt arī privātie aktori, piemēram, energopakalpojumu uzņēmumi
  (ESCO)
  , un tos varētu apkopot Savienības Ēku fonda observatorija.

| (34) | 2020. gadā vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju dzīvoja urbānā teritorijā. Paredzams, ka 2050. gadā šis skaitlis sasniegs 68 % (29). Turklāt līdz 2050. gadam vēl ir jāuzbūvē puse no urbānās infrastruktūras (30). Pilsētas un metropoļu teritorijas ir saimnieciskās darbības, zināšanu radīšanas, inovācijas un jaunu tehnoloģiju centri. Pilsētas ietekmē tajās dzīvojošo vai strādājošo iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta pašvaldības gan tehniski, gan finansiāli. Vairākas pašvaldības un citas publiskās struktūras dalībvalstīs jau ir ieviesušas integrētas pieejas enerģijas taupīšanai, enerģijas piegādei
  un ilgtspējīgai mobilitātei
  , piemēram, īstenojot ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānus
  vai ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus
  , piemēram tos, kas izstrādāti saskaņā ar Pilsētas mēru pakta iniciatīvu, un integrētas pilsētplānošanas pieejas, kas ir plašākas par atsevišķiem pasākumiem saistībā ar ēkām un transporta veidiem.
  Ir vajadzīgi papildu centieni, lai uzlabotu pilsētu mobilitātes energoefektivitāti gan attiecībā uz pasažieru, gan kravu pārvadājumiem, jo tie veido aptuveni 40 % no visa autotransporta enerģijas patēriņa. Regulai ... [pārskatītā TEN-T regula – COD 2021/420] būtu jāsniedz būtisks ieguldījums pilsētas transporta energoefektivitātes uzlabošanā, izmantojot saskaņotu, integrētu un multimodālu pieeju, kurā paredzēta prasība pieņemt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu, kā noteikts minētajā regulā. Turklāt, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstīm būtu stingri jāmudina pēc iespējas vairāk vietējo pašvaldību pieņemt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus, lai veicinātu enerģijas patēriņa samazināšanu un, ja iespējams, izvairītos no nevajadzīga transporta saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

(34)

2020. gadā vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju dzīvoja urbānā teritorijā. Paredzams, ka 2050. gadā šis skaitlis sasniegs 68 % (29). Turklāt līdz 2050. gadam vēl ir jāuzbūvē puse no urbānās infrastruktūras (30). Pilsētas un metropoļu teritorijas ir saimnieciskās darbības, zināšanu radīšanas, inovācijas un jaunu tehnoloģiju centri. Pilsētas ietekmē tajās dzīvojošo vai strādājošo iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta pašvaldības gan tehniski, gan finansiāli. Vairākas pašvaldības un citas publiskās struktūras dalībvalstīs jau ir ieviesušas integrētas pieejas enerģijas taupīšanai, enerģijas piegādei
  un ilgtspējīgai mobilitātei
  , piemēram, īstenojot ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānus
  vai ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus
  , piemēram tos, kas izstrādāti saskaņā ar Pilsētas mēru pakta iniciatīvu, un integrētas pilsētplānošanas pieejas, kas ir plašākas par atsevišķiem pasākumiem saistībā ar ēkām un transporta veidiem.
  Ir vajadzīgi papildu centieni, lai uzlabotu pilsētu mobilitātes energoefektivitāti gan attiecībā uz pasažieru, gan kravu pārvadājumiem, jo tie veido aptuveni 40 % no visa autotransporta enerģijas patēriņa. Regulai ... [pārskatītā TEN-T regula – COD 2021/420] būtu jāsniedz būtisks ieguldījums pilsētas transporta energoefektivitātes uzlabošanā, izmantojot saskaņotu, integrētu un multimodālu pieeju, kurā paredzēta prasība pieņemt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu, kā noteikts minētajā regulā. Turklāt, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstīm būtu stingri jāmudina pēc iespējas vairāk vietējo pašvaldību pieņemt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus, lai veicinātu enerģijas patēriņa samazināšanu un, ja iespējams, izvairītos no nevajadzīga transporta saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

| (35) | Attiecībā uz noteiktu ražojumu un pakalpojumu iegādi, kā arī ēku iegādi un nomu, līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, kas slēdz publiskus būvdarbu, piegādes vai pakalpojumu līgumus, būtu jākalpo par piemēru un jāpieņem energoefektīvi pirkumu lēmumi, un jāpiemēro princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, arī attiecībā uz tiem publiskajiem līgumiem un koncesijām, kam IV pielikumā nav noteiktas īpašas prasības. Tas būtu jāpiemēro administratīvās pārvaldes iestādēm, kuru kompetence attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju. Ja konkrētā dalībvalstī un konkrētajā kompetences jomā nav vienas attiecīgas administratīvās pārvaldes iestādes, kuras kompetence aptvertu visu teritoriju, šis pienākums būtu jāpiemēro tām administratīvās pārvaldes iestādēm, kuru kompetence kopā aptver visu teritoriju. Tomēr tam nevajadzētu ietekmēt Savienības publiskā iepirkuma direktīvu noteikumus. Dalībvalstīm būtu jālikvidē šķēršļi kopīgam iepirkumam dalībvalstī vai pāri robežām, ja tas var samazināt izmaksas un palielināt iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības, paverot uzņēmējdarbības iespējas piegādātājiem un energopakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz noteiktu ražojumu un pakalpojumu iegādi, kā arī ēku iegādi un nomu, līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, kas slēdz publiskus būvdarbu, piegādes vai pakalpojumu līgumus, būtu jākalpo par piemēru un jāpieņem energoefektīvi pirkumu lēmumi, un jāpiemēro princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, arī attiecībā uz tiem publiskajiem līgumiem un koncesijām, kam IV pielikumā nav noteiktas īpašas prasības. Tas būtu jāpiemēro administratīvās pārvaldes iestādēm, kuru kompetence attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju. Ja konkrētā dalībvalstī un konkrētajā kompetences jomā nav vienas attiecīgas administratīvās pārvaldes iestādes, kuras kompetence aptvertu visu teritoriju, šis pienākums būtu jāpiemēro tām administratīvās pārvaldes iestādēm, kuru kompetence kopā aptver visu teritoriju. Tomēr tam nevajadzētu ietekmēt Savienības publiskā iepirkuma direktīvu noteikumus. Dalībvalstīm būtu jālikvidē šķēršļi kopīgam iepirkumam dalībvalstī vai pāri robežām, ja tas var samazināt izmaksas un palielināt iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības, paverot uzņēmējdarbības iespējas piegādātājiem un energopakalpojumu sniedzējiem.

| (36) | Visiem publiskajiem subjektiem, kuri ar iepirkuma palīdzību investē publiskos līdzekļus, līgumu un koncesiju piešķiršanā būtu jārāda piemērs, izvēloties ražojumus, pakalpojumus, būvdarbus un ēkas ar visaugstākajiem energoefektivitātes rādītājiem, arī tajos iepirkumos, kam nav piemērojamas īpašas prasības saskaņā ar Direktīvu 2009/30/EK. Šajā kontekstā visās publiskā iepirkuma līgumu un koncesiju piešķiršanas procedūrās, kuru vērtība pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES 6. un 7. pantā (31), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punktā (32) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 3. un 4. pantā noteiktās robežvērtības, ir jāņem vērā ražojumu, ēku un pakalpojumu energoefektivitātes rādītāji, kas noteikti Savienības vai valstu tiesību aktos, un iepirkuma procedūrās par prioritāti jāuzskata princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

(36)

Visiem publiskajiem subjektiem, kuri ar iepirkuma palīdzību investē publiskos līdzekļus, līgumu un koncesiju piešķiršanā būtu jārāda piemērs, izvēloties ražojumus, pakalpojumus, būvdarbus un ēkas ar visaugstākajiem energoefektivitātes rādītājiem, arī tajos iepirkumos, kam nav piemērojamas īpašas prasības saskaņā ar Direktīvu 2009/30/EK. Šajā kontekstā visās publiskā iepirkuma līgumu un koncesiju piešķiršanas procedūrās, kuru vērtība pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES 6. un 7. pantā (31), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punktā (32) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 3. un 4. pantā noteiktās robežvērtības, ir jāņem vērā ražojumu, ēku un pakalpojumu energoefektivitātes rādītāji, kas noteikti Savienības vai valstu tiesību aktos, un iepirkuma procedūrās par prioritāti jāuzskata princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

| (37) | Tāpat ir svarīgi, lai dalībvalstis uzraudzītu, kā līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, iepērkot ražojumus, ēkas, būvdarbus un pakalpojumus, ņem vērā energoefektivitātes prasības, proti, tiem jānodrošina, ka tad, ja uzvarējušajos piedāvājumos ir pārsniegtas iepirkuma direktīvās noteiktās robežvērtības, informācija par to ietekmi uz energoefektivitāti tiek darīta publiski pieejama. Tas ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem ļaus pārredzamā veidā novērtēt, kā publiskais sektors publiskajā iepirkumā nodrošina principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu. |
| --- | --- |

(37)

Tāpat ir svarīgi, lai dalībvalstis uzraudzītu, kā līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, iepērkot ražojumus, ēkas, būvdarbus un pakalpojumus, ņem vērā energoefektivitātes prasības, proti, tiem jānodrošina, ka tad, ja uzvarējušajos piedāvājumos ir pārsniegtas iepirkuma direktīvās noteiktās robežvērtības, informācija par to ietekmi uz energoefektivitāti tiek darīta publiski pieejama. Tas ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem ļaus pārredzamā veidā novērtēt, kā publiskais sektors publiskajā iepirkumā nodrošina principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu.

| (38) | Eiropas zaļajā kursā ir atzīts, ka vispārējo Savienības dekarbonizācijas mērķu sasniegšanā svarīga loma ir aprites ekonomikai. Publiskajam sektoram
  būtu jāveicina
  šo mērķu sasniegšana, izmantojot savu pirktspēju, lai attiecīgā gadījumā ar zaļā publiskā iepirkuma instrumentu palīdzību izvēlētos videi draudzīgus ražojumus, ēkas, pakalpojumus un būvdarbus, tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu enerģijas patēriņa un ietekmes uz vidi samazināšanā. |
| --- | --- |

(38)

Eiropas zaļajā kursā ir atzīts, ka vispārējo Savienības dekarbonizācijas mērķu sasniegšanā svarīga loma ir aprites ekonomikai. Publiskajam sektoram
  būtu jāveicina
  šo mērķu sasniegšana, izmantojot savu pirktspēju, lai attiecīgā gadījumā ar zaļā publiskā iepirkuma instrumentu palīdzību izvēlētos videi draudzīgus ražojumus, ēkas, pakalpojumus un būvdarbus, tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu enerģijas patēriņa un ietekmes uz vidi samazināšanā.

| (39) | Ir svarīgi, lai dalībvalstis publiskajām struktūrām sniegtu nepieciešamo atbalstu energoefektivitātes prasību ieviešanā publiskajā iepirkumā un ▌zaļā publiskā iepirkuma izmantošanā, nodrošinot nepieciešamās vadlīnijas un metodiku aprites cikla izmaksu, kā arī vidiskās ietekmes un izmaksu novērtēšanai. Paredzams, ka labi izstrādāti rīki, jo īpaši digitālie rīki, atvieglos iepirkuma procedūras un samazinās administratīvās izmaksas, jo īpaši mazākās dalībvalstīs, kurām, iespējams, nav pietiekamas kapacitātes sagatavot konkursus. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina digitālo rīku izmantošana un sadarbība starp līgumslēdzējām iestādēm, arī pāri robežām, lai apmainītos ar paraugpraksi. |
| --- | --- |

(39)

Ir svarīgi, lai dalībvalstis publiskajām struktūrām sniegtu nepieciešamo atbalstu energoefektivitātes prasību ieviešanā publiskajā iepirkumā un ▌zaļā publiskā iepirkuma izmantošanā, nodrošinot nepieciešamās vadlīnijas un metodiku aprites cikla izmaksu, kā arī vidiskās ietekmes un izmaksu novērtēšanai. Paredzams, ka labi izstrādāti rīki, jo īpaši digitālie rīki, atvieglos iepirkuma procedūras un samazinās administratīvās izmaksas, jo īpaši mazākās dalībvalstīs, kurām, iespējams, nav pietiekamas kapacitātes sagatavot konkursus. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina digitālo rīku izmantošana un sadarbība starp līgumslēdzējām iestādēm, arī pāri robežām, lai apmainītos ar paraugpraksi.

| (40) | Ņemot vērā to, ka ēkas ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas pirms un pēc to ekspluatācijas laika, dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī viss ēku oglekļa emisiju dzīves cikls. Tas notiek saistībā ar centieniem pievērst lielāku uzmanību sniegumam visā dzīves ciklā, aprites ekonomikas aspektiem un ietekmei uz vidi, kas ir daļa no publiskā sektora uzdevuma kalpot par paraugu. Tādējādi publiskais iepirkums var kalpot par izdevību pievērsties jautājumam par ēku iemiesoto oglekli visā to dzīves ciklā. Šajā sakarā līgumslēdzējas iestādes ir svarīgi aktori, kam sava rīcība
  būtu jādemonstrē
  iepirkuma procedūru ietvaros, iegādājoties jaunas ēkas, kurās uzmanība pievērsta globālās sasilšanas potenciālam visā dzīves ciklā. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā to, ka ēkas ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas pirms un pēc to ekspluatācijas laika, dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī viss ēku oglekļa emisiju dzīves cikls. Tas notiek saistībā ar centieniem pievērst lielāku uzmanību sniegumam visā dzīves ciklā, aprites ekonomikas aspektiem un ietekmei uz vidi, kas ir daļa no publiskā sektora uzdevuma kalpot par paraugu. Tādējādi publiskais iepirkums var kalpot par izdevību pievērsties jautājumam par ēku iemiesoto oglekli visā to dzīves ciklā. Šajā sakarā līgumslēdzējas iestādes ir svarīgi aktori, kam sava rīcība
  būtu jādemonstrē
  iepirkuma procedūru ietvaros, iegādājoties jaunas ēkas, kurās uzmanība pievērsta globālās sasilšanas potenciālam visā dzīves ciklā.

| (41) | Globālās sasilšanas potenciāls visā dzīves ciklā mēra ar ēku saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas dažādos tās dzīves cikla posmos. Tāpēc ar to mēra ēkas kopējo emisiju devumu, kas izraisa klimata pārmaiņas. Dažkārt to dēvē par oglekļa pēdas novērtējumu vai visa dzīves cikla oglekļa mērīšanu. Tajā tiek uzskaitītas gan būvmateriālos iemiesotās oglekļa emisijas, gan tiešās un netiešās oglekļa emisijas no izmantošanas posma. Ēkas ir nozīmīgas materiālu glabātājas, kurās daudzus gadu desmitus glabājas oglekļietilpīgi resursi, tāpēc ir svarīgi izpētīt projektus, kas veicina tālāku atkalizmantošanu un reciklēšanu pēc ekspluatācijas laika beigām
  , kā to paredz jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns
  .
  Dalībvalstīm būtu jāsekmē būvmateriālu apritīgums, ilgizturība un pielāgojamība, lai risinātu jautājumu par būvmateriālu ilgtspējas rādītājiem, nosakot konkurētspējīgas un pievilcīgas izmaksas, nolūkā ar visu pieejamo finansēšanas instrumentu palīdzību motivēt apritīgu materiālu izmantošanu. |
| --- | --- |

(41)

Globālās sasilšanas potenciāls visā dzīves ciklā mēra ar ēku saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas dažādos tās dzīves cikla posmos. Tāpēc ar to mēra ēkas kopējo emisiju devumu, kas izraisa klimata pārmaiņas. Dažkārt to dēvē par oglekļa pēdas novērtējumu vai visa dzīves cikla oglekļa mērīšanu. Tajā tiek uzskaitītas gan būvmateriālos iemiesotās oglekļa emisijas, gan tiešās un netiešās oglekļa emisijas no izmantošanas posma. Ēkas ir nozīmīgas materiālu glabātājas, kurās daudzus gadu desmitus glabājas oglekļietilpīgi resursi, tāpēc ir svarīgi izpētīt projektus, kas veicina tālāku atkalizmantošanu un reciklēšanu pēc ekspluatācijas laika beigām
  , kā to paredz jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns
  .
  Dalībvalstīm būtu jāsekmē būvmateriālu apritīgums, ilgizturība un pielāgojamība, lai risinātu jautājumu par būvmateriālu ilgtspējas rādītājiem, nosakot konkurētspējīgas un pievilcīgas izmaksas, nolūkā ar visu pieejamo finansēšanas instrumentu palīdzību motivēt apritīgu materiālu izmantošanu.

| (42) | Globālās sasilšanas potenciālu izsaka kā skaitlisku rādītāju kgCO2e/m2 (no iekšējās izmantojamās platības) katram dzīves cikla posmam, kas aprēķināts kā vidējā vērtība vienam gadam 50 gadu ilgā atsauces pētījuma periodā. Datu atlasi, scenāriju definēšanu un aprēķinus veic saskaņā ar standartu EN 15978. Būvelementu un tehniskā aprīkojuma tvērums ir noteikts Savienības kopīgās sistēmas Level(s) 1,2. rādītājā. Ja ir izveidots nacionāls aprēķinu rīks vai tas ir vajadzīgs informācijas atklāšanai vai būvatļauju saņemšanai, prasītās informācijas sniegšanai vajadzētu varēt izmantot šo nacionālo rīku. Vajadzētu būt iespējai izmantot citus aprēķina rīkus, ja tie atbilst minimālajiem kritērijiem, kas noteikti Savienības kopīgajā sistēmā Level(s). |
| --- | --- |

(42)

Globālās sasilšanas potenciālu izsaka kā skaitlisku rādītāju kgCO2e/m2 (no iekšējās izmantojamās platības) katram dzīves cikla posmam, kas aprēķināts kā vidējā vērtība vienam gadam 50 gadu ilgā atsauces pētījuma periodā. Datu atlasi, scenāriju definēšanu un aprēķinus veic saskaņā ar standartu EN 15978. Būvelementu un tehniskā aprīkojuma tvērums ir noteikts Savienības kopīgās sistēmas Level(s) 1,2. rādītājā. Ja ir izveidots nacionāls aprēķinu rīks vai tas ir vajadzīgs informācijas atklāšanai vai būvatļauju saņemšanai, prasītās informācijas sniegšanai vajadzētu varēt izmantot šo nacionālo rīku. Vajadzētu būt iespējai izmantot citus aprēķina rīkus, ja tie atbilst minimālajiem kritērijiem, kas noteikti Savienības kopīgajā sistēmā Level(s).

| (43) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES reglamentē iekārtas (33), kas palīdz ražot enerģiju vai izmanto enerģiju ražošanas vajadzībām, un informācija par iekārtā izmantoto vai saražoto enerģiju ir jāiekļauj integrēto atļauju pieteikumos (12. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Turklāt minētajā direktīvā tās 11. pantā ir norādīts, ka enerģijas efektīvs izmantojums ir viens no vispārīgajiem principiem, kas reglamentē operatora pamatpienākumus, un viens no kritērijiem, pēc kuriem nosaka labākos pieejamos tehniskos paņēmienus saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES III pielikumu. Energosistēmu darbības efektivitāti konkrētajā brīdī ietekmē spēja netraucēti un elastīgi piegādāt tīklā enerģiju, kas ražota no dažādiem avotiem – ar dažādas pakāpes inerci un darbības uzsākšanas laikiem. Uzlabojot efektivitāti, varēs labāk izmantot atjaunīgo enerģiju. |
| --- | --- |

(43)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES reglamentē iekārtas (33), kas palīdz ražot enerģiju vai izmanto enerģiju ražošanas vajadzībām, un informācija par iekārtā izmantoto vai saražoto enerģiju ir jāiekļauj integrēto atļauju pieteikumos (12. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Turklāt minētajā direktīvā tās 11. pantā ir norādīts, ka enerģijas efektīvs izmantojums ir viens no vispārīgajiem principiem, kas reglamentē operatora pamatpienākumus, un viens no kritērijiem, pēc kuriem nosaka labākos pieejamos tehniskos paņēmienus saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES III pielikumu. Energosistēmu darbības efektivitāti konkrētajā brīdī ietekmē spēja netraucēti un elastīgi piegādāt tīklā enerģiju, kas ražota no dažādiem avotiem – ar dažādas pakāpes inerci un darbības uzsākšanas laikiem. Uzlabojot efektivitāti, varēs labāk izmantot atjaunīgo enerģiju.

| (44) | Energoefektivitātes uzlabojumi var palīdzēt sasniegt augstāku ekonomikas produktivitāti. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jātiecas enerģijas patēriņu samazināt neatkarīgi no ekonomiskās izaugsmes līmeņa. |
| --- | --- |

(44)

Energoefektivitātes uzlabojumi var palīdzēt sasniegt augstāku ekonomikas produktivitāti. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jātiecas enerģijas patēriņu samazināt neatkarīgi no ekonomiskās izaugsmes līmeņa.

| (45) | Šajā direktīvā noteiktais enerģijas ietaupījumu pienākums būtu jāpalielina un būtu jāpiemēro arī pēc 2030. gada. Tas nodrošinās lielāku stabilitāti investoriem un tādējādi veicinās ilgtermiņa investīcijas un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus, piemēram, ēku pamatīgu renovāciju, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi — veicināt esošo ēku izmaksu ziņā lietderīgu pārveidošanu par gandrīz nulles enerģijas ēkām GNEĒ). 
  Pamatīga renovācija, kas uzlabo ēkas energosnieguma rādītājus vismaz par 60 %, pašlaik gadā tiek veikta tikai 0,2 % no ēku fonda, un energoefektivitāte ir ievērojami uzlabojusies tikai piektajā daļā gadījumu.
  Enerģijas ietaupījumu pienākumam ir svarīga loma vietējās izaugsmes, darbvietu un konkurētspējas radīšanā un enerģētiskās nabadzības.mazināšanā. Tam būtu jānodrošina, ka Savienība var sasniegt savus enerģētikas un klimata mērķus, radot papildu iespējas, un jālauž saikne starp energopatēriņu un izaugsmi. Sadarbība ar privāto sektoru ir svarīga, lai novērtētu, kādos apstākļos varētu izvērst privātas investīcijas energoefektivitātes projektos, un attīstītu jaunus ieņēmumu modeļus inovācijai energoefektivitātes jomā. |
| --- | --- |

(45)

Šajā direktīvā noteiktais enerģijas ietaupījumu pienākums būtu jāpalielina un būtu jāpiemēro arī pēc 2030. gada. Tas nodrošinās lielāku stabilitāti investoriem un tādējādi veicinās ilgtermiņa investīcijas un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus, piemēram, ēku pamatīgu renovāciju, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi — veicināt esošo ēku izmaksu ziņā lietderīgu pārveidošanu par gandrīz nulles enerģijas ēkām GNEĒ). 
  Pamatīga renovācija, kas uzlabo ēkas energosnieguma rādītājus vismaz par 60 %, pašlaik gadā tiek veikta tikai 0,2 % no ēku fonda, un energoefektivitāte ir ievērojami uzlabojusies tikai piektajā daļā gadījumu.
  Enerģijas ietaupījumu pienākumam ir svarīga loma vietējās izaugsmes, darbvietu un konkurētspējas radīšanā un enerģētiskās nabadzības.mazināšanā. Tam būtu jānodrošina, ka Savienība var sasniegt savus enerģētikas un klimata mērķus, radot papildu iespējas, un jālauž saikne starp energopatēriņu un izaugsmi. Sadarbība ar privāto sektoru ir svarīga, lai novērtētu, kādos apstākļos varētu izvērst privātas investīcijas energoefektivitātes projektos, un attīstītu jaunus ieņēmumu modeļus inovācijai energoefektivitātes jomā.

| (46) | Energoefektivitātes uzlabojumu pasākumiem ir arī pozitīva ietekme uz gaisa kvalitāti, jo energoefektīvākas ēkas palīdz samazināt pieprasījumu pēc apkures kurināmā, tostarp pēc cietā kurināmā. Energoefektivitātes pasākumi tāpēc palīdz uzlabot gaisa kvalitāti telpās un ārā un palīdz izmakslietderīgi sasniegt Savienības gaisa kvalitātes rīcībpolitikas mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 (34). |
| --- | --- |

(46)

Energoefektivitātes uzlabojumu pasākumiem ir arī pozitīva ietekme uz gaisa kvalitāti, jo energoefektīvākas ēkas palīdz samazināt pieprasījumu pēc apkures kurināmā, tostarp pēc cietā kurināmā. Energoefektivitātes pasākumi tāpēc palīdz uzlabot gaisa kvalitāti telpās un ārā un palīdz izmakslietderīgi sasniegt Savienības gaisa kvalitātes rīcībpolitikas mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 (34).

| (47) | Dalībvalstīm ir jāsasniedz visam pienākuma periodam līdz 2030. gadam noteiktie kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumi, kas līdzvērtīgi jauniem ikgadējiem ietaupījumiem vismaz 0,8 % apmērā no enerģijas galapatēriņa līdz 2023. gada 31. decembrim un vismaz
  2
   % apmērā līdz 2024. gada 1. janvārim. Minēto prasību varētu izpildīt vai nu ar jauniem rīcībpolitikas pasākumiem, kas tiek pieņemti pienākuma periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim, vai ar jaunām atsevišķām darbībām, kas izriet no iepriekšējā periodā vai vēl pirms tam pieņemtiem rīcībpolitikas pasākumiem, ar noteikumu, ka enerģijas ietaupījumus rosinošās darbības tiek ieviestas nākamajā periodā. Minētajā nolūkā dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, alternatīvus rīcībpolitikas pasākumus vai arī abus no minētajiem. |
| --- | --- |

(47)

Dalībvalstīm ir jāsasniedz visam pienākuma periodam līdz 2030. gadam noteiktie kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumi, kas līdzvērtīgi jauniem ikgadējiem ietaupījumiem vismaz 0,8 % apmērā no enerģijas galapatēriņa līdz 2023. gada 31. decembrim un vismaz
  2
   % apmērā līdz 2024. gada 1. janvārim. Minēto prasību varētu izpildīt vai nu ar jauniem rīcībpolitikas pasākumiem, kas tiek pieņemti pienākuma periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim, vai ar jaunām atsevišķām darbībām, kas izriet no iepriekšējā periodā vai vēl pirms tam pieņemtiem rīcībpolitikas pasākumiem, ar noteikumu, ka enerģijas ietaupījumus rosinošās darbības tiek ieviestas nākamajā periodā. Minētajā nolūkā dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, alternatīvus rīcībpolitikas pasākumus vai arī abus no minētajiem.

| (48) | Periodā no 2021. gada līdz 2023. gada 31. decembrim Kiprai un Maltai būtu jāprasa panākt tādu kumulatīvu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu, kas līdzvērtīgs jaunam ietaupījumam 0,24 % apmērā no enerģijas galapatēriņa tikai 2021.–2030. gada laikposmā. Minētā individuālā ietaupījumu likme būtu jābeidz piemērot no 2024. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(48)

Periodā no 2021. gada līdz 2023. gada 31. decembrim Kiprai un Maltai būtu jāprasa panākt tādu kumulatīvu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu, kas līdzvērtīgs jaunam ietaupījumam 0,24 % apmērā no enerģijas galapatēriņa tikai 2021.–2030. gada laikposmā. Minētā individuālā ietaupījumu likme būtu jābeidz piemērot no 2024. gada 1. janvāra.

| (49) | Ja dalībvalstis izmanto pienākuma shēmu, tām, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtu jāizraugās atbildīgās puses no pārvades
  sistēmu operatoriem
  ,
  sadales
  sistēmu operatoriem, enerģijas sadales uzņēmumiem, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un transportlīdzekļu degvielas izplatītājiem vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības uzņēmumiem. Dažu šādu izplatītāju vai mazumtirgotāju kategoriju izraudzīšanās vai atbrīvošana no izraudzīšanās nebūtu jāuztver kā tāda, kas ir pretrunā nediskriminēšanas principam. Tādēļ dalībvalstis var izvēlēties, vai par atbildīgajām pusēm tiek izraudzīti šādi pārvades
  sistēmu operatori, sadales
  sistēmu operatori, izplatītāji vai mazumtirdzniecības uzņēmumi, vai tikai dažas to kategorijas. Lai iespēcinātu un aizsargātu mazaizsargātos lietotājus
  un maznodrošinātās mājsaimniecības
  , enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus un sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus un lai rīcībpolitikas pasākumi prioritāri tiktu īstenoti šo cilvēku vidū, dalībvalstis var pieprasīt, lai atbildīgās puses panāk enerģijas ietaupījumu mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. Šādam nolūkam dalībvalstis var arī ieviest enerģijas izmaksu samazināšanas mērķrādītājus. Atbildīgās puses šos mērķrādītājus varētu sasniegt, veicinot pasākumus, kas palīdz panākt enerģijas ietaupījumu un finansiālu ietaupījumu enerģijas rēķinos, piemēram, izolācijas un apsildes ierīkošanu
  , un atbalstot atjaunīgās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu enerģijas ietaupījumu iniciatīvas
  . 
  Šie pasākumi var sniegt īpašus ieguvumus mazaizsargātiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošiem cilvēkiem, jo šie cilvēki parasti dzīvo ēkās ar sliktāku energosniegumu, tādēļ gūtu vislielāko ieguvumu no energoefektivitātes uzlabojumiem. |
| --- | --- |

(49)

Ja dalībvalstis izmanto pienākuma shēmu, tām, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtu jāizraugās atbildīgās puses no pārvades
  sistēmu operatoriem
  ,
  sadales
  sistēmu operatoriem, enerģijas sadales uzņēmumiem, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un transportlīdzekļu degvielas izplatītājiem vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības uzņēmumiem. Dažu šādu izplatītāju vai mazumtirgotāju kategoriju izraudzīšanās vai atbrīvošana no izraudzīšanās nebūtu jāuztver kā tāda, kas ir pretrunā nediskriminēšanas principam. Tādēļ dalībvalstis var izvēlēties, vai par atbildīgajām pusēm tiek izraudzīti šādi pārvades
  sistēmu operatori, sadales
  sistēmu operatori, izplatītāji vai mazumtirdzniecības uzņēmumi, vai tikai dažas to kategorijas. Lai iespēcinātu un aizsargātu mazaizsargātos lietotājus
  un maznodrošinātās mājsaimniecības
  , enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus un sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus un lai rīcībpolitikas pasākumi prioritāri tiktu īstenoti šo cilvēku vidū, dalībvalstis var pieprasīt, lai atbildīgās puses panāk enerģijas ietaupījumu mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. Šādam nolūkam dalībvalstis var arī ieviest enerģijas izmaksu samazināšanas mērķrādītājus. Atbildīgās puses šos mērķrādītājus varētu sasniegt, veicinot pasākumus, kas palīdz panākt enerģijas ietaupījumu un finansiālu ietaupījumu enerģijas rēķinos, piemēram, izolācijas un apsildes ierīkošanu
  , un atbalstot atjaunīgās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu enerģijas ietaupījumu iniciatīvas
  . 
  Šie pasākumi var sniegt īpašus ieguvumus mazaizsargātiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošiem cilvēkiem, jo šie cilvēki parasti dzīvo ēkās ar sliktāku energosniegumu, tādēļ gūtu vislielāko ieguvumu no energoefektivitātes uzlabojumiem.

| (50) | Izstrādājot rīcībpolitikas pasākumus, ar ko tiks izpildīts energoekonomijas pienākums, dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības standarti un prioritātes klimata un vides jomā un princips “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/852 nozīmē (35). Dalībvalstīm nevajadzētu veicināt darbības, kas ir vidiski ilgtnespējīgas, piemēram, ▌fosilā kurināmā izmantošanu. Energoekonomijas pienākuma mērķis ir stiprināt atbildes reakciju uz klimata pārmaiņām, stimulējot dalībvalstis īstenot ilgtspējīgas un tīras enerģijas rīcībpolitikas, kas ir noturīgas un mazina klimata pārmaiņas. Tāpēc enerģijas ietaupījumu no rīcībpolitikas pasākumiem, kas attiecas uz tiešas fosilā kurināmā sadedzināšanas izmantojumu, no šīs direktīvas transponēšanas dienas
  atbilstoši V pielikumam, ievērojot zināmus nosacījumus un konkrētu laika posmu, varēs ieskaitīt energoekonomijas pienākumā.
  Tas ļaus energoekonomijas pienākumu saskaņot ar Eiropas zaļā kursa, klimata mērķrādītāja plāna un Renovācijas viļņa stratēģijas mērķiem un atspoguļos vajadzību rīkoties, uz ko savā neto nulles emisiju ziņojumā norādījusi Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA) (36). Šā ierobežojuma mērķis ir mudināt dalībvalstis publiskos līdzekļus veltīt tikai nākotnes prasībām atbilstošām un ilgtspējīgām tehnoloģijām. Ir svarīgi, lai dalībvalstis tirgus dalībniekiem nodrošinātu skaidru rīcībpolitisko satvaru un pārliecību par investīcijām. Ar aprēķina metodikas ieviešanu energoekonomijas pienākuma satvarā būtu jādod iespēja visiem tirgus dalībniekiem saprātīgā termiņā pielāgot savas tehnoloģijas. Ja dalībvalstis atbalsta efektīvu fosilā kurināmā tehnoloģiju apguvi vai šādu tehnoloģiju agrīnu nomaiņu, piemēram, ar subsīdiju shēmām vai energoefektivitātes pienākuma shēmām, enerģijas ietaupījums turpmāk var nebūt ieskaitāms energoekonomijas pienākumā. Tomēr, lai arī nevarēs ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas panākts, piemēram, ar dabasgāzē balstītas koģenerācijas veicināšanu, ierobežojums nebūs piemērojams netiešai fosilā kurināmā izmantošanai, piemēram, elektroenerģijas ražošanai, kas ietver enerģijas ģenerēšanu no fosilā kurināma. Joprojām atbilstīgi būs uz paradumu maiņu orientēti rīcībpolitikas pasākumi, kuru mērķis ir samazināt fosilā kurināmā patēriņu, piemēram, ar informatīvām kampaņām un ekobraukšanas popularizēšanu. Enerģijas ietaupījums no rīcībpolitikas pasākumiem, kas orientēti uz ēku renovāciju, var ietvert tādus pasākumus kā fosilā kurināmā siltumapgādes sistēmu nomaiņa kopā ar ēkas norobežojošās konstrukcijas uzlabojumiem, un tiem būtu jāaprobežojas ar tādām tehnoloģijām, kas vajadzīgo enerģijas ietaupījumu ļauj sasniegt saskaņā ar dalībvalstī noteiktajiem būvnormatīviem. Tomēr dalībvalstīm siltumapgādes sistēmu modernizāciju būtu jāveicina pamatīgas renovācijas ietvaros saskaņā ar ilgtermiņa mērķi panākt oglekļneitralitāti, t. i., samazināt siltuma pieprasījumu un atlikušo siltuma pieprasījumu apmierināt ar enerģiju no bezoglekļa energoavotiem.
  Aprēķinot ietaupījumu, kas vajadzīgs, lai daļu no enerģijas ietaupījuma pienākuma panāktu enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku vidū, dalībvalstis var ņemt vērā savus klimatiskos apstākļus. |
| --- | --- |

(50)

Izstrādājot rīcībpolitikas pasākumus, ar ko tiks izpildīts energoekonomijas pienākums, dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības standarti un prioritātes klimata un vides jomā un princips “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/852 nozīmē (35). Dalībvalstīm nevajadzētu veicināt darbības, kas ir vidiski ilgtnespējīgas, piemēram, ▌fosilā kurināmā izmantošanu. Energoekonomijas pienākuma mērķis ir stiprināt atbildes reakciju uz klimata pārmaiņām, stimulējot dalībvalstis īstenot ilgtspējīgas un tīras enerģijas rīcībpolitikas, kas ir noturīgas un mazina klimata pārmaiņas. Tāpēc enerģijas ietaupījumu no rīcībpolitikas pasākumiem, kas attiecas uz tiešas fosilā kurināmā sadedzināšanas izmantojumu, no šīs direktīvas transponēšanas dienas
  atbilstoši V pielikumam, ievērojot zināmus nosacījumus un konkrētu laika posmu, varēs ieskaitīt energoekonomijas pienākumā.
  Tas ļaus energoekonomijas pienākumu saskaņot ar Eiropas zaļā kursa, klimata mērķrādītāja plāna un Renovācijas viļņa stratēģijas mērķiem un atspoguļos vajadzību rīkoties, uz ko savā neto nulles emisiju ziņojumā norādījusi Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA) (36). Šā ierobežojuma mērķis ir mudināt dalībvalstis publiskos līdzekļus veltīt tikai nākotnes prasībām atbilstošām un ilgtspējīgām tehnoloģijām. Ir svarīgi, lai dalībvalstis tirgus dalībniekiem nodrošinātu skaidru rīcībpolitisko satvaru un pārliecību par investīcijām. Ar aprēķina metodikas ieviešanu energoekonomijas pienākuma satvarā būtu jādod iespēja visiem tirgus dalībniekiem saprātīgā termiņā pielāgot savas tehnoloģijas. Ja dalībvalstis atbalsta efektīvu fosilā kurināmā tehnoloģiju apguvi vai šādu tehnoloģiju agrīnu nomaiņu, piemēram, ar subsīdiju shēmām vai energoefektivitātes pienākuma shēmām, enerģijas ietaupījums turpmāk var nebūt ieskaitāms energoekonomijas pienākumā. Tomēr, lai arī nevarēs ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas panākts, piemēram, ar dabasgāzē balstītas koģenerācijas veicināšanu, ierobežojums nebūs piemērojams netiešai fosilā kurināmā izmantošanai, piemēram, elektroenerģijas ražošanai, kas ietver enerģijas ģenerēšanu no fosilā kurināma. Joprojām atbilstīgi būs uz paradumu maiņu orientēti rīcībpolitikas pasākumi, kuru mērķis ir samazināt fosilā kurināmā patēriņu, piemēram, ar informatīvām kampaņām un ekobraukšanas popularizēšanu. Enerģijas ietaupījums no rīcībpolitikas pasākumiem, kas orientēti uz ēku renovāciju, var ietvert tādus pasākumus kā fosilā kurināmā siltumapgādes sistēmu nomaiņa kopā ar ēkas norobežojošās konstrukcijas uzlabojumiem, un tiem būtu jāaprobežojas ar tādām tehnoloģijām, kas vajadzīgo enerģijas ietaupījumu ļauj sasniegt saskaņā ar dalībvalstī noteiktajiem būvnormatīviem. Tomēr dalībvalstīm siltumapgādes sistēmu modernizāciju būtu jāveicina pamatīgas renovācijas ietvaros saskaņā ar ilgtermiņa mērķi panākt oglekļneitralitāti, t. i., samazināt siltuma pieprasījumu un atlikušo siltuma pieprasījumu apmierināt ar enerģiju no bezoglekļa energoavotiem.
  Aprēķinot ietaupījumu, kas vajadzīgs, lai daļu no enerģijas ietaupījuma pienākuma panāktu enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku vidū, dalībvalstis var ņemt vērā savus klimatiskos apstākļus.

| (51) | Dalībvalstu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus transporta jomā var ņemt vērā, lai sasniegtu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu pienākumu. Šādi pasākumi ietver rīcībpolitikas pasākumus, ar kuriem cita starpā veicināt efektīvākus transportlīdzekļus
  , ietverot ar akumulatoru darbināmus transporta veidus
  , pāreju uz riteņbraukšanu, staigāšanu ar kājām un kolektīvo transportu vai tādu mobilitāti un pilsētvides plānošanu, ar ko samazina pieprasījumu pēc transporta. Turklāt iespējams izmantot arī shēmas, ar kurām paātrina jaunu un efektīvāku transportlīdzekļu izmantošanu, vai rīcībpolitikas, ar kurām veicina pāreju uz degvielām ar samazinātu
  siltumnīcefekta gāzu
  emisiju līmeni, izņemot rīcībpolitikas pasākumus, kuri attiecas uz tiešas fosilā kurināmā sadedzināšanas izmantojumu, ja šādas shēmas un pasākumi samazina izmantoto enerģijas daudzumu uz kilometru, ar noteikumu, ka ir nodrošināta atbilstība šīs direktīvas V pielikumā izklāstītajiem būtiskuma un papildināmības noteikumiem. Rīcībpolitikas pasākumi, kuri veicina jaunu fosilo degvielu transportlīdzekļu izmantošanu nebūtu kvalificējami par atbilstīgiem pasākumiem saskaņā ar energoekonomijas pienākumu. |
| --- | --- |

(51)

Dalībvalstu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus transporta jomā var ņemt vērā, lai sasniegtu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu pienākumu. Šādi pasākumi ietver rīcībpolitikas pasākumus, ar kuriem cita starpā veicināt efektīvākus transportlīdzekļus
  , ietverot ar akumulatoru darbināmus transporta veidus
  , pāreju uz riteņbraukšanu, staigāšanu ar kājām un kolektīvo transportu vai tādu mobilitāti un pilsētvides plānošanu, ar ko samazina pieprasījumu pēc transporta. Turklāt iespējams izmantot arī shēmas, ar kurām paātrina jaunu un efektīvāku transportlīdzekļu izmantošanu, vai rīcībpolitikas, ar kurām veicina pāreju uz degvielām ar samazinātu
  siltumnīcefekta gāzu
  emisiju līmeni, izņemot rīcībpolitikas pasākumus, kuri attiecas uz tiešas fosilā kurināmā sadedzināšanas izmantojumu, ja šādas shēmas un pasākumi samazina izmantoto enerģijas daudzumu uz kilometru, ar noteikumu, ka ir nodrošināta atbilstība šīs direktīvas V pielikumā izklāstītajiem būtiskuma un papildināmības noteikumiem. Rīcībpolitikas pasākumi, kuri veicina jaunu fosilo degvielu transportlīdzekļu izmantošanu nebūtu kvalificējami par atbilstīgiem pasākumiem saskaņā ar energoekonomijas pienākumu.

| (52) | Par izmakslietderīgu veidu, kādā dalībvalstis var izpildīt savu enerģijas ietaupījuma pienākumu saskaņā ar šo direktīvu, var uzskatīt pasākumus, kurus dalībvalstis veikušas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (37), un kuri izraisa verificējamu un izmērāmu vai aplēšamu energoefektivitātes uzlabojumu. |
| --- | --- |

(52)

Par izmakslietderīgu veidu, kādā dalībvalstis var izpildīt savu enerģijas ietaupījuma pienākumu saskaņā ar šo direktīvu, var uzskatīt pasākumus, kurus dalībvalstis veikušas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (37), un kuri izraisa verificējamu un izmērāmu vai aplēšamu energoefektivitātes uzlabojumu.

| (53) | Kā alternatīvu prasībai atbildīgajām pusēm sasniegt kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu apjomu, kas prasīts šīs direktīvas 8. panta 1. punktā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savās pienākumu shēmās atļaut vai pieprasīt atbildīgajām pusēm ieguldīt valsts energoefektivitātes fondā, kuru varētu izmantot, lai rīcībpolitikas pasākumus prioritāri īstenotu mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. |
| --- | --- |

(53)

Kā alternatīvu prasībai atbildīgajām pusēm sasniegt kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu apjomu, kas prasīts šīs direktīvas 8. panta 1. punktā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savās pienākumu shēmās atļaut vai pieprasīt atbildīgajām pusēm ieguldīt valsts energoefektivitātes fondā, kuru varētu izmantot, lai rīcībpolitikas pasākumus prioritāri īstenotu mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū.

| (54) | Dalībvalstīm un atbildīgajām pusēm būtu jāizmanto visi pieejamie līdzekļi un tehnoloģijas, izņemot attiecībā uz tiešas fosilā kurināmā sadedzināšanas tehnoloģijām, ar mērķi sasniegt prasītos kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumus, tostarp veicinot
  viedas un
  ilgtspējīgas tehnoloģijas efektīvās centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās, efektīvā siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūrā
  , efektīvās un viedās ēkās, elektrotransportlīdzekļos un rūpniecības nozarēs,
  un energoauditos vai līdzvērtīgās pārvaldes sistēmās, ar noteikumu, ka deklarētie enerģijas ietaupījumi atbilst šīs direktīvas 8. pantā un V pielikumā noteiktajām prasībām. Dalībvalstīm būtu jātiecas uz augstu elastīguma pakāpi alternatīvu rīcībpolitikas pasākumu izstrādē un īstenošanā. Dalībvalstīm būtu jāmudina veikt darbības, kas sniedz enerģijas ietaupījumus
  visā
  dzīves ciklā. |
| --- | --- |

(54)

Dalībvalstīm un atbildīgajām pusēm būtu jāizmanto visi pieejamie līdzekļi un tehnoloģijas, izņemot attiecībā uz tiešas fosilā kurināmā sadedzināšanas tehnoloģijām, ar mērķi sasniegt prasītos kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumus, tostarp veicinot
  viedas un
  ilgtspējīgas tehnoloģijas efektīvās centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās, efektīvā siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūrā
  , efektīvās un viedās ēkās, elektrotransportlīdzekļos un rūpniecības nozarēs,
  un energoauditos vai līdzvērtīgās pārvaldes sistēmās, ar noteikumu, ka deklarētie enerģijas ietaupījumi atbilst šīs direktīvas 8. pantā un V pielikumā noteiktajām prasībām. Dalībvalstīm būtu jātiecas uz augstu elastīguma pakāpi alternatīvu rīcībpolitikas pasākumu izstrādē un īstenošanā. Dalībvalstīm būtu jāmudina veikt darbības, kas sniedz enerģijas ietaupījumus
  visā
  dzīves ciklā.

| (55) | Ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumi turpinās nodrošināt enerģijas ietaupījumus arī pēc 2020. gada, tomēr, lai palīdzētu sasniegt Savienības 2030. gadam izvirzīto energoefektivitātes mērķrādītāju, ar minētajiem pasākumiem pēc 2020. gada būtu jāpanāk vēl jauni papildu ietaupījumi. No otras puses, pēc 2020. gada 31. decembra panāktos enerģijas ietaupījumus nebūtu jāieskaita kumulatīvajā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumā, kas jāpanāk periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(55)

Ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumi turpinās nodrošināt enerģijas ietaupījumus arī pēc 2020. gada, tomēr, lai palīdzētu sasniegt Savienības 2030. gadam izvirzīto energoefektivitātes mērķrādītāju, ar minētajiem pasākumiem pēc 2020. gada būtu jāpanāk vēl jauni papildu ietaupījumi. No otras puses, pēc 2020. gada 31. decembra panāktos enerģijas ietaupījumus nebūtu jāieskaita kumulatīvajā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumā, kas jāpanāk periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (56) | Jaunie ietaupījumi būtu jāpanāk papildus status quo scenārijam, lai enerģijas ietaupījumu prasību sasniegšanā nebūtu ieskaitīti ietaupījumi, kuri būtu radušies jebkurā gadījumā. Lai aprēķinātu ieviesto pasākumu ietekmi, rezultātos būtu jāieskaita tikai neto ietaupījumi, ko mēra kā energopatēriņa izmaiņas, kuru tiešais iemesls ir attiecīgais energoefektivitātes pasākums, kas īstenots šīs direktīvas 8. panta vajadzībām. Lai aprēķinātu neto ietaupījumus, dalībvalstīm būtu jāizstrādā pamata scenārijs, kas apraksta, kā situācija attīstītos bez attiecīgā pasākuma. Attiecīgo rīcībpolitikas pasākumu būtu jāizvērtē attiecībā pret minēto scenāriju. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā relevantajā Savienības līmeņa tiesiskajā regulējumā paredzētais prasību minimums un būtu jāņem vērā tas, ka tajā pašā laikposmā varētu tikt veikti arī citi rīcībpolitikas pasākumi, kas arī var ietekmēt enerģijas ietaupījumu apjomu, tāpēc ne visas pēc konkrēta rīcībpolitikas pasākuma ieviešanas novērotās pārmaiņas var attiecināt tikai uz minēto rīcībpolitikas pasākumu. Atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu darbībām būtu reāli jāsekmē to enerģijas ietaupījumu panākšana, kurus ieskaita rezultātos, lai nodrošinātu, ka ir izpildīta prasība, ka ietaupījumiem jābūt reāli saistītiem ar darbībām. |
| --- | --- |

(56)

Jaunie ietaupījumi būtu jāpanāk papildus status quo scenārijam, lai enerģijas ietaupījumu prasību sasniegšanā nebūtu ieskaitīti ietaupījumi, kuri būtu radušies jebkurā gadījumā. Lai aprēķinātu ieviesto pasākumu ietekmi, rezultātos būtu jāieskaita tikai neto ietaupījumi, ko mēra kā energopatēriņa izmaiņas, kuru tiešais iemesls ir attiecīgais energoefektivitātes pasākums, kas īstenots šīs direktīvas 8. panta vajadzībām. Lai aprēķinātu neto ietaupījumus, dalībvalstīm būtu jāizstrādā pamata scenārijs, kas apraksta, kā situācija attīstītos bez attiecīgā pasākuma. Attiecīgo rīcībpolitikas pasākumu būtu jāizvērtē attiecībā pret minēto scenāriju. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā relevantajā Savienības līmeņa tiesiskajā regulējumā paredzētais prasību minimums un būtu jāņem vērā tas, ka tajā pašā laikposmā varētu tikt veikti arī citi rīcībpolitikas pasākumi, kas arī var ietekmēt enerģijas ietaupījumu apjomu, tāpēc ne visas pēc konkrēta rīcībpolitikas pasākuma ieviešanas novērotās pārmaiņas var attiecināt tikai uz minēto rīcībpolitikas pasākumu. Atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu darbībām būtu reāli jāsekmē to enerģijas ietaupījumu panākšana, kurus ieskaita rezultātos, lai nodrošinātu, ka ir izpildīta prasība, ka ietaupījumiem jābūt reāli saistītiem ar darbībām.

| (57) | Aprēķinot enerģijas ietaupījumus, ir svarīgi attiecīgos gadījumos ņemt vērā visus enerģijas ķēdes posmus, lai palielinātu enerģijas ietaupījumu potenciālu elektroenerģijas pārvadē un sadalē. Veiktie pētījumi un apspriedes ar ieinteresētajām personām rāda, ka potenciāls ir ievērojams. Tomēr fiziskie un ekonomiskie apstākļi starp dalībvalstīm un bieži vien vairākās dalībvalstīs diezgan atšķiras, un ir liels skaits sistēmu operatoru. Šie apstākļi norāda, ka atbilstoši subsidiaritātes principam ir vajadzīga decentralizēta pieeja. Valstu regulatīvajām iestādēm ir zināšanas, juridiskā kompetence un administratīvā kapacitāte, kas nepieciešamas, lai veicinātu energoefektīva elektrotīkla izveidi. Noderīgu ieguldījumu var sniegt arī tādas struktūras kā elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-E) un Eiropas sadales sistēmu operatoru struktūra (ES SSO struktūra), un tām būtu jāatbalsta savi locekļi energoefektivitātes pasākumu ieviešanā. |
| --- | --- |

(57)

Aprēķinot enerģijas ietaupījumus, ir svarīgi attiecīgos gadījumos ņemt vērā visus enerģijas ķēdes posmus, lai palielinātu enerģijas ietaupījumu potenciālu elektroenerģijas pārvadē un sadalē. Veiktie pētījumi un apspriedes ar ieinteresētajām personām rāda, ka potenciāls ir ievērojams. Tomēr fiziskie un ekonomiskie apstākļi starp dalībvalstīm un bieži vien vairākās dalībvalstīs diezgan atšķiras, un ir liels skaits sistēmu operatoru. Šie apstākļi norāda, ka atbilstoši subsidiaritātes principam ir vajadzīga decentralizēta pieeja. Valstu regulatīvajām iestādēm ir zināšanas, juridiskā kompetence un administratīvā kapacitāte, kas nepieciešamas, lai veicinātu energoefektīva elektrotīkla izveidi. Noderīgu ieguldījumu var sniegt arī tādas struktūras kā elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-E) un Eiropas sadales sistēmu operatoru struktūra (ES SSO struktūra), un tām būtu jāatbalsta savi locekļi energoefektivitātes pasākumu ieviešanā.

| (58) | Līdzīgi apsvērumi attiecas uz ļoti daudzajiem dabasgāzes sistēmu operatoriem. Dabasgāzes loma un apgādes un teritorijas aptvēruma līmenis dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Šādos gadījumos vislabāk ir, ja sistēmas pārtapšanu energoefektīvākā sistēmā uzrauga un virza valstu regulatīvās iestādes, un noderīgu ieguldījumu var sniegt tādas struktūras kā gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSOG), kam būtu jāatbalsta savi locekļi energoefektivitātes pasākumu ieviešanā. |
| --- | --- |

(58)

Līdzīgi apsvērumi attiecas uz ļoti daudzajiem dabasgāzes sistēmu operatoriem. Dabasgāzes loma un apgādes un teritorijas aptvēruma līmenis dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Šādos gadījumos vislabāk ir, ja sistēmas pārtapšanu energoefektīvākā sistēmā uzrauga un virza valstu regulatīvās iestādes, un noderīgu ieguldījumu var sniegt tādas struktūras kā gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSOG), kam būtu jāatbalsta savi locekļi energoefektivitātes pasākumu ieviešanā.

| (58a) | ESCO ir svarīgi, izstrādājot, projektējot, būvējot un organizējot finansējumu projektiem, kas taupa enerģiju, samazina enerģijas izmaksas un samazina darbības un uzturēšanas izmaksas tādās nozarēs kā ēkas, rūpniecība un transports. |
| --- | --- |

(58a)

ESCO ir svarīgi, izstrādājot, projektējot, būvējot un organizējot finansējumu projektiem, kas taupa enerģiju, samazina enerģijas izmaksas un samazina darbības un uzturēšanas izmaksas tādās nozarēs kā ēkas, rūpniecība un transports.

| (59) | Lai risinātu enerģijas un ūdens patēriņa savstarpējo atkarību un pieaugošo spiedienu uz abiem resursiem, ir īpaši svarīgi pievērsties ūdens un enerģijas saiknei.
  Efektīva ūdensresursu apsaimniekošana var dot ievērojamu devumu enerģijas ietaupījumos
  , sniedzot ne tikai klimata ieguvumus, bet arī ekonomiskus un sociālus ieguvumus
  . Ūdensapgādes un notekūdeņu nozares veido 3,5 % no visas elektroenerģijas pielietojuma Savienībā, un paredzams, ka minētais īpatsvars pieaugs. Tajā pašā laikā ūdens noplūdes veido 24 % no kopējā ūdens daudzuma, ko patērē Savienībā, un enerģētikas nozare ir lielākais ūdens patērētājs, veidojot 44 % no patērētā daudzuma. Būtu pilnībā jāizpēta enerģijas ietaupījumu potenciāls, kas rastos no viedo tehnoloģiju un procesu izmantošanas
  visos rūpniecības, sadzīves un komerciālajos ūdens ciklos un lietojumos
  , un tas būtu jāpiemēro ikreiz, kad vien tas ir izmaksu ziņā lietderīgi, un būtu jāapsver princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Turklāt lauksaimniecībā
  , ēkās un rūpniecībā
  ūdens patēriņu un ūdens attīrīšanai un transportēšanai patērēto enerģiju būtiski samazināt varētu progresīvas apūdeņošanas tehnoloģijas,
  lietusūdens vākšana un ūdens atkalizmantošanas tehnoloģijas
  . |
| --- | --- |

(59)

Lai risinātu enerģijas un ūdens patēriņa savstarpējo atkarību un pieaugošo spiedienu uz abiem resursiem, ir īpaši svarīgi pievērsties ūdens un enerģijas saiknei.
  Efektīva ūdensresursu apsaimniekošana var dot ievērojamu devumu enerģijas ietaupījumos
  , sniedzot ne tikai klimata ieguvumus, bet arī ekonomiskus un sociālus ieguvumus
  . Ūdensapgādes un notekūdeņu nozares veido 3,5 % no visas elektroenerģijas pielietojuma Savienībā, un paredzams, ka minētais īpatsvars pieaugs. Tajā pašā laikā ūdens noplūdes veido 24 % no kopējā ūdens daudzuma, ko patērē Savienībā, un enerģētikas nozare ir lielākais ūdens patērētājs, veidojot 44 % no patērētā daudzuma. Būtu pilnībā jāizpēta enerģijas ietaupījumu potenciāls, kas rastos no viedo tehnoloģiju un procesu izmantošanas
  visos rūpniecības, sadzīves un komerciālajos ūdens ciklos un lietojumos
  , un tas būtu jāpiemēro ikreiz, kad vien tas ir izmaksu ziņā lietderīgi, un būtu jāapsver princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Turklāt lauksaimniecībā
  , ēkās un rūpniecībā
  ūdens patēriņu un ūdens attīrīšanai un transportēšanai patērēto enerģiju būtiski samazināt varētu progresīvas apūdeņošanas tehnoloģijas,
  lietusūdens vākšana un ūdens atkalizmantošanas tehnoloģijas
  .

| (60) | Saskaņā ar Līguma 9. pantu Savienības energoefektivitātes rīcībpolitikai jābūt iekļaujošai un tādējādi būtu jānodrošina, ka visiem enerģētiskās nabadzības skartiem patērētājiem ir vienlīdzīga piekļuve energoefektivitātes pasākumiem. Energoefektivitātes uzlabojumi prioritāri būtu jāīsteno mazaizsargātu lietotāju un galaizmantotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku vidū un ▌
  maznodrošinātu,
  vidēju ienākumu mājsaimniecību un sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku, vecāka gadagājuma cilvēku un lauku un attālās teritorijās,
  kā arī tālākajos reģionos
  dzīvojošo cilvēku vidū. Šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš konkrētām grupām, kuras pakļautas lielākam enerģētiskās nabadzības riskam vai kuras biežāk izjūt enerģētiskās nabadzības negatīvo ietekmi, piemēram, sievietes, cilvēki ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēki, bērni un cilvēki ar rasu vai etnisko piederību minoritātei. Dalībvalstis var prasīt, lai atbildīgās puses savos enerģijas taupības pasākumos iestrādā arī sociālus mērķus saistībā ar enerģētisko nabadzību, un šī iespēja jau bija attiecināta arī uz alternatīviem rīcībpolitikas pasākumiem un Eiropas valstu energoefektivitātes fondiem. Tas būtu jāpadara par pienākumu, lai aizsargātu un iespēcinātu mazaizsargātos lietotājus un galaizmantotājus un lai mazinātu enerģētisko nabadzību, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm saglabāt pilnīgu rīcības brīvību tādos aspektos kā rīcībpolitikas pasākuma veids, to apjoms, tvērums un saturs. Ja energoefektivitātes pienākuma shēma neatļauj pasākumus attiecībā uz atsevišķiem enerģijas patērētājiem, dalībvalsts enerģētiskās nabadzības mazināšanai var pieņemt pasākumus vienīgi alternatīvu rīcībpolitikas pasākumu veidā. Attiecībā uz rīcībpolitikām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka mazaizsargātos lietotājus, galaizmantotājus, enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus negatīvi neietekmē citi rīcībpolitikas pasākumi. Dalībvalstīm būtu pēc iespējas labāk jāizmanto publiskā finansējuma investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, arī Savienības līmenī pieejamais finansējums un finanšu mehānismi. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Līguma 9. pantu Savienības energoefektivitātes rīcībpolitikai jābūt iekļaujošai un tādējādi būtu jānodrošina, ka visiem enerģētiskās nabadzības skartiem patērētājiem ir vienlīdzīga piekļuve energoefektivitātes pasākumiem. Energoefektivitātes uzlabojumi prioritāri būtu jāīsteno mazaizsargātu lietotāju un galaizmantotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku vidū un ▌
  maznodrošinātu,
  vidēju ienākumu mājsaimniecību un sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku, vecāka gadagājuma cilvēku un lauku un attālās teritorijās,
  kā arī tālākajos reģionos
  dzīvojošo cilvēku vidū. Šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš konkrētām grupām, kuras pakļautas lielākam enerģētiskās nabadzības riskam vai kuras biežāk izjūt enerģētiskās nabadzības negatīvo ietekmi, piemēram, sievietes, cilvēki ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēki, bērni un cilvēki ar rasu vai etnisko piederību minoritātei. Dalībvalstis var prasīt, lai atbildīgās puses savos enerģijas taupības pasākumos iestrādā arī sociālus mērķus saistībā ar enerģētisko nabadzību, un šī iespēja jau bija attiecināta arī uz alternatīviem rīcībpolitikas pasākumiem un Eiropas valstu energoefektivitātes fondiem. Tas būtu jāpadara par pienākumu, lai aizsargātu un iespēcinātu mazaizsargātos lietotājus un galaizmantotājus un lai mazinātu enerģētisko nabadzību, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm saglabāt pilnīgu rīcības brīvību tādos aspektos kā rīcībpolitikas pasākuma veids, to apjoms, tvērums un saturs. Ja energoefektivitātes pienākuma shēma neatļauj pasākumus attiecībā uz atsevišķiem enerģijas patērētājiem, dalībvalsts enerģētiskās nabadzības mazināšanai var pieņemt pasākumus vienīgi alternatīvu rīcībpolitikas pasākumu veidā. Attiecībā uz rīcībpolitikām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka mazaizsargātos lietotājus, galaizmantotājus, enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus negatīvi neietekmē citi rīcībpolitikas pasākumi. Dalībvalstīm būtu pēc iespējas labāk jāizmanto publiskā finansējuma investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, arī Savienības līmenī pieejamais finansējums un finanšu mehānismi.

| (61) | Šajā direktīvā ir minēts jēdziens “mazaizsargātie lietotāji”, kas dalībvalstīm ir jāizstrādā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. Turklāt saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES jēdziens “galaizmantotāji” kopā ar jēdzienu “galalietotājs” norāda, ka tiesības uz rēķinu un patēriņa informāciju ir arī patērētājiem, kam nav noslēgts atsevišķs vai tiešs līgums ar enerģijas piegādātāju, kura piegādāto enerģiju izmanto vairākiemītnieku ēku kolektīvās siltumapgādes, aukstumapgādes vai mājsaimniecības karstā ūdens sagatavošanas sistēmās. Jēdziens “mazaizsargātie lietotāji” ne vienmēr nozīmē, ka ir aptverti galaizmantotāji. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka šajā direktīvā izklāstītie pasākumi sasniedz visus mazaizsargātos indivīdus un mājsaimniecības, dalībvalstīm savā jēdziena “mazaizsargātais lietotājs” definīcijā būtu jāietver ne tikai lietotāji šaurā nozīmē, bet arī galaizmantotāji. |
| --- | --- |

(61)

Šajā direktīvā ir minēts jēdziens “mazaizsargātie lietotāji”, kas dalībvalstīm ir jāizstrādā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. Turklāt saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES jēdziens “galaizmantotāji” kopā ar jēdzienu “galalietotājs” norāda, ka tiesības uz rēķinu un patēriņa informāciju ir arī patērētājiem, kam nav noslēgts atsevišķs vai tiešs līgums ar enerģijas piegādātāju, kura piegādāto enerģiju izmanto vairākiemītnieku ēku kolektīvās siltumapgādes, aukstumapgādes vai mājsaimniecības karstā ūdens sagatavošanas sistēmās. Jēdziens “mazaizsargātie lietotāji” ne vienmēr nozīmē, ka ir aptverti galaizmantotāji. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka šajā direktīvā izklāstītie pasākumi sasniedz visus mazaizsargātos indivīdus un mājsaimniecības, dalībvalstīm savā jēdziena “mazaizsargātais lietotājs” definīcijā būtu jāietver ne tikai lietotāji šaurā nozīmē, bet arī galaizmantotāji.

| (62) | Aptuveni 34 miljoni mājsaimniecību Savienībā 2019. gadā nespēja uzturēt savu mājokli pienācīgi siltu (38). Eiropas zaļajā kursā pārkārtošanās sociālajai dimensijai ir piešķirta prioritāte, apņemoties ievērot principu “nevienu neatstāt novārtā”. Zaļā pārkārtošanās, arī tīrā pārkārtošanās, sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi, un dažas nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, arī cilvēkus ar invaliditāti, tā var ietekmēt īpaši jūtami. Tādēļ energoefektivitātes pasākumiem ir jābūt svarīgākajam elementam ikvienā izmakslietderīgā stratēģijā, kas izstrādāta, lai novērstu enerģētisko nabadzību un patērētāju neaizsargātību, un tie papildina sociālā nodrošinājuma rīcībpolitiku dalībvalstu līmenī. Lai nodrošinātu, ka energoefektivitātes pasākumi samazina īrnieku enerģētisko nabadzību ilgtspējīgā veidā, būtu jāņem vērā šādu pasākumu izmakslietderība, kā arī īpašuma īpašnieku un īrnieku iespējas tos atļauties, un atbilstīgs finansiālais un tehniskais atbalsts šādiem pasākumiem būtu jānodrošina dalībvalstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz apzināt un mazināt enerģētisko nabadzību vietējā un reģionālā līmenī. 
  Tas nozīmē arī apzināt un risināt tādu konkrētu grupu īpašās vajadzības, kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai kuras ir neaizsargātākas pret tās sekām. Lai aizsargātu enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus, mazaizsargātos lietotājus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus, dalībvalstīm būtu jāmudina atbildīgās puses veikt tādas darbības kā ēku, arī sociālo mājokļu, renovācija, ierīču nomaiņa, finansiāla atbalsta un stimulu nodrošināšana energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem saskaņā ar nacionālajām finansēšanas un atbalsta shēmām vai energoauditiem. Dalībvalstīm būtu jāprasa atbildīgajām pusēm sadarboties ar reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ar sociālajiem dienestiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām (piemēram, patērētāju organizācijām, sociālajām NVO un mājokļu apvienībām), lai izveidotu sadarbības platformu, kas paredzēta enerģētiskās nabadzības mazināšanai.
  Saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem viss Savienības ēku fonds ilgtermiņā ir jāpārveido par “gandrīz nulles enerģijas ēkām”. Pašreizējie ēku renovācijas rādītāji ir nepietiekami, un visgrūtāk ir sasniegt ēkas, kurās dzīvo iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem, kurus skar enerģētiskā nabadzība. Tāpēc īpaši svarīgi ir šajā direktīvā noteiktie pasākumi attiecībā uz enerģijas ietaupījumu pienākumu, energoefektivitātes pienākuma shēmām un alternatīviem rīcībpolitikas pasākumiem. |
| --- | --- |

(62)

Aptuveni 34 miljoni mājsaimniecību Savienībā 2019. gadā nespēja uzturēt savu mājokli pienācīgi siltu (38). Eiropas zaļajā kursā pārkārtošanās sociālajai dimensijai ir piešķirta prioritāte, apņemoties ievērot principu “nevienu neatstāt novārtā”. Zaļā pārkārtošanās, arī tīrā pārkārtošanās, sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi, un dažas nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, arī cilvēkus ar invaliditāti, tā var ietekmēt īpaši jūtami. Tādēļ energoefektivitātes pasākumiem ir jābūt svarīgākajam elementam ikvienā izmakslietderīgā stratēģijā, kas izstrādāta, lai novērstu enerģētisko nabadzību un patērētāju neaizsargātību, un tie papildina sociālā nodrošinājuma rīcībpolitiku dalībvalstu līmenī. Lai nodrošinātu, ka energoefektivitātes pasākumi samazina īrnieku enerģētisko nabadzību ilgtspējīgā veidā, būtu jāņem vērā šādu pasākumu izmakslietderība, kā arī īpašuma īpašnieku un īrnieku iespējas tos atļauties, un atbilstīgs finansiālais un tehniskais atbalsts šādiem pasākumiem būtu jānodrošina dalībvalstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz apzināt un mazināt enerģētisko nabadzību vietējā un reģionālā līmenī. 
  Tas nozīmē arī apzināt un risināt tādu konkrētu grupu īpašās vajadzības, kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai kuras ir neaizsargātākas pret tās sekām. Lai aizsargātu enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus, mazaizsargātos lietotājus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus, dalībvalstīm būtu jāmudina atbildīgās puses veikt tādas darbības kā ēku, arī sociālo mājokļu, renovācija, ierīču nomaiņa, finansiāla atbalsta un stimulu nodrošināšana energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem saskaņā ar nacionālajām finansēšanas un atbalsta shēmām vai energoauditiem. Dalībvalstīm būtu jāprasa atbildīgajām pusēm sadarboties ar reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ar sociālajiem dienestiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām (piemēram, patērētāju organizācijām, sociālajām NVO un mājokļu apvienībām), lai izveidotu sadarbības platformu, kas paredzēta enerģētiskās nabadzības mazināšanai.
  Saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem viss Savienības ēku fonds ilgtermiņā ir jāpārveido par “gandrīz nulles enerģijas ēkām”. Pašreizējie ēku renovācijas rādītāji ir nepietiekami, un visgrūtāk ir sasniegt ēkas, kurās dzīvo iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem, kurus skar enerģētiskā nabadzība. Tāpēc īpaši svarīgi ir šajā direktīvā noteiktie pasākumi attiecībā uz enerģijas ietaupījumu pienākumu, energoefektivitātes pienākuma shēmām un alternatīviem rīcībpolitikas pasākumiem.

| (63) | Lai izmantotu enerģijas ietaupījuma potenciālu dažos tirgus segmentos, kuros energoauditu nepiedāvā komerciāli (piemēram, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)), dalībvalstīm būtu jāizstrādā programmas, lai mudinātu MVU
  un palīdzētu tiem
  veikt energoauditus
  un īstenot šo energoauditu ieteikumus, piemēram, izveidojot atbalsta shēmas (tādas kā energoauditu centrus MVU un mikrouzņēmumiem), lai segtu energoaudita izmaksas
  .
  Šādiem centriem vajadzētu atrasties universitātēs ar centrālu datubāzi auditu rezultātu vākšanai un paziņošanai.
  Lielos uzņēmumos energoauditiem vajadzētu būt obligātiem, un tie būtu jāveic regulāri, jo enerģijas ietaupījums var būt nozīmīgs. Energoauditos būtu jāņem vērā attiecīgie Eiropas vai starptautiskie standarti, piemēram, EN ISO 50001 (energopārvaldības sistēmas)
  , EN ISO 50005 (energopārvaldības sistēmas),
  EN 16247-1 (energoauditi),
  ISO 50002 (energoauditi)
  vai — ja ietver energoauditu — EN ISO 14000 (vides pārvaldības sistēmas) un tādējādi ievērojot arī šīs direktīvas VI pielikuma noteikumus, jo tie nepārsniedz šo attiecīgo standartu prasības. Pašlaik tiek izstrādāts īpaši energoauditiem veltīts Eiropas standarts. Energoauditus var veikt atsevišķi vai tie var būt plašākas vidiskās pārvaldības sistēmas vai energosnieguma līguma daļa. Visos šādos gadījumos šīm sistēmām būtu jāatbilst VI pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām. Turklāt par saderīgiem ar energoauditiem, arī energopārvaldības sistēmās, var uzskatīt specifiskus mehānismus un shēmas, kas izveidoti, piemēram, saskaņā ar ES tiesību aktiem (ES ETS), lai uzraudzītu dažu transporta operatoru emisijas un degvielas patēriņu, ar nosacījumu, ka tie atbilst VI pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

(63)

Lai izmantotu enerģijas ietaupījuma potenciālu dažos tirgus segmentos, kuros energoauditu nepiedāvā komerciāli (piemēram, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)), dalībvalstīm būtu jāizstrādā programmas, lai mudinātu MVU
  un palīdzētu tiem
  veikt energoauditus
  un īstenot šo energoauditu ieteikumus, piemēram, izveidojot atbalsta shēmas (tādas kā energoauditu centrus MVU un mikrouzņēmumiem), lai segtu energoaudita izmaksas
  .
  Šādiem centriem vajadzētu atrasties universitātēs ar centrālu datubāzi auditu rezultātu vākšanai un paziņošanai.
  Lielos uzņēmumos energoauditiem vajadzētu būt obligātiem, un tie būtu jāveic regulāri, jo enerģijas ietaupījums var būt nozīmīgs. Energoauditos būtu jāņem vērā attiecīgie Eiropas vai starptautiskie standarti, piemēram, EN ISO 50001 (energopārvaldības sistēmas)
  , EN ISO 50005 (energopārvaldības sistēmas),
  EN 16247-1 (energoauditi),
  ISO 50002 (energoauditi)
  vai — ja ietver energoauditu — EN ISO 14000 (vides pārvaldības sistēmas) un tādējādi ievērojot arī šīs direktīvas VI pielikuma noteikumus, jo tie nepārsniedz šo attiecīgo standartu prasības. Pašlaik tiek izstrādāts īpaši energoauditiem veltīts Eiropas standarts. Energoauditus var veikt atsevišķi vai tie var būt plašākas vidiskās pārvaldības sistēmas vai energosnieguma līguma daļa. Visos šādos gadījumos šīm sistēmām būtu jāatbilst VI pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām. Turklāt par saderīgiem ar energoauditiem, arī energopārvaldības sistēmās, var uzskatīt specifiskus mehānismus un shēmas, kas izveidoti, piemēram, saskaņā ar ES tiesību aktiem (ES ETS), lai uzraudzītu dažu transporta operatoru emisijas un degvielas patēriņu, ar nosacījumu, ka tie atbilst VI pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām.

| (63a) | Dalībvalstīm būtu jānosaka, ka uzņēmumiem ir obligāti jāīsteno energoauditu ieteikumi. Tas, ka nav pienākuma īstenot energoauditu ieteikumus, ir būtisks iemesls, kādēļ uzņēmumi šos ieteikumus neņem pienācīgi vērā. |
| --- | --- |

(63a)

Dalībvalstīm būtu jānosaka, ka uzņēmumiem ir obligāti jāīsteno energoauditu ieteikumi. Tas, ka nav pienākuma īstenot energoauditu ieteikumus, ir būtisks iemesls, kādēļ uzņēmumi šos ieteikumus neņem pienācīgi vērā.

| (64) | Lai palielinātu energopārvaldības sistēmu un energoauditu jutīgumu relevanto izmakslietderīgu enerģijas ietaupījumu izdevību identificēšanā, kritērijam, pēc kura nosaka šo mehānismu piemērošanu, vajadzētu būt uzņēmuma vidējam patēriņam. Uzņēmumi, kuru patēriņš ir mazāks par energopārvaldības sistēmām un energoauditiem noteiktajām patēriņa robežvērtībām, būtu jāmudina veikt energoauditus un īstenot šajos auditos sniegtos ieteikumus
  un jāsniedz tiem šo pasākumu veikšanai nepieciešamais tehniskais atbalsts. |
| --- | --- |

(64)

Lai palielinātu energopārvaldības sistēmu un energoauditu jutīgumu relevanto izmakslietderīgu enerģijas ietaupījumu izdevību identificēšanā, kritērijam, pēc kura nosaka šo mehānismu piemērošanu, vajadzētu būt uzņēmuma vidējam patēriņam. Uzņēmumi, kuru patēriņš ir mazāks par energopārvaldības sistēmām un energoauditiem noteiktajām patēriņa robežvērtībām, būtu jāmudina veikt energoauditus un īstenot šajos auditos sniegtos ieteikumus
  un jāsniedz tiem šo pasākumu veikšanai nepieciešamais tehniskais atbalsts.

| (65) | Ja energoauditus veic uzņēmuma iekšējie speciālisti, nepieciešamās neatkarības nodrošināšanai būtu jānosaka, ka šie eksperti nedrīkst būt tieši iesaistīti auditējamajā darbībā. |
| --- | --- |

(65)

Ja energoauditus veic uzņēmuma iekšējie speciālisti, nepieciešamās neatkarības nodrošināšanai būtu jānosaka, ka šie eksperti nedrīkst būt tieši iesaistīti auditējamajā darbībā.

| (66) | Vēl viens nozīmīgs sektors, kam tiek pievērsta arvien lielāka uzmanība, ir informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). 2018. gadā datu centru enerģijas patēriņš ES bija 76,8 TWh. Sagaidāms, ka 2030. gadā tas sasniegs 98,5 TWh (28 % pieaugums). Pieaugums redzams ne tikai absolūtā izteiksmē, bet arī relatīvā izteiksmē: 2018. gadā Eiropas Savienībā datu centri veidoja 2,7 % elektroenerģijas pieprasījuma, un 2030. gadā tas sasniegs 3,21 %, ja attīstība turpināsies atbilstoši pašreizējai trajektorijai (39). Vajadzība pēc ļoti energoefektīviem un ilgtspējīgiem datu centriem jau tika uzsvērta Eiropas Digitālajā stratēģijā, kurā arī prasīts ieviest pārredzamības pasākumus telesakaru operatoriem attiecībā uz viņu vidisko pēdu. Lai veicinātu ilgtspējīgu IKT sektora, īpaši datu centru, attīstību, dalībvalstīm būtu jāvāc un jāpublisko dati, kuri ir relevanti datu centru energosnieguma, ūdens izmantojuma pēdas
  un pieprasījuma puses elastības ziņā, pamatojoties uz vienotu Savienības veidn
  i. Dalībvalstīm būtu jāvāc un jāpublisko dati tikai par tiem datu centriem
  , kuru instalētais IT jaudas pieprasījums ir vismaz 100 kW
  , proti, tādiem, kuros ar piemērotiem konstrukcijas vai efektivitātes risinājumiem (attiecīgi jaunās vai esošās iekārtās) var panākt būtisku enerģijas un ūdens patēriņa samazinājumu
  , sistēmu efektivitātes palielinājumu, sekmējot tīkla dekarbonizāciju,
  vai atlikumsiltuma atkalizmantošanu tuvējos kompleksos vai siltumtīklos.
  Datu
  centra ilgtspējas
  rādītāji būtu jāveido
  uz savākto datu pamata
  , ņemot vērā arī sektorā jau esošās iniciatīvas
  .
  Lai atvieglotu informācijas izpaušanu, Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un pašreizējās standartizēto rādītāju izskatīšanas būtu jāsagatavo vadlīnijas, kurās izklāstīta par datu centru energosniegumu sniedzamā un publicējamā informācija. Obligāti jāpanāk, ka dalībvalstīm ir vienota pieeja, lai nepieļautu, ka tās izmanto atšķirīgas ziņošanas shēmas un galvenos snieguma rādītājus. |
| --- | --- |

(66)

Vēl viens nozīmīgs sektors, kam tiek pievērsta arvien lielāka uzmanība, ir informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). 2018. gadā datu centru enerģijas patēriņš ES bija 76,8 TWh. Sagaidāms, ka 2030. gadā tas sasniegs 98,5 TWh (28 % pieaugums). Pieaugums redzams ne tikai absolūtā izteiksmē, bet arī relatīvā izteiksmē: 2018. gadā Eiropas Savienībā datu centri veidoja 2,7 % elektroenerģijas pieprasījuma, un 2030. gadā tas sasniegs 3,21 %, ja attīstība turpināsies atbilstoši pašreizējai trajektorijai (39). Vajadzība pēc ļoti energoefektīviem un ilgtspējīgiem datu centriem jau tika uzsvērta Eiropas Digitālajā stratēģijā, kurā arī prasīts ieviest pārredzamības pasākumus telesakaru operatoriem attiecībā uz viņu vidisko pēdu. Lai veicinātu ilgtspējīgu IKT sektora, īpaši datu centru, attīstību, dalībvalstīm būtu jāvāc un jāpublisko dati, kuri ir relevanti datu centru energosnieguma, ūdens izmantojuma pēdas
  un pieprasījuma puses elastības ziņā, pamatojoties uz vienotu Savienības veidn
  i. Dalībvalstīm būtu jāvāc un jāpublisko dati tikai par tiem datu centriem
  , kuru instalētais IT jaudas pieprasījums ir vismaz 100 kW
  , proti, tādiem, kuros ar piemērotiem konstrukcijas vai efektivitātes risinājumiem (attiecīgi jaunās vai esošās iekārtās) var panākt būtisku enerģijas un ūdens patēriņa samazinājumu
  , sistēmu efektivitātes palielinājumu, sekmējot tīkla dekarbonizāciju,
  vai atlikumsiltuma atkalizmantošanu tuvējos kompleksos vai siltumtīklos.
  Datu
  centra ilgtspējas
  rādītāji būtu jāveido
  uz savākto datu pamata
  , ņemot vērā arī sektorā jau esošās iniciatīvas
  .
  Lai atvieglotu informācijas izpaušanu, Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un pašreizējās standartizēto rādītāju izskatīšanas būtu jāsagatavo vadlīnijas, kurās izklāstīta par datu centru energosniegumu sniedzamā un publicējamā informācija. Obligāti jāpanāk, ka dalībvalstīm ir vienota pieeja, lai nepieļautu, ka tās izmanto atšķirīgas ziņošanas shēmas un galvenos snieguma rādītājus.

| (67) | Datu centru ilgtspējas rādītāji
  būtu jāizmanto
  , lai mērītu četrus ilgtspējīga datu centra pamataspektus, proti, cik efektīvi tiek izmantota enerģija, cik daudz no šīs enerģijas nāk no atjaunīgiem energoresursiem, kā tiek atkalizmantots saražotais atlikumsiltums,
  kāda ir


  dzesēšanas un oglekļa izmantošanas efektivitāte
  un kā tiek izmantots saldūdens. Datu centru ilgtspējas rādītājiem būtu jāuzlabo izpratne šādu personu vidū:
  tīklu operatori,
  datu centru īpašnieki un operatori, iekārtu ražotāji, programmatūras un pakalpojumu izstrādātāji, datu centru pakalpojumu lietotāji visos līmeņos, kā arī subjekti un organizācijas, kas ievieš, izmanto vai iepērk mākoņa un datu centru pakalpojumus. Rādītājiem arī būtu jādod pārliecība par faktiskajiem uzlabojumiem, kas panākti ar centieniem un pasākumiem ar mērķi palielināt jaunu vai esošu datu centru ilgtspēju. Visbeidzot, rādītājiem vajadzētu kalpot par pārredzamas un pierādījumos balstītas plānošanas un lēmumu pieņemšanas pamatu. Datu centru ilgtspējas rādītāja izmantošanai dalībvalstīs vajadzētu būt
  obligātai
  . Datu centru ilgtspējas rādītāja izmantošanai dalībvalstīs vajadzētu būt brīvprātīgai.
  Komisijai būtu jānovērtē datu centru efektivitāte, balstoties uz dalībvalstu sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(67)

Datu centru ilgtspējas rādītāji
  būtu jāizmanto
  , lai mērītu četrus ilgtspējīga datu centra pamataspektus, proti, cik efektīvi tiek izmantota enerģija, cik daudz no šīs enerģijas nāk no atjaunīgiem energoresursiem, kā tiek atkalizmantots saražotais atlikumsiltums,
  kāda ir


  dzesēšanas un oglekļa izmantošanas efektivitāte
  un kā tiek izmantots saldūdens. Datu centru ilgtspējas rādītājiem būtu jāuzlabo izpratne šādu personu vidū:
  tīklu operatori,
  datu centru īpašnieki un operatori, iekārtu ražotāji, programmatūras un pakalpojumu izstrādātāji, datu centru pakalpojumu lietotāji visos līmeņos, kā arī subjekti un organizācijas, kas ievieš, izmanto vai iepērk mākoņa un datu centru pakalpojumus. Rādītājiem arī būtu jādod pārliecība par faktiskajiem uzlabojumiem, kas panākti ar centieniem un pasākumiem ar mērķi palielināt jaunu vai esošu datu centru ilgtspēju. Visbeidzot, rādītājiem vajadzētu kalpot par pārredzamas un pierādījumos balstītas plānošanas un lēmumu pieņemšanas pamatu. Datu centru ilgtspējas rādītāja izmantošanai dalībvalstīs vajadzētu būt
  obligātai
  . Datu centru ilgtspējas rādītāja izmantošanai dalībvalstīs vajadzētu būt brīvprātīgai.
  Komisijai būtu jānovērtē datu centru efektivitāte, balstoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.

| (67a) | Komisijai būtu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119
   (40)

  jāizveido konkrētai nozarei pielāgotas energoefektivitātes partnerības, integrējoši un reprezentatīvi apvienojot galvenās ieinteresētās personas, tostarp NVO un sociālos partnerus, tādās nozarēs kā IKT, transports, finanšu un būvniecības nozare. |
| --- | --- |

(67a)

Komisijai būtu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119
   (40)

  jāizveido konkrētai nozarei pielāgotas energoefektivitātes partnerības, integrējoši un reprezentatīvi apvienojot galvenās ieinteresētās personas, tostarp NVO un sociālos partnerus, tādās nozarēs kā IKT, transports, finanšu un būvniecības nozare.

| (68) | Zemākus patērētāju izdevumus par enerģiju būtu jāpanāk, palīdzot patērētājiem samazināt enerģijas izmantošanu, samazinot enerģijas vajadzības ēkās un uzlabojot ierīču efektivitāti, kas būtu jākombinē ar tādu zema enerģijas līmeņa transporta veidu pieejamību, kuri ir integrēti ar sabiedrisko transportu,
  kopīgotu mobilitāti
  un riteņbraukšanu. Dalībvalstīm būtu jāapsver arī savienojamības uzlabošana lauku un attālās teritorijās. |
| --- | --- |

(68)

Zemākus patērētāju izdevumus par enerģiju būtu jāpanāk, palīdzot patērētājiem samazināt enerģijas izmantošanu, samazinot enerģijas vajadzības ēkās un uzlabojot ierīču efektivitāti, kas būtu jākombinē ar tādu zema enerģijas līmeņa transporta veidu pieejamību, kuri ir integrēti ar sabiedrisko transportu,
  kopīgotu mobilitāti
  un riteņbraukšanu. Dalībvalstīm būtu jāapsver arī savienojamības uzlabošana lauku un attālās teritorijās.

| (69) | Ir svarīgi uzlabot visu Savienības iedzīvotāju informētību par ieguvumiem no energoefektivitātes uzlabošanas un sniegt viņiem precīzu informāciju par to, kā to panākt. Turklāt visu vecumu iedzīvotāji būtu jāiesaista enerģētikas pārkārtošanā, tam izmantojot Eiropas Klimata paktu un konferenci par Eiropas nākotni. Energoefektivitātes uzlabošana ir ļoti svarīga arī Savienības energoapgādes drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(69)

Ir svarīgi uzlabot visu Savienības iedzīvotāju informētību par ieguvumiem no energoefektivitātes uzlabošanas un sniegt viņiem precīzu informāciju par to, kā to panākt. Turklāt visu vecumu iedzīvotāji būtu jāiesaista enerģētikas pārkārtošanā, tam izmantojot Eiropas Klimata paktu un konferenci par Eiropas nākotni. Energoefektivitātes uzlabošana ir ļoti svarīga arī Savienības energoapgādes drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm.

| (70) | Izmaksām un ieguvumiem no visiem veiktajiem energoefektivitātes pasākumiem, tostarp atmaksāšanās periodiem, vajadzētu būt pilnībā pārredzamiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(70)

Izmaksām un ieguvumiem no visiem veiktajiem energoefektivitātes pasākumiem, tostarp atmaksāšanās periodiem, vajadzētu būt pilnībā pārredzamiem patērētājiem.

| (71) | Īstenojot šo direktīvu un pieņemot citus pasākumus energoefektivitātes jomā, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš sinerģijai starp energoefektivitātes pasākumiem un efektīvu dabas resursu izmantošanu atbilstīgi aprites ekonomikas principiem. |
| --- | --- |

(71)

Īstenojot šo direktīvu un pieņemot citus pasākumus energoefektivitātes jomā, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš sinerģijai starp energoefektivitātes pasākumiem un efektīvu dabas resursu izmantošanu atbilstīgi aprites ekonomikas principiem.

| (72) | Izmantojot jaunus uzņēmējdarbības modeļus un tehnoloģijas, dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt un atvieglot energoefektivitātes pasākumu ieviešanu, tostarp izmantojot inovatīvus energopakalpojumus liela un maza apjoma lietotājiem. |
| --- | --- |

(72)

Izmantojot jaunus uzņēmējdarbības modeļus un tehnoloģijas, dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt un atvieglot energoefektivitātes pasākumu ieviešanu, tostarp izmantojot inovatīvus energopakalpojumus liela un maza apjoma lietotājiem.

| (73) | Ir nepieciešams nodrošināt biežākas un pilnīgākas informācijas par energopatēriņu saņemšanu, ja tehniski iespējams un izmaksefektīvi, ņemot vērā uzstādītās uzskaites ierīces. Šī direktīva precizē, ka tas, vai dalītā uzskaite ir vai nav izmaksefektīva, ir atkarīgs no tā, vai izmaksas ir samērīgas ar potenciālo enerģijas ietaupījumu. Novērtējot, vai dalītā uzskaite ir izmaksefektīva, varētu ņemt vērā citu konkrētu, plānotu pasākumu, tādu kā jebkāda gaidāma renovācija, ietekmi kādā konkrētā ēkā.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka dabasgāzes, siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens galalietotājiem, ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli pamatoti un samērīgi attiecībā pret potenciālo enerģijas ietaupījumu, par konkurētspējīgu cenu tiek uzstādīti individuāli skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku. |
| --- | --- |

(73)

Ir nepieciešams nodrošināt biežākas un pilnīgākas informācijas par energopatēriņu saņemšanu, ja tehniski iespējams un izmaksefektīvi, ņemot vērā uzstādītās uzskaites ierīces. Šī direktīva precizē, ka tas, vai dalītā uzskaite ir vai nav izmaksefektīva, ir atkarīgs no tā, vai izmaksas ir samērīgas ar potenciālo enerģijas ietaupījumu. Novērtējot, vai dalītā uzskaite ir izmaksefektīva, varētu ņemt vērā citu konkrētu, plānotu pasākumu, tādu kā jebkāda gaidāma renovācija, ietekmi kādā konkrētā ēkā.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka dabasgāzes, siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens galalietotājiem, ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli pamatoti un samērīgi attiecībā pret potenciālo enerģijas ietaupījumu, par konkurētspējīgu cenu tiek uzstādīti individuāli skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku.

| (74) | Šī direktīva arī precizē, ka tiesībām, kas saistītas ar rēķinu sagatavošanu un rēķinu vai patēriņa informāciju, būtu jāattiecas uz patērētājiem, kas saņem centralizētas siltumapgādes, aukstumapgādes vai mājsaimniecības karstā ūdens apgādes pakalpojumus, pat tad, ja tiem nav tiešas, individuālas līgumattiecības ar energopiegādātāju. |
| --- | --- |

(74)

Šī direktīva arī precizē, ka tiesībām, kas saistītas ar rēķinu sagatavošanu un rēķinu vai patēriņa informāciju, būtu jāattiecas uz patērētājiem, kas saņem centralizētas siltumapgādes, aukstumapgādes vai mājsaimniecības karstā ūdens apgādes pakalpojumus, pat tad, ja tiem nav tiešas, individuālas līgumattiecības ar energopiegādātāju.

| (75) | Lai panāktu uzskaites pārredzamību par siltumenerģijas individuālo patēriņu un tādējādi atvieglotu dalītās uzskaites ieviešanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pastāv pārredzami un publiski pieejami valsts noteikumi par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, aukstumapgādes enerģijas un mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās. Papildus pārredzamībai dalībvalstis varētu apsvērt arī iespēju veikt pasākumus, ar ko stiprināt konkurenci dalītās uzskaites pakalpojumu sniegšanā, tādējādi palīdzot nodrošināt, ka jebkādas izmaksas, kas jāsedz galaizmantotājiem, ir saprātīgas. |
| --- | --- |

(75)

Lai panāktu uzskaites pārredzamību par siltumenerģijas individuālo patēriņu un tādējādi atvieglotu dalītās uzskaites ieviešanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pastāv pārredzami un publiski pieejami valsts noteikumi par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, aukstumapgādes enerģijas un mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās. Papildus pārredzamībai dalībvalstis varētu apsvērt arī iespēju veikt pasākumus, ar ko stiprināt konkurenci dalītās uzskaites pakalpojumu sniegšanā, tādējādi palīdzot nodrošināt, ka jebkādas izmaksas, kas jāsedz galaizmantotājiem, ir saprātīgas.

| (76) | Jaunuzstādītajiem siltumskaitītājiem un siltummaksas sadalītājiem vajadzētu būt nolasāmiem attālināti, lai nodrošinātu izmakslietderīgu un biežu patēriņa informācijas sniegšanu,
  un tiem vajadzētu spēt sniegt tādu informāciju, kā detalizētas temperatūras un fāžu slodzes
  .
  Visiem datiem enerģijas galalietotājam vajadzētu būt viegli pieejamiem reāllaikā un kopīgojamiem. Skaitītājiem un pakārtotajiem skaitītājiem enerģijas patēriņš būtu jāuzrāda pieejamā un lietotājdraudzīgā veidā.
  Šīs direktīvas noteikumus attiecībā uz siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaiti; siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes dalīto uzskaiti un izmaksu sadali; attālinātas nolasīšanas prasību; siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informāciju; maksu par piekļuvi siltumenerģijas, aukstumapgādes enerģijas un mājsaimniecības karstā ūdens uzskaites un rēķinu un patēriņa informācijai un minimālajām prasībām attiecībā uz rēķiniem un siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens patēriņa informāciju iecerēts piemērot tikai centralizētai siltumapgādei, aukstumapgādei un mājsaimniecības karstā ūdens apgādei. Dalībvalstis pašas var brīvi lemt, vai pa radioviļņiem nolasāmas (walk-by vai drive-by) tehnoloģijas ir jāuzskata par tādām, ko var nolasīt attālināti. Attālināti nolasāmām ierīcēm nav nepieciešama piekļuve atsevišķiem dzīvokļiem vai vienībām, lai veiktu nolasīšanu. |
| --- | --- |

(76)

Jaunuzstādītajiem siltumskaitītājiem un siltummaksas sadalītājiem vajadzētu būt nolasāmiem attālināti, lai nodrošinātu izmakslietderīgu un biežu patēriņa informācijas sniegšanu,
  un tiem vajadzētu spēt sniegt tādu informāciju, kā detalizētas temperatūras un fāžu slodzes
  .
  Visiem datiem enerģijas galalietotājam vajadzētu būt viegli pieejamiem reāllaikā un kopīgojamiem. Skaitītājiem un pakārtotajiem skaitītājiem enerģijas patēriņš būtu jāuzrāda pieejamā un lietotājdraudzīgā veidā.
  Šīs direktīvas noteikumus attiecībā uz siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaiti; siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes dalīto uzskaiti un izmaksu sadali; attālinātas nolasīšanas prasību; siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informāciju; maksu par piekļuvi siltumenerģijas, aukstumapgādes enerģijas un mājsaimniecības karstā ūdens uzskaites un rēķinu un patēriņa informācijai un minimālajām prasībām attiecībā uz rēķiniem un siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens patēriņa informāciju iecerēts piemērot tikai centralizētai siltumapgādei, aukstumapgādei un mājsaimniecības karstā ūdens apgādei. Dalībvalstis pašas var brīvi lemt, vai pa radioviļņiem nolasāmas (walk-by vai drive-by) tehnoloģijas ir jāuzskata par tādām, ko var nolasīt attālināti. Attālināti nolasāmām ierīcēm nav nepieciešama piekļuve atsevišķiem dzīvokļiem vai vienībām, lai veiktu nolasīšanu.

| (77) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, ka veiksmīgai jaunu energopatēriņa mērīšanas tehnoloģiju ieviešanai ir vajadzīgas pastiprinātas investīcijas gan izmantotāju, gan piegādātāju izglītībā un prasmēs. |
| --- | --- |

(77)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, ka veiksmīgai jaunu energopatēriņa mērīšanas tehnoloģiju ieviešanai ir vajadzīgas pastiprinātas investīcijas gan izmantotāju, gan piegādātāju izglītībā un prasmēs.

| (78) | Rēķinu informācija un gada kopsavilkumi ir svarīgi līdzekļi lietotāju informēšanai par viņu enerģijas patēriņu. Dati par patēriņu un izmaksām var sniegt arī citu informāciju, kas palīdz patērētājiem salīdzināt savu pašreizējo līgumu ar citiem piedāvājumiem un izmantot sūdzību izskatīšanu un alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus. Tomēr, ņemot vērā, ka strīdi par rēķiniem ir izplatīts patērētāju sūdzību cēlonis un faktors, kas veicina to, ka patērētāju apmierinātības un sadarbības ar saviem enerģijas pakalpojumu sniedzējiem līmenis pastāvīgi ir zems, rēķini ir jāpadara vienkāršāki, skaidrāki un saprotamāki, vienlaikus nodrošinot, ka atsevišķi instrumenti, piemēram, rēķina informācija, informācijas instrumenti un gada kopsavilkumi sniedz visu to informāciju, kas patērētājiem nepieciešama, lai regulētu savu enerģijas patēriņu, salīdzinātu piedāvājumus un mainītu piegādātājus. |
| --- | --- |

(78)

Rēķinu informācija un gada kopsavilkumi ir svarīgi līdzekļi lietotāju informēšanai par viņu enerģijas patēriņu. Dati par patēriņu un izmaksām var sniegt arī citu informāciju, kas palīdz patērētājiem salīdzināt savu pašreizējo līgumu ar citiem piedāvājumiem un izmantot sūdzību izskatīšanu un alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus. Tomēr, ņemot vērā, ka strīdi par rēķiniem ir izplatīts patērētāju sūdzību cēlonis un faktors, kas veicina to, ka patērētāju apmierinātības un sadarbības ar saviem enerģijas pakalpojumu sniedzējiem līmenis pastāvīgi ir zems, rēķini ir jāpadara vienkāršāki, skaidrāki un saprotamāki, vienlaikus nodrošinot, ka atsevišķi instrumenti, piemēram, rēķina informācija, informācijas instrumenti un gada kopsavilkumi sniedz visu to informāciju, kas patērētājiem nepieciešama, lai regulētu savu enerģijas patēriņu, salīdzinātu piedāvājumus un mainītu piegādātājus.

| (79) | Izstrādājot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, dalībvalstīm būtu pienācīgi jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību un saskaņotu acquis īstenošanu saskaņā ar LESD. |
| --- | --- |

(79)

Izstrādājot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, dalībvalstīm būtu pienācīgi jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību un saskaņotu acquis īstenošanu saskaņā ar LESD.

| (80) | Augstas efektivitātes koģenerācijai un efektīvai centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei Savienībā ir ievērojams primārās enerģijas ietaupījuma potenciāls. Dalībvalstīm būtu jāveic visaptverošs novērtējums par augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes potenciālu. Šiem novērtējumiem vajadzētu
  balstīties uz pamatscenāriju, kas virzās uz valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektoru, kurš balstās uz atjaunīgajiem energoresursiem, laikposmā, kas atbilst klimatneitralitātes mērķa sasniegšanai, un
  būt saskanīgiem ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un ilgtermiņa renovācijas stratēģijām. Jaunās elektroenerģijas ražošanas iekārtas un pastāvošās iekārtas, kuras tiek būtiski pārjaunotas vai kurām tiek atjaunināta atļauja vai licence, būtu, pamatojoties uz pozitīvu izmaksu un ieguvumu analīzi, jāaprīko ar augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtām, lai atgūtu atlikumsiltumu, kas rodas elektroenerģijas ražošanā. Līdzīgi, ja izmaksu un ieguvumu analīze uzrāda pozitīvu izmaksu un ieguvumu pārsvaru, ar tehniskiem risinājumiem, kas ļauj apgūt kompleksa radīto atlikumsiltumu, būtu jāaprīko citi kompleksi ar būtisku gada vidējo enerģijas ielaidi. Šo atlikumsiltumu ar centralizētās siltumapgādes tīklu palīdzību varētu transportēt turp, kur tas vajadzīgs. Gadījumi, kuros aktivizējas prasība par atļaujas kritēriju piemērošanu, parasti būs gadījumi, kuros aktivizējas arī prasība par atļauju saņemšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (41) un par atļauju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

(80)

Augstas efektivitātes koģenerācijai un efektīvai centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei Savienībā ir ievērojams primārās enerģijas ietaupījuma potenciāls. Dalībvalstīm būtu jāveic visaptverošs novērtējums par augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes potenciālu. Šiem novērtējumiem vajadzētu
  balstīties uz pamatscenāriju, kas virzās uz valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektoru, kurš balstās uz atjaunīgajiem energoresursiem, laikposmā, kas atbilst klimatneitralitātes mērķa sasniegšanai, un
  būt saskanīgiem ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un ilgtermiņa renovācijas stratēģijām. Jaunās elektroenerģijas ražošanas iekārtas un pastāvošās iekārtas, kuras tiek būtiski pārjaunotas vai kurām tiek atjaunināta atļauja vai licence, būtu, pamatojoties uz pozitīvu izmaksu un ieguvumu analīzi, jāaprīko ar augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtām, lai atgūtu atlikumsiltumu, kas rodas elektroenerģijas ražošanā. Līdzīgi, ja izmaksu un ieguvumu analīze uzrāda pozitīvu izmaksu un ieguvumu pārsvaru, ar tehniskiem risinājumiem, kas ļauj apgūt kompleksa radīto atlikumsiltumu, būtu jāaprīko citi kompleksi ar būtisku gada vidējo enerģijas ielaidi. Šo atlikumsiltumu ar centralizētās siltumapgādes tīklu palīdzību varētu transportēt turp, kur tas vajadzīgs. Gadījumi, kuros aktivizējas prasība par atļaujas kritēriju piemērošanu, parasti būs gadījumi, kuros aktivizējas arī prasība par atļauju saņemšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (41) un par atļauju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

| (80a) | Efektīvas siltumapgādes un aukstumapgādes iespējas dalībvalstīm būtu jāvērtē, ņemot vērā plašākus vides, veselības un drošības aspektus. Tā kā siltumsūkņi ir neaizstājams instruments, lai īstenotu energoefektivitāti siltumapgādē un aukstumapgādē, būtu pilnībā jāizvērtē un jānovērš jebkāda aukstumaģentu iespējamā ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(80a)

Efektīvas siltumapgādes un aukstumapgādes iespējas dalībvalstīm būtu jāvērtē, ņemot vērā plašākus vides, veselības un drošības aspektus. Tā kā siltumsūkņi ir neaizstājams instruments, lai īstenotu energoefektivitāti siltumapgādē un aukstumapgādē, būtu pilnībā jāizvērtē un jānovērš jebkāda aukstumaģentu iespējamā ietekme uz vidi.

| (81) | Var būt lietderīgi, ka elektroenerģijas ražošanas iekārtas, ar kurām plānots izmantot ģeoloģisko uzglabāšanu, kas atļauta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (42), atrastos vietās, kur nav izmakslietderīgi atgūt atlikumsiltumu ar augstas efektivitātes koģenerācijas palīdzību vai nodrošinot centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes tīklu. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uz minētajām iekārtām neattiecināt pienākumu veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, lai iekārtā izmantotu aprīkojumu, kas ļauj atgūt atlikumsiltumu ar augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtas palīdzību. Vajadzētu arī būt iespējai no prasības ražot arī siltumu atbrīvot tādas maksimālās slodzes un elektroenerģijas ražošanas rezerves iekārtas, kuras piecu gadu laikā plānots ekspluatēt vidēji ne vairāk kā 1500 darba stundas gadā. |
| --- | --- |

(81)

Var būt lietderīgi, ka elektroenerģijas ražošanas iekārtas, ar kurām plānots izmantot ģeoloģisko uzglabāšanu, kas atļauta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (42), atrastos vietās, kur nav izmakslietderīgi atgūt atlikumsiltumu ar augstas efektivitātes koģenerācijas palīdzību vai nodrošinot centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes tīklu. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uz minētajām iekārtām neattiecināt pienākumu veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, lai iekārtā izmantotu aprīkojumu, kas ļauj atgūt atlikumsiltumu ar augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtas palīdzību. Vajadzētu arī būt iespējai no prasības ražot arī siltumu atbrīvot tādas maksimālās slodzes un elektroenerģijas ražošanas rezerves iekārtas, kuras piecu gadu laikā plānots ekspluatēt vidēji ne vairāk kā 1500 darba stundas gadā.

| (82) | Ir lietderīgi, ka dalībvalstis veicina pasākumu un procedūru ieviešanu, lai atbalstītu koģenerācijas iekārtas, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 5 MW, lai sekmētu kliedētu enerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(82)

Ir lietderīgi, ka dalībvalstis veicina pasākumu un procedūru ieviešanu, lai atbalstītu koģenerācijas iekārtas, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 5 MW, lai sekmētu kliedētu enerģijas ražošanu.

| (83) | Lai ieviestu nacionālus visaptverošus novērtējumus, dalībvalstīm būtu jāmudina reģionālā un vietējā līmenī novērtēt augstas efektivitātes koģenerācijas
  , elektroenerģijas ražošanas pašpatēriņam no atlikumsiltuma
  un efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes potenciālu. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu un atvieglotu noskaidrotā augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes potenciāla realizāciju. |
| --- | --- |

(83)

Lai ieviestu nacionālus visaptverošus novērtējumus, dalībvalstīm būtu jāmudina reģionālā un vietējā līmenī novērtēt augstas efektivitātes koģenerācijas
  , elektroenerģijas ražošanas pašpatēriņam no atlikumsiltuma
  un efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes potenciālu. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu un atvieglotu noskaidrotā augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes potenciāla realizāciju.

| (84) | Efektīvai centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei piemērojamajām prasībām vajadzētu būt saskanīgām ar Savienības klimata rīcībpolitikas ilgtermiņa mērķiem, standartiem un prioritātēm klimata un vides jomā un principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/85 nozīmē. Visām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām būtu jātiecas uzlabot spēju mijiedarboties ar citām energosistēmas daļām, lai optimizētu enerģijas izmantošanu un novērstu enerģijas izšķērdēšanu, pilnībā izmantojot ēku potenciālu uzkrāt siltumu vai aukstumu, arī lieko siltumu no pakalpojumu kompleksiem un tuvumā esošiem datu centriem. Tādēļ efektīvai centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei būtu jānodrošina primārās enerģijas efektivitātes pieaugums un pakāpeniska atjaunīgās enerģijas un atlikumsiltuma
  , kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001
   (43), vai atlikumaukstuma integrēšana. Tāpēc ar šo direktīvu pakāpeniski ievieš stingrākas siltumapgādei un aukstumapgādei piemērojamas prasības, kurām vajadzētu būt piemērojamām konkrētos laika periodos, un tām būtu jākļūst pastāvīgi piemērojamām no 2050. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(84)

Efektīvai centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei piemērojamajām prasībām vajadzētu būt saskanīgām ar Savienības klimata rīcībpolitikas ilgtermiņa mērķiem, standartiem un prioritātēm klimata un vides jomā un principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/85 nozīmē. Visām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām būtu jātiecas uzlabot spēju mijiedarboties ar citām energosistēmas daļām, lai optimizētu enerģijas izmantošanu un novērstu enerģijas izšķērdēšanu, pilnībā izmantojot ēku potenciālu uzkrāt siltumu vai aukstumu, arī lieko siltumu no pakalpojumu kompleksiem un tuvumā esošiem datu centriem. Tādēļ efektīvai centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei būtu jānodrošina primārās enerģijas efektivitātes pieaugums un pakāpeniska atjaunīgās enerģijas un atlikumsiltuma
  , kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001
   (43), vai atlikumaukstuma integrēšana. Tāpēc ar šo direktīvu pakāpeniski ievieš stingrākas siltumapgādei un aukstumapgādei piemērojamas prasības, kurām vajadzētu būt piemērojamām konkrētos laika periodos, un tām būtu jākļūst pastāvīgi piemērojamām no 2050. gada 1. janvāra.

| (85) | Augstas efektivitātes koģenerācija ir definēta ar enerģijas ietaupījumu, ko iegūst, apvienojot, nevis nodalot siltuma un elektroenerģijas ražošanu. Augstas efektivitātes koģenerācijai piemērojamajām prasībām vajadzētu būt saskanīgām ar klimata rīcībpolitikas ilgtermiņa mērķiem. Savienības tiesību aktos izmantotajām koģenerācijas un augstas efektivitātes koģenerācijas definīcijām nevajadzētu skart atšķirīgu definīciju izmantošanu valstu tiesību aktos tādā nolūkā, kas atšķiras no attiecīgo Savienības tiesību aktu nolūka. Lai maksimāli palielinātu enerģijas ietaupījumu un nezaudētu iespējas ietaupīt enerģiju, īpaša uzmanība būtu jāpievērš koģenerācijas iekārtu darbības apstākļiem. |
| --- | --- |

(85)

Augstas efektivitātes koģenerācija ir definēta ar enerģijas ietaupījumu, ko iegūst, apvienojot, nevis nodalot siltuma un elektroenerģijas ražošanu. Augstas efektivitātes koģenerācijai piemērojamajām prasībām vajadzētu būt saskanīgām ar klimata rīcībpolitikas ilgtermiņa mērķiem. Savienības tiesību aktos izmantotajām koģenerācijas un augstas efektivitātes koģenerācijas definīcijām nevajadzētu skart atšķirīgu definīciju izmantošanu valstu tiesību aktos tādā nolūkā, kas atšķiras no attiecīgo Savienības tiesību aktu nolūka. Lai maksimāli palielinātu enerģijas ietaupījumu un nezaudētu iespējas ietaupīt enerģiju, īpaša uzmanība būtu jāpievērš koģenerācijas iekārtu darbības apstākļiem.

| (86) | Lai nodrošinātu pārredzamību un ļautu galalietotājam izvēlēties starp koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju un elektroenerģiju, kas ražota ar citiem paņēmieniem, būtu jānodrošina, lai, pamatojoties uz saskaņotām efektivitātes atsauces vērtībām, ir iespējams apliecināt to, ka elektroenerģija saražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju. Izcelsmes apliecināšanas shēmas pašas par sevi nenozīmē tiesības gūt labumu no valsts līmeņa atbalsta mehānismiem. Ir svarīgi, lai izcelsmes apliecinājumos varētu ietvert visus augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas veidus. Izcelsmes apliecinājumi būtu jānošķir no apmaiņai paredzētiem sertifikātiem. |
| --- | --- |

(86)

Lai nodrošinātu pārredzamību un ļautu galalietotājam izvēlēties starp koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju un elektroenerģiju, kas ražota ar citiem paņēmieniem, būtu jānodrošina, lai, pamatojoties uz saskaņotām efektivitātes atsauces vērtībām, ir iespējams apliecināt to, ka elektroenerģija saražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju. Izcelsmes apliecināšanas shēmas pašas par sevi nenozīmē tiesības gūt labumu no valsts līmeņa atbalsta mehānismiem. Ir svarīgi, lai izcelsmes apliecinājumos varētu ietvert visus augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas veidus. Izcelsmes apliecinājumi būtu jānošķir no apmaiņai paredzētiem sertifikātiem.

| (87) | Būtu jāņem vērā koģenerācijas un centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas nozaru īpašā struktūra, kas ietver daudzus mazus un vidējus ražotājus, it īpaši pārskatot administratīvās procedūras, kas jāievēro, lai saņemtu atļauju koģenerācijas jaudas vai saistītu tīklu ierīkošanai, piemērojot principu “vispirms domāt par mazākajiem”. |
| --- | --- |

(87)

Būtu jāņem vērā koģenerācijas un centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas nozaru īpašā struktūra, kas ietver daudzus mazus un vidējus ražotājus, it īpaši pārskatot administratīvās procedūras, kas jāievēro, lai saņemtu atļauju koģenerācijas jaudas vai saistītu tīklu ierīkošanai, piemērojot principu “vispirms domāt par mazākajiem”.

| (88) | Lielākā daļa Savienības uzņēmumu ir MVU. Tie pārstāv milzīgu enerģijas ietaupījuma potenciālu Savienībā. Lai palīdzētu tiem pieņemt energoefektivitātes pasākumus, dalībvalstīm būtu jāizveido labvēlīga sistēma, kas ļautu sniegt MVU tehnisko atbalstu un mērķtiecīgu informāciju. |
| --- | --- |

(88)

Lielākā daļa Savienības uzņēmumu ir MVU. Tie pārstāv milzīgu enerģijas ietaupījuma potenciālu Savienībā. Lai palīdzētu tiem pieņemt energoefektivitātes pasākumus, dalībvalstīm būtu jāizveido labvēlīga sistēma, kas ļautu sniegt MVU tehnisko atbalstu un mērķtiecīgu informāciju.

| (89) | Dalībvalstīm, pamatojoties uz objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtu jāizveido noteikumi, kas reglamentē izmaksu uzņemšanos un sadali elektrotīkla pieslēguma un elektrotīkla jaudas palielinājuma gadījumā un veicot tehniskos pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai integrētu jaunus augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroenerģijas ražotājus, ņemot vērā vadlīnijas un kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/943 (44) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (45). Augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroenerģijas ražotājiem būtu jāļauj izsludināt konkursu par pieslēguma darbiem. Būtu jāatvieglo tādas elektroenerģijas piekļuve tīkla sistēmai, kas saražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, īpaši mazās un mikrokoģenerācijas iekārtās. Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 9. panta 2. punktu un Direktīvas 2009/73/EK 3. panta 2. punktu dalībvalstis var uzņēmumiem, kas darbojas elektroenerģijas un gāzes nozarēs, piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības, tostarp attiecībā uz energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(89)

Dalībvalstīm, pamatojoties uz objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtu jāizveido noteikumi, kas reglamentē izmaksu uzņemšanos un sadali elektrotīkla pieslēguma un elektrotīkla jaudas palielinājuma gadījumā un veicot tehniskos pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai integrētu jaunus augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroenerģijas ražotājus, ņemot vērā vadlīnijas un kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/943 (44) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (45). Augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroenerģijas ražotājiem būtu jāļauj izsludināt konkursu par pieslēguma darbiem. Būtu jāatvieglo tādas elektroenerģijas piekļuve tīkla sistēmai, kas saražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, īpaši mazās un mikrokoģenerācijas iekārtās. Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 9. panta 2. punktu un Direktīvas 2009/73/EK 3. panta 2. punktu dalībvalstis var uzņēmumiem, kas darbojas elektroenerģijas un gāzes nozarēs, piemērot sabiedrisko pakalpojumu saistības, tostarp attiecībā uz energoefektivitāti.

| (90) | Lai stiprinātu patērētāju aizsardzību un ļautu galalietotājiem
  tieši piekļūt detalizētai, skaidrai
  un
  aktuālai
  informācijai par
  elektroenerģijas patēriņu,
  siltumapgādi, aukstumapgādi vai mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu un regulēt enerģijas patēriņu,
  padarot patērētājiem enerģijas patēriņu pilnībā pārredzamu,
  ir nepieciešams noteikt noteikumus attiecībā uz rēķinu sagatavošanu, vienoto kontaktpunktu, strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, enerģētisko nabadzību un līgumiskajām pamattiesībām ar mērķi tos vajadzības gadījumā saskaņot ar relevantajiem noteikumiem par elektroenerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

(90)

Lai stiprinātu patērētāju aizsardzību un ļautu galalietotājiem
  tieši piekļūt detalizētai, skaidrai
  un
  aktuālai
  informācijai par
  elektroenerģijas patēriņu,
  siltumapgādi, aukstumapgādi vai mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu un regulēt enerģijas patēriņu,
  padarot patērētājiem enerģijas patēriņu pilnībā pārredzamu,
  ir nepieciešams noteikt noteikumus attiecībā uz rēķinu sagatavošanu, vienoto kontaktpunktu, strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā, enerģētisko nabadzību un līgumiskajām pamattiesībām ar mērķi tos vajadzības gadījumā saskaņot ar relevantajiem noteikumiem par elektroenerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

| (91) | Lielāka patērētāju aizsardzība būtu jāgarantē, nodrošinot, ka visiem patērētājiem ir pieejami iedarbīgi un neatkarīgi strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismi, piemēram, enerģētikas ombuds, patērētāju struktūra vai regulatīva iestāde. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāievieš ātras un iedarbīgas sūdzību izskatīšanas procedūras. |
| --- | --- |

(91)

Lielāka patērētāju aizsardzība būtu jāgarantē, nodrošinot, ka visiem patērētājiem ir pieejami iedarbīgi un neatkarīgi strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismi, piemēram, enerģētikas ombuds, patērētāju struktūra vai regulatīva iestāde. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāievieš ātras un iedarbīgas sūdzību izskatīšanas procedūras.

| (92) | Būtu jāatzīst
  un aktīvi jāatbalsta
  ieguldījums, ko Eiropas zaļā kursa un 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna mērķu sasniegšanā dod atjaunīgās enerģijas kopienas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 ▌un iedzīvotāju energokopienas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāapsver un jāpopularizē atjaunīgās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu loma. Minētās kopienas ar energoefektivitātes uzlabojumiem vietējā vai mājsaimniecību līmenī
  , kā arī sabiedriskajās ēkās sadarbībā ar vietējām iestādēm
  var dalībvalstīm palīdzēt
  vietējā līmenī īstenot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  . Tās var iespēcināt un iesaistīt patērētājus un atsevišķām mājsaimniecības lietotāju grupām, arī lauku un attālās teritorijās
  , kā arī tālākajos reģionos
  dot iespēju piedalīties energoefektivitātes projektos un pasākumos
  , nereti šādus pasākumus apvienojot ar investīcijām atjaunīgajos energoresursos
  .
  Energokopienām ir arī liela nozīme izglītošanā un iedzīvotāju informētības palielināšanā par pasākumiem, ko var veikt, lai panāktu energoietaupījumus. Ar dalībvalstu pienācīgu atbalstu energokopienas
  var palīdzēt apkarot enerģētisko nabadzību, jo tās var sekmēt energoefektivitātes projektus, samazināt energopatēriņu un panākt zemākus piegādes tarifus.
  Dalībvalstīm būtu jālikvidē nevajadzīgi šķēršļi, lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem rodas interese veidot energokopienas. Visu līmeņu publiskās pārvaldes iestādēm būtu jāsaņem atbilstīga apmācība šajā jomā. |
| --- | --- |

(92)

Būtu jāatzīst
  un aktīvi jāatbalsta
  ieguldījums, ko Eiropas zaļā kursa un 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna mērķu sasniegšanā dod atjaunīgās enerģijas kopienas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 ▌un iedzīvotāju energokopienas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāapsver un jāpopularizē atjaunīgās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu loma. Minētās kopienas ar energoefektivitātes uzlabojumiem vietējā vai mājsaimniecību līmenī
  , kā arī sabiedriskajās ēkās sadarbībā ar vietējām iestādēm
  var dalībvalstīm palīdzēt
  vietējā līmenī īstenot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  . Tās var iespēcināt un iesaistīt patērētājus un atsevišķām mājsaimniecības lietotāju grupām, arī lauku un attālās teritorijās
  , kā arī tālākajos reģionos
  dot iespēju piedalīties energoefektivitātes projektos un pasākumos
  , nereti šādus pasākumus apvienojot ar investīcijām atjaunīgajos energoresursos
  .
  Energokopienām ir arī liela nozīme izglītošanā un iedzīvotāju informētības palielināšanā par pasākumiem, ko var veikt, lai panāktu energoietaupījumus. Ar dalībvalstu pienācīgu atbalstu energokopienas
  var palīdzēt apkarot enerģētisko nabadzību, jo tās var sekmēt energoefektivitātes projektus, samazināt energopatēriņu un panākt zemākus piegādes tarifus.
  Dalībvalstīm būtu jālikvidē nevajadzīgi šķēršļi, lai nodrošinātu, ka iedzīvotājiem rodas interese veidot energokopienas. Visu līmeņu publiskās pārvaldes iestādēm būtu jāsaņem atbilstīga apmācība šajā jomā.

| (92a) | Ilgtermiņa izmaiņas paradumos, kā tiek patērēta enerģija, var panākt, nodrošinot iedzīvotājiem pilnvērtīgas iespējas. Energokopienas var palīdzēt ilgtermiņā ietaupīt enerģiju, jo īpaši mājsaimniecībām, un palielināt iedzīvotāju un mazo uzņēmumu ilgtspējīgus ieguldījumus. Dalībvalstīm būtu jānodrošina iedzīvotājiem iespējas veikt šādas darbības, atbalstot kopienu enerģētikas projektus un organizācijas. |
| --- | --- |

(92a)

Ilgtermiņa izmaiņas paradumos, kā tiek patērēta enerģija, var panākt, nodrošinot iedzīvotājiem pilnvērtīgas iespējas. Energokopienas var palīdzēt ilgtermiņā ietaupīt enerģiju, jo īpaši mājsaimniecībām, un palielināt iedzīvotāju un mazo uzņēmumu ilgtspējīgus ieguldījumus. Dalībvalstīm būtu jānodrošina iedzīvotājiem iespējas veikt šādas darbības, atbalstot kopienu enerģētikas projektus un organizācijas.

| (93) | Būtu jāatzīst ieguldījums, ko dod vienas pieturas aģentūras vai līdzīgas struktūras, kuras darbojas kā mehānismi, kas vairākām mērķgrupām, tai skaitā iedzīvotājiem, MVU un publiskajām iestādēm, var dot iespējas izstrādāt un īstenot projektus un pasākumus, kas saistīti ar pāreju uz tīru enerģiju.
  Vienas pieturas aģentūru ieguldījums var būt īpaši nozīmīgs visneaizsargātākajiem lietotājiem, tostarp visdažādākajām sievietēm un vientuļajiem vecākiem, jo šīs aģentūras varētu būt vienkāršāks, uzticamāks un pieejamāks avots informācijai par energoefektivitātes uzlabošanu.
  Minētais ieguldījums var ietvert tehnisku, administratīvu un finansiālu konsultāciju un palīdzības sniegšanu, nepieciešamo administratīvo procedūru vai piekļuves finanšu tirgiem atvieglošanu vai norādījumu sniegšanu par nacionālo un Eiropas tiesisko regulējumu, arī publiskā iepirkuma noteikumiem un kritērijiem, un ES taksonomiju. |
| --- | --- |

(93)

Būtu jāatzīst ieguldījums, ko dod vienas pieturas aģentūras vai līdzīgas struktūras, kuras darbojas kā mehānismi, kas vairākām mērķgrupām, tai skaitā iedzīvotājiem, MVU un publiskajām iestādēm, var dot iespējas izstrādāt un īstenot projektus un pasākumus, kas saistīti ar pāreju uz tīru enerģiju.
  Vienas pieturas aģentūru ieguldījums var būt īpaši nozīmīgs visneaizsargātākajiem lietotājiem, tostarp visdažādākajām sievietēm un vientuļajiem vecākiem, jo šīs aģentūras varētu būt vienkāršāks, uzticamāks un pieejamāks avots informācijai par energoefektivitātes uzlabošanu.
  Minētais ieguldījums var ietvert tehnisku, administratīvu un finansiālu konsultāciju un palīdzības sniegšanu, nepieciešamo administratīvo procedūru vai piekļuves finanšu tirgiem atvieglošanu vai norādījumu sniegšanu par nacionālo un Eiropas tiesisko regulējumu, arī publiskā iepirkuma noteikumiem un kritērijiem, un ES taksonomiju.

| (94) | Komisijai būtu jāizskata, kāda ir ietekme tās pasākumiem, ar kuriem atbalsta platformu un forumu izveidi, iesaistot inter alia Eiropas sociālā dialoga struktūras energoefektivitātes apmācību programmu veicināšanā, un vajadzības gadījumā tai būtu jāierosina turpmāki pasākumi. Komisijai būtu arī jāmudina Eiropas sociālie partneri diskutēt par energoefektivitāti, jo īpaši attiecībā uz mazaizsargātiem lietotājiem un galaizmantotājiem, arī enerģētiskās nabadzības skartajiem. |
| --- | --- |

(94)

Komisijai būtu jāizskata, kāda ir ietekme tās pasākumiem, ar kuriem atbalsta platformu un forumu izveidi, iesaistot inter alia Eiropas sociālā dialoga struktūras energoefektivitātes apmācību programmu veicināšanā, un vajadzības gadījumā tai būtu jāierosina turpmāki pasākumi. Komisijai būtu arī jāmudina Eiropas sociālie partneri diskutēt par energoefektivitāti, jo īpaši attiecībā uz mazaizsargātiem lietotājiem un galaizmantotājiem, arī enerģētiskās nabadzības skartajiem.

| (95) | Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Eiropas zaļā kursa pamatu pamats. Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi proklamēja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, enerģija ir iekļauta to pamatpakalpojumu vidū, kuriem piekļūt tiesības ir ikvienam. Atbalsts piekļuvei šādiem pakalpojumiem ir jāsaņem ikvienam, kam tas ir vajadzīgs (46)

  , jo īpaši inflācijas spiediena un enerģijas cenu būtiska pieauguma kontekstā. |
| --- | --- |

(95)

Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Eiropas zaļā kursa pamatu pamats. Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi proklamēja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, enerģija ir iekļauta to pamatpakalpojumu vidū, kuriem piekļūt tiesības ir ikvienam. Atbalsts piekļuvei šādiem pakalpojumiem ir jāsaņem ikvienam, kam tas ir vajadzīgs (46)

  , jo īpaši inflācijas spiediena un enerģijas cenu būtiska pieauguma kontekstā.

| (96) | Ir jānodrošina, ka enerģētiskās nabadzības skartie cilvēki, mazaizsargātie lietotāji un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošie cilvēki, tiek aizsargāti, un šajā nolūkā tie ir jāiespēcina aktīvi piedalīties dalībvalstu īstenotajās energoefektivitātes uzlabošanas intervences darbībās, pasākumos un saistītajos patērētāju aizsardzības vai informēšanas pasākumos.
  Būtu jāizstrādā mērķtiecīgas informētības vairošanas kampaņas, lai parādītu energoefektivitātes ieguvumus, kā arī sniegtu informāciju par pieejamo finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

(96)

Ir jānodrošina, ka enerģētiskās nabadzības skartie cilvēki, mazaizsargātie lietotāji un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošie cilvēki, tiek aizsargāti, un šajā nolūkā tie ir jāiespēcina aktīvi piedalīties dalībvalstu īstenotajās energoefektivitātes uzlabošanas intervences darbībās, pasākumos un saistītajos patērētāju aizsardzības vai informēšanas pasākumos.
  Būtu jāizstrādā mērķtiecīgas informētības vairošanas kampaņas, lai parādītu energoefektivitātes ieguvumus, kā arī sniegtu informāciju par pieejamo finansiālo atbalstu.

| (97) | Publiskais finansējums, kas pieejams nacionālā un Savienības līmenī, būtu stratēģiski jāinvestē energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, no kuriem labumu it sevišķi gūst mazaizsargātie lietotāji, enerģētiskās nabadzības skartie cilvēki un sociālajos mājokļos dzīvojošie cilvēki. Dalībvalstīm būtu jāizmanto jebkurš finansiālais ieguldījums, ko tās varētu saņemt no Sociālā klimata fonda (47), un ieņēmumi no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā pārdotajām kvotām. Šie ieņēmumi palīdzēs dalībvalstīm izpildīt pienākumu energoefektivitātes pasākumus un rīcībpolitikas pasākumus, ko paredz energoekonomijas pienākums, prioritāri īstenot mazaizsargāto lietotāju un enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku vidū, kur var ietilpt arī lauku un attālos reģionos dzīvojošie. |
| --- | --- |

(97)

Publiskais finansējums, kas pieejams nacionālā un Savienības līmenī, būtu stratēģiski jāinvestē energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, no kuriem labumu it sevišķi gūst mazaizsargātie lietotāji, enerģētiskās nabadzības skartie cilvēki un sociālajos mājokļos dzīvojošie cilvēki. Dalībvalstīm būtu jāizmanto jebkurš finansiālais ieguldījums, ko tās varētu saņemt no Sociālā klimata fonda (47), un ieņēmumi no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā pārdotajām kvotām. Šie ieņēmumi palīdzēs dalībvalstīm izpildīt pienākumu energoefektivitātes pasākumus un rīcībpolitikas pasākumus, ko paredz energoekonomijas pienākums, prioritāri īstenot mazaizsargāto lietotāju un enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku vidū, kur var ietilpt arī lauku un attālos reģionos dzīvojošie.

| (98) | Nacionālās finansējuma shēmas būtu jāpapildina ar piemērotām shēmām, ar kurām nodrošina labāku informāciju, tehnisko un administratīvo palīdzību un vieglāku piekļuvi finansējumam, kas ļaus pēc iespējas labāk izmantot pieejamos līdzekļus, jo īpaši enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. |
| --- | --- |

(98)

Nacionālās finansējuma shēmas būtu jāpapildina ar piemērotām shēmām, ar kurām nodrošina labāku informāciju, tehnisko un administratīvo palīdzību un vieglāku piekļuvi finansējumam, kas ļaus pēc iespējas labāk izmantot pieejamos līdzekļus, jo īpaši enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū.

| (99) | Dalībvalstīm visi cilvēki būtu jāiespēcina un jāaizsargā vienlīdzīgi neatkarīgi no viņu dzimuma, dzimtes, vecuma, invaliditātes, rases vai etniskās izcelsmes, seksuālās orientācijas, reliģijas vai ticības, un ir jānodrošina, ka tiek pienācīgi aizsargāti tie cilvēki, kurus enerģētiskā nabadzība skar visvairāk vai kuri ir pakļauti lielākam enerģētiskās nabadzības riskam, vai kuri ir visvairāk pakļauti enerģētiskās nabadzības nelabvēlīgajai ietekmei. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka energoefektivitātes pasākumi nepalielina jebkādu pastāvošo nevienlīdzību, jo īpaši attiecībā uz enerģētisko nabadzību. |
| --- | --- |

(99)

Dalībvalstīm visi cilvēki būtu jāiespēcina un jāaizsargā vienlīdzīgi neatkarīgi no viņu dzimuma, dzimtes, vecuma, invaliditātes, rases vai etniskās izcelsmes, seksuālās orientācijas, reliģijas vai ticības, un ir jānodrošina, ka tiek pienācīgi aizsargāti tie cilvēki, kurus enerģētiskā nabadzība skar visvairāk vai kuri ir pakļauti lielākam enerģētiskās nabadzības riskam, vai kuri ir visvairāk pakļauti enerģētiskās nabadzības nelabvēlīgajai ietekmei. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka energoefektivitātes pasākumi nepalielina jebkādu pastāvošo nevienlīdzību, jo īpaši attiecībā uz enerģētisko nabadzību.

| (100) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai valstu energoregulatoru pieeja būtu integrēta un ietvertu enerģijas ietaupījuma potenciālu enerģijas piegādes un tiešā patēriņa nozarēs. Neskarot piegādes drošību, tirgu integrāciju un apsteidzošas investīcijas atkrastes elektrotīklos, kas vajadzīgas plašākai atkrastes atjaunīgās enerģijas apguvei, valstu energoregulatoriem būtu jānodrošina, ka plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos tiek piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tīkla tarifi un noteikumi stimulē energoefektivitātes uzlabojumus. Dalībvalstīm arī būtu jānodrošina, ka principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” ņem vērā pārvades un sadales sistēmu operatori. Tas sadales un pārvades sistēmu operatoriem palīdzētu labāk apsvērt energoefektivitātes risinājumus un papildizmaksas, ko rada pieprasījuma puses resursu iepirkums, kā arī vidisko un sociālekonomisko ietekmi, ko rada dažādas investīcijas tīklos un darbības plāni. Šāda pieeja nozīmē, ka šaura ekonomiskās efektivitātes skatījuma vietā ir jātiecas pēc maksimālas sociālās labklājības. Principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana ir sevišķi svarīga, veidojot energoinfrastruktūras paplašināšanas scenārijus, kuros kā dzīvotspējīgas alternatīvas varētu apsvērt pieprasījumā balstītus risinājumus, kas ir pienācīgi jānovērtē, un šim principam jākļūst par neatņemamu tīkla plānošanas projektu novērtējuma daļu. Principa piemērošana valstu regulatīvajām iestādēm būtu rūpīgi jāuzrauga. |
| --- | --- |

(100)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai valstu energoregulatoru pieeja būtu integrēta un ietvertu enerģijas ietaupījuma potenciālu enerģijas piegādes un tiešā patēriņa nozarēs. Neskarot piegādes drošību, tirgu integrāciju un apsteidzošas investīcijas atkrastes elektrotīklos, kas vajadzīgas plašākai atkrastes atjaunīgās enerģijas apguvei, valstu energoregulatoriem būtu jānodrošina, ka plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos tiek piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tīkla tarifi un noteikumi stimulē energoefektivitātes uzlabojumus. Dalībvalstīm arī būtu jānodrošina, ka principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” ņem vērā pārvades un sadales sistēmu operatori. Tas sadales un pārvades sistēmu operatoriem palīdzētu labāk apsvērt energoefektivitātes risinājumus un papildizmaksas, ko rada pieprasījuma puses resursu iepirkums, kā arī vidisko un sociālekonomisko ietekmi, ko rada dažādas investīcijas tīklos un darbības plāni. Šāda pieeja nozīmē, ka šaura ekonomiskās efektivitātes skatījuma vietā ir jātiecas pēc maksimālas sociālās labklājības. Principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana ir sevišķi svarīga, veidojot energoinfrastruktūras paplašināšanas scenārijus, kuros kā dzīvotspējīgas alternatīvas varētu apsvērt pieprasījumā balstītus risinājumus, kas ir pienācīgi jānovērtē, un šim principam jākļūst par neatņemamu tīkla plānošanas projektu novērtējuma daļu. Principa piemērošana valstu regulatīvajām iestādēm būtu rūpīgi jāuzrauga.

| (101) | Vajadzētu būt pieejamam pietiekamam skaitam uzticamu profesionāļu, kuri ir lietpratīgi energoefektivitātes jomā, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, piemēram, attiecībā uz atbilstību prasībām par energoauditiem un energoefektivitātes pienākuma shēmu īstenošanu. Tādēļ dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem, apmācību nodrošinātājiem un citām relevantām ieinteresētajām personām būtu jāievieš sertifikācijas un/vai ekvivalentas kvalifikācijas un piemērotas apmācības shēmas energopakalpojumu sniedzējiem, energoauditu veicējiem un citu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenotājiem. Shēmas no 2024. gada decembra reizi četros gados būtu jānovērtē un vajadzības gadījumā jāatjaunina, lai nodrošinātu, ka vajadzīgajā līmenī ir profesionālā kompetence tiem, kuri piedāvā energopakalpojumus, veic energoauditu, īsteno energopārvaldību un nodarbojas ar būvelementu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

(101)

Vajadzētu būt pieejamam pietiekamam skaitam uzticamu profesionāļu, kuri ir lietpratīgi energoefektivitātes jomā, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, piemēram, attiecībā uz atbilstību prasībām par energoauditiem un energoefektivitātes pienākuma shēmu īstenošanu. Tādēļ dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem, apmācību nodrošinātājiem un citām relevantām ieinteresētajām personām būtu jāievieš sertifikācijas un/vai ekvivalentas kvalifikācijas un piemērotas apmācības shēmas energopakalpojumu sniedzējiem, energoauditu veicējiem un citu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenotājiem. Shēmas no 2024. gada decembra reizi četros gados būtu jānovērtē un vajadzības gadījumā jāatjaunina, lai nodrošinātu, ka vajadzīgajā līmenī ir profesionālā kompetence tiem, kuri piedāvā energopakalpojumus, veic energoauditu, īsteno energopārvaldību un nodarbojas ar būvelementu uzstādīšanu.

| (102) | Ir jāturpina attīstīt energopakalpojumu tirgu, lai nodrošinātu gan energopakalpojumu pieprasījuma, gan piegādes pieejamību. Pārredzamība, piemēram, izmantojot sertificētu energopakalpojumu sniedzēju sarakstus, un pieejami līgumu paraugi, paraugprakses piemēru apmaiņa un vadlīnijas var būtiski sekmēt energopakalpojumu un energosnieguma līgumu slēgšanas plašāku izmantošanu un var arī palīdzēt stimulēt pieprasījumu un vairot uzticību energopakalpojumu sniedzējiem. Energosnieguma līgumā energopakalpojuma saņēmējs izvairās no investīciju izmaksām, daļu no enerģijas ietaupījuma finanšu vērtības izmantojot, lai apmaksātu investīciju, ko pilnībā vai daļēji veikusi trešā persona. Tas var palīdzēt piesaistīt privāto kapitālu, kas ir ļoti svarīgs, lai palielinātu ēku renovācijas tempu Savienībā, panākt, ka speciālās zināšanas nonāk līdz tirgum, un radīt inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus. Tāpēc nedzīvojamām ēkām
  un publiskā sektora dzīvojamām ēkām
  , kuru lietderīgā platība pārsniedz
  500
   m2

  , un ēkām, kuras izmanto sociālām vajadzībām
  , būtu jānosaka prasība izvērtēt iespēju renovācijai izmantot energosnieguma līgumus. Tas ir solis ceļā uz to, lai palielinātu uzticību energopakalpojumu uzņēmumiem un vairotu šādus projektus nākotnē. |
| --- | --- |

(102)

Ir jāturpina attīstīt energopakalpojumu tirgu, lai nodrošinātu gan energopakalpojumu pieprasījuma, gan piegādes pieejamību. Pārredzamība, piemēram, izmantojot sertificētu energopakalpojumu sniedzēju sarakstus, un pieejami līgumu paraugi, paraugprakses piemēru apmaiņa un vadlīnijas var būtiski sekmēt energopakalpojumu un energosnieguma līgumu slēgšanas plašāku izmantošanu un var arī palīdzēt stimulēt pieprasījumu un vairot uzticību energopakalpojumu sniedzējiem. Energosnieguma līgumā energopakalpojuma saņēmējs izvairās no investīciju izmaksām, daļu no enerģijas ietaupījuma finanšu vērtības izmantojot, lai apmaksātu investīciju, ko pilnībā vai daļēji veikusi trešā persona. Tas var palīdzēt piesaistīt privāto kapitālu, kas ir ļoti svarīgs, lai palielinātu ēku renovācijas tempu Savienībā, panākt, ka speciālās zināšanas nonāk līdz tirgum, un radīt inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus. Tāpēc nedzīvojamām ēkām
  un publiskā sektora dzīvojamām ēkām
  , kuru lietderīgā platība pārsniedz
  500
   m2

  , un ēkām, kuras izmanto sociālām vajadzībām
  , būtu jānosaka prasība izvērtēt iespēju renovācijai izmantot energosnieguma līgumus. Tas ir solis ceļā uz to, lai palielinātu uzticību energopakalpojumu uzņēmumiem un vairotu šādus projektus nākotnē.

| (103) | Ņemot vērā vērienīgos renovācijas mērķus, kas Komisijas paziņojuma “Renovācijas vilnis” ietvaros izvirzīti nākamajai desmitgadei, lai stimulētu tirgus attīstību pieprasījuma un piedāvājuma pusē un lai veicinātu energosnieguma līgumu slēgšanu privāto un publisko ēku renovācijai, ir jāpalielina loma, ko ieņem neatkarīgi tirgus starpnieki, arī vienas pieturas aģentūras vai līdzīgi atbalsta mehānismi. Šajā ziņā svarīgu lomu varētu spēlēt vietējās enerģētikas aģentūras, kuras varētu apzināt un atbalstīt potenciālo veicinātāju jeb vienas pieturas aģentūru izveidi.
  Ar šo direktīvu būtu jāpalīdz panākt, ka Savienības un vietējos tirgos piedāvātie ražojumi, pakalpojumi un konsultācijas kļūst pieejamāki, tostarp veicinot sieviešu uzņēmēju iespējas novērst attiecīgo deficītu tirgū un piedāvāt novatoriskus risinājumus, kā vairot energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā vērienīgos renovācijas mērķus, kas Komisijas paziņojuma “Renovācijas vilnis” ietvaros izvirzīti nākamajai desmitgadei, lai stimulētu tirgus attīstību pieprasījuma un piedāvājuma pusē un lai veicinātu energosnieguma līgumu slēgšanu privāto un publisko ēku renovācijai, ir jāpalielina loma, ko ieņem neatkarīgi tirgus starpnieki, arī vienas pieturas aģentūras vai līdzīgi atbalsta mehānismi. Šajā ziņā svarīgu lomu varētu spēlēt vietējās enerģētikas aģentūras, kuras varētu apzināt un atbalstīt potenciālo veicinātāju jeb vienas pieturas aģentūru izveidi.
  Ar šo direktīvu būtu jāpalīdz panākt, ka Savienības un vietējos tirgos piedāvātie ražojumi, pakalpojumi un konsultācijas kļūst pieejamāki, tostarp veicinot sieviešu uzņēmēju iespējas novērst attiecīgo deficītu tirgū un piedāvāt novatoriskus risinājumus, kā vairot energoefektivitāti.

| (104) | Vairākās dalībvalstīs joprojām ir apgrūtināta energosnieguma līgumu slēgšana, proti, nav novērsti regulatīvie un neregulatīvie šķēršļi. Tāpēc ir svarīgi risināt neskaidrības nacionālajā tiesiskajā regulējumā, speciālo zināšanu trūkumu, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma konkursu procedūrām, un konkurējošu aizdevumu un dotāciju jautājumu. |
| --- | --- |

(104)

Vairākās dalībvalstīs joprojām ir apgrūtināta energosnieguma līgumu slēgšana, proti, nav novērsti regulatīvie un neregulatīvie šķēršļi. Tāpēc ir svarīgi risināt neskaidrības nacionālajā tiesiskajā regulējumā, speciālo zināšanu trūkumu, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma konkursu procedūrām, un konkurējošu aizdevumu un dotāciju jautājumu.

| (105) | Dalībvalstīm būtu jāturpina atbalstīt publisko sektoru energosnieguma līgumu slēgšanā, nodrošinot līgumu paraugus, kuros ņemti vērā pieejamie Eiropas vai starptautiskie standarti, iepirkuma konkursu vadlīnijas un 2018. gada maijā Eurostat un Eiropas Investīciju bankas publicētā Energoefektivitātes līgumu statistiskās apstrādes rokasgrāmata (48) par to, kā energosnieguma līgumi uzskaitāmi valdības kontos; tie ir pavēruši izdevību dalībvalstīs novērst atlikušos regulatīvos šķēršļus šādu līgumu izmantošanai. |
| --- | --- |

(105)

Dalībvalstīm būtu jāturpina atbalstīt publisko sektoru energosnieguma līgumu slēgšanā, nodrošinot līgumu paraugus, kuros ņemti vērā pieejamie Eiropas vai starptautiskie standarti, iepirkuma konkursu vadlīnijas un 2018. gada maijā Eurostat un Eiropas Investīciju bankas publicētā Energoefektivitātes līgumu statistiskās apstrādes rokasgrāmata (48) par to, kā energosnieguma līgumi uzskaitāmi valdības kontos; tie ir pavēruši izdevību dalībvalstīs novērst atlikušos regulatīvos šķēršļus šādu līgumu izmantošanai.

| (106) | Dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai apzinātu un novērstu regulatīvos un neregulatīvos šķēršļus. Tomēr ir aktīvāk jānovērš regulatīvie un neregulatīvie šķēršļi, kuri liedz izmantot energosnieguma līgumus un tādus trešo personu finansēšanas pasākumus, kas palīdz panākt enerģijas ietaupījumus. Šie šķēršļi ir arī grāmatvedības noteikumi un prakse, kas neļauj visa investīciju cikla garumā grāmatvedības kontos atbilstoši atspoguļot kapitālieguldījumus un ikgadējus finanšu ietaupījumus, kuri gūti energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu rezultātā. |
| --- | --- |

(106)

Dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai apzinātu un novērstu regulatīvos un neregulatīvos šķēršļus. Tomēr ir aktīvāk jānovērš regulatīvie un neregulatīvie šķēršļi, kuri liedz izmantot energosnieguma līgumus un tādus trešo personu finansēšanas pasākumus, kas palīdz panākt enerģijas ietaupījumus. Šie šķēršļi ir arī grāmatvedības noteikumi un prakse, kas neļauj visa investīciju cikla garumā grāmatvedības kontos atbilstoši atspoguļot kapitālieguldījumus un ikgadējus finanšu ietaupījumus, kuri gūti energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu rezultātā.

| (107) | Lai ziņotu par to, kā veicies ar regulatīvo un neregulatīvo šķēršļu novēršanu energoefektivitātes jomā attiecībā uz ēku vai ēku vienību īpašnieku un īrnieku vai nomnieku pretrunīgajām interesēm vai interešu atšķirībām starp vairākiem īpašniekiem, dalībvalstis izmantoja 2014. un 2017. gada nacionālos energoefektivitātes rīcības plānus (NERP). Tomēr, ņemot vērā Eurostat 2016. gada statistiku, ko reprezentē fakts, ka vairāk nekā četri no desmit Eiropas iedzīvotājiem dzīvo dzīvokļos un vairāk nekā trīs no desmit Eiropas iedzīvotājiem ir īrnieki, dalībvalstīm būtu jāturpina strādāt šajā virzienā un jāatraisa energoefektivitātes potenciāls. |
| --- | --- |

(107)

Lai ziņotu par to, kā veicies ar regulatīvo un neregulatīvo šķēršļu novēršanu energoefektivitātes jomā attiecībā uz ēku vai ēku vienību īpašnieku un īrnieku vai nomnieku pretrunīgajām interesēm vai interešu atšķirībām starp vairākiem īpašniekiem, dalībvalstis izmantoja 2014. un 2017. gada nacionālos energoefektivitātes rīcības plānus (NERP). Tomēr, ņemot vērā Eurostat 2016. gada statistiku, ko reprezentē fakts, ka vairāk nekā četri no desmit Eiropas iedzīvotājiem dzīvo dzīvokļos un vairāk nekā trīs no desmit Eiropas iedzīvotājiem ir īrnieki, dalībvalstīm būtu jāturpina strādāt šajā virzienā un jāatraisa energoefektivitātes potenciāls.

| (108) | Dalībvalstis
  un reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes
  būtu jāmudina pilnībā izmantot Eiropas finansējumu, kas pieejams daudzgadu finanšu shēmas un Next Generation EU satvarā, tostarp Atveseļošanas un noturības mehānismu, kohēzijas politikas fondus, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kā arī InvestEU satvarā pieejamos finanšu instrumentus un tehnisko palīdzību, lai veicinātu privātas un publiskas investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos. Ar investīcijām energoefektivitātē var veicināt ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un mājsaimniecību enerģētiskās nabadzības mazināšanos, un tāpēc tās pozitīvi ietekmē ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un zaļo atveseļošanu. Potenciālās finansēšanas jomas ietver energoefektivitātes pasākumus publiskā sektora ēkās un dzīvojamās mājās un
  speciālistu apmācību, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, jo īpaši ar ēku renovāciju saistītajās darbvietās
  , lai veicinātu nodarbinātību energoefektivitātes nozarē. Komisija nodrošinās sinerģiju starp dažādiem finansēšanas instrumentiem, sevišķi dalītas pārvaldības un tiešas pārvaldības fondiem (piemēram, centralizēti pārvaldītajām programmām “Apvārsnis Eiropa” vai LIFE), kā arī starp dotācijām, aizdevumiem un tehnisko palīdzību, tā cenšoties panākt to maksimālu sviras efektu attiecībā uz privātā sektora finansējuma piesaisti un maksimālu ietekmi uz energoefektivitātes politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(108)

Dalībvalstis
  un reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes
  būtu jāmudina pilnībā izmantot Eiropas finansējumu, kas pieejams daudzgadu finanšu shēmas un Next Generation EU satvarā, tostarp Atveseļošanas un noturības mehānismu, kohēzijas politikas fondus, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kā arī InvestEU satvarā pieejamos finanšu instrumentus un tehnisko palīdzību, lai veicinātu privātas un publiskas investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos. Ar investīcijām energoefektivitātē var veicināt ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un mājsaimniecību enerģētiskās nabadzības mazināšanos, un tāpēc tās pozitīvi ietekmē ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un zaļo atveseļošanu. Potenciālās finansēšanas jomas ietver energoefektivitātes pasākumus publiskā sektora ēkās un dzīvojamās mājās un
  speciālistu apmācību, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, jo īpaši ar ēku renovāciju saistītajās darbvietās
  , lai veicinātu nodarbinātību energoefektivitātes nozarē. Komisija nodrošinās sinerģiju starp dažādiem finansēšanas instrumentiem, sevišķi dalītas pārvaldības un tiešas pārvaldības fondiem (piemēram, centralizēti pārvaldītajām programmām “Apvārsnis Eiropa” vai LIFE), kā arī starp dotācijām, aizdevumiem un tehnisko palīdzību, tā cenšoties panākt to maksimālu sviras efektu attiecībā uz privātā sektora finansējuma piesaisti un maksimālu ietekmi uz energoefektivitātes politikas mērķu sasniegšanu.

| (109) | Dalībvalstīm būtu jāveicina finansēšanas mehānismu izmantošana, lai sekmētu šīs direktīvas mērķu sasniegšanu. Šādi finansēšanas mehānismi varētu ietvert finanšu ieguldījumus un naudassodus, kas saistīti ar konkrētu šīs direktīvas noteikumu neievērošanu; līdzekļus, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 3. punktu atvēlēti energoefektivitātei (49); līdzekļus, kas energoefektivitātei atvēlēti Eiropas fondos un programmās un šim mērķim īpaši paredzētos Eiropas finanšu instrumentos, piemēram, Eiropas Energoefektivitātes fondā.
  Dalībvalstīm būtu jāstrādā pie tādu platformu izveides, kuru mērķis ir apkopot mazos un vidējos projektus, lai izveidotu finansēšanas mērķiem piemērotu projektu kopumus. |
| --- | --- |

(109)

Dalībvalstīm būtu jāveicina finansēšanas mehānismu izmantošana, lai sekmētu šīs direktīvas mērķu sasniegšanu. Šādi finansēšanas mehānismi varētu ietvert finanšu ieguldījumus un naudassodus, kas saistīti ar konkrētu šīs direktīvas noteikumu neievērošanu; līdzekļus, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 3. punktu atvēlēti energoefektivitātei (49); līdzekļus, kas energoefektivitātei atvēlēti Eiropas fondos un programmās un šim mērķim īpaši paredzētos Eiropas finanšu instrumentos, piemēram, Eiropas Energoefektivitātes fondā.
  Dalībvalstīm būtu jāstrādā pie tādu platformu izveides, kuru mērķis ir apkopot mazos un vidējos projektus, lai izveidotu finansēšanas mērķiem piemērotu projektu kopumus.

| (110) | Finansēšanas mehānismi attiecīgos gadījumos varētu būt balstīti uz līdzekļiem, kas energoefektivitātei atvēlēti no Savienības projektu obligācijām, līdzekļiem, ko energoefektivitātei atvēlējusi Eiropas Investīciju banka un citas Eiropas finanšu iestādes, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka un Eiropas Padomes Attīstības banka, līdzekļiem, kas piesaistīti finanšu iestādēs, valstu līdzekļiem, tostarp veidojot regulatīvas un fiskālas sistēmas, ar ko veicina energoefektivitātes iniciatīvu un programmu īstenošanu, ieņēmumiem no ikgadējiem emisiju iedales apjomiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (50). |
| --- | --- |

(110)

Finansēšanas mehānismi attiecīgos gadījumos varētu būt balstīti uz līdzekļiem, kas energoefektivitātei atvēlēti no Savienības projektu obligācijām, līdzekļiem, ko energoefektivitātei atvēlējusi Eiropas Investīciju banka un citas Eiropas finanšu iestādes, jo īpaši Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka un Eiropas Padomes Attīstības banka, līdzekļiem, kas piesaistīti finanšu iestādēs, valstu līdzekļiem, tostarp veidojot regulatīvas un fiskālas sistēmas, ar ko veicina energoefektivitātes iniciatīvu un programmu īstenošanu, ieņēmumiem no ikgadējiem emisiju iedales apjomiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (50).

| (111) | Finansēšanas mehānismi jo īpaši varētu izmantot minētos ieguldījumus, līdzekļus un ienākumus, lai veidotu iespējas piesaistīt privāto kapitālu un sekmētu tā piesaisti, jo īpaši institucionālo investoru kapitālu, vienlaikus izmantojot kritērijus, lai nodrošinātu vides un sociālo mērķu sasniegšanu finansējuma piešķiršanai; izmantot inovatīvus finansēšanas mehānismus (piemēram, aizdevuma garantijas privātkapitālam, aizdevuma garantijas, lai veicinātu energosnieguma līgumu slēgšanu, dotācijas, subsidētus aizdevumus, īpašas kredītlīnijas un trešo personu finansēšanas sistēmas), kas samazina energoefektivitātes projektu riskus un ļauj veikt izmakslietderīgu renovāciju pat mājsaimniecībās ar maziem un vidējiem ieņēmumiem; būt saistīti ar programmām vai aģentūrām, kuras apkopos energotaupības projektus un izvērtēs to kvalitāti, sniegs tehnisko atbalstu, veicinās energopakalpojumu tirgu un palīdzēs veicināt patērētāju pieprasījumu pēc energopakalpojumiem. |
| --- | --- |

(111)

Finansēšanas mehānismi jo īpaši varētu izmantot minētos ieguldījumus, līdzekļus un ienākumus, lai veidotu iespējas piesaistīt privāto kapitālu un sekmētu tā piesaisti, jo īpaši institucionālo investoru kapitālu, vienlaikus izmantojot kritērijus, lai nodrošinātu vides un sociālo mērķu sasniegšanu finansējuma piešķiršanai; izmantot inovatīvus finansēšanas mehānismus (piemēram, aizdevuma garantijas privātkapitālam, aizdevuma garantijas, lai veicinātu energosnieguma līgumu slēgšanu, dotācijas, subsidētus aizdevumus, īpašas kredītlīnijas un trešo personu finansēšanas sistēmas), kas samazina energoefektivitātes projektu riskus un ļauj veikt izmakslietderīgu renovāciju pat mājsaimniecībās ar maziem un vidējiem ieņēmumiem; būt saistīti ar programmām vai aģentūrām, kuras apkopos energotaupības projektus un izvērtēs to kvalitāti, sniegs tehnisko atbalstu, veicinās energopakalpojumu tirgu un palīdzēs veicināt patērētāju pieprasījumu pēc energopakalpojumiem.

| (112) | Finansēšanas mehānismi varētu arī nodrošināt vajadzīgos līdzekļus, ar ko atbalstīt apmācību un sertifikācijas programmas, kuras uzlabo energoefektivitātes prasmes un garantē to kvalitāti; nodrošināt līdzekļus, lai pētītu un demonstrētu maza mēroga un mikrotehnoloģijas enerģijas ražošanas jomā un paātrinātu to izplatības tempu un lai optimizētu minēto ģeneratoru pieslēgšanu elektrotīkliem; būt saistīti ar programmām visu mājokļu energoefektivitātes veicināšanas darbību veikšanai, lai novērstu energoresursu trūkumu un mudinātu īres namu īpašniekus padarīt savu īpašumu pēc iespējas energoefektīvāku; nodrošināt pienācīgus līdzekļus, lai atbalstītu sociālo dialogu un standartu noteikšanu ar mērķi uzlabot energoefektivitāti un nodrošināt labus darba apstākļus un veselības aizsardzību un drošību darbā. |
| --- | --- |

(112)

Finansēšanas mehānismi varētu arī nodrošināt vajadzīgos līdzekļus, ar ko atbalstīt apmācību un sertifikācijas programmas, kuras uzlabo energoefektivitātes prasmes un garantē to kvalitāti; nodrošināt līdzekļus, lai pētītu un demonstrētu maza mēroga un mikrotehnoloģijas enerģijas ražošanas jomā un paātrinātu to izplatības tempu un lai optimizētu minēto ģeneratoru pieslēgšanu elektrotīkliem; būt saistīti ar programmām visu mājokļu energoefektivitātes veicināšanas darbību veikšanai, lai novērstu energoresursu trūkumu un mudinātu īres namu īpašniekus padarīt savu īpašumu pēc iespējas energoefektīvāku; nodrošināt pienācīgus līdzekļus, lai atbalstītu sociālo dialogu un standartu noteikšanu ar mērķi uzlabot energoefektivitāti un nodrošināt labus darba apstākļus un veselības aizsardzību un drošību darbā.

| (113) | Būtu jāizmanto pieejamās Savienības finansējuma programmas, finanšu instrumenti un inovatīvi finansēšanas mehānismi, lai praktiski realizētu mērķi, saskaņā ar kuru paredzēts uzlabot publisko struktūru ēku energosniegumu. Šajā sakarā dalībvalstis – uz brīvprātības pamata un ņemot vērā valsts budžeta noteikumus – šādu mehānismu attīstīšanai var izmantot savus ieņēmumus, kas gūti no Lēmumā Nr. 406/2009/EK minētajiem ikgadējiem emisiju iedales apjomiem.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm pienācīga informācija par šādām programmām. Piemēram, Pilsētas mēru pakta iniciatīva varētu būt viens no instrumentiem atbilstošas informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

(113)

Būtu jāizmanto pieejamās Savienības finansējuma programmas, finanšu instrumenti un inovatīvi finansēšanas mehānismi, lai praktiski realizētu mērķi, saskaņā ar kuru paredzēts uzlabot publisko struktūru ēku energosniegumu. Šajā sakarā dalībvalstis – uz brīvprātības pamata un ņemot vērā valsts budžeta noteikumus – šādu mehānismu attīstīšanai var izmantot savus ieņēmumus, kas gūti no Lēmumā Nr. 406/2009/EK minētajiem ikgadējiem emisiju iedales apjomiem.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm pienācīga informācija par šādām programmām. Piemēram, Pilsētas mēru pakta iniciatīva varētu būt viens no instrumentiem atbilstošas informācijas sniegšanai.

| (114) | Īstenojot energoefektivitātes mērķrādītāju, Komisijai būtu jāpārrauga relevanto pasākumu ietekme uz Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka Savienības sistēmu emisijas kvotu tirdzniecībai (ETS), lai saglabātu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas stimulus, ar kuriem atalgo investīcijas mazoglekļa tehnoloģijās un sagatavo ETS nozares inovācijām, kas būs vajadzīgas nākotnē. Tai būs jāpārrauga ietekme uz tām rūpniecības nozarēm, kas ir pakļautas ievērojamam oglekļa emisiju pārvirzes riskam, kā tas ir noteikts Komisijas Lēmumā 2014/746/ES (51), lai nodrošinātu, ka šī direktīva veicina un nekavē šo nozaru attīstību. |
| --- | --- |

(114)

Īstenojot energoefektivitātes mērķrādītāju, Komisijai būtu jāpārrauga relevanto pasākumu ietekme uz Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka Savienības sistēmu emisijas kvotu tirdzniecībai (ETS), lai saglabātu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas stimulus, ar kuriem atalgo investīcijas mazoglekļa tehnoloģijās un sagatavo ETS nozares inovācijām, kas būs vajadzīgas nākotnē. Tai būs jāpārrauga ietekme uz tām rūpniecības nozarēm, kas ir pakļautas ievērojamam oglekļa emisiju pārvirzes riskam, kā tas ir noteikts Komisijas Lēmumā 2014/746/ES (51), lai nodrošinātu, ka šī direktīva veicina un nekavē šo nozaru attīstību.

| (115) | Dalībvalstu pasākumi būtu jāatbalsta ar labi izstrādātiem un efektīviem Savienības finanšu instrumentiem programmas InvestEU satvarā un ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) finansējumu, kam būtu jāatbalsta investīcijas energoefektivitātē visos enerģijas ķēdes posmos un jāpiemēro visaptveroša izmaksu un ieguvumu analīze ar diferencētu diskonta likmju modeli. Finanšu atbalstā galvenā uzmanība būtu jāpievērš izmakslietderīgām energoefektivitātes palielināšanas metodēm, kas nodrošinātu enerģijas patēriņa samazināšanu. EIB un ERAB kopā ar valstu attīstību veicinošām bankām būtu jāizstrādā, jāsagatavo un jāfinansē programmas un projekti energoefektivitātes nozarē, tostarp arī enerģētiskās nabadzības skartām mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

(115)

Dalībvalstu pasākumi būtu jāatbalsta ar labi izstrādātiem un efektīviem Savienības finanšu instrumentiem programmas InvestEU satvarā un ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) finansējumu, kam būtu jāatbalsta investīcijas energoefektivitātē visos enerģijas ķēdes posmos un jāpiemēro visaptveroša izmaksu un ieguvumu analīze ar diferencētu diskonta likmju modeli. Finanšu atbalstā galvenā uzmanība būtu jāpievērš izmakslietderīgām energoefektivitātes palielināšanas metodēm, kas nodrošinātu enerģijas patēriņa samazināšanu. EIB un ERAB kopā ar valstu attīstību veicinošām bankām būtu jāizstrādā, jāsagatavo un jāfinansē programmas un projekti energoefektivitātes nozarē, tostarp arī enerģētiskās nabadzības skartām mājsaimniecībām.

| (116) | Starpnozaru tiesību akti nodrošina spēcīgu pamatu patērētāju aizsargāšanai attiecībā uz plašu pašreiz pieejamo energopakalpojumu klāstu, un tie, visticamāk, attīstīsies. Tomēr dažas lietotāju līgumiskās pamattiesības būtu jānosaka skaidri. Patērētājiem būtu jādara pieejama vienkārša un nepārprotama informācija par viņu tiesībām attiecībā uz enerģētiku. |
| --- | --- |

(116)

Starpnozaru tiesību akti nodrošina spēcīgu pamatu patērētāju aizsargāšanai attiecībā uz plašu pašreiz pieejamo energopakalpojumu klāstu, un tie, visticamāk, attīstīsies. Tomēr dažas lietotāju līgumiskās pamattiesības būtu jānosaka skaidri. Patērētājiem būtu jādara pieejama vienkārša un nepārprotama informācija par viņu tiesībām attiecībā uz enerģētiku.

| (117) | Lielāka patērētāju aizsardzība tiek garantēta, nodrošinot, ka visiem patērētājiem ir pieejami iedarbīgi un neatkarīgi strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismi, piemēram, enerģētikas ombuds, patērētāju struktūra vai regulatīva iestāde. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāievieš ātras un iedarbīgas sūdzību izskatīšanas procedūras. |
| --- | --- |

(117)

Lielāka patērētāju aizsardzība tiek garantēta, nodrošinot, ka visiem patērētājiem ir pieejami iedarbīgi un neatkarīgi strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismi, piemēram, enerģētikas ombuds, patērētāju struktūra vai regulatīva iestāde. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāievieš ātras un iedarbīgas sūdzību izskatīšanas procedūras.

| (118) | Lai būtu iespējams izvērtēt šīs direktīvas iedarbīgumu, būtu jānosaka prasība veikt šīs direktīvas vispārēju izvērtēšanu un iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2027. gada 28. februārim. Minētais izvērtējums būtu jāizmanto, lai veiktu vajadzīgos pielāgojumus, ņemot vērā arī ekonomikas un inovācijas attīstību. |
| --- | --- |

(118)

Lai būtu iespējams izvērtēt šīs direktīvas iedarbīgumu, būtu jānosaka prasība veikt šīs direktīvas vispārēju izvērtēšanu un iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2027. gada 28. februārim. Minētais izvērtējums būtu jāizmanto, lai veiktu vajadzīgos pielāgojumus, ņemot vērā arī ekonomikas un inovācijas attīstību.

| (119) | Vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm būtu jāpiešķir vadoša loma šajā direktīvā noteikto pasākumu izstrādē un plānošanā, izpildē un novērtēšanā, lai tās spētu pienācīgi ņemt vērā savas klimata, kultūras un sabiedrības īpatnības. |
| --- | --- |

(119)

Vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm būtu jāpiešķir vadoša loma šajā direktīvā noteikto pasākumu izstrādē un plānošanā, izpildē un novērtēšanā, lai tās spētu pienācīgi ņemt vērā savas klimata, kultūras un sabiedrības īpatnības.

| (119a) | Ņemot vērā tālāko reģionu īpatnības, kā atzīts LESD 349. pantā, jo īpaši attiecībā uz enerģijas pieslēgumu, ražošanu, piegādi un patēriņu, kā arī pastiprināto enerģētiskās nabadzības risku, izstrādājot, īstenojot un novērtējot šajā direktīvā noteiktos pasākumus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem un to iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(119a)

Ņemot vērā tālāko reģionu īpatnības, kā atzīts LESD 349. pantā, jo īpaši attiecībā uz enerģijas pieslēgumu, ražošanu, piegādi un patēriņu, kā arī pastiprināto enerģētiskās nabadzības risku, izstrādājot, īstenojot un novērtējot šajā direktīvā noteiktos pasākumus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem un to iedzīvotājiem.

| (120) | Ņemot vērā tehnikas progresu un aizvien augošo atjaunīgo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā, vajadzētu pārskatīt standartkoeficientu attiecībā uz ietaupītajām elektroenerģijas kWh, lai atspoguļotu elektroenerģijas un citu enerģijas nesēju primārās enerģijas faktora (PEF) izmaiņas. To aprēķinu pamatā, ar kuriem atspoguļo PEF energoresursu struktūru, ir gada vidējās vērtības. Kodolelektroenerģijas un kodolsiltumenerģijas uzskaitē izmanto “fiziskās enerģijas satura” metodi, savukārt elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā no fosilā kurināmā un biomasas izmanto “tehniskās pārveidošanas lietderības” metodi. No nededzināmiem atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas uzskaitē izmanto tiešās ekvivalences metodi, kuras pamatā ir “kopējās primārās enerģijas” pieeja. Lai aprēķinātu primārās enerģijas īpatsvaru koģenerācijā saražotā elektroenerģijā, izmanto šīs direktīvas II pielikumā izklāstīto metodi. Tiek izmantota vidējā tirgus pozīcija, nevis marginālā pozīcija. Tiek pieņemts, ka nededzināmu atjaunīgo energoresursu pārveidošanas lietderība ir 100 %, ģeotermālo spēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 10 %, bet kodolspēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 33 %. Koģenerācijas kopējās efektivitātes aprēķina pamatā ir jaunākie Eurostat dati. Kas attiecas uz sistēmas robežām, visu energoavotu PEF ir 1. PEF vērtība attiecas uz 2018. gadu un tās pamatā ir dati, kas interpolēti no PRIMES atsauces scenārija jaunākās versijas 2015. un 2020. gadam, kas saskaņoti ar Eurostat datiem līdz 2016. gadam. Analīze aptver dalībvalstis un Norvēģiju. Datu kopa attiecībā uz Norvēģiju ir balstīta uz ENTSO-E datiem. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā tehnikas progresu un aizvien augošo atjaunīgo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā, vajadzētu pārskatīt standartkoeficientu attiecībā uz ietaupītajām elektroenerģijas kWh, lai atspoguļotu elektroenerģijas un citu enerģijas nesēju primārās enerģijas faktora (PEF) izmaiņas. To aprēķinu pamatā, ar kuriem atspoguļo PEF energoresursu struktūru, ir gada vidējās vērtības. Kodolelektroenerģijas un kodolsiltumenerģijas uzskaitē izmanto “fiziskās enerģijas satura” metodi, savukārt elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā no fosilā kurināmā un biomasas izmanto “tehniskās pārveidošanas lietderības” metodi. No nededzināmiem atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas uzskaitē izmanto tiešās ekvivalences metodi, kuras pamatā ir “kopējās primārās enerģijas” pieeja. Lai aprēķinātu primārās enerģijas īpatsvaru koģenerācijā saražotā elektroenerģijā, izmanto šīs direktīvas II pielikumā izklāstīto metodi. Tiek izmantota vidējā tirgus pozīcija, nevis marginālā pozīcija. Tiek pieņemts, ka nededzināmu atjaunīgo energoresursu pārveidošanas lietderība ir 100 %, ģeotermālo spēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 10 %, bet kodolspēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 33 %. Koģenerācijas kopējās efektivitātes aprēķina pamatā ir jaunākie Eurostat dati. Kas attiecas uz sistēmas robežām, visu energoavotu PEF ir 1. PEF vērtība attiecas uz 2018. gadu un tās pamatā ir dati, kas interpolēti no PRIMES atsauces scenārija jaunākās versijas 2015. un 2020. gadam, kas saskaņoti ar Eurostat datiem līdz 2016. gadam. Analīze aptver dalībvalstis un Norvēģiju. Datu kopa attiecībā uz Norvēģiju ir balstīta uz ENTSO-E datiem.

| (121) | Enerģijas ietaupījumus, kas izriet no Savienības tiesību aktu īstenošanas, nebūtu jāieskaita rezultātos, izņemot gadījumus, kad tie izriet no pasākuma, kas neaprobežojas ar attiecīgā Savienības tiesību akta prasību minimumu izpildi vien, proti, ja ar to tiek noteiktas stingrākas energoefektivitātes prasības dalībvalsts līmenī vai pasākums tiek piemērots plašāk, nekā prasīts. Ēkām ir būtisks potenciāls vēl vairāk palielināt energoefektivitāti, un ēku renovācija ir būtisks un ilgtermiņa faktors ar apjomradītiem ietaupījumiem, kas palielina enerģijas ietaupījumus. Tāpēc ir jāprecizē, ka visus tos enerģijas ietaupījumus, kas izriet no pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt esošo ēku renovāciju, ir iespējams ieskaitīt rezultātos ar noteikumu, ka tie pārsniedz ietaupījumu, kas būtu noticis arī tad, ja rīcībpolitikas pasākuma nebūtu, un ar noteikumu, ka dalībvalsts pierāda, ka atbildīgā, iesaistītā vai pilnvarotā puse ir faktiski sekmējusi šādu enerģijas ietaupījumu panākšanu. |
| --- | --- |

(121)

Enerģijas ietaupījumus, kas izriet no Savienības tiesību aktu īstenošanas, nebūtu jāieskaita rezultātos, izņemot gadījumus, kad tie izriet no pasākuma, kas neaprobežojas ar attiecīgā Savienības tiesību akta prasību minimumu izpildi vien, proti, ja ar to tiek noteiktas stingrākas energoefektivitātes prasības dalībvalsts līmenī vai pasākums tiek piemērots plašāk, nekā prasīts. Ēkām ir būtisks potenciāls vēl vairāk palielināt energoefektivitāti, un ēku renovācija ir būtisks un ilgtermiņa faktors ar apjomradītiem ietaupījumiem, kas palielina enerģijas ietaupījumus. Tāpēc ir jāprecizē, ka visus tos enerģijas ietaupījumus, kas izriet no pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt esošo ēku renovāciju, ir iespējams ieskaitīt rezultātos ar noteikumu, ka tie pārsniedz ietaupījumu, kas būtu noticis arī tad, ja rīcībpolitikas pasākuma nebūtu, un ar noteikumu, ka dalībvalsts pierāda, ka atbildīgā, iesaistītā vai pilnvarotā puse ir faktiski sekmējusi šādu enerģijas ietaupījumu panākšanu.

| (122) | Saskaņā ar Enerģētikas savienības stratēģiju un labāka regulējuma principiem lielāka nozīme būtu jāpiešķir monitoringa un verifikācijas noteikumiem energoefektivitātes pienākuma shēmu un alternatīvu rīcībpolitikas pasākumu īstenošanā, tostarp prasībai pārbaudīt statistiski reprezentatīvu pasākumu izlasi. Šajā direktīvā statistiski nozīmīga un reprezentatīva izlase no energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem būtu jāsaprot kā prasība izveidot attiecīgo enerģijas taupības pasākumu statistiskā kopuma apakškopu tā, lai tā precīzi atspoguļotu visu enerģijas taupības pasākumu visu attiecīgo kopumu un tādējādi ļautu izdarīt pamatoti uzticamus secinājumus par visa pasākumu kopuma uzticamību. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar Enerģētikas savienības stratēģiju un labāka regulējuma principiem lielāka nozīme būtu jāpiešķir monitoringa un verifikācijas noteikumiem energoefektivitātes pienākuma shēmu un alternatīvu rīcībpolitikas pasākumu īstenošanā, tostarp prasībai pārbaudīt statistiski reprezentatīvu pasākumu izlasi. Šajā direktīvā statistiski nozīmīga un reprezentatīva izlase no energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem būtu jāsaprot kā prasība izveidot attiecīgo enerģijas taupības pasākumu statistiskā kopuma apakškopu tā, lai tā precīzi atspoguļotu visu enerģijas taupības pasākumu visu attiecīgo kopumu un tādējādi ļautu izdarīt pamatoti uzticamus secinājumus par visa pasākumu kopuma uzticamību.

| (123) | Enerģija, kas uz ēkām vai ēkās saražota, izmantojot atjaunīgo energoresursu tehnoloģijas, samazina no fosilā kurināmā piegādātās enerģijas apjomu. Energopatēriņa samazināšana un atjaunīgās enerģijas izmantošana ēku sektorā ir svarīgi pasākumi, ar kuriem samazināt Savienības energoatkarību un siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši, ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos vērienīgos klimata un enerģētikas mērķus, kā arī vispārējās saistības, kuras Savienība uzņēmusies saistībā ar Parīzes nolīgumu. Sava kumulatīvā enerģijas ietaupījuma pienākuma nolūkā dalībvalstis savu enerģijas ietaupījumu prasību izpildē saskaņā ar šajā direktīvā sniegto aprēķina metodiku var ņemt vērā enerģijas ietaupījumus no rīcībpolitikas pasākumiem, ar kuriem veicina atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas. Enerģijas ietaupījumus no rīcībpolitikas pasākumiem, kas attiecas uz tiešu fosilā kurināmā sadedzināšanu, vērā ņemt nevajadzētu. |
| --- | --- |

(123)

Enerģija, kas uz ēkām vai ēkās saražota, izmantojot atjaunīgo energoresursu tehnoloģijas, samazina no fosilā kurināmā piegādātās enerģijas apjomu. Energopatēriņa samazināšana un atjaunīgās enerģijas izmantošana ēku sektorā ir svarīgi pasākumi, ar kuriem samazināt Savienības energoatkarību un siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši, ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos vērienīgos klimata un enerģētikas mērķus, kā arī vispārējās saistības, kuras Savienība uzņēmusies saistībā ar Parīzes nolīgumu. Sava kumulatīvā enerģijas ietaupījuma pienākuma nolūkā dalībvalstis savu enerģijas ietaupījumu prasību izpildē saskaņā ar šajā direktīvā sniegto aprēķina metodiku var ņemt vērā enerģijas ietaupījumus no rīcībpolitikas pasākumiem, ar kuriem veicina atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas. Enerģijas ietaupījumus no rīcībpolitikas pasākumiem, kas attiecas uz tiešu fosilā kurināmā sadedzināšanu, vērā ņemt nevajadzētu.

| (124) | Dažas izmaiņas, kas ieviestas ar šo direktīvu, varētu nozīmēt, ka ir jāizdara turpmāki grozījumi Regulā (ES) 2018/1999, lai nodrošinātu abu tiesību aktu saskaņotību. Jaunie noteikumi, kas galvenokārt saistīti ar
  saistošu
  nacionālo devumu
  , trajektoriju un atskaites punktu
  noteikšanu, neatbilstības novēršanas mehānismiem un ziņošanas pienākumiem, būtu jāracionalizē un jāpārvieto uz minēto regulu, kad tā tiks grozīta. Turklāt, ņemot vērā šajā direktīvā ierosinātās izmaiņas, daži Regulas (ES) 2018/1999 noteikumi varētu būt jānovērtē atkārtoti. Papildu ziņošanas un monitoringa prasībām nevajadzētu radīt jaunas paralēlas ziņošanas sistēmas, un uz tām būtu jāattiecina esošais monitoringa un ziņošanas satvars saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

(124)

Dažas izmaiņas, kas ieviestas ar šo direktīvu, varētu nozīmēt, ka ir jāizdara turpmāki grozījumi Regulā (ES) 2018/1999, lai nodrošinātu abu tiesību aktu saskaņotību. Jaunie noteikumi, kas galvenokārt saistīti ar
  saistošu
  nacionālo devumu
  , trajektoriju un atskaites punktu
  noteikšanu, neatbilstības novēršanas mehānismiem un ziņošanas pienākumiem, būtu jāracionalizē un jāpārvieto uz minēto regulu, kad tā tiks grozīta. Turklāt, ņemot vērā šajā direktīvā ierosinātās izmaiņas, daži Regulas (ES) 2018/1999 noteikumi varētu būt jānovērtē atkārtoti. Papildu ziņošanas un monitoringa prasībām nevajadzētu radīt jaunas paralēlas ziņošanas sistēmas, un uz tām būtu jāattiecina esošais monitoringa un ziņošanas satvars saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999.

| (125) | Lai sekmētu šīs direktīvas praktisku īstenošanu nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī, Komisijai ar tiešsaistes platformas palīdzību būtu jāturpina atbalstīt pieredzes apmaiņu par praktisko īstenošanu, salīdzinošo novērtēšanu, tīklošanās darbības, kā arī inovatīvu praksi. |
| --- | --- |

(125)

Lai sekmētu šīs direktīvas praktisku īstenošanu nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī, Komisijai ar tiešsaistes platformas palīdzību būtu jāturpina atbalstīt pieredzes apmaiņu par praktisko īstenošanu, salīdzinošo novērtēšanu, tīklošanās darbības, kā arī inovatīvu praksi.

| (126) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, sasniegt Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju un likt pamatus turpmākai energoefektivitātes uzlabošanai un klimatneitralitātes sasniegšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tādus pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, sasniegt Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju un likt pamatus turpmākai energoefektivitātes uzlabošanai un klimatneitralitātes sasniegšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tādus pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (127) | Lai varētu pielāgoties tehnikas attīstībai un energoresursu sadales izmaiņām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību pārskatīšanu, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo direktīvu, un attiecībā uz vērtībām, aprēķina metodēm, standarta primārās enerģijas koeficientu un prasībām, kas noteiktas šīs direktīvas pielikumos. |
| --- | --- |

(127)

Lai varētu pielāgoties tehnikas attīstībai un energoresursu sadales izmaiņām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību pārskatīšanu, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo direktīvu, un attiecībā uz vērtībām, aprēķina metodēm, standarta primārās enerģijas koeficientu un prasībām, kas noteiktas šīs direktīvas pielikumos.

| (128) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (52). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(128)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (52). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (129) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (53). |
| --- | --- |

(129)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (53).

| (130) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar iepriekšējo direktīvu, ir grozījumi pēc būtības. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav mainīti, izriet no minētās iepriekšējās direktīvas. |
| --- | --- |

(130)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar iepriekšējo direktīvu, ir grozījumi pēc būtības. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav mainīti, izriet no minētās iepriekšējās direktīvas.

| (131) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem XV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

(131)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem XV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS UN ENERGOEFEKTIVITĀTES MĒRĶRĀDĪTĀJI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo direktīvu izveido kopēju pasākumu sistēmu, ar ko veicināt energoefektivitāti Savienībā, lai panāktu, ka tiek sasniegts
  saistošais
  Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs, un dod iespēju energoefektivitāti uzlabot arī turpmāk,
  veicinot Parīzes nolīguma īstenošanu un Savienības energoapgādes drošību, arvien samazinot atkarību no enerģijas, tostarp fosilā kurināmā, importa, vienlaikus pārveidojot Savienības attiecības enerģētikas jomā ar trešo valstu partneriem, lai panāktu klimatneitralitāti
  .

Ar šo direktīvu paredz noteikumus, kas izstrādāti, lai energoefektivitāti visos sektoros padarītu par prioritāti, novērstu šķēršļus enerģijas tirgū un pārvarētu tirgus nepilnības, kas kavē enerģijas piegādes
  , pārvades, uzkrāšanas
  un patēriņa efektivitāti. Tajā arī paredzēta
  saistošu
  nacionālo energoefektivitātes devumu noteikšana 2030. gadam.

Ar šo direktīvu palīdz īstenot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, tādējādi palīdzot panākt, ka Savienību veido iekļaujoša, taisnīga un pārticīga sabiedrība ar modernu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku.

2.   Šajā direktīvā paredzētās prasības ir minimālās prasības, un tās neliedz jebkurai dalībvalstij uzturēt spēkā vai ieviest stingrākus pasākumus. Šādi pasākumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti stingrāki pasākumi, dalībvalstis šādus tiesību aktus dara zināmus Komisijai.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “enerģija” ir visu veidu energoprodukti, kurināmais, siltumenerģija, atjaunīgā enerģija, elektroenerģija vai jebkāds cits enerģijas veids, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2008 2. panta d) punktā (54); |
| --- | --- |

(1)

“enerģija” ir visu veidu energoprodukti, kurināmais, siltumenerģija, atjaunīgā enerģija, elektroenerģija vai jebkāds cits enerģijas veids, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2008 2. panta d) punktā (54);

| (2) | “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kā tas definēts Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18. punktā; |
| --- | --- |

(2)

“energoefektivitāte pirmajā vietā” ir princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kā tas definēts Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18. punktā;

| (3) | “energosistēma” ir sistēma, kas primāri projektēta ar mērķi sniegt energopakalpojumus, lai apmierinātu tiešā patēriņa sektoru pieprasījumu pēc enerģijas siltuma, kurināmā/degvielas un elektroenerģijas formā; |
| --- | --- |

(3)

“energosistēma” ir sistēma, kas primāri projektēta ar mērķi sniegt energopakalpojumus, lai apmierinātu tiešā patēriņa sektoru pieprasījumu pēc enerģijas siltuma, kurināmā/degvielas un elektroenerģijas formā;

| (3a) | “sistēmas efektivitāte” ir energoefektīvu risinājumu izvēle, ja tie nodrošina arī izmakslietderīgu dekarbonizācijas ceļu, papildu elastību un resursu efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

(3a)

“sistēmas efektivitāte” ir energoefektīvu risinājumu izvēle, ja tie nodrošina arī izmakslietderīgu dekarbonizācijas ceļu, papildu elastību un resursu efektīvu izmantošanu;

| (4) | “primārās enerģijas patēriņš” ir bruto pieejamā enerģija, izņemot starptautiskās kuģniecības bunkurus, neenerģētisko galapatēriņu, apkārtējās vides siltumu
  un siltumsūkņos izmantoto ģeotermālo enerģiju
  ; |
| --- | --- |

(4)

“primārās enerģijas patēriņš” ir bruto pieejamā enerģija, izņemot starptautiskās kuģniecības bunkurus, neenerģētisko galapatēriņu, apkārtējās vides siltumu
  un siltumsūkņos izmantoto ģeotermālo enerģiju
  ;

| (5) | “enerģijas galapatēriņš” ir visa enerģija, kas piegādāta rūpniecībai, transportam (ieskaitot starptautiskās aviācijas energopatēriņu), mājsaimniecībām, publiskā un privātā sektora sniegto pakalpojumu nozarei, lauksaimniecībai, mežsaimniecībai un zivsaimniecībai un citiem tiešajiem izmantotājiem (enerģijas galapatērētājiem). Tajā nav ietverts energopatēriņš starptautiskās kuģniecības bunkuros, apkārtējās vides siltums
  un ģeotermālā enerģija, ko izmanto siltumsūkņos,
  piegādes pārveidošanas nozarei un enerģētikas nozarei un pārvadē un sadalē radušies zudumi (piemērojamas Regulas (EK) Nr. 1099/2008 A pielikuma definīcijas); |
| --- | --- |

(5)

“enerģijas galapatēriņš” ir visa enerģija, kas piegādāta rūpniecībai, transportam (ieskaitot starptautiskās aviācijas energopatēriņu), mājsaimniecībām, publiskā un privātā sektora sniegto pakalpojumu nozarei, lauksaimniecībai, mežsaimniecībai un zivsaimniecībai un citiem tiešajiem izmantotājiem (enerģijas galapatērētājiem). Tajā nav ietverts energopatēriņš starptautiskās kuģniecības bunkuros, apkārtējās vides siltums
  un ģeotermālā enerģija, ko izmanto siltumsūkņos,
  piegādes pārveidošanas nozarei un enerģētikas nozarei un pārvadē un sadalē radušies zudumi (piemērojamas Regulas (EK) Nr. 1099/2008 A pielikuma definīcijas);

| (6) | “energoefektivitāte” ir attiecība starp iegūto jaudu, pakalpojumu, precēm vai enerģiju un ieguldīto enerģiju; |
| --- | --- |

(6)

“energoefektivitāte” ir attiecība starp iegūto jaudu, pakalpojumu, precēm vai enerģiju un ieguldīto enerģiju;

| (7) | “enerģijas ietaupījums” ir ietaupītās enerģijas apjoms, ko nosaka, izmērot un/vai aplēšot patēriņu pirms un pēc energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma īstenošanas, vienlaikus nodrošinot, ka tiek standartizēti ārējie apstākļi, kas ietekmē enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

(7)

“enerģijas ietaupījums” ir ietaupītās enerģijas apjoms, ko nosaka, izmērot un/vai aplēšot patēriņu pirms un pēc energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma īstenošanas, vienlaikus nodrošinot, ka tiek standartizēti ārējie apstākļi, kas ietekmē enerģijas patēriņu;

| (8) | “energoefektivitātes uzlabošana” ir energoefektivitātes pieaugums, kas panākts tehnoloģisku pārmaiņu, paradumu maiņas un/vai ekonomisku pārmaiņu rezultātā; |
| --- | --- |

(8)

“energoefektivitātes uzlabošana” ir energoefektivitātes pieaugums, kas panākts tehnoloģisku pārmaiņu, paradumu maiņas un/vai ekonomisku pārmaiņu rezultātā;

| (9) | “energopakalpojums” ir fizisks labums, lietderīgums vai ieguvums, kas gūts no enerģijas un energoefektīvas tehnoloģijas vai tāda pasākuma apvienojuma, kurā var būt iekļautas pakalpojuma sniegšanai vajadzīgās ekspluatācijas, uzturēšanas un kontroles darbības un ko sniedz, pamatojoties uz līgumu, un attiecībā uz kuru parastos apstākļos ir pierādīts, ka tas izraisa pārbaudāmu un izmērāmu vai aplēšamu energoefektivitātes uzlabojumu vai primārās enerģijas ietaupījumu; |
| --- | --- |

(9)

“energopakalpojums” ir fizisks labums, lietderīgums vai ieguvums, kas gūts no enerģijas un energoefektīvas tehnoloģijas vai tāda pasākuma apvienojuma, kurā var būt iekļautas pakalpojuma sniegšanai vajadzīgās ekspluatācijas, uzturēšanas un kontroles darbības un ko sniedz, pamatojoties uz līgumu, un attiecībā uz kuru parastos apstākļos ir pierādīts, ka tas izraisa pārbaudāmu un izmērāmu vai aplēšamu energoefektivitātes uzlabojumu vai primārās enerģijas ietaupījumu;

| (10) | “publiskas struktūras” ir “līgumslēdzējas iestādes”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (55); |
| --- | --- |

(10)

“publiskas struktūras” ir “līgumslēdzējas iestādes”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (55);

| (10a) | “sociālām vajadzībām izmantojamas ēkas” ir ēkas, ko izmanto vienīgi struktūras, kuras nav publiskas struktūras, kuras tiek finansētas no valsts līdzekļiem un kuras sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, piemēram, izglītību, veselības aprūpi, sociālos pakalpojumus vai sociālos mājokļus; |
| --- | --- |

(10a)

“sociālām vajadzībām izmantojamas ēkas” ir ēkas, ko izmanto vienīgi struktūras, kuras nav publiskas struktūras, kuras tiek finansētas no valsts līdzekļiem un kuras sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, piemēram, izglītību, veselības aprūpi, sociālos pakalpojumus vai sociālos mājokļus;

| (11) | “kopējā izmantojamā platība” ir ēkas vai ēkas daļas platība, kur enerģiju izmanto iekštelpu mikroklimata regulēšanai; |
| --- | --- |

(11)

“kopējā izmantojamā platība” ir ēkas vai ēkas daļas platība, kur enerģiju izmanto iekštelpu mikroklimata regulēšanai;

| (12) | “līgumslēdzējas iestādes” ir līgumslēdzējas iestādes, kas definētas Direktīvas 2014/23/ES, Direktīvas 2014/24/ES un Direktīvas 2014/25/ES attiecīgi 6. panta 1. punktā, 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(12)

“līgumslēdzējas iestādes” ir līgumslēdzējas iestādes, kas definētas Direktīvas 2014/23/ES, Direktīvas 2014/24/ES un Direktīvas 2014/25/ES attiecīgi 6. panta 1. punktā, 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā;

| (13) | “līgumslēdzēji” ir līgumslēdzēji, kas definēti attiecīgi Direktīvā 2014/23/ES un Direktīvā 2014/25/ES; |
| --- | --- |

(13)

“līgumslēdzēji” ir līgumslēdzēji, kas definēti attiecīgi Direktīvā 2014/23/ES un Direktīvā 2014/25/ES;

| (14) | “energopārvaldības sistēma” ir saistītu vai mijiedarbojošos elementu kopums plānā, ar ko nosaka energoefektivitātes mērķi un stratēģiju, kā sasniegt minēto mērķi, un te ietilpst arī faktiskā energopatēriņa monitorings, energoefektivitātes uzlabošanai veiktās darbības un progresa mērīšana; |
| --- | --- |

(14)

“energopārvaldības sistēma” ir saistītu vai mijiedarbojošos elementu kopums plānā, ar ko nosaka energoefektivitātes mērķi un stratēģiju, kā sasniegt minēto mērķi, un te ietilpst arī faktiskā energopatēriņa monitorings, energoefektivitātes uzlabošanai veiktās darbības un progresa mērīšana;

| (15) | “Eiropas standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Eiropas Standartizācijas komiteja, Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja vai Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts un kas ir darīts publiski pieejams; |
| --- | --- |

(15)

“Eiropas standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Eiropas Standartizācijas komiteja, Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja vai Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts un kas ir darīts publiski pieejams;

| (16) | “starptautisks standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Starptautiskā Standartizācijas organizācija un kas ir darīts publiski pieejams; |
| --- | --- |

(16)

“starptautisks standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Starptautiskā Standartizācijas organizācija un kas ir darīts publiski pieejams;

| (17) | “atbildīgā puse” ir enerģijas sadales vai enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums vai pārvades sistēmas operators, kuram ir saistošas valsts energoefektivitātes pienākuma shēmas, kas minētas 9. pantā; |
| --- | --- |

(17)

“atbildīgā puse” ir enerģijas sadales vai enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums vai pārvades sistēmas operators, kuram ir saistošas valsts energoefektivitātes pienākuma shēmas, kas minētas 9. pantā;

| (18) | “pilnvarotā puse” ir juridiska persona, kurai valdība vai cita publiska struktūra ir deleģējusi pilnvaras valdības vai citas publiskas struktūras vārdā izstrādāt, pārvaldīt vai uzturēt finansēšanas shēmu; |
| --- | --- |

(18)

“pilnvarotā puse” ir juridiska persona, kurai valdība vai cita publiska struktūra ir deleģējusi pilnvaras valdības vai citas publiskas struktūras vārdā izstrādāt, pārvaldīt vai uzturēt finansēšanas shēmu;

| (19) | “iesaistītā puse” ir uzņēmums vai publiska struktūra, kura, balstoties uz brīvprātīgu vienošanos, ir apņēmusies sasniegt konkrētus mērķus vai uz kuru attiecas valsts regulatīvs rīcībpolitikas instruments; |
| --- | --- |

(19)

“iesaistītā puse” ir uzņēmums vai publiska struktūra, kura, balstoties uz brīvprātīgu vienošanos, ir apņēmusies sasniegt konkrētus mērķus vai uz kuru attiecas valsts regulatīvs rīcībpolitikas instruments;

| (20) | “īstenojošā publiskā iestāde” ir publisko tiesību subjekts, kura atbildībā ir veikt vai pārraudzīt aplikšanu ar enerģijas vai oglekļa nodokli, finanšu shēmas un instrumentus, fiskālos stimulus, standartus un normas, energomarķējuma shēmas un apmācības vai izglītības pasākumus; |
| --- | --- |

(20)

“īstenojošā publiskā iestāde” ir publisko tiesību subjekts, kura atbildībā ir veikt vai pārraudzīt aplikšanu ar enerģijas vai oglekļa nodokli, finanšu shēmas un instrumentus, fiskālos stimulus, standartus un normas, energomarķējuma shēmas un apmācības vai izglītības pasākumus;

| (21) | “rīcībpolitikas pasākums” ir regulatīvs, finanšu, fiskāls, brīvprātīgs vai informācijas sniegšanas instruments, kas dalībvalstī ir oficiāli izveidots un tiek īstenots, lai tirgus dalībniekiem radītu atbalsta sistēmu, prasību vai stimulu nodrošināt un pirkt energopakalpojumus un īstenot citus energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus; |
| --- | --- |

(21)

“rīcībpolitikas pasākums” ir regulatīvs, finanšu, fiskāls, brīvprātīgs vai informācijas sniegšanas instruments, kas dalībvalstī ir oficiāli izveidots un tiek īstenots, lai tirgus dalībniekiem radītu atbalsta sistēmu, prasību vai stimulu nodrošināt un pirkt energopakalpojumus un īstenot citus energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus;

| (22) | “atsevišķa darbība” ir darbība, kuras rezultātā ir panākti pārbaudāmi un izmērāmi vai aplēšami energoefektivitātes uzlabojumi un kuras īstenošana izriet no rīcībpolitikas pasākuma; |
| --- | --- |

(22)

“atsevišķa darbība” ir darbība, kuras rezultātā ir panākti pārbaudāmi un izmērāmi vai aplēšami energoefektivitātes uzlabojumi un kuras īstenošana izriet no rīcībpolitikas pasākuma;

| (23) | “enerģijas sadales uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, tostarp sadales sistēmas operators, kas ir atbildīga par enerģijas transportēšanu, lai to piegādātu galalietotājiem vai sadales stacijām, kuras pārdod enerģiju galalietotājiem; |
| --- | --- |

(23)

“enerģijas sadales uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, tostarp sadales sistēmas operators, kas ir atbildīga par enerģijas transportēšanu, lai to piegādātu galalietotājiem vai sadales stacijām, kuras pārdod enerģiju galalietotājiem;

| (24) | “sadales sistēmas operators” ir “sadales sistēmas operators”, kā definēts attiecīgi Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 29) punktā attiecībā uz elektroenerģiju un Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 6) punktā attiecībā uz gāzi; |
| --- | --- |

(24)

“sadales sistēmas operators” ir “sadales sistēmas operators”, kā definēts attiecīgi Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 29) punktā attiecībā uz elektroenerģiju un Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 6) punktā attiecībā uz gāzi;

| (25) | “enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, kas pārdod enerģiju galalietotājiem; |
| --- | --- |

(25)

“enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, kas pārdod enerģiju galalietotājiem;

| (26) | “galalietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas iepērk enerģiju savai tiešajai lietošanai; |
| --- | --- |

(26)

“galalietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas iepērk enerģiju savai tiešajai lietošanai;

| (27) | “energopakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas sniedz energopakalpojumus vai energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus galalietotāja iekārtās vai telpās; |
| --- | --- |

(27)

“energopakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas sniedz energopakalpojumus vai energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus galalietotāja iekārtās vai telpās;

| (27a) | “mazs vai vidējs uzņēmums” jeb “MVU” ir uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK
   (56)

  pielikuma 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(27a)

“mazs vai vidējs uzņēmums” jeb “MVU” ir uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK
   (56)

  pielikuma 2. panta 1. punktā;

| (27b) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kā definēts Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

(27b)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kā definēts Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. panta 3. punktā;

| (28) | “energoaudits” ir sistemātiska procedūra ar mērķi iegūt piemērotu informāciju par ēkas vai ēku grupas, rūpnieciskās vai komerciālās darbības vai iekārtas vai privāto vai publisko pakalpojumu enerģijas patēriņa
  un pārvaldības
  profilu, apzināt un kvantificēt izmakslietderīga enerģijas ietaupījuma iespējas, apzināt izmakslietderīga atjaunīgās enerģijas izmantojuma vai ražošanas potenciālu un konstatējumus apkopot ziņojumā; |
| --- | --- |

(28)

“energoaudits” ir sistemātiska procedūra ar mērķi iegūt piemērotu informāciju par ēkas vai ēku grupas, rūpnieciskās vai komerciālās darbības vai iekārtas vai privāto vai publisko pakalpojumu enerģijas patēriņa
  un pārvaldības
  profilu, apzināt un kvantificēt izmakslietderīga enerģijas ietaupījuma iespējas, apzināt izmakslietderīga atjaunīgās enerģijas izmantojuma vai ražošanas potenciālu un konstatējumus apkopot ziņojumā;

| (29) | “energosnieguma līgums” ir tāda līgumiska vienošanās starp energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma saņēmēju un sniedzēju, ko pārbauda un pārrauga visā līguma darbības laikā, ja darbu, piegādi vai pakalpojumu minētajā pasākumā apmaksā attiecībā uz līgumā atrunātu energoefektivitātes uzlabojuma līmeni vai citu energosnieguma kritēriju, piemēram, finanšu ietaupījumu, par kuru ir panākta vienošanās; |
| --- | --- |

(29)

“energosnieguma līgums” ir tāda līgumiska vienošanās starp energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma saņēmēju un sniedzēju, ko pārbauda un pārrauga visā līguma darbības laikā, ja darbu, piegādi vai pakalpojumu minētajā pasākumā apmaksā attiecībā uz līgumā atrunātu energoefektivitātes uzlabojuma līmeni vai citu energosnieguma kritēriju, piemēram, finanšu ietaupījumu, par kuru ir panākta vienošanās;

| (30) | “viedā uzskaites sistēma” ir “viedā uzskaites sistēma”, kas definēta Direktīvā (ES) 2019/944; |
| --- | --- |

(30)

“viedā uzskaites sistēma” ir “viedā uzskaites sistēma”, kas definēta Direktīvā (ES) 2019/944;

| (30a) | “uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kā definēts Direktīvas ... [Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva – 2021/0223(COD)] 2. panta 41. punktā; |
| --- | --- |

(30a)

“uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kā definēts Direktīvas ... [Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva – 2021/0223(COD)] 2. panta 41. punktā;

| (31) | “pārvades sistēmas operators” ir “pārvades sistēmas operators”, kā attiecībā uz elektroenerģiju un gāzi definēts attiecīgi Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 35) punktā un Direktīvā 2009/73/EK; |
| --- | --- |

(31)

“pārvades sistēmas operators” ir “pārvades sistēmas operators”, kā attiecībā uz elektroenerģiju un gāzi definēts attiecīgi Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 35) punktā un Direktīvā 2009/73/EK;

| (32) | “koģenerācija” ir siltumenerģijas un elektroenerģijas vai mehāniskās enerģijas vienlaicīga ražošana vienā procesā; |
| --- | --- |

(32)

“koģenerācija” ir siltumenerģijas un elektroenerģijas vai mehāniskās enerģijas vienlaicīga ražošana vienā procesā;

| (33) | “ekonomiski pamatots pieprasījums” ir pieprasījums, kas nepārsniedz siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzības un ko pretējā gadījumā atbilstīgi tirgus nosacījumiem apmierinātu, izmantojot enerģijas ražošanas metodes, kas nav koģenerācija; |
| --- | --- |

(33)

“ekonomiski pamatots pieprasījums” ir pieprasījums, kas nepārsniedz siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzības un ko pretējā gadījumā atbilstīgi tirgus nosacījumiem apmierinātu, izmantojot enerģijas ražošanas metodes, kas nav koģenerācija;

| (34) | “lietderīgais siltums” ir siltums, kas saražots koģenerācijas procesā, lai apmierinātu ekonomiski pamatotu siltumapgādes vai aukstumapgādes pieprasījumu; |
| --- | --- |

(34)

“lietderīgais siltums” ir siltums, kas saražots koģenerācijas procesā, lai apmierinātu ekonomiski pamatotu siltumapgādes vai aukstumapgādes pieprasījumu;

| (35) | “koģenerācijas režīmā saražotā elektroenerģija” ir elektroenerģija, kas saražota procesā, kurš ir saistīts ar lietderīgā siltuma ražošanu un kura aprēķini veikti saskaņā ar II pielikumā noteikto metodoloģiju; |
| --- | --- |

(35)

“koģenerācijas režīmā saražotā elektroenerģija” ir elektroenerģija, kas saražota procesā, kurš ir saistīts ar lietderīgā siltuma ražošanu un kura aprēķini veikti saskaņā ar II pielikumā noteikto metodoloģiju;

| (36) | “augstas efektivitātes koģenerācija” ir koģenerācija, kas atbilst III pielikumā izklāstītajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(36)

“augstas efektivitātes koģenerācija” ir koģenerācija, kas atbilst III pielikumā izklāstītajiem kritērijiem;

| (37) | “kopējā efektivitāte” ir gadā saražotās elektroenerģijas, mehāniskās enerģijas un lietderīgā siltuma summa attiecībā pret kurināmā daudzumu, kas izmantots siltuma ražošanai koģenerācijas procesā un bruto elektroenerģijas un mehāniskās enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

(37)

“kopējā efektivitāte” ir gadā saražotās elektroenerģijas, mehāniskās enerģijas un lietderīgā siltuma summa attiecībā pret kurināmā daudzumu, kas izmantots siltuma ražošanai koģenerācijas procesā un bruto elektroenerģijas un mehāniskās enerģijas ražošanai;

| (38) | “attiecība starp elektroenerģiju un siltumu” ir attiecība starp koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju un lietderīgo siltumu, ko, izmantojot attiecīgās iekārtas darbības datus, aprēķina laikā, kad iekārta pilnībā darbojas koģenerācijas režīmā; |
| --- | --- |

(38)

“attiecība starp elektroenerģiju un siltumu” ir attiecība starp koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju un lietderīgo siltumu, ko, izmantojot attiecīgās iekārtas darbības datus, aprēķina laikā, kad iekārta pilnībā darbojas koģenerācijas režīmā;

| (39) | “koģenerācijas iekārta” ir iekārta, kas spēj darboties koģenerācijas režīmā; |
| --- | --- |

(39)

“koģenerācijas iekārta” ir iekārta, kas spēj darboties koģenerācijas režīmā;

| (40) | “maza apjoma koģenerācijas iekārta” ir koģenerācijas iekārta ar uzstādīto jaudu, kas nesasniedz 1 MWe; |
| --- | --- |

(40)

“maza apjoma koģenerācijas iekārta” ir koģenerācijas iekārta ar uzstādīto jaudu, kas nesasniedz 1 MWe;

| (41) | “mikrokoģenerācijas iekārta” ir koģenerācijas iekārta, kuras maksimālā jauda nesasniedz 50 kWe; |
| --- | --- |

(41)

“mikrokoģenerācijas iekārta” ir koģenerācijas iekārta, kuras maksimālā jauda nesasniedz 50 kWe;

| (42) | “efektīva centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde” ir centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma, kura atbilst 24. pantā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(42)

“efektīva centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde” ir centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma, kura atbilst 24. pantā noteiktajiem kritērijiem;

| (43) | “efektīva siltumapgāde un aukstumapgāde” ir siltumapgādes un aukstumapgādes risinājums, kas salīdzinājumā ar pamata scenāriju, kurā ņemtas vērā ierastās metodes, izmakslietderīgā veidā – kā tas novērtēts šajā direktīvā minētajā izmaksu un ieguvumu analīzē – izmērāmi samazina primārās enerģijas daudzumu, kas nepieciešams vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas robežās, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai un sadalei nepieciešamo enerģiju; |
| --- | --- |

(43)

“efektīva siltumapgāde un aukstumapgāde” ir siltumapgādes un aukstumapgādes risinājums, kas salīdzinājumā ar pamata scenāriju, kurā ņemtas vērā ierastās metodes, izmakslietderīgā veidā – kā tas novērtēts šajā direktīvā minētajā izmaksu un ieguvumu analīzē – izmērāmi samazina primārās enerģijas daudzumu, kas nepieciešams vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas robežās, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai un sadalei nepieciešamo enerģiju;

| (44) | “efektīva individuālā siltumapgāde un aukstumapgāde” ir individuālās siltumapgādes un aukstumapgādes risinājums, kurš – salīdzinājumā ar efektīvu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi – izmērāmi samazina neatjaunīgas primārās enerģijas daudzumu, kas nepieciešams vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas robežās, vai kuram nepieciešams tāds pats neatjaunīgas primārās enerģijas daudzums, bet par zemākām izmaksām, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai un sadalei nepieciešamo enerģiju; |
| --- | --- |

(44)

“efektīva individuālā siltumapgāde un aukstumapgāde” ir individuālās siltumapgādes un aukstumapgādes risinājums, kurš – salīdzinājumā ar efektīvu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi – izmērāmi samazina neatjaunīgas primārās enerģijas daudzumu, kas nepieciešams vienas piegādātās enerģijas vienības piegādei attiecīgās sistēmas robežās, vai kuram nepieciešams tāds pats neatjaunīgas primārās enerģijas daudzums, bet par zemākām izmaksām, ņemot vērā ieguvei, pārveidei, transportēšanai un sadalei nepieciešamo enerģiju;

| (45) | “datu centrs” ir struktūra vai struktūru grupa
  , ko izmanto, lai mitinātu, savienotu un ekspluatētu datorsistēmas/serverus un saistītās
  iekārtas datu
  glabāšanai
  , apstrādei un
  /vai
  izplatīšanai
  , kā arī saistītām darbībām, kā definēts Komisijas Regulā (ES) 2022/132
   (57); |
| --- | --- |

(45)

“datu centrs” ir struktūra vai struktūru grupa
  , ko izmanto, lai mitinātu, savienotu un ekspluatētu datorsistēmas/serverus un saistītās
  iekārtas datu
  glabāšanai
  , apstrādei un
  /vai
  izplatīšanai
  , kā arī saistītām darbībām, kā definēts Komisijas Regulā (ES) 2022/132
   (57);

| (46) | “būtiska pārjaunošana” ir pārjaunošana, kuras izmaksas pārsniedz 50 % no investīciju izmaksām par līdzvērtīgu jaunu iekārtu; |
| --- | --- |

(46)

“būtiska pārjaunošana” ir pārjaunošana, kuras izmaksas pārsniedz 50 % no investīciju izmaksām par līdzvērtīgu jaunu iekārtu;

| (47) | “agregators” ir jāsaprot termina “neatkarīgs agregators”, kas definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 19) punktā, nozīmē; |
| --- | --- |

(47)

“agregators” ir jāsaprot termina “neatkarīgs agregators”, kas definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 19) punktā, nozīmē;

| (48) | “enerģētiskā nabadzība” ir mājsaimniecības
  nespēja, kas saistīta ar nepieejamību cenas ziņā, apmierināt tās energoapgādes pamatvajadzības, un
  nespēja piekļūt pamata energopakalpojumiem
  , lai garantētu komforta un veselības pamatlīmeni
  , pienācīgu dzīves un veselības līmeni, tostarp pietiekamu
  siltumapgādi,


  karsto ūdeni,
  aukstumapgādi, apgaismojumu un enerģiju ierīču darbināšanai, relevantajā nacionālajā kontekstā un esošajā sociālajā rīcībpolitikā un citās relevantās rīcībpolitikās
  , ko izraisījis viens no šiem faktoriem vai to kombinācija: nepietiekami izmantojamie ienākumi, lieli izdevumi par enerģiju un slikta mājokļu energoefektivitāte; |
| --- | --- |

(48)

“enerģētiskā nabadzība” ir mājsaimniecības
  nespēja, kas saistīta ar nepieejamību cenas ziņā, apmierināt tās energoapgādes pamatvajadzības, un
  nespēja piekļūt pamata energopakalpojumiem
  , lai garantētu komforta un veselības pamatlīmeni
  , pienācīgu dzīves un veselības līmeni, tostarp pietiekamu
  siltumapgādi,


  karsto ūdeni,
  aukstumapgādi, apgaismojumu un enerģiju ierīču darbināšanai, relevantajā nacionālajā kontekstā un esošajā sociālajā rīcībpolitikā un citās relevantās rīcībpolitikās
  , ko izraisījis viens no šiem faktoriem vai to kombinācija: nepietiekami izmantojamie ienākumi, lieli izdevumi par enerģiju un slikta mājokļu energoefektivitāte;

| (49) | “galaizmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas iepērk siltumapgādi, aukstumapgādi vai mājsaimniecības karsto ūdeni pašu tiešajam patēriņam, vai fiziska vai juridiska persona, kas apdzīvo atsevišķu ēku vai vienību daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālā ēkā, kurā siltumapgādi, aukstumapgādi vai mājsaimniecības karsto ūdeni nodrošina no centrāla avota, bet kam nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju; |
| --- | --- |

(49)

“galaizmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas iepērk siltumapgādi, aukstumapgādi vai mājsaimniecības karsto ūdeni pašu tiešajam patēriņam, vai fiziska vai juridiska persona, kas apdzīvo atsevišķu ēku vai vienību daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālā ēkā, kurā siltumapgādi, aukstumapgādi vai mājsaimniecības karsto ūdeni nodrošina no centrāla avota, bet kam nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju;

| (50) | “pretrunīgas intereses” nozīmē, ka ar energoefektivitātes investīcijām saistītie finansiālie pienākumi un atlīdzinājums nav taisnīgi un saprātīgi sadalīti starp iesaistītajiem aktoriem, piemēram, starp ēkas vienību īpašniekiem un īrniekiem/nomniekiem vai dažādiem īpašniekiem vai starp daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālu ēku īpašniekiem un īrniekiem/nomniekiem vai dažādiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

(50)

“pretrunīgas intereses” nozīmē, ka ar energoefektivitātes investīcijām saistītie finansiālie pienākumi un atlīdzinājums nav taisnīgi un saprātīgi sadalīti starp iesaistītajiem aktoriem, piemēram, starp ēkas vienību īpašniekiem un īrniekiem/nomniekiem vai dažādiem īpašniekiem vai starp daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālu ēku īpašniekiem un īrniekiem/nomniekiem vai dažādiem īpašniekiem;

| (50a) | “iesaistes stratēģija” ir stratēģija, ar ko nosaka mērķus, izstrādā paņēmienus un izveido procesu, kā rīcībpolitikas veidošanas procesā iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas valsts un vietējā līmenī, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, piemēram, patērētāju organizācijas, lai palielinātu izpratni un iegūtu atgriezenisko saiti par šādām rīcībpolitikām, kā arī uzlabotu sabiedrības atbalstu tām; |
| --- | --- |

(50a)

“iesaistes stratēģija” ir stratēģija, ar ko nosaka mērķus, izstrādā paņēmienus un izveido procesu, kā rīcībpolitikas veidošanas procesā iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas valsts un vietējā līmenī, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, piemēram, patērētāju organizācijas, lai palielinātu izpratni un iegūtu atgriezenisko saiti par šādām rīcībpolitikām, kā arī uzlabotu sabiedrības atbalstu tām;

| (50b) | “vienas pieturas aģentūra” ir vienots konsultāciju, norādījumu un informācijas sniegšanas punkts. |
| --- | --- |

(50b)

“vienas pieturas aģentūra” ir vienots konsultāciju, norādījumu un informācijas sniegšanas punkts.

3. pants

Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”

1.   Saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes risinājumi
  , tostarp pieprasījuma puses resursi un sistēmas elastība, tiek izvērtēti jau rīcībpolitikas lēmumu izstrādes un plānošanas procesa laikā, kā arī
  nozīmīgu investīciju lēmumos, kas attiecas uz šādiem sektoriem:

| (a) | energosistēmas un |
| --- | --- |

(a)

energosistēmas un

| (b) | neenerģētiskie sektori, ja šiem sektoriem ir ietekme uz enerģijas patēriņu un energoefektivitāti,
  tostarp ēku, transporta, ūdens, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT), lauksaimniecības un finanšu sektori
  . |
| --- | --- |

(b)

neenerģētiskie sektori, ja šiem sektoriem ir ietekme uz enerģijas patēriņu un energoefektivitāti,
  tostarp ēku, transporta, ūdens, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT), lauksaimniecības un finanšu sektori
  .

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja uz rīcībpolitikas, plānošanas un investīciju lēmumiem attiecas prasības par apstiprināšanu un uzraudzību, principa “energoefektivitāte pirmajā vietā”,
  tostarp attiecīgā gadījumā nozares integrācijas un starpnozaru ietekmes apsvērumu
  , piemērošanu verificē relevantie subjekti.

2.a
     
  Piemērojot šo pantu, dalībvalstis ņem vērā Komisijas Ieteikumu (ES) 2021/1749
   (58).

3.   Piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, dalībvalstis

| (a) | izstrādā, piemēro un dara publiski pieejamu
  izmaksu un ieguvumu
  metodiku, kas ļauj pienācīgi novērtēt plašākus ieguvumus no energoefektivitātes risinājumiem, ņemot vērā visu aprites ciklu un paredzamo attīstību, sistēmu un izmaksu efektivitāti, piegādes drošību un kvantificēšanu no sabiedrības, veselības, ekonomikas un klimatneitralitātes viedokļa; |
| --- | --- |

(a)

izstrādā, piemēro un dara publiski pieejamu
  izmaksu un ieguvumu
  metodiku, kas ļauj pienācīgi novērtēt plašākus ieguvumus no energoefektivitātes risinājumiem, ņemot vērā visu aprites ciklu un paredzamo attīstību, sistēmu un izmaksu efektivitāti, piegādes drošību un kvantificēšanu no sabiedrības, veselības, ekonomikas un klimatneitralitātes viedokļa;

| (aa) | nodrošina, ka šā principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana pozitīvi ietekmēs enerģētiskās nabadzības novēršanu; |
| --- | --- |

(aa)

nodrošina, ka šā principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana pozitīvi ietekmēs enerģētiskās nabadzības novēršanu;

| (b) | nosaka subjektu, kura atbildībā ir uzraudzīt principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu un
  tiesiskā regulējuma, tostarp finanšu noteikumu,
  plānošanas, rīcībpolitikas un investīciju lēmumu ietekmi uz energopatēriņu, energoefektivitāti
  un energosistēmām
  ; |
| --- | --- |

(b)

nosaka subjektu, kura atbildībā ir uzraudzīt principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu un
  tiesiskā regulējuma, tostarp finanšu noteikumu,
  plānošanas, rīcībpolitikas un investīciju lēmumu ietekmi uz energopatēriņu, energoefektivitāti
  un energosistēmām
  ;

| (ba) | nodrošina, ka veiktās investīcijas ir ekoloģiski ilgtspējīgas visos enerģijas vērtību ķēdes posmos, un pārejā uz klimatneitralitāti piemēro apritīguma principus; |
| --- | --- |

(ba)

nodrošina, ka veiktās investīcijas ir ekoloģiski ilgtspējīgas visos enerģijas vērtību ķēdes posmos, un pārejā uz klimatneitralitāti piemēro apritīguma principus;

| (c) | savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu ziņo Komisijai par to, kā princips
  “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  ir ņemts vērā nacionālajos, reģionālajos
  un vietējos
  plānošanas, rīcībpolitikas un nozīmīgu investīciju lēmumos, kas attiecas uz nacionālajām un reģionālajām energosistēmām
  un uz neenerģētiskajiem sektoriem, ja šiem sektoriem ir ietekme uz enerģijas patēriņu un energoefektivitāti, tostarp, bet ne tikai, dara zināmu:










  (i) | novērtējumu par principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” sistemātisku piemērošanu energosistēmās un tā sniegtajiem ieguvumiem, jo īpaši attiecībā uz enerģijas patēriņu; |
| --- | --- | --- |

(c)

savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu ziņo Komisijai par to, kā princips
  “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  ir ņemts vērā nacionālajos, reģionālajos
  un vietējos
  plānošanas, rīcībpolitikas un nozīmīgu investīciju lēmumos, kas attiecas uz nacionālajām un reģionālajām energosistēmām
  un uz neenerģētiskajiem sektoriem, ja šiem sektoriem ir ietekme uz enerģijas patēriņu un energoefektivitāti, tostarp, bet ne tikai, dara zināmu:

(i)

novērtējumu par principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” sistemātisku piemērošanu energosistēmās un tā sniegtajiem ieguvumiem, jo īpaši attiecībā uz enerģijas patēriņu;

| (ii) | to pasākumu sarakstu, kas veikti ar mērķi novērst nevajadzīgus regulatīvus vai neregulatīvus šķēršļus principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” un pieprasījuma puses risinājumiem, tostarp nosakot valstu tiesību aktus un pasākumus, kas ir pretrunā principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”; |
| --- | --- |

(ii)

to pasākumu sarakstu, kas veikti ar mērķi novērst nevajadzīgus regulatīvus vai neregulatīvus šķēršļus principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” un pieprasījuma puses risinājumiem, tostarp nosakot valstu tiesību aktus un pasākumus, kas ir pretrunā principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”;

3.a
     
  Līdz ... [6 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija pieņem deleģēto aktu, ar ko papildina šo direktīvu, izveidojot kopēju vispārēju sistēmu, kurā būtu iekļauta uzraudzība, monitorings un ziņošanas procedūra, ko dalībvalstis varētu izmantot, izstrādājot 3. punkta a) apakšpunktā minēto izmaksu un ieguvumu aprēķina metodiku, lai nodrošinātu salīdzināmību, vienlaikus atstājot dalībvalstīm iespēju pielāgoties valsts un vietējiem apstākļiem.

4. pants

Energoefektivitātes mērķrādītāji

1.   Dalībvalstis kolektīvi nodrošina enerģijas
  galapatēriņa
  samazinājumu par vismaz
  40
   % 2030. gadā un
  primārās enerģijas patēriņa
  samazinājumu par
  42,5
   % salīdzinājumā ar
  2007
  . gada atsauces scenārija prognozēm tā, lai 2030. gadā Savienības enerģijas galapatēriņš nepārsniegtu
  740
   Mtoe un Savienības primārās enerģijas patēriņš –
  960
   Mtoe (59).

2.   Katra dalībvalsts nosaka
  saistošus
  nacionālos energoefektivitātes devumus attiecībā uz enerģijas galapatēriņu un primārās enerģijas patēriņu, lai kolektīvi sasniegtu saistošo Savienības mērķrādītāju, kas noteikts 1. punktā. Dalībvalstis minētos devumus kopā ar šo devumu ▌trajektoriju
  ar diviem atskaites punktiem (starpposma mērķrādītājiem) — 2025. un 2027. gadā —
  paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu un savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kā minēts un saskaņā ar procedūru Regulas (ES) 2018/1999 3. pantā un 7.–12. pantā.
  Nosakot savus saistošos nacionālos devumus,
  dalībvalstis
  piemēro
  šīs direktīvas I pielikumā noteikto formulu un paskaidro, kā un uz kādu datu pamata šie devumi ir aprēķināti.

Dalībvalstis nacionālajos energoefektivitātes devumos arī norāda Regulā (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku definēto enerģijas tiešā patēriņa sektoru (tai skaitā rūpniecības, dzīvojamā, pakalpojumu un transporta sektora) energopatēriņa īpatsvaru. Tās norāda arī prognozes par energopatēriņu ▌IKT ▌sektorā.

Nosakot minētos devumus, dalībvalstis ņem vērā:

| (a) | to, ka enerģijas patēriņš Savienībā 2030. gadā nedrīkst pārsniegt
  740
   Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē vai
  960
   Mtoe primārās enerģijas patēriņa izteiksmē; |
| --- | --- |

(a)

to, ka enerģijas patēriņš Savienībā 2030. gadā nedrīkst pārsniegt
  740
   Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē vai
  960
   Mtoe primārās enerģijas patēriņa izteiksmē;

| (b) | pasākumus, kas paredzēti šajā direktīvā; |
| --- | --- |

(b)

pasākumus, kas paredzēti šajā direktīvā;

| (c) | citus pasākumus, lai veicinātu energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī; |
| --- | --- |

(c)

citus pasākumus, lai veicinātu energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī;

| (d) | šādus
  relevantus faktorus, kas ietekmē centienus energoefektivitātes jomā
  un kas iekļauti I pielikumā norādītajā formulā
  :






  i. | kolektīvais vērienīguma līmenis, kas vajadzīgs klimata mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- | --- |

(d)

šādus
  relevantus faktorus, kas ietekmē centienus energoefektivitātes jomā
  un kas iekļauti I pielikumā norādītajā formulā
  :

i.

kolektīvais vērienīguma līmenis, kas vajadzīgs klimata mērķu sasniegšanai,

| ii. | centienu taisnīgs sadalījums visā Savienībā, |
| --- | --- |

ii.

centienu taisnīgs sadalījums visā Savienībā,

| iii. | ekonomikas energointensitāte, |
| --- | --- |

iii.

ekonomikas energointensitāte,

| (iv) | atlikušais izmakslietderīgais enerģijas ietaupījuma potenciāls; |
| --- | --- |

(iv)

atlikušais izmakslietderīgais enerģijas ietaupījuma potenciāls;

| (e) | citus nacionālos
  faktorus
  , kas ietekmē energopatēriņu, proti:






  (i) | IKP attīstība un prognozes, |
| --- | --- | --- |

(e)

citus nacionālos
  faktorus
  , kas ietekmē energopatēriņu, proti:

(i)

IKP attīstība un prognozes,

| (ii) | enerģijas importa un eksporta izmaiņas, izmaiņas energoresursu struktūrā un jaunu ilgtspējīgu kurināmo/degvielu plaša apguve, |
| --- | --- |

(ii)

enerģijas importa un eksporta izmaiņas, izmaiņas energoresursu struktūrā un jaunu ilgtspējīgu kurināmo/degvielu plaša apguve,

| (iii) | visu atjaunīgo energoresursu, kodolenerģijas, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas attīstīšana, |
| --- | --- |

(iii)

visu atjaunīgo energoresursu, kodolenerģijas, oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas attīstīšana,

| (iv) | energoietilpīgu nozaru dekarbonizācija, |
| --- | --- |

(iv)

energoietilpīgu nozaru dekarbonizācija,

| (iva) | nacionālo dekarbonizācijas/klimatneitralitātes plānu mērķu vērienīgums. |
| --- | --- |

(iva)

nacionālo dekarbonizācijas/klimatneitralitātes plānu mērķu vērienīgums.

Ja dalībvalstis ņem vērā valsts faktorus, kas minēti trešās daļas e) apakšpunktā, tas nenoved pie Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja nesasniegšanas. Komisija novērtē, vai dalībvalstu kopējais devums ir pietiekams, lai sasniegtu Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju, un novērtē, vai šis devums atbilst starpposma mērķrādītāju sasniegšanai. Ja tā secina, ka ar to nepietiek, tā divu mēnešu laikā pēc tam, kad dalībvalstis ir paziņojušas par savu nacionālo energoefektivitātes devumu, ierosina katrai dalībvalstij koriģētu nacionālo energoefektivitātes devumu, nodrošinot, ka dalībvalstu kopējais devums sasniedz Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju. Piemērojot minēto mehānismu, Komisija nodrošina, ka primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš dalībvalstu nacionālo devumu summā neatšķiras no Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja.

3.   Komisija, balstoties uz savu novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 29. panta 1. un 3. punktu
  , novērtē dalībvalstu panākumus centienos sasniegt savus saistošos nacionālos devumus un šā panta 2. punktā minētos starpposma mērķrādītājus. Ja Komisija, balstoties uz savu novērtējumu, secina
  , ka progress virzībā uz energoefektivitātes devumu sasniegšanu nav bijis pietiekams, dalībvalstis, kurās šā panta 2. punktā minētā ▌trajektorija
  un starpposma mērķrādītāji
  ir
  pārsniegti
  , nodrošina, ka viena gada laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas tiek īstenoti papildu pasākumi, ar kuriem nodrošina, ka dalībvalsts atkal virzās uz energoefektivitātes devuma sasniegšanu. Minētie papildu pasākumi ietver (bet ne tikai) šādus pasākumus:

| a. | veikt nacionālus pasākumus, kas nodrošina papildu enerģijas ietaupījumu, arī sniegt spēcīgāku projektu izstrādes palīdzību energoefektivitātes investīciju pasākumu īstenošanai, |
| --- | --- |

a.

veikt nacionālus pasākumus, kas nodrošina papildu enerģijas ietaupījumu, arī sniegt spēcīgāku projektu izstrādes palīdzību energoefektivitātes investīciju pasākumu īstenošanai,

| b. | palielināt 8. pantā noteikto energoekonomijas pienākumu, |
| --- | --- |

b.

palielināt 8. pantā noteikto energoekonomijas pienākumu,

| c. | koriģēt publiskajam sektoram uzlikto pienākumu, |
| --- | --- |

c.

koriģēt publiskajam sektoram uzlikto pienākumu,

| d. | veikt brīvprātīgu finanšu iemaksu 28. pantā minētajā valsts energoefektivitātes fondā vai citā energoefektivitātei veltītā finansēšanas instrumentā, nodrošinot, ka ikgadējās finanšu iemaksas ir līdzvērtīgas investīcijām, kas vajadzīgas minētās ▌trajektorijas sasniegšanai. |
| --- | --- |

d.

veikt brīvprātīgu finanšu iemaksu 28. pantā minētajā valsts energoefektivitātes fondā vai citā energoefektivitātei veltītā finansēšanas instrumentā, nodrošinot, ka ikgadējās finanšu iemaksas ir līdzvērtīgas investīcijām, kas vajadzīgas minētās ▌trajektorijas sasniegšanai.

Ja dalībvalstī šā panta 2. punktā minētā ▌trajektorija ir pārsniegta, tā savā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata progresa ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu iekļauj skaidrojumu par
  pasākumiem
  , ko tā
  veiks
  šīs neatbilstības novēršanai, lai nodrošinātu nacionālā energoefektivitātes devuma sasniegšanu
  un energoietaupījumu, kādu ar katru pasākumu ir paredzēts panākt
  .

Komisija novērtē, vai šajā punktā minētie nacionālie pasākumi ir pietiekami, lai sasniegtu Savienības energoefektivitātes mērķrādītājus. Ja nacionālie pasākumi tiek atzīti par nepietiekamiem, Komisija pēc vajadzības ierosina pasākumus un īsteno savas pilnvaras Savienības līmenī, lai nodrošinātu 2030. gadam nosprausto Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanu.

4.   Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim novērtē visas metodoloģiskās izmaiņas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku ziņotajos datos, enerģijas bilances aprēķināšanas metodikā un Eiropas enerģijas izmantojuma enerģētiskajos modeļos un vajadzības gadījumā ierosina tehniskas korekcijas Savienības 2030. gada mērķrādītāju aprēķināšanā, lai saglabātu šā panta 1. punktā izvirzīto ieceru vērienu.

II NODAĻA

II NODAĻA

PUBLISKAIS SEKTORS KĀ PARAUGS

PUBLISKAIS SEKTORS KĀ PARAUGS

5. pants

Publiskā sektora līderība energoefektivitātes jomā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu visu publisko struktūru kopējais enerģijas galapatēriņš tiek samazināts vismaz par
  2
   % salīdzinājumā ar X-2 gadu (kur X ir šīs direktīvas spēkā stāšanās gads).

Aprēķinot publisko struktūru enerģijas galapatēriņu, dalībvalstis var ņemt vērā klimatiskās variācijas dalībvalstī.

2.   Dalībvalstis savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un to atjauninājumos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 iekļauj
  visu
  to publisko struktūru sarakstu, kuras piedalās šā panta 1. punktā noteiktā pienākuma izpildē, energopatēriņa samazinājuma
  un enerģijas ietaupījumu
  apjomu, kas katrai no tām jāsasniedz, un pasākumus, ar ko tās šo samazinājumu plāno sasniegt. Dalībvalstis par gadā panākto enerģijas galapatēriņa samazinājumu ziņo Komisijai savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc apspriešanās ar
  attiecīgajām
  ieinteresētajām personām
  , vajadzības gadījumā — ar savām enerģētikas aģentūrām
  un ar sabiedrību, tai skaitā konkrētajām grupām, kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai kuras ir neaizsargātākas pret tās sekām,
  pamatojoties uz to ienākumiem, dzimumu, demogrāfisko stāvokli, veselības stāvokli vai piederību kādai minoritātes kopienai,
  piemēram, ▌cilvēki ar rasu vai etnisko piederību minoritātei, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes savos dekarbonizācijas plānos nosaka konkrētus energoefektivitātes pasākumus.
  Dalībvalstis arī nodrošina, ka, izstrādājot un īstenojot energoefektivitātes pasākumus, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes nepieļauj energoefektivitātes pasākumu tiešu vai netiešu negatīvu ietekmi uz enerģētiskās nabadzības skartām mājsaimniecībām, maznodrošinātām mājsaimniecībām vai neaizsargātām grupām.

4.   Dalībvalstis
  sniedz finansiālu un tehnisku
  atbalstu publiskajām struktūrām energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu ieviešanā
  un mudina tās ņemt vērā plašākos ieguvumus, kas nav saistīti ar enerģijas ietaupījumu, piemēram, uzlabotu iekštelpu gaisa un vides kvalitāti, uzlabotu vides kvalitāti un ērtības atjaunotās sabiedriskajās ēkās, jo īpaši skolās, dienas aprūpes centros, pansionātos, patversmēs, slimnīcās un sociālajos mājokļos
  , arī reģionālā un vietējā līmenī.
  Dalībvalstis sniedz vadīnijas, veicina kompetenču veidošanu un apmācības iespējas, arī enerģētiskās pārjaunošanas jomā, izmantojot energosnieguma līgumus un publiskā un privātā sektora partnerības,
  un
  mudina
  publiskā sektora struktūras sadarboties.
  Dalībvalstis atbalsta publisko struktūru centienus novērst cilvēkresursu trūkumu, jo tie ir nepieciešami visos zaļās pārkārtošanās posmos, tostarp amatnieku, kā arī augsti kvalificētu zaļo tehnoloģiju ekspertu, lietišķās zinātnes pārstāvju un novatoru trūkumu.

5.   Dalībvalstis mudina publiskās struktūras ņemt vērā aprites cikla oglekļa emisijas
  , kā arī ekonomiskos, sociālos un energoapgādes drošības ieguvumus
  no publisko struktūru investīciju un rīcībpolitikas darbībām
  un šajā saistībā sniedz īpašus norādījumus
  .

5.a
     
  Dalībvalstis mudina publiskās struktūras veikt atbilstošus pasākumus, lai risinātu jautājumu par to ēku siltumapgādes dimensiju, kuras ir publisko struktūru īpašumā vai lietošanā, jo īpaši, aizstājot vecos un neefektīvos sildītājus un pakāpeniski pārtraucot fosilā kurināmā izmantošanu.

5.b
     
  Dalībvalstis veicina sabiedriskā transporta un citu mazāk piesārņojošu un energoefektīvāku mobilitātes veidu, piemēram, dzelzceļa, riteņbraukšanas, staigāšanas, kopīgotas mobilitātes izmantošanu, atjaunojot un dekarbonizējot autoparkus, veicinot transporta veidu maiņu un iekļaujot šos transporta veidus pilsētu mobilitātes plānošanā.

6. pants

Publisko struktūru ēkas kā paraugs

1.   Neskarot ▌Direktīvas 2010/31/ES 7. pantu, katra dalībvalsts nodrošina, lai katru gadu tiktu renovēti vismaz 3 % kopējās platības publisko struktūru īpašumā esošajās ēkās
  un ēkās,
  kuras apsilda un/vai dzesē
  un kuras ietilpst turpmāk minētajās kategorijās, kā arī ēkās, kuras izmanto sociālām vajadzībām,
  ar mērķi tās pārveidot vismaz par gandrīz nulles enerģijas ēkām
  vai bezemisiju ēkām
  saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 9. pantu
  , pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderību un tehnisko iespējamību:

| (a) | ēkās, kas pieder publiskām struktūrām, |
| --- | --- |

(a)

ēkās, kas pieder publiskām struktūrām,

| (b) | ēkās, kuras nesen sākušas izmantot publiskā sektora struktūras, no ...[šīs direktīvas stāšanās spēkā datums]; |
| --- | --- |

(b)

ēkās, kuras nesen sākušas izmantot publiskā sektora struktūras, no ...[šīs direktīvas stāšanās spēkā datums];

| (c) | ēkās, kuras izmanto publiskā sektora struktūras, sasniedzot attiecīgu kritisko punktu (nomas atjaunošana, pārdošana, lietošanas maiņa, nozīmīgi remontdarbi vai uzturēšanas darbi). |
| --- | --- |

(c)

ēkās, kuras izmanto publiskā sektora struktūras, sasniedzot attiecīgu kritisko punktu (nomas atjaunošana, pārdošana, lietošanas maiņa, nozīmīgi remontdarbi vai uzturēšanas darbi).

Dalībvalstis var atbrīvot sociālos mājokļus no šā punkta pirmajā daļā minētā pienākuma renovēt, ja renovācija nav izmaksu ziņā neitrāla un cilvēkiem, kuri dzīvo sociālajos mājokļos, radīs ievērojamu īres maksas pieaugumu, kas ir lielāks par ekonomiskiem ietaupījumiem no enerģijas rēķina.

Ja publiskās struktūras izmato ēku, kura nav to īpašumā, tās pēc iespējas izmanto savas līgumiskās tiesības un mudina ēkas īpašnieku ēku renovēt tā, lai tā kļūtu par gandrīz nulles enerģijas ēku saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 9. pantu
  , vai ieviest energopārvadības sistēmu, vai izmantot energosnieguma līgumu, lai laika gaitā uzturētu un uzlabotu energosniegumu
  . Slēdzot jaunu līgumu par tādas ēkas apdzīvošanu, kura nav to īpašumā, publiskās struktūras
  nodrošina, ka
  šī ēka
  iekļaujas
  energosnieguma sertifikāta divās augstākajās energoefektivitātes klasēs,
  vai izstrādā līguma noteikumus, kas uzliek par pienākumu ēkas īpašniekam renovēt ēku par gandrīz nulles enerģijas ēku, pirms to apdzīvo publiskā struktūra
  .

Normu vismaz 3 % aprēķina, pamatojoties uz ▌publisko struktūru īpašumā esošo ēku
  un sociālām vajadzībām izmantojamu ēku
  , kuru kopējā izmantojamā platība ir lielāka par 250 m2 un kuras 2024. gada 1. janvārī nav gandrīz nulles enerģijas ēkas, kopējo platību.

Dalībvalstis var noteikt prasības, lai nodrošinātu, ka, ja tas ir tehniski un ekonomiski iespējams, ēkas, kas pieder publiskām struktūrām vai ko tās izmanto, kā minēts šā punkta pirmajā un trešajā daļā, un sociāliem mērķiem izmantojamas ēkas, kuru platība pārsniedz 250 m2, ir aprīkotas ar ēku automatizācijas un vadības sistēmām vai citiem risinājumiem, lai aktīvi pārvaldītu enerģijas plūsmas saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 14. panta 4. punktu.

Ja tas ir tehniski iespējams un ir izmakslietderīgi, dalībvalstis dara visu iespējamo, lai ēkās, kas pieder publiskām struktūrām vai ko tās izmanto, uzstādītu tādu skaitu uzlādes punktu, kurš pārsniedz Direktīvas [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)] 12. pantā noteiktās minimālās prasības.

1.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot mazāk stingras prasības, kas nosaka atšķirīgas energoefektivitātes prasības šādām ēku kategorijām:

| (a) | ēkām, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras un vēsturiskās vērtības dēļ, tiktāl, ciktāl konkrētu minimālo energosnieguma prasību izpilde nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu; |
| --- | --- |

(a)

ēkām, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras un vēsturiskās vērtības dēļ, tiktāl, ciktāl konkrētu minimālo energosnieguma prasību izpilde nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu;

| (b) | ēkām, kuras ir bruņoto spēku vai centrālās valdības īpašumā un kalpo valsts aizsardzības mērķiem, izņemot bruņoto spēku un citu valsts aizsardzības iestāžu personālam paredzētas atsevišķas dzīvojamās telpas vai biroja ēkas; |
| --- | --- |

(b)

ēkām, kuras ir bruņoto spēku vai centrālās valdības īpašumā un kalpo valsts aizsardzības mērķiem, izņemot bruņoto spēku un citu valsts aizsardzības iestāžu personālam paredzētas atsevišķas dzīvojamās telpas vai biroja ēkas;

| (c) | ēkām, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām. |
| --- | --- |

(c)

ēkām, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām.

1.b
     
  Lai vispirms veicinātu enerģijas ietaupījumus un dotu stimulu agrīnai rīcībai, dalībvalsts, kas atbilstīgi 1. punkta nosacījumiem līdz 2026. gada 31. decembrim renovē vairāk nekā 3 % no savu ēku kopējās platības jebkurā gadā līdz 2026. gada 31. decembrim, pārpalikumu var ieskaitīt ikgadējā renovācijas normā jebkurā no trim nākamajiem gadiem. Dalībvalsts, kas no 2027. gada 1. janvāra renovēs vairāk nekā 3 % no savu ēku kopējās telpas platības, papildus renovēto platību var ieskaitīt divu nākamo gadu ikgadējā renovācijas normā.

2.   Izņēmuma gadījumos dalībvalstis var ēku ikgadējā renovācijas normā ieskaitīt jaunas ēkas, kas ir to īpašumā, aizstājot publisko struktūru konkrētas ēkas, kuras ir nojauktas divu iepriekšējo gadu laikā. Šādi izņēmuma gadījumi ir pieļaujami tikai tad, ja tas ir izmakslietderīgāk un ilgtspējīgāk panākto enerģijas ietaupījumu un dzīvescikla CO2 emisiju samazinājumu ziņā salīdzinājumā ar šādu ēku renovāciju. Katra dalībvalsts skaidri nosaka un publicē vispārīgos kritērijus, metodiku un procedūras, ko izmanto, lai noteiktu šādus izņēmuma gadījumus.

3.   Šā panta vajadzībām dalībvalstis publisko to publisko struktūru
  īpašumā vai lietojumā esošo
  apsildāmo un/vai dzesējamo ēku
  , kā arī sociāliem mērķiem izmantojamo ēku, kā minēts 1. punkta pirmajā un trešajā daļā,
  sarakstu, kuru kopējā izmantojamā platība ir lielāka par 250 m2. Šo sarakstu
  izveido līdz 2024. gada 30. jūnijam
  un vismaz reizi gadā atjaunina.
  Tas ir izveidots kā lietotājdraudzīga datubāze un saistīts ar ēku krājumu pārskatu, kas veikts saskaņā ar valsts ilgtermiņa renovācijas stratēģijām atbilstīgi Direktīvas 2010/31/ES 2.a pantam, un datu bāzēm, kas izveidotas saskaņā ar minētās direktīvas [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)] 19. pantu.

Ja šādi saraksti jau pastāv vietējā un reģionālā līmenī, katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai atvieglotu datu vākšanu un apstrādi saistībā ar tās sarakstiem. Šis saraksts arī dod iespēju privātiem aktoriem, tostarp ESCO, piedalīties renovācijas risinājumos. ES Ēku fonda observatorija var apkopot datus par ēku fonda raksturlielumiem, ēku korpusa efektivitāti, ēku inženiertehniskajām sistēmām, ēku renovāciju un energosniegumu, lai nodrošinātu labāku izpratni par ēku nozares energosniegumu, izmantojot salīdzināmus datus.

Sarakstā norāda vismaz šādus datus:

| (a) | platību m2, |
| --- | --- |

(a)

platību m2,

| (ab) | siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās enerģijas, elektroenerģijas un karstā ūdens uzsildīšanai izmantotās enerģijas gada patēriņu; |
| --- | --- |

(ab)

siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās enerģijas, elektroenerģijas un karstā ūdens uzsildīšanai izmantotās enerģijas gada patēriņu;

| (b) | katras ēkas energosnieguma sertifikātu, kas izdots saskaņā ar
  Direktīvas ... [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)] 16. pantu, vai, ja ēkas energosnieguma sertifikāta nav, sniedz informāciju par ēku siltuma avotu, ēkas energointensitāti, kas izteikta kWh/(m2*y), ventilācijas un aukstumapgādes iekārtām un citām tehniskām iekārtām; |
| --- | --- |

(b)

katras ēkas energosnieguma sertifikātu, kas izdots saskaņā ar
  Direktīvas ... [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)] 16. pantu, vai, ja ēkas energosnieguma sertifikāta nav, sniedz informāciju par ēku siltuma avotu, ēkas energointensitāti, kas izteikta kWh/(m2*y), ventilācijas un aukstumapgādes iekārtām un citām tehniskām iekārtām;

| (ba) | izmērīto enerģijas ietaupījumu, kas panākts, renovējot ēkas, kuras ––ir publisko struktūru īpašumā vai lietošanā, vai ēkas, ko izmanto sociālām vajadzībām, un veicot citas energoefektivitātes darbības attiecībā uz šīm ēkām; |
| --- | --- |

(ba)

izmērīto enerģijas ietaupījumu, kas panākts, renovējot ēkas, kuras ––ir publisko struktūru īpašumā vai lietošanā, vai ēkas, ko izmanto sociālām vajadzībām, un veicot citas energoefektivitātes darbības attiecībā uz šīm ēkām;

| (bb) | ēku vecumu, izmantošanas veidu, tipoloģiju un atrašanās vietu (pilsēta vai lauki). |
| --- | --- |

(bb)

ēku vecumu, izmantošanas veidu, tipoloģiju un atrašanās vietu (pilsēta vai lauki).

Papildus trešajā daļā minētajiem datiem dalībvalstis dara visu iespējamo, lai savos pārskatos iekļautu kvalitatīvos aspektus. Jo īpaši tās saviem sarakstiem var pievienot aprakstu par pasākumiem, kas saistīti ar to iesaistīšanas stratēģijām, lai nodrošinātu, ka ēku īpašnieki un lietotāji savu rīcību pielāgo enerģijas ietaupījumiem un gandrīz nulles enerģijas ēku ekspluatācijas prasībām. Šos pielikumus to pašreizējā veidā vai pievienotus iepriekšējiem sarakstiem dara pieejamus vietējo iestāžu pārvaldītiem resursu centriem, un tie ir pieejami ieinteresētajām personām, tostarp politikas veidotājiem, privātiem sociālajiem īpašniekiem un īrnieku apvienībām, kā arī privāto biroju vadītājiem.

7. pants

Publiskais iepirkums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, slēdzot publiskos līgumus un koncesijas līgumus par vērtību, kas vienāda ar vai lielāka par robežvērtībām, kuras noteiktas Direktīvas 2014/23/ES 8. pantā, Direktīvas 2014/24/ES 4. pantā un Direktīvas 2014/25/ES 15. pantā, iegādājas tikai tādus ražojumus, pakalpojumus, ēkas un būvdarbus, kuriem ir augsts energoefektivitātes līmenis, saskaņā ar prasībām, kas minētas šīs direktīvas IV pielikumā
  , pienācīgi ņemot vērā efektīvu finanšu resursu pārvaldību
  .

Dalībvalstis arī nodrošina, ka, slēgdamas publiskos līgumus un koncesijas līgumus par vērtību, kas vienāda ar vai lielāka par pirmajā daļā minētajām robežvērtībām, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji piemēro šīs direktīvas 3. pantā minēto principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, tai skaitā attiecībā uz publiskajiem līgumiem un koncesijas līgumiem, kuriem IV pielikumā nav noteiktas nekādas īpašas prasības.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pienākumu bruņoto spēku līgumiem piemēro tikai tiktāl, ciktāl tā piemērošana nav pretrunā bruņoto spēku pasākumu būtībai un galvenajam mērķim. Pienākumu nepiemēro militārā ekipējuma piegādes līgumiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/81/EK (60).

3.   Neatkarīgi no šīs direktīvas 26. panta 4. punkta dalībvalstis nodrošina, ka līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, rīkojot iepirkuma konkursus par pakalpojuma līgumiem, kuros enerģija ir svarīga sastāvdaļa, izvērtē iespējamību noslēgt ilgtermiņa energosnieguma līgumus, kas nodrošina enerģijas ietaupījumu ilgtermiņā.

4.   Neskarot 1. punktu, dalībvalstis, iegādājoties ražojumu kopumu, kuru pilnībā aptver saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 (61) pieņemts deleģētais akts, var prasīt, lai ražojumu kopējā energoefektivitāte būtu svarīgāka nekā katra kopumā iekļautā ražojuma energoefektivitāte atsevišķi, iegādājoties ražojumu kopumu, kas atbilst kritērijam par piederību augstākajai
  pieejamajai
  energoefektivitātes klasei.

5.   Nolūkā sasniegt Savienības dekarbonizācijas un nulles piesārņojuma mērķus dalībvalstis
  pieprasa
  , lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji iepirkuma praksē
  , jo īpaši attiecībā uz transporta nozari,
  attiecīgā gadījumā ņem vērā plašākus ilgtspējas, sociālos, vidiskos un aprites ekonomikas aspektus. Attiecīgā gadījumā un saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām prasībām dalībvalstis pieprasa, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji ņem vērā Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijus.

Lai iepirkuma procesā nodrošinātu energoefektivitātes prasību piemērošanas pārredzamību, dalībvalstis dara publiski pieejamu informāciju par to līgumu ietekmi uz energoefektivitāti, kuru vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 1. punktā minētajām robežvērtībām. Līgumslēdzējas iestādes
  pieprasa
  , lai pretendenti atklāj informāciju par jaunas ēkas
  un atjaunošanai paredzētas ēkas
  globālās sasilšanas potenciālu visā dzīves ciklā,
  tostarp mazoglekļa materiālu izmantojumu un izmantoto materiālu apritīgumu, un dara
  šo informāciju publiski pieejamu saistībā ar citu līgumu slēgšanu, it sevišķi gadījumos, ja līgumi aptver jaunas ēkas, kuru platība ir lielāka par 2 000 kvadrātmetriem.

Dalībvalstis atbalsta līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzējus energoefektivitātes prasību ieviešanā, arī reģionālā un vietējā līmenī, nodrošinot skaidrus noteikumus un vadlīnijas, tai skaitā aprites cikla izmaksu un vidiskās ietekmes un izmaksu novērtēšanas metodiku, izveidojot kompetences atbalsta centrus un mudinot līgumslēdzējas iestādes sadarboties, arī pāri robežām, un, ja iespējams, izmantojot apvienoto iepirkumu un digitālo iepirkumu.

5.a
     
  Lai iepirkuma procesā nodrošinātu energoefektivitātes prasību piemērošanu,


  Komisija vajadzības gadījumā var valstu iestādēm un iepirkuma amatpersonām sniegt papildu norādījumus un instrumentus. Šāds atbalsts varētu stiprināt pašreizējos atbalsta forumus (piemēram, saskaņotu rīcību) dalībvalstīm un palīdzēt tām ņemt vērā zaļā publiskā iepirkuma kritērijus.

6.   Dalībvalstis izstrādā normatīvos aktus un administratīvo praksi attiecībā uz publisko iepirkumu un ikgadējo budžeta veidošanu un grāmatvedību, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka atsevišķas publiskās struktūras netiek atturētas veikt investīcijas energoefektivitātes uzlabošanā un izmantot energosnieguma līgumus un trešo personu finansējuma mehānismus, kas balstīti uz ilgtermiņa līgumiskām saistībām.

7.   Dalībvalstis novērš jebkādus regulatīvus vai neregulatīvus šķēršļus energoefektivitātei, jo īpaši normatīvajos aktos un administratīvajā praksē attiecībā uz publisko iepirkumu un ikgadējo budžeta veidošanu un grāmatvedību, lai nodrošinātu to, ka atsevišķas publiskās struktūras netiek atturētas veikt investīcijas energoefektivitātes uzlabošanā, kā arī izmantot energosnieguma līgumus un trešo personu finansējuma mehānismus, kas balstīti uz ilgtermiņa līgumiskām saistībām.

Dalībvalstis par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šķēršļus energoefektivitātes uzlabojumu ieviešanai, Komisijai ziņo savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

III NODAĻA

III NODAĻA

ENERĢIJAS IZMANTOJUMA EFEKTIVITĀTE

ENERĢIJAS IZMANTOJUMA EFEKTIVITĀTE

8. pants

Energoekonomijas pienākums

-1.
     
  Lai nodrošinātu stabilu un paredzamu ieguldījumu Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanā līdz 2030. gadam un klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā līdz 2050. gadam, dalībvalstis sasniedz kumulatīvu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu pienākuma periodos. Pirmais 1. punkta a) apakšpunktā minētais pienākuma periods ir no 2014. gada līdz 2020. gadam. Otrais 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētais pienākuma periods ir no 2021. gada līdz 2030. gadam.

1.   Dalībvalstis sasniedz vismaz šādu kumulatīvu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu:

| (a) | no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5 % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2013. gada 1. janvāra. Minētajā aprēķinā var daļēji vai pilnībā neiekļaut pārdotās enerģijas apjomu, ko izmanto transportam; |
| --- | --- |

(a)

no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5 % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2013. gada 1. janvāra. Minētajā aprēķinā var daļēji vai pilnībā neiekļaut pārdotās enerģijas apjomu, ko izmanto transportam;

| (b) | no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu 0,8 % apmērā no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra. Atkāpjoties no šīs prasības, Kipra un Malta no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim katru gadu sasniedz jaunu ietaupījumu, kas līdzvērtīgs 0,24 % no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

(b)

no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu 0,8 % apmērā no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra. Atkāpjoties no šīs prasības, Kipra un Malta no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim katru gadu sasniedz jaunu ietaupījumu, kas līdzvērtīgs 0,24 % no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra;

| (c) | no 2024. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu
  2
   % apmērā no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā vidējo rādītāju trīs gadu periodā pirms 2020. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(c)

no 2024. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu
  2
   % apmērā no ikgadējā enerģijas galapatēriņa, aprēķinot to kā vidējo rādītāju trīs gadu periodā pirms 2020. gada 1. janvāra.

Dalībvalstis izlemj, kā jauno ietaupījumu aprēķināto apjomu sadalīt katrā pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajā periodā, ar noteikumu, ka katra pienākuma perioda beigās ir panākti prasītie kopējie kumulatīvie enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumi.

Dalībvalstis turpina panākt jaunus ikgadējus ietaupījumus saskaņā ar pirmās daļas c) apakšpunktā paredzēto ietaupījuma likmi desmit gadu periodos pēc 2030. gada.

2.   Dalībvalstis šā panta 1. punktā prasīto enerģijas ietaupījumu apjomu panāk, vai nu izveidojot 9. pantā minēto energoefektivitātes pienākuma shēmu, vai pieņemot 10. pantā minētos alternatīvos rīcībpolitikas pasākumus. Dalībvalstis energoefektivitātes pienākuma shēmu var kombinēt ar alternatīviem rīcībpolitikas pasākumiem. Dalībvalstis nodrošina, ka enerģijas ietaupījumus, kas izriet no 9. pantā, 10. pantā un 28. panta 11. punktā minētajiem rīcībpolitikas pasākumiem, aprēķina saskaņā ar V pielikumu.

3.   Dalībvalstis energoefektivitātes pienākuma shēmas, alternatīvus politikas pasākumus — vai abu minēto elementu kombināciju —, vai programmas vai pasākumus, ko finansē no valsts energoefektivitātes fonda, prioritāri īsteno attiecībā uz enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem
  , maznodrošinātām mājsaimniecībām
  , neaizsargātiem lietotājiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošiem cilvēkiem. Dalībvalstis nodrošina, ka rīcībpolitikas pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar šo pantu, nav nelabvēlīgas ietekmes uz šīm personām. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis pēc iespējas labāk izmanto finansējumu, arī publisko finansējumu, Savienības līmenī izveidotos finansēšanas mehānismus un ieņēmumus no kvotām saskaņā ar 22. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ar mērķi novērst negatīvu ietekmi un nodrošināt taisnīgu un iekļaujošu enerģētikas pārkārtošanu.

Lai izpildītu prasību par 1. punktā paredzēto enerģijas ietaupījumu apjomu,
  dalībvalstis apsver un veicina atjaunīgās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu lomu tajā, kā palīdzēt īstenot šos rīcībpolitikas pasākumus.

Dalībvalstis
  nosaka minimālo
  daļu no vajadzīgā kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma
  un
  panāk to enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku,
  maznodrošināto mājsaimniecību
  , mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. Šī daļa ir vismaz vienāda ar enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību īpatsvaru, ko novērtē dalībvalsts nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kurš izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 (Pārvaldības regulas) 3. panta 3. punkta d) apakšpunktu.
  Novērtējot enerģētiskās nabadzības īpatsvaru valsts enerģētikas un klimata plānā, dalībvalstis ņem vērā šīs daļas a) līdz bb) punktā minētos rādītājus.
  Ja dalībvalsts nav paziņojusi enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību īpatsvaru, ko novērtē nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, vajadzīgā kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma apjoma daļa enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku,
  maznodrošināto mājsaimniecību
  , mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū ir vismaz vienāda ar tālāk uzskaitīto rādītāju 2019. gada vērtību — vai, ja kādam rādītājam vērtība par 2019. gadu nav pieejama, izmanto rādītāja vērtības lineāru ekstrapolāciju par pēdējiem trim gadiem, par kuriem vērtības ir pieejamas, — vidējo aritmētisko daļu:

| a) | nespēja uzturēt mājokli pietiekami siltu (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]), |
| --- | --- |

a)

nespēja uzturēt mājokli pietiekami siltu (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]),

| b) | kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem (Eurostat, SILC [ilc_mdes07]); un |
| --- | --- |

b)

kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem (Eurostat, SILC [ilc_mdes07]); un

| (ba) | kopējais iedzīvotāju skaits, kas dzīvo mājoklī ar cauru jumtu, mitrām sienām, grīdām vai pamatiem vai puvi logu rāmjos vai grīdā (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

(ba)

kopējais iedzīvotāju skaits, kas dzīvo mājoklī ar cauru jumtu, mitrām sienām, grīdām vai pamatiem vai puvi logu rāmjos vai grīdā (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| (bb) | nabadzības riska rādītājs (Eurostat, SILC un ECHP apsekojumi [ilc_li02]) (robežpunkts: 60 % no vidējā ekvivalentā ienākuma pēc sociālo pārskaitījumu veikšanas. |
| --- | --- |

(bb)

nabadzības riska rādītājs (Eurostat, SILC un ECHP apsekojumi [ilc_li02]) (robežpunkts: 60 % no vidējā ekvivalentā ienākuma pēc sociālo pārskaitījumu veikšanas.

▌

4.   Dalībvalstis informāciju par izmantotajiem rādītājiem, vidējo aritmētisko daļu un saskaņā ar šā panta 3. punktu izstrādāto rīcībpolitikas pasākumu iznākumu iekļauj savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu, savos turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3. pantu un 7.–12. pantu un attiecīgajos progresa ziņojumos saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.

5.   Dalībvalstis var ieskaitīt enerģijas ietaupījumus, kas izriet no rīcībpolitikas pasākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ieviesti līdz 2020. gada 31. decembrim vai pēc tam, ar noteikumu, ka minētie pasākumi noveduši pie jaunām atsevišķām darbībām, kas tiek veiktas pēc 2020. gada 31. decembra. Enerģijas ietaupījumi, kas panākti kādā pienākuma periodā, netiek ieskaitīti vajadzīgo enerģijas ietaupījumu apjomā iepriekšējos pienākuma periodos, kas noteikti 1. punktā.

6.   Ar noteikumu, ka dalībvalstis sasniedz vismaz savu kumulatīva enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma pienākumu, kas minēts 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, tās prasīto enerģijas ietaupījumu apjomu, kas minēts 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, var aprēķināt vienā vai vairākos no šādiem veidiem:

| (a) | enerģijas pārdošanas apjomam galalietotājiem vai enerģijas galapatēriņam, ko aprēķina kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra, piemērojot ikgadēju ietaupījumu likmi; |
| --- | --- |

(a)

enerģijas pārdošanas apjomam galalietotājiem vai enerģijas galapatēriņam, ko aprēķina kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra, piemērojot ikgadēju ietaupījumu likmi;

| (b) | pilnībā vai daļēji no pamata scenārija aprēķina izslēdzot enerģiju, ko izmanto transportam; |
| --- | --- |

(b)

pilnībā vai daļēji no pamata scenārija aprēķina izslēdzot enerģiju, ko izmanto transportam;

| (c) | izmantojot jebkuru no 8. punktā izklāstītajiem risinājumiem. |
| --- | --- |

(c)

izmantojot jebkuru no 8. punktā izklāstītajiem risinājumiem.

7.   Ja dalībvalstis attiecībā uz vajadzīgo enerģijas ietaupījumu, kas minēts 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, izmanto kādu no 6. punktā paredzētajām iespējām, tās nosaka:

| (a) | savu ikgadēju ietaupījumu likmi, kura tiks piemērota viņu kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma aprēķināšanā un kura nodrošina, ka viņu neto enerģijas ietaupījuma galīgais apjoms nav zemāks par 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā prasīto; |
| --- | --- |

(a)

savu ikgadēju ietaupījumu likmi, kura tiks piemērota viņu kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma aprēķināšanā un kura nodrošina, ka viņu neto enerģijas ietaupījuma galīgais apjoms nav zemāks par 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā prasīto;

| (b) | savu aprēķina pamata scenāriju, no kura daļēji vai pilnībā var tikt izslēgta transportam izmantotā enerģija. |
| --- | --- |

(b)

savu aprēķina pamata scenāriju, no kura daļēji vai pilnībā var tikt izslēgta transportam izmantotā enerģija.

8.   Katra dalībvalsts, ievērojot 9. punktu, var:

| (a) | izdarīt 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā prasīto aprēķinu, izmantojot šādas vērtības: 1 % 2014. un 2015. gadā; 1,25 % 2016. un 2017. gadā; un 1,5 % 2018., 2019. un 2020. gadā; |
| --- | --- |

(a)

izdarīt 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā prasīto aprēķinu, izmantojot šādas vērtības: 1 % 2014. un 2015. gadā; 1,25 % 2016. un 2017. gadā; un 1,5 % 2018., 2019. un 2020. gadā;

| (b) | aprēķinā neiekļaut visu to pārdotās enerģijas apjomu vai daļu no tā, attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto pienākuma periodu, vai visu to enerģijas galapatēriņa apjomu vai daļu no tā, kas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitīto rūpniecisko darbību nolūkos patērēts minētās daļas b) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā; |
| --- | --- |

(b)

aprēķinā neiekļaut visu to pārdotās enerģijas apjomu vai daļu no tā, attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto pienākuma periodu, vai visu to enerģijas galapatēriņa apjomu vai daļu no tā, kas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitīto rūpniecisko darbību nolūkos patērēts minētās daļas b) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā;

| (c) | 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā prasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas, īstenojot 23. panta 4. punkta a) apakšpunktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā, 5.–9. punktā un 11. punktā paredzētās prasības, ir iegūts enerģijas pārveides, sadales un pārvades nozarēs, tostarp efektīvā centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūrā. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos informē Komisiju par rīcībpolitikas pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt saskaņā ar šo punktu laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim,. Minēto pasākumu ietekmi aprēķina saskaņā ar V pielikumu un iekļauj minētajos plānos; |
| --- | --- |

(c)

1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā prasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas, īstenojot 23. panta 4. punkta a) apakšpunktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā, 5.–9. punktā un 11. punktā paredzētās prasības, ir iegūts enerģijas pārveides, sadales un pārvades nozarēs, tostarp efektīvā centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūrā. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos informē Komisiju par rīcībpolitikas pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt saskaņā ar šo punktu laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim,. Minēto pasākumu ietekmi aprēķina saskaņā ar V pielikumu un iekļauj minētajos plānos;

| (d) | prasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt izmērāmu un verificējamu enerģijas ietaupījumu, kas gūts ar atsevišķām darbībām, kuras īsteno kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto pienākuma periodu un pēc tam attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto periodu; |
| --- | --- |

(d)

prasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt izmērāmu un verificējamu enerģijas ietaupījumu, kas gūts ar atsevišķām darbībām, kuras īsteno kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto pienākuma periodu un pēc tam attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto periodu;

| (e) | prasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas izriet no rīcībpolitikas pasākumiem, ar noteikumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi noveduši pie atsevišķām darbībām, kas veiktas no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un dod ietaupījumus pēc 2020. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

(e)

prasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas izriet no rīcībpolitikas pasākumiem, ar noteikumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi noveduši pie atsevišķām darbībām, kas veiktas no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un dod ietaupījumus pēc 2020. gada 31. decembra;

| (f) | saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu pieprasītā enerģijas ietaupījuma aprēķinā neiekļaut 30 % no verificējamā tās enerģijas daudzuma, kas ēkās vai uz ēkām pašpatēriņam saražota tādu rīcībpolitikas pasākumu rezultātā, ar kuriem veicina atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju jaunuzstādīšanu; |
| --- | --- |

(f)

saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu pieprasītā enerģijas ietaupījuma aprēķinā neiekļaut 30 % no verificējamā tās enerģijas daudzuma, kas ēkās vai uz ēkām pašpatēriņam saražota tādu rīcībpolitikas pasākumu rezultātā, ar kuriem veicina atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju jaunuzstādīšanu;

| (g) | saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu pieprasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas pārsniedz to enerģijas ietaupījumu, kas jāpanāk pienākuma periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ar noteikumu, ka minētais ietaupījums gūts no atsevišķām darbībām, kuras veiktas saskaņā ar 9. un 10. punktā minētajiem rīcībpolitikas pasākumiem, par kuriem dalībvalstis paziņojušas savos valsts energoefektivitātes rīcības plānos un ziņojušas savos progresa ziņojumos saskaņā ar 24. pantu. |
| --- | --- |

(g)

saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu pieprasītajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas pārsniedz to enerģijas ietaupījumu, kas jāpanāk pienākuma periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ar noteikumu, ka minētais ietaupījums gūts no atsevišķām darbībām, kuras veiktas saskaņā ar 9. un 10. punktā minētajiem rīcībpolitikas pasākumiem, par kuriem dalībvalstis paziņojušas savos valsts energoefektivitātes rīcības plānos un ziņojušas savos progresa ziņojumos saskaņā ar 24. pantu.

9.   Dalībvalstis piemēro saskaņā ar 8. punktu izvēlētos variantus un to ietekmi aprēķina katram 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajam laikposmam atsevišķi:

| (a) | lai aprēķinātu 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 8. punkta a)–d) apakšpunktu. Visi saskaņā ar 8. punktu izvēlētie varianti kopā nepārsniedz 25 % no 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā enerģijas ietaupījuma apjoma; |
| --- | --- |

(a)

lai aprēķinātu 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 8. punkta a)–d) apakšpunktu. Visi saskaņā ar 8. punktu izvēlētie varianti kopā nepārsniedz 25 % no 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā enerģijas ietaupījuma apjoma;

| (b) | lai aprēķinātu 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 8. punkta b) līdz g) apakšpunktu ar noteikumu, ka 8. punkta d) apakšpunktā minētajām atsevišķajām darbībām būs verificējama un izmērāma ietekme arī pēc 2020. gada 31. decembra. Visi saskaņā ar 8. punktu izvēlētie varianti kopā neizraisa saskaņā ar 6. un 7. punktu aprēķinātā enerģijas ietaupījuma apjoma samazināšanos par vairāk nekā 35 %. |
| --- | --- |

(b)

lai aprēķinātu 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 8. punkta b) līdz g) apakšpunktu ar noteikumu, ka 8. punkta d) apakšpunktā minētajām atsevišķajām darbībām būs verificējama un izmērāma ietekme arī pēc 2020. gada 31. decembra. Visi saskaņā ar 8. punktu izvēlētie varianti kopā neizraisa saskaņā ar 6. un 7. punktu aprēķinātā enerģijas ietaupījuma apjoma samazināšanos par vairāk nekā 35 %.

Neatkarīgi no tā, vai dalībvalstis no sava aprēķina pamata scenārija pilnībā vai daļēji izslēdz enerģiju, ko izmanto transportam, vai izmanto kādu no 8. punktā uzskaitītajiem risinājumiem, tās nodrošina, ka aprēķinātais jauno ietaupījumu neto apjoms, kas sasniedzams enerģijas galapatēriņā 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā pienākuma periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, nav mazāks par apjomu, ko iegūst, piemērojot 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minēto ikgadējo ietaupījumu likmi.

10.   Dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu, savos turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1999 3. pantam un 7.–12. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 III pielikumu un attiecīgajos progresa ziņojumos apraksta, kā tiek aprēķināts enerģijas ietaupījuma apjoms, kas sasniedzams laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim, un – attiecīgā gadījumā – paskaidro, kā tika noteikta ikgadējā ietaupījumu likme un aprēķina pamata scenārijs un kā un kādā mērā tika piemērotas šā panta 8. punktā minētās iespējas.

11.   Dalībvalstis prasīto enerģijas ietaupījuma apjomu, kas minēts šā panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā un 3. punktā, un aprakstu par rīcībpolitikas pasākumiem, kas īstenojami, lai sasniegtu prasīto kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma kopējo apjomu, un to aprēķināšanas metodiku saskaņā ar šīs direktīvas V pielikumu Komisijai paziņo savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu un savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kā minēts un saskaņā ar procedūru Regulas (ES) 2018/1999 3. pantā un 7.–12. pantā. Dalībvalstis izmanto ziņošanas veidni, ko tām nodrošina Komisija.

12.   Ja, pamatojoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 29. pantu vai uz jaunāka paziņotā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājuma projekta vai atjauninājuma galīgās redakcijas novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu, vai uz turpmāko integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projekta un galīgās redakcijas novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3. pantu un 7.–12. pantu, Komisija secina, ka rīcībpolitikas pasākumi nenodrošina prasītā kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma apjoma sasniegšanu līdz pienākuma perioda beigām, Komisija dalībvalstīm, kuru rīcībpolitikas pasākumus tā uzskata par nepietiekamiem, lai tiktu nodrošināta to energoekonomijas pienākuma izpilde, var sniegt ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu.

13.   Ja kāda dalībvalsts līdz katra šā panta 1. punktā noteiktā pienākuma perioda beigām nav panākusi prasīto kumulatīvo enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu, atlikušo enerģijas ietaupījumu tā panāk papildus kumulatīvajam enerģijas galapatēriņa ietaupījumam, kas jāpanāk līdz nākamā pienākuma perioda beigām.

14.   Nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos un attiecīgajos progresa ziņojumos un turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, ko paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, dalībvalstis pierāda, attiecīgā gadījumā ietverot pierādījumus un aprēķinus,

| (a) | ka gadījumos, kad rīcībpolitikas pasākumu vai atsevišķu darbību ietekme pārklājas, nenotiek enerģijas ietaupījuma dubulta uzskaite; |
| --- | --- |

(a)

ka gadījumos, kad rīcībpolitikas pasākumu vai atsevišķu darbību ietekme pārklājas, nenotiek enerģijas ietaupījuma dubulta uzskaite;

| (b) | kā enerģijas ietaupījums, kas panākts saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu, palīdz sasniegt nacionālo devumu saskaņā ar 4. pantu; |
| --- | --- |

(b)

kā enerģijas ietaupījums, kas panākts saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu, palīdz sasniegt nacionālo devumu saskaņā ar 4. pantu;

| (c) | ka energoekonomijas pienākuma izpildei ir noteikti rīcībpolitikas pasākumi, kuri izstrādāti atbilstoši šā panta prasībām, un ka minētie rīcībpolitikas pasākumi ir atbilstīgi un piemēroti, lai nodrošinātu, ka līdz katra pienākuma perioda beigām tiek sasniegts prasītais kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma apjoms. |
| --- | --- |

(c)

ka energoekonomijas pienākuma izpildei ir noteikti rīcībpolitikas pasākumi, kuri izstrādāti atbilstoši šā panta prasībām, un ka minētie rīcībpolitikas pasākumi ir atbilstīgi un piemēroti, lai nodrošinātu, ka līdz katra pienākuma perioda beigām tiek sasniegts prasītais kumulatīvā enerģijas tiešā patēriņa ietaupījuma apjoms.

9. pants

Energoefektivitātes pienākuma shēmas

1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, lai izpildītu savas saistības panākt 8. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka šā panta 2. punktā minētās atbildīgās puses, kas darbojas katras dalībvalsts teritorijā, neskarot 8. panta 8. un 9. punktu, izpilda prasības par savu kumulatīvu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu, kā izklāstīts 8. panta 1. punktā.

Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var nolemt, ka atbildīgās puses panāk minētos ietaupījumus — pilnībā vai daļēji — kā ieguldījumu valsts energoefektivitātes fondā saskaņā ar 28. panta 11. punktu.

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, izraugās atbildīgās puses no pārvades sistēmu operatoriem,
  sadales sistēmu operatoriem,
  enerģijas sadales uzņēmumiem, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un transportlīdzekļu degvielas izplatītājiem vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas darbojas to teritorijā. Pienākuma izpildei nepieciešamo enerģijas ietaupījumu apjomu dalībvalsts izraudzītās atbildīgās puses galalietotāju vidū panāk neatkarīgi no saskaņā ar 8. panta 1. punktu veiktā aprēķina, vai, ja dalībvalsts tā nolēmusi, ar sertificētiem ietaupījumiem, ko panākušas citas personas, kā izklāstīts šā panta 10. punkta a) apakšpunktā.

3.   Ja enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi ir izraudzīti kā atbildīgās puses saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka, pildot savu pienākumu, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi nerada šķēršļus, kas traucē lietotājiem pāriet no viena piegādātāja pie otra.

4.   Dalībvalstis
  mudina
  atbildīgās puses kādu enerģijas ietaupījuma pienākumu daļu
  sasniegt
  enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju
  , maznodrošināto mājsaimniecību un
  attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. Dalībvalstis var arī prasīt, lai atbildīgās puses sasniedz enerģijas izmaksu samazināšanas mērķrādītājus un panāk enerģijas ietaupījumus, veicinot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, arī finansiālā atbalsta pasākumus, kas mazina oglekļa cenas ietekmi uz MVU un mikrouzņēmumiem.

5.   Dalībvalstis prasa, lai atbildīgās puses sadarbojas ar
  reģionālajām un
  vietējām pārvaldes iestādēm vai pašvaldībām
  un strādā kopā ar sociālajiem dienestiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai izveidotu sadarbības platformu, kas paredzēta enerģētiskās nabadzības mazināšanai,
  ar mērķi veicināt energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju
  , maznodrošināto mājsaimniecību un
  attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū. Tas nozīmē arī apzināt un risināt tādu konkrētu grupu īpašās vajadzības, kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai kuras ir neaizsargātākas pret tās sekām. Lai aizsargātu enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus, mazaizsargātos lietotājus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus, dalībvalstis mudina atbildīgās puses veikt tādas darbības kā ēku, arī sociālo mājokļu, renovācija, ierīču nomaiņa, finansiāla atbalsta un stimulu nodrošināšana energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem saskaņā ar nacionālajām finansēšanas un atbalsta shēmām vai energoauditēšana.

6.   Dalībvalstis prasa, lai atbildīgās puses katru gadu ziņo par enerģijas ietaupījumiem, ko tās panākušas ar darbībām enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū, un prasa agregētu statistikas informāciju par to galalietotājiem (kurā identificētas izmaiņas enerģijas ietaupījumā salīdzinājumā ar iepriekš sniegto informāciju) un par sniegto tehnisko un finansiālo atbalstu.

7.   No katras atbildīgās puses prasīto enerģijas ietaupījumu apjomu dalībvalstis izsaka vai nu kā enerģijas galapatēriņu, vai kā primārās enerģijas patēriņu. Prasītā enerģijas ietaupījumu apjoma izteikšanai izvēlēto metodi izmanto arī, lai aprēķinātu atbildīgo pušu deklarētos ietaupījumus. Pārrēķinot enerģijas ietaupījumu apjomu, piemēro zemāko siltumspēju, kas noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/2066 VI pielikumā (62), un primārās enerģijas faktoru saskaņā ar 29. pantu, ja vien nav pamata izmanot citus pārrēķina koeficientus.

8.   Dalībvalstis izveido mērīšanas, kontroles un verifikācijas sistēmas, ar kuru palīdzību tiek veikta dokumentēta verifikācija attiecībā uz vismaz statistiski nozīmīgu un reprezentatīvu izlasi no atbildīgo pušu īstenotajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem. Mērīšanu, kontroli un verifikāciju veic neatkarīgi no atbildīgajām pusēm. [Ja kāds subjekts ir atbildīgā puse valsts energoefektivitātes pienākuma shēmā saskaņā ar 9. pantu un ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ēku un autotransporta sektorā [COM(2021)0551, 2021/0211(COD) (63)], monitoringa un verifikācijas sistēma nodrošina, ka aprēķinā un ziņojumos par subjekta enerģijas ietaupījumu pasākumos panākto enerģijas ietaupījumu tiek ņemta vērā oglekļa cena, kas tiek nodota tālāk, laižot kurināmo/degvielu patēriņam [saskaņā ar COM(2021)0551, 2021/0211(COD) 1. panta 21) punktu].]

9.   Dalībvalstis par ieviestajām mērīšanas, kontroles un verifikācijas sistēmām, tostarp, bet ne tikai, par izmantotajām metodēm, apzinātajām problēmām un to, kā tās risinātas, informē Komisiju savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

10.   Energoefektivitātes pienākuma shēmas ietvaros dalībvalstis var atļaut atbildīgajām pusēm veikt šādas darbības:

| a) | pienākumu izpildē ieskaitīt sertificētus enerģijas ietaupījumus, ko panākuši energopakalpojumu sniedzēji vai citas trešās puses, tostarp arī tad, ja atbildīgās puses pasākumus veicina ar citu valsts apstiprinātu struktūru vai publisko iestāžu starpniecību, un tas var notikt oficiālu partnerību ietvaros un var būt kombinācijā ar citiem finansējuma avotiem. Ja dalībvalstis to atļauj, tad tās nodrošina, ka enerģijas ietaupījumu sertificēšana notiek saskaņā ar dalībvalstīs ieviestu apstiprināšanas procesu, kurš ir skaidrs, pārredzams un visiem tirgus dalībniekiem pieejams un kura mērķis ir sertifikācijas izmaksu samazināšana; |
| --- | --- |

a)

pienākumu izpildē ieskaitīt sertificētus enerģijas ietaupījumus, ko panākuši energopakalpojumu sniedzēji vai citas trešās puses, tostarp arī tad, ja atbildīgās puses pasākumus veicina ar citu valsts apstiprinātu struktūru vai publisko iestāžu starpniecību, un tas var notikt oficiālu partnerību ietvaros un var būt kombinācijā ar citiem finansējuma avotiem. Ja dalībvalstis to atļauj, tad tās nodrošina, ka enerģijas ietaupījumu sertificēšana notiek saskaņā ar dalībvalstīs ieviestu apstiprināšanas procesu, kurš ir skaidrs, pārredzams un visiem tirgus dalībniekiem pieejams un kura mērķis ir sertifikācijas izmaksu samazināšana;

| b) | ieskaitīt konkrētā gadā panāktus ietaupījumus tā, it kā tie būtu panākti vai nu kādā no iepriekšējiem četriem gadiem, vai kādā no nākamajiem trim gadiem, ja netiek pārsniegts 8. panta 1. punktā minētā pienākuma perioda beigu termiņš. |
| --- | --- |

b)

ieskaitīt konkrētā gadā panāktus ietaupījumus tā, it kā tie būtu panākti vai nu kādā no iepriekšējiem četriem gadiem, vai kādā no nākamajiem trim gadiem, ja netiek pārsniegts 8. panta 1. punktā minētā pienākuma perioda beigu termiņš.

Dalībvalstis novērtē un attiecīgā gadījumā veic pasākumus, lai mazinātu ietekmi, ko energoefektivitātes pienākuma shēmu radītās tiešās un netiešās izmaksas atstāj uz starptautiskai konkurencei pakļautu energoietilpīgu nozaru konkurētspēju.

11.   Reizi gadā dalībvalstis publicē katras atbildīgās puses vai atbildīgo pušu apakškategorijas panāktos enerģijas ietaupījumus, kā arī kopējos shēmā panāktos ietaupījumus.

10. pants

Alternatīvi rīcībpolitikas pasākumi

1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot alternatīvus rīcībpolitikas pasākumus, lai izpildītu savas saistības panākt 8. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, neskarot 8. panta 8. un 9. punktu, tās nodrošina, ka saskaņā ar 8. panta 1. punktu prasītos enerģijas ietaupījumus sasniedz pie galalietotājiem.

2.   Attiecībā uz visiem pasākumiem, kas nav nodokļu pasākumi, dalībvalstis ievieš mērīšanas, kontroles un verifikācijas sistēmas, saskaņā ar kurām dokumentēta verifikācija tiek veikta vismaz statistiski nozīmīgai un reprezentatīvai izlasei no iesaistīto vai pilnvaroto pušu īstenotajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem. Mērīšanu, kontroli un verifikāciju veic neatkarīgi no iesaistītajām vai pilnvarotajām pusēm.

3.   Dalībvalstis par ieviestajām mērīšanas, kontroles un verifikācijas sistēmām, tostarp, bet ne tikai, par izmantotajām metodēm, apzinātajām problēmām un to, kā tās risinātas, informē Komisiju savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

4.   Ziņojot par nodokļu pasākumu,
  tai skaitā par parafiskālajiem maksājumiem vai nodevām,
  dalībvalstis pierāda,
  ka tie ir izstrādāti ar mērķi radīt enerģijas ietaupījumu un
  kā nodokļu pasākuma izstrādē ir nodrošināts cenas signāla iedarbīgums, piemēram, nodokļa likme un redzamība laika gaitā. Ja nodokļa likme ir tikusi samazināta, dalībvalstis pamato, kā nodokļu pasākumi joprojām rada jaunus enerģijas ietaupījumus.

11. pants

Energopārvaldības sistēmas un energoauditi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi
  ievieš energopārvaldības sistēmu, ja to vidējais gada energopatēriņš iepriekšējos trīs gados, ņemot vērā visus enerģijas nesējus, ir:

| a) | no 2024. gada 1. janvāra — lielāks par 100 TJ; |
| --- | --- |

a)

no 2024. gada 1. janvāra — lielāks par 100 TJ;

| b) | no 2027. gada 1. janvāra — lielāks par 70 TJ. |
| --- | --- |

b)

no 2027. gada 1. janvāra — lielāks par 70 TJ.

Energopārvaldības sistēmu sertificē neatkarīga struktūra saskaņā ar relevantajiem Eiropas vai starptautiskajiem standartiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumiem ▌, kuri nav ieviesuši energopārvaldības sistēmu, ir piemērojama prasība par energoauditu
  , ja to vidējais gada energopatēriņš iepriekšējos trīs gados, ņemot vērā visus enerģijas nesējus, ir:

| a) | no 2024. gada 1. janvāra — lielāks par 10 TJ; |
| --- | --- |

a)

no 2024. gada 1. janvāra — lielāks par 10 TJ;

| b) | no 2027. gada 1. janvāra — lielāks par 6 TJ. |
| --- | --- |

b)

no 2027. gada 1. janvāra — lielāks par 6 TJ.

Energoauditus
  atbilstoši relevantajiem Eiropas vai starptautiskajiem standartiem
  neatkarīgi un izmakslietderīgi veic kvalificēti vai akreditēti
  konkrētās nozares
  eksperti
  vai akreditētas neatkarīgas struktūras
  saskaņā ar 26. pantā noteiktajām prasībām vai īsteno un uzrauga neatkarīgas iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Energoauditus veic vismaz reizi četros gados, sākot no iepriekšējā energoaudita datuma.

Energoauditu rezultātus, arī šajos auditos sniegtos ieteikumus, nosūta uzņēmuma vadībai
  , un no tiem izriet konkrēti un realizējami īstenošanas plāni, kuros norāda katra ieteiktā energoefektivitātes pasākuma izmaksas un atmaksāšanās periodu. Dalībvalstis nodrošina, ka ieteikumu īstenošana ir obligāta, izņemot tos, kuru atmaksāšanās periods pārsniedz trīs gadus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka rezultāti un īstenotie ieteikumi tiek publicēti uzņēmuma gada pārskatā
  un publiskoti, izņemot informāciju, uz kuru attiecas valsts tiesību akti, kas aizsargā komercnoslēpumus, uzņēmējdarbības noslēpumus un konfidencialitāti
  .

2.a
     
  Dalībvalstis var mudināt visus attiecīgos uzņēmumus savos gada pārskatos sniegt šādu informāciju:

| a) | informācija par gada energopatēriņu (kWh); |
| --- | --- |

a)

informācija par gada energopatēriņu (kWh);

| b) | informācija par gada laikā patērētā ūdens daudzumu (m3); |
| --- | --- |

b)

informācija par gada laikā patērētā ūdens daudzumu (m3);

| c) | tā paša kompleksa gada enerģijas un ūdens patēriņa salīdzinājums ar iepriekšējiem gadiem. |
| --- | --- |

c)

tā paša kompleksa gada enerģijas un ūdens patēriņa salīdzinājums ar iepriekšējiem gadiem.

3.   Dalībvalstis veicina to, lai visiem galalietotājiem būtu pieejami kvalitatīvi un izmakslietderīgi energoauditi, kurus:

| a) | neatkarīgi veic saskaņā ar kvalifikācijas kritērijiem kvalificēti un/vai akreditēti eksperti; vai |
| --- | --- |

a)

neatkarīgi veic saskaņā ar kvalifikācijas kritērijiem kvalificēti un/vai akreditēti eksperti; vai

| b) | īsteno un uzrauga valsts tiesību aktos paredzētas neatkarīgas iestādes. |
| --- | --- |

b)

īsteno un uzrauga valsts tiesību aktos paredzētas neatkarīgas iestādes.

Pirmajā daļā minētos energoauditus var veikt uzņēmuma iekšējie speciālisti vai energoauditori ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi
  aizsardzības pasākumus, kas nodrošina minēto speciālistu spēju auditus veikt neatkarīgi, kā arī
  sistēmu, ar ko nodrošina un pārbauda to kvalitāti, tostarp vajadzības gadījumā nejaušas izlases veidā pārbaudot vismaz statistiski būtisku daļu no visiem energoauditiem, kurus tie veikuši gada laikā.

Lai garantētu kvalitatīvus energoauditus un energopārvaldības sistēmas, dalībvalstis, pamatojoties uz VI pielikumu
  un Eiropas un starptautisko standartu prasībām
  , ievieš pārredzamus un nediskriminējošus minimālos energoauditu kritērijus. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veiktas kvalitātes pārbaudes, ar kurām nodrošina energoauditu derīgumu un pareizību.

Energoauditos neietver klauzulas, ar kurām audita rezultātus liedz nodot jebkuram kvalificētam/akreditētam energopakalpojumu sniedzējam, ar nosacījumu, ka klients neiebilst pret rezultātu tālāknodošanu.

4.   Dalībvalstis izstrādā programmas
  ar mērķi mudināt
  MVU, kuriem 1. vai 2. punkts nav piemērojams, veikt energoauditus
  , kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem minimālajiem kritērijiem,
  un pēc tam īstenot šo auditu rezultātā sniegtos ieteikumus
  , kā arī sniegt tiem tehnisko atbalstu
  .

Pamatojoties uz pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem un neskarot Savienības tiesību aktus valsts atbalsta jomā, dalībvalstis
  izveido mehānismus, piemēram, MVU un mikrouzņēmumiem paredzētus energoauditu centrus — kas nekonkurē ar privātajiem auditoriem —, lai tiem nodrošinātu subsidētus energoauditus, kā arī citas
  MVU atbalsta shēmas, tostarp, ja tās ir noslēgušas brīvprātīgas vienošanās, lai segtu izdevumus, kas saistīti ar energoaudita veikšanu un energoauditu izmakslietderīgāko ieteikumu īstenošanu, ja ierosinātie pasākumi tiek īstenoti.

Dalībvalstis atbalsta un stimulē ieteikumu īstenošanu, izmantojot tehnisku un finansiālu atbalstu, ko neieskaita uzņēmumiem paredzētā de minimis atbalsta maksimālajā summā, un nodrošinot vieglāku piekļuvi finansējumam, īpašu uzmanību pievēršot MVU un tiem uzņēmumiem, kas īsteno ieteikumus ar lielāko dekarbonizācijas ietekmi energoefektivitātes ziņā.

Dalībvalstis informē MVU, tostarp izmantojot attiecīgos uzņēmumus pārstāvošas starpniekorganizācijas, par konkrētiem piemēriem, kā energopārvaldības sistēmas varētu palīdzēt to uzņēmējdarbībā. Komisija palīdz dalībvalstīm, atbalstot paraugprakses apmaiņu šajā jomā.

4.a
     
  Šā panta 4. punkta vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka programmas ietver:

| a) | energopārvaldības sistēmu integrāciju, iesaistot uzņēmuma vadību, tostarp finansiālos stimulus, uzņēmumam apņemoties ieviest noteiktos energoefektivitātes pasākumus; |
| --- | --- |

a)

energopārvaldības sistēmu integrāciju, iesaistot uzņēmuma vadību, tostarp finansiālos stimulus, uzņēmumam apņemoties ieviest noteiktos energoefektivitātes pasākumus;

| b) | atbalstu MVU to daudzējādo ieguvumu kvantitatīvai aprēķināšanai, kurus nodrošina to darbībās ietverti energoefektivitātes pasākumi; |
| --- | --- |

b)

atbalstu MVU to daudzējādo ieguvumu kvantitatīvai aprēķināšanai, kurus nodrošina to darbībās ietverti energoefektivitātes pasākumi;

| c) | konkrētiem uzņēmumiem paredzētu energoefektivitātes ceļvežu izstrādi, kas notiek interaktīvā procesā, nosakot prioritāros mērķus, pasākumus, finansiālās un tehnoloģiskās iespējas; |
| --- | --- |

c)

konkrētiem uzņēmumiem paredzētu energoefektivitātes ceļvežu izstrādi, kas notiek interaktīvā procesā, nosakot prioritāros mērķus, pasākumus, finansiālās un tehnoloģiskās iespējas;

| d) | MVU enerģētikas pārkārtošanas tīklu izveidi, ko veicina neatkarīgi koordinatori; |
| --- | --- |

d)

MVU enerģētikas pārkārtošanas tīklu izveidi, ko veicina neatkarīgi koordinatori;

| e) | šādiem tīkliem paredzētus atbalsta mehānismus energoauditu vai energopārvaldības sistēmu izvēršanai. |
| --- | --- |

e)

šādiem tīkliem paredzētus atbalsta mehānismus energoauditu vai energopārvaldības sistēmu izvēršanai.

5.   Dalībvalstis izstrādā programmas, lai mudinātu uzņēmumus, kuri nav MVU un kuriem 1. vai 2. punkts nav piemērojams, veikt energoauditus un pēc tam īstenot šo auditu rezultātā sniegtos ieteikumus
  , ievērojot VI pielikumā noteiktos minimālos kritērijus
  .

6.   Par 2. punktā noteiktajām prasībām atbilstošiem energoauditiem uzskata tādus energoauditus, kas veikti neatkarīgā veidā, pamatojoties uz minimālajiem kritērijiem, kuri balstīti uz VI pielikumu un veikti saskaņā ar brīvprātīgu vienošanos starp ieinteresēto personu organizācijām un izraudzītu iestādi, un ko uzrauga attiecīgā dalībvalsts vai citas struktūras, kurām kompetentās iestādes ir deleģējušas attiecīgo atbildību, vai Komisija.

To tirgus dalībnieku piekļuves pamatā, kuri sniedz energopakalpojumus, ir pārredzami un nediskriminējoši kritēriji.

7.   Uzņēmumus, kas īsteno energosnieguma līgumu,
  uzskata par tādiem, kas atbilst
  1. un 2. punkta prasībām, ar nosacījumu, ka energosnieguma līgums
  attiecas uz energopārvaldības sistēmas nepieciešamajiem elementiem un
  atbilst XIV pielikumā noteiktajām prasībām.

8.   Uzņēmumus, kuri īsteno vides vadības sistēmu, ko atbilstīgi attiecīgiem Eiropas vai starptautiskiem standartiem ir sertificējusi neatkarīga struktūra,
  uzskata par tādiem, kas atbilst šā panta 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām,
  ar noteikumu, ka attiecīgajā vides vadības sistēmā ietilpst energoaudita veikšana, pamatojoties uz minimālajiem kritērijiem, kuri balstīti uz VI pielikumu.

9.   Energoauditus var veikt atsevišķi vai kā daļu no plašāka vides audita. Dalībvalstis var prasīt, lai energoauditā ietilptu tehniskās un ekonomiskās īstenojamības novērtējums par pieslēgumu esošam vai plānotam centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes tīklam.

Neskarot Savienības tiesību aktus valsts atbalsta jomā, dalībvalstis var ieviest stimulu un atbalsta sistēmas, lai īstenotu energoauditu un līdzīgu pasākumu rezultātā izstrādātus ieteikumus.

9.a
     
  Dalībvalstis veicina energopārvaldības sistēmu un energoauditu īstenošanu valsts pārvaldē valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

▌

11.a pants

Datu centri

1.   
  Dalībvalstis prasa, lai ikkatra tāda to teritorijā izvietota datu centra īpašnieki un operatori, kurā instalēto IT jaudas pieprasījums ir vismaz 100 kW, jo īpaši IKT nozarē, līdz 2024. gada 15. martam un pēc tam katru gadu dara publiski pieejamu VIa pielikumā noteikto informāciju, balstoties uz saskaņotu formātu.

2.
     
  Dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai informāciju, ko tās apkopojušas saskaņā ar 1. punktu. Informāciju publisko, izmantojot Komisijas izveidotu un pārvaldītu datubāzi.

3.
     
  Komisija pieņem vadlīnijas par datu centru energosnieguma monitoringu un attiecīgo rādītāju publicēšanu saskaņā ar VIa pielikumu. Minētās vadlīnijas ietver saskaņotas definīcijas katram informācijas elementam, kā arī vienotu mērīšanas metodiku, ziņošanas pamatnostādnes un saskaņotu veidni informācijas nosūtīšanai, lai nodrošinātu konsekventu ziņošanu visās dalībvalstīs.

4.
     
  Dalībvalstis mudina, lai ikkatra tāda to teritorijā izvietota datu centra īpašnieki un operatori, kurā instalēto IT jaudas pieprasījums ir 1 MW vai lielāks, ņemtu vērā paraugpraksi, kas minēta Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz datu centru energoefektivitāti (jaunākā redakcija) vai CEN-CENELEC dokumentā CLC TR50600-99-1 “Datu centru iekārtas un infrastruktūra. 99-1. daļa: Ieteicamā energopārvaldības prakse”, līdz stājas spēkā deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šīs direktīvas 31. panta 3. punktu.

5.   
  Līdz 2025. gada 15. martam Komisija novērtē pieejamos datus par datu centru energoefektivitāti, kurus tai iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar 2. punktu, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības gadījumā, rūpīgi apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, ziņojumam pievieno priekšlikumu par turpmākiem pasākumiem energoefektivitātes uzlabošanai, tostarp par minimālajiem snieguma standartiem, un novērtējumu par iespējām īstenot pāreju uz neto nulles emisiju centriem. Šādā priekšlikumā var noteikt termiņu, kurā pašreizējiem datu centriem ir jāatbilst minimālajiem snieguma standartiem.

12. pants

Dabasgāzes uzskaite

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai dabasgāzes galalietotājiem, ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli pamatoti un samērīgi attiecībā pret potenciālo enerģijas ietaupījumu, par konkurētspējīgu cenu tiktu nodrošināti individuāli skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku.

Šādu individuālu skaitītāju par konkurētspējīgu samaksu nodrošina vienmēr, ja

| a) | tiek aizstāts lietošanā esošs skaitītājs, ja vien tas tehniski nav iespējams vai nav izmakslietderīgi attiecībā pret paredzamo potenciālo enerģijas ietaupījumu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

a)

tiek aizstāts lietošanā esošs skaitītājs, ja vien tas tehniski nav iespējams vai nav izmakslietderīgi attiecībā pret paredzamo potenciālo enerģijas ietaupījumu ilgtermiņā;

| b) | jaunā ēkā tiek veikts jauns pieslēgums vai ēkā notiek nozīmīgi renovācijas darbi, kā izklāstīts Direktīvā 2010/31/ES. |
| --- | --- |

b)

jaunā ēkā tiek veikts jauns pieslēgums vai ēkā notiek nozīmīgi renovācijas darbi, kā izklāstīts Direktīvā 2010/31/ES.

2.   Ja un tādā mērā, kādā dalībvalstis īsteno viedās uzskaites sistēmas un ievieš viedos skaitītājus dabasgāzes patēriņa mērīšanai saskaņā ar Direktīvu 2009/73/EK:

| a) | tās nodrošina, ka galalietotāji no skaitītāju sistēmām var iegūt informāciju par faktisko izmantošanas laiku un ka, nosakot minimālās skaitītāju funkcijas un tirgus dalībniekiem noteiktos pienākumus, tiek pilnībā ņemti vērā energoefektivitātes mērķi un galalietotāju ieguvumi; |
| --- | --- |

a)

tās nodrošina, ka galalietotāji no skaitītāju sistēmām var iegūt informāciju par faktisko izmantošanas laiku un ka, nosakot minimālās skaitītāju funkcijas un tirgus dalībniekiem noteiktos pienākumus, tiek pilnībā ņemti vērā energoefektivitātes mērķi un galalietotāju ieguvumi;

| b) | atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem datu aizsardzības un privātuma jomā tās nodrošina viedo skaitītāju un datu paziņošanas drošību, kā arī galalietotāju privātumu; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem datu aizsardzības un privātuma jomā tās nodrošina viedo skaitītāju un datu paziņošanas drošību, kā arī galalietotāju privātumu;

| c) | tās pieprasa, lai viedo skaitītāju uzstādīšanas laikā klientiem tiktu sniegti atbilstīgi padomi un informācija, jo īpaši par visām iespējām attiecībā uz skaitītāja rādījumu pārvaldību un enerģijas patēriņa pārraudzību. |
| --- | --- |

c)

tās pieprasa, lai viedo skaitītāju uzstādīšanas laikā klientiem tiktu sniegti atbilstīgi padomi un informācija, jo īpaši par visām iespējām attiecībā uz skaitītāja rādījumu pārvaldību un enerģijas patēriņa pārraudzību.

13. pants

Siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaite

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai centralizētās siltumapgādes, centralizētās aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes galalietotājiem par konkurētspējīgu cenu tiktu nodrošināti skaitītāji, kas precīzi atspoguļo viņu faktisko enerģijas patēriņu.

2.   Ja ēkas siltumapgāde, aukstumapgāde vai mājsaimniecības karstā ūdens apgāde tiek nodrošināta no centrāla avota, kas apkalpo vairākas ēkas, vai no centralizētas siltumapgādes vai centralizētas aukstumapgādes sistēmas, tad skaitītāju uzstāda pie siltummaiņa vai piegādes punkta.

14. pants

Siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes dalītā uzskaite un izmaksu sadale

1.   Daudzdzīvokļu ēkās un daudzfunkcionālās ēkās, kuru siltumapgāde vai aukstumapgāde tiek nodrošināta no centrāla avota vai no centralizētas siltumapgādes vai centralizētas aukstumapgādes sistēmas, uzstāda individuālos skaitītājus, kas mēra siltumenerģijas vai aukstumapgādes enerģijas vai mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu katrā ēkas vienībā, ja tas ir tehniski iespējami un izmakslietderīgi tādā nozīmē, ka tas ir samērīgi attiecībā pret potenciālo enerģijas ietaupījumu.

Ja individuālu skaitītāju izmantošana katrā ēkas vienībā nav tehniski iespējama vai nav izmaksefektīva, siltumenerģijas patēriņa mērīšanai izmanto individuālus siltummaksas sadalītājus, ar kuriem mēra siltumenerģijas patēriņu katrā radiatorā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav pierādījusi, ka šādu siltummaksas sadalītāju uzstādīšana nebūtu izmaksefektīva. Tādos gadījumos var apsvērt alternatīvas izmaksefektīvas metodes siltumenerģijas patēriņa uzskaitei. Katra dalībvalsts skaidri nosaka un publicē vispārējos kritērijus, metodes un/vai procedūras, lai noteiktu, kādā gadījumā to uzskata par tehniski neiespējamu vai izmaksnelietderīgu.

2.   Jaunās daudzdzīvokļu ēkās un jaunu daudzfunkcionālu ēku dzīvojamajā daļās, kuras ir aprīkotas ar centrālu mājsaimniecības karstā ūdens uzsildīšanas avotu vai kuru apgāde tiek nodrošināta no centralizētām siltumapgādes sistēmām, neatkarīgi no 1. punkta pirmās daļas uzstāda individuālos skaitītājus mājsaimniecības karstajam ūdenim.

3.   Ja siltumapgāde un aukstumapgāde daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālās ēkās tiek nodrošināta, izmantojot centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi, vai ja šādas ēkas galvenokārt izmanto savas koplietošanas siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas, dalībvalstis nodrošina, ka tajās ir ieviesti pārredzami, publiski pieejami valsts noteikumi par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, aukstumapgādes enerģijas vai mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu šādās ēkās, lai nodrošinātu, ka individuālais patēriņš tiek uzskaitīts pārredzami un precīzi. Attiecīgos gadījumos šādos noteikumos iekļauj vadlīnijas par to, kā sadalīt maksu par enerģiju, ko izmanto šādi:

| a) | mājsaimniecības karstā ūdens apgādei; |
| --- | --- |

a)

mājsaimniecības karstā ūdens apgādei;

| b) | siltuma starojumam no ēkas konstrukcijām un koplietošanas telpu apsildei, ja kāpņutelpas un gaiteņi ir aprīkoti ar radiatoriem; |
| --- | --- |

b)

siltuma starojumam no ēkas konstrukcijām un koplietošanas telpu apsildei, ja kāpņutelpas un gaiteņi ir aprīkoti ar radiatoriem;

| c) | dzīvokļu siltumapgādei vai aukstumapgādei. |
| --- | --- |

c)

dzīvokļu siltumapgādei vai aukstumapgādei.

15. pants

Attālinātas nolasīšanas prasība

1.   Direktīvas 13. un 14. panta nolūkā jaunuzstādīti skaitītāji un siltummaksas sadalītāji ir attālināti nolasāmas ierīces. Piemēro tehniskās iespējamības un izmaksu lietderības nosacījumus, kas izklāstīti 14. panta 1. punktā.

2.   Līdz 2027. gada 1. janvārim skaitītājus un siltummaksas sadalītājus, kas nav attālināti nolasāmi, bet ir jau uzstādīti, dara attālināti nolasāmus vai aizstāj ar attālināti nolasāmām ierīcēm, izņemot gadījumus, ja attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka tas nav izmaksefektīvi.

16. pants

Rēķinu informācija par dabasgāzi

1.   Ja galalietotājiem nav Direktīvā 2009/73/EK minēto viedo skaitītāju, dalībvalstis nodrošina, lai rēķinu informācija par dabasgāzi būtu uzticama, precīza un balstīta uz faktisko patēriņu saskaņā ar VII pielikuma 1.1. punktu, ja tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatoti.

Šo pienākumu var izpildīt, izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji paši pastāvīgi nolasa skaitītāja rādījumus un paziņo tos enerģijas piegādātājam. Tikai tad, ja galalietotājs nav iesniedzis skaitītāja rādījumu par konkrētu apmaksas laikposmu, rēķinu izraksta, balstoties uz patēriņa aplēsi vai fiksētu likmi.

2.   Saskaņā ar Direktīvu 2009/73/EK uzstādītie skaitītāji ļauj sniegt precīzu rēķinu informāciju, kas balstīta uz faktisko patēriņu. Dalībvalstis nodrošina, ka galalietotājiem ir iespējams viegli piekļūt papildinformācijai par vēsturisko patēriņu detalizētu pašpārbaužu veikšanai.

Papildu informācijā par patēriņa vēsturi ietilpst:

| a) | kumulatīvi dati par patēriņu vismaz trīs iepriekšējos gados vai laikā kopš piegādes līguma sākuma, ja tas ir īsāks. Dati atbilst laikposmam, par kuru ir sagatavota parasta rēķina informācija; |
| --- | --- |

a)

kumulatīvi dati par patēriņu vismaz trīs iepriekšējos gados vai laikā kopš piegādes līguma sākuma, ja tas ir īsāks. Dati atbilst laikposmam, par kuru ir sagatavota parasta rēķina informācija;

| b) | detalizēti dati atbilstoši lietošanas laikam jebkurā dienā, nedēļā, mēnesī un gadā. Šie dati tiek darīti pieejami galalietotājam, izmantojot internetu vai skaitītāja saskarni, vismaz par iepriekšējiem 24 mēnešiem vai par laiku kopš piegādes līguma sākuma, ja tas ir īsāks. |
| --- | --- |

b)

detalizēti dati atbilstoši lietošanas laikam jebkurā dienā, nedēļā, mēnesī un gadā. Šie dati tiek darīti pieejami galalietotājam, izmantojot internetu vai skaitītāja saskarni, vismaz par iepriekšējiem 24 mēnešiem vai par laiku kopš piegādes līguma sākuma, ja tas ir īsāks.

3.   Neatkarīgi no tā, vai viedie skaitītāji ir uzstādīti vai nav, dalībvalstis:

| a) | paredz, ka tādā apjomā, kādā galalietotājiem ir pieejama informācija par enerģijas rēķiniem un patēriņa vēsturi, pēc galalietotāja pieprasījuma to dara pieejamu galalietotāja izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam; |
| --- | --- |

a)

paredz, ka tādā apjomā, kādā galalietotājiem ir pieejama informācija par enerģijas rēķiniem un patēriņa vēsturi, pēc galalietotāja pieprasījuma to dara pieejamu galalietotāja izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam;

| b) | nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā un lai viņi pēc pieprasījuma saņemtu skaidru un viegli saprotamu skaidrojumu par to, kā ir sagatavots viņu rēķins, it īpaši, ja rēķinu pamatā nav faktiskais patēriņš; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā un lai viņi pēc pieprasījuma saņemtu skaidru un viegli saprotamu skaidrojumu par to, kā ir sagatavots viņu rēķins, it īpaši, ja rēķinu pamatā nav faktiskais patēriņš;

| c) | nodrošina, ka līdz ar rēķinu ir pieejama visa attiecīgā informācija, lai saskaņā ar VII pielikumu galalietotājiem nodrošinātu izsmeļošu atskaiti par aktuālajām enerģijas izmaksām; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka līdz ar rēķinu ir pieejama visa attiecīgā informācija, lai saskaņā ar VII pielikumu galalietotājiem nodrošinātu izsmeļošu atskaiti par aktuālajām enerģijas izmaksām;

| d) | var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma šajos rēķinos iekļauto informāciju neuzskata par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, lai energoresursu piegādātāji piedāvātu elastīgu kārtību faktisko maksājumu veikšanai; |
| --- | --- |

d)

var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma šajos rēķinos iekļauto informāciju neuzskata par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, lai energoresursu piegādātāji piedāvātu elastīgu kārtību faktisko maksājumu veikšanai;

| e) | pieprasa, lai informācija un enerģijas izmaksu aplēses pēc patērētāju pieprasījuma tiktu nodrošinātas laikus un viegli saprotamā formātā, kuru patērētāji var izmantot, lai salīdzinātu piedāvājumus pēc līdzvērtīgām pazīmēm. |
| --- | --- |

e)

pieprasa, lai informācija un enerģijas izmaksu aplēses pēc patērētāju pieprasījuma tiktu nodrošinātas laikus un viegli saprotamā formātā, kuru patērētāji var izmantot, lai salīdzinātu piedāvājumus pēc līdzvērtīgām pazīmēm.

17. pants

Siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informācija

1.   Ja skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji ir uzstādīti, dalībvalstis nodrošina, ka visiem galaizmantotājiem tiek sniegta uzticama, precīza un uz faktisko patēriņu vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem balstīta rēķinu un patēriņa informācija saskaņā ar VIII pielikuma 1. un 2. punktu.

Šo pienākumu var izpildīt — ja to ir paredzējusi dalībvalsts, izņemot gadījumus, kad patēriņa uzskaite ir dalīta saskaņā ar 14. pantu, pamatojoties uz siltummaksas sadalītājiem, — izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji vai galaizmantotāji paši regulāri nolasa un paziņo skaitītāja rādījumus. Tikai tad, ja galalietotājs vai galaizmantotājs nav iesniedzis skaitītāja rādījumu par konkrētu apmaksas periodu, rēķinu izraksta, balstoties uz patēriņa aplēsi vai fiksētu likmi.

2.   Dalībvalstis:

| a) | paredz, ka, ja ir pieejama informācija par galaizmantotājiem izrakstītajiem enerģijas rēķiniem un vēsturisko patēriņu vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem, to pēc galaizmantotāja pieprasījuma dara pieejamu galaizmantotāja izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam; |
| --- | --- |

a)

paredz, ka, ja ir pieejama informācija par galaizmantotājiem izrakstītajiem enerģijas rēķiniem un vēsturisko patēriņu vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem, to pēc galaizmantotāja pieprasījuma dara pieejamu galaizmantotāja izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam;

| b) | nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā;

| c) | nodrošina, lai visiem galaizmantotājiem saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktu līdz ar rēķinu tiktu sniegta skaidra un saprotama informācija; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, lai visiem galaizmantotājiem saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktu līdz ar rēķinu tiktu sniegta skaidra un saprotama informācija;

| d) | veicina kiberdrošību un nodrošina galaizmantotāju privātuma un datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamajām Savienības tiesībām. |
| --- | --- |

d)

veicina kiberdrošību un nodrošina galaizmantotāju privātuma un datu aizsardzību saskaņā ar piemērojamajām Savienības tiesībām.

Dalībvalstis var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma rēķina informācijas sniegšana nav uzskatāma par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek piedāvāta elastīga kārtība faktisko maksājumu veikšanai.

3.   Dalībvalstis izlemj, kam jābūt atbildīgam par 1. un 2. punktā minētās informācijas sniegšanu galaizmantotājiem bez tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju.

18. pants

Maksa par piekļuvi dabasgāzes uzskaites un rēķinu informācijai

Dalībvalstis nodrošina, lai rēķinus un rēķinu informāciju par enerģijas patēriņu galalietotāji saņemtu bez maksas un lai galalietotāji pienācīgā veidā un bez maksas varētu piekļūt saviem patēriņa datiem.

19. pants

Maksa par piekļuvi siltumenerģijas, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens uzskaites un rēķinu un patēriņa informācijai

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai rēķinus un rēķinu informāciju par enerģijas patēriņu galaizmantotāji saņemtu bez maksas un lai galaizmantotāji pienācīgā veidā un bez maksas varētu piekļūt saviem patēriņa datiem.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta izmaksas, kas rodas, sagatavojot rēķinu informāciju par individuālo siltumenerģijas, aukstumapgādes enerģijas un mājsaimniecības karstā ūdens patēriņu daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās saskaņā ar 14. pantu, sadala, ievērojot bezpeļņas principu. Izmaksas, kas rodas, ja minēto uzdevumu uztic trešai personai, piemēram, pakalpojuma sniedzējam vai vietējam enerģijas piegādātājam, un kas ietver faktiskā individuālā patēriņa mērīšanas, sadales un uzskaites izmaksas šādās ēkās, var prasīt segt galaizmantotājiem, ciktāl šādas izmaksas ir pamatotas.

3.   Lai nodrošinātu, ka izmaksas par 2. punktā minētajiem dalītās uzskaites pakalpojumiem ir saprātīgas, dalībvalstis var stimulēt konkurenci minētajā pakalpojumu sektorā, veicot piemērotus pasākumus, piemēram, iesakot vai kā citādi veicinot konkursu izmantošanu un/vai tādu savietojamu ierīču un sistēmu izmantošanu, kas atvieglo pāreju starp pakalpojumu sniedzējiem.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

PATĒRĒTĀJU INFORMĒŠANA UN IESPĒCINĀŠANA

PATĒRĒTĀJU INFORMĒŠANA UN IESPĒCINĀŠANA

20. pants

Siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes līgumiskās pamattiesības

1.   Neskarot Savienības noteikumus par patērētāju aizsardzību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES (64) un Padomes Direktīvu 93/13/EEK (65), dalībvalstis nodrošina, ka galalietotājiem un — ja tas ir skaidri minēts — galaizmantotājiem ir piešķirtas šā panta 2.–8. punktā paredzētās tiesības.

2.   Galalietotāji ir tiesīgi ar savu piegādātāju slēgt līgumu, kurā norādīta šāda informācija:

| a) | piegādātāja identitāte un adrese, |
| --- | --- |

a)

piegādātāja identitāte un adrese,

| b) | sniegtie pakalpojumi un piedāvātie pakalpojumu kvalitātes līmeņi, |
| --- | --- |

b)

sniegtie pakalpojumi un piedāvātie pakalpojumu kvalitātes līmeņi,

| c) | piedāvāto uzturēšanas pakalpojumu veidi, |
| --- | --- |

c)

piedāvāto uzturēšanas pakalpojumu veidi,

| d) | līdzekļi, ar kādiem var iegūt jaunāko informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem, uzturēšanas maksu un produktu vai pakalpojumu komplektiem, |
| --- | --- |

d)

līdzekļi, ar kādiem var iegūt jaunāko informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem, uzturēšanas maksu un produktu vai pakalpojumu komplektiem,

| e) | līguma darbības ilgums, līguma un pakalpojumu atjaunošanas un izbeigšanas noteikumi, arī attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, kas ir iekļauti komplektā ar minētajiem pakalpojumiem, un norāde par to, vai ir atļauts līgumu izbeigt bez maksas, |
| --- | --- |

e)

līguma darbības ilgums, līguma un pakalpojumu atjaunošanas un izbeigšanas noteikumi, arī attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, kas ir iekļauti komplektā ar minētajiem pakalpojumiem, un norāde par to, vai ir atļauts līgumu izbeigt bez maksas,

| f) | kompensācijas un atlīdzināšanas kārtība, ko piemēro, ja netiek nodrošināts līgumā noteiktais pakalpojumu kvalitātes līmenis, arī ja izrakstīti nepareizi rēķini vai rēķini izrakstīti ar kavēšanos, |
| --- | --- |

f)

kompensācijas un atlīdzināšanas kārtība, ko piemēro, ja netiek nodrošināts līgumā noteiktais pakalpojumu kvalitātes līmenis, arī ja izrakstīti nepareizi rēķini vai rēķini izrakstīti ar kavēšanos,

| g) | metode strīdu ārpustiesas izšķiršanas procedūras sākšanai saskaņā ar 21. pantu, |
| --- | --- |

g)

metode strīdu ārpustiesas izšķiršanas procedūras sākšanai saskaņā ar 21. pantu,

| h) | informācija par patērētāju tiesībām, arī informācija par sūdzību izskatīšanu un visa šajā punktā minētā informācija, kas ir skaidri norādīta rēķinā vai uzņēmuma tīmekļvietnē
  un ietver kontaktinformāciju vai saiti uz 21. pantā minētā vienotā kontaktpunkta tīmekļvietni
  . |
| --- | --- |

h)

informācija par patērētāju tiesībām, arī informācija par sūdzību izskatīšanu un visa šajā punktā minētā informācija, kas ir skaidri norādīta rēķinā vai uzņēmuma tīmekļvietnē
  un ietver kontaktinformāciju vai saiti uz 21. pantā minētā vienotā kontaktpunkta tīmekļvietni
  .

Nosacījumi ir taisnīgi un zināmi iepriekš. Jebkurā gadījumā šo informāciju sniedz pirms līguma noslēgšanas vai apstiprināšanas. Ja līgumus slēdz ar starpnieku palīdzību, arī tad pirms līguma noslēgšanas sniedz informāciju par šajā punktā izklāstītajiem jautājumiem.

Galalietotājiem un galaizmantotājiem kopsavilkumu par galvenajiem līguma nosacījumiem sniedz saprotami un kodolīgā un vienkāršā valodā.

2.a
     
  Piegādātāji galalietotājiem un galaizmantotājiem sniedz līguma kopiju un pārredzamu informāciju par piemērojamajām cenām un tarifiem un par standarta noteikumiem par piekļuvi siltumapgādes, aukstumapgādes un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes pakalpojumiem un to izmantošanu.

3.   Galalietotāji par jebkuru nodomu izmainīt līguma nosacījumus tiek pienācīgi informēti. Piegādātāji pārredzamā un saprotamā veidā tieši informē savus galalietotājus par piegādes cenas korekcijām, kā arī par korekcijas iemesliem un priekšnosacījumiem un par tās apmēru, un dara to savlaicīgi, proti, ne vēlāk kā divas nedēļas un — mājsaimniecības lietotāju gadījumā — ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms korekcijas stāšanās spēkā.
  Galalietotājus informē par tiesībām izbeigt līguma darbību, ja tie nepieņem jaunos līguma nosacījumus vai cenas korekcijas, par ko tiem saskaņā ar līgumu ir paziņojis piegādātājs. Galalietotāji nekavējoties informē galaizmantotājus par plānotajām līguma izmaiņām.

4.   Piegādātāji galalietotājiem piedāvā plašu apmaksas metožu izvēli. Minētās apmaksas metodes nerada lietotāju nepamatotu diskrimināciju. Ar maksājumu metodēm vai priekšapmaksas sistēmām saistīto maksu atšķirības ir objektīvas, nediskriminējošas un samērīgas un nepārsniedz tiešās izmaksas, kas rodas maksājuma saņēmējam par konkrētās maksājumu metodes vai priekšapmaksas sistēmas izmantošanu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 62. pantu (66).

5.   Saskaņā ar 6. punktu mājsaimniecības lietotāji, kuriem ir piekļuve priekšapmaksas sistēmām, šādu priekšapmaksas sistēmu dēļ netiek nostādīti neizdevīgā stāvoklī.

6.   Piegādātāji galalietotājiem un
  attiecīgā gadījumā
  galaizmantotājiem piedāvā taisnīgus un pārredzamus vispārīgos noteikumus, ko sniedz vienkāršā un nepārprotamā valodā, un tie neietver ārpuslīgumiskus šķēršļus lietotāja tiesību izmantošanai, piemēram, pārmērīgu līgumisko dokumentāciju. Galaizmantotājiem piekļuvi šiem vispārīgajiem noteikumiem nodrošina pēc pieprasījuma. Galalietotāji un galaizmantotāji ir aizsargāti pret negodīgām vai maldinošām pārdošanas metodēm. Galalietotājiem ar invaliditāti visu relevanto informāciju par līgumu ar piegādātāju sniedz pieejamā formātā.

7.   Galalietotājiem un galaizmantotājiem ir tiesības uz augsta līmeņa pakalpojumiem un to, ka viņu piegādātāji izskata sūdzības. Piegādātāji sūdzības izskata vienkāršā, taisnīgā un ātrā kārtībā.

7.a
     
  Kompetentās iestādes, kas atbild par šajā direktīvā noteikto patērētāju aizsardzības pasākumu izpildi, ir neatkarīgas no tirgus interesēm un spēj pieņemt administratīvus lēmumus.

21. pants

Informēšana un izpratnes veicināšana

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm
  nodrošina, ka informācija par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, atsevišķām darbībām un finansiālo un juridisko satvaru ir pārredzama
  , pieejama
  un tiek plaši izplatīta visiem relevantajiem tirgus dalībniekiem, piemēram, galalietotājiem, galaizmantotājiem, patērētāju organizācijām, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, atjaunīgās enerģijas kopienām, iedzīvotāju energokopienām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, enerģētikas aģentūrām, sociālo pakalpojumu sniedzējiem, būvniekiem, arhitektiem, inženieriem, vides auditu un energoauditu veicējiem un Direktīvas 2010/31/ES 2. panta 9. punktā definēto būvelementu uzstādītājiem.

2.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai sekmētu un atvieglotu efektīvu enerģijas izmantošanu galalietotāju un galaizmantotāju vidū. Šos pasākumus ietver valsts stratēģijā, piemēram, integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 vai ilgtermiņa renovācijas stratēģijā, kas definēta
  Direktīvā ... [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)]
  .

Šā panta vajadzībām šie pasākumi ietver virkni instrumentu un rīcībpolitiku, ar kuriem veicina uzvedības maiņu, tādus kā:

| i) | fiskālie stimuli, |
| --- | --- |

i)

fiskālie stimuli,

| ii) | piekļuve finansējumam, vaučeri, dotācijas vai subsīdijas, |
| --- | --- |

ii)

piekļuve finansējumam, vaučeri, dotācijas vai subsīdijas,

| iia) | valsts atbalstītu energoauditu un pielāgotu konsultāciju pakalpojumu pieejamība un atbalsts mājsaimniecībām, jo īpaši mazaizsargātiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošiem iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

iia)

valsts atbalstītu energoauditu un pielāgotu konsultāciju pakalpojumu pieejamība un atbalsts mājsaimniecībām, jo īpaši mazaizsargātiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošiem iedzīvotājiem,

| iib) | pielāgoti konsultāciju pakalpojumi MVU un mikrouzņēmumiem, |
| --- | --- |

iib)

pielāgoti konsultāciju pakalpojumi MVU un mikrouzņēmumiem,

| iii) | informācijas sniegšana formā, kas pieejama cilvēkiem ar invaliditāti, |
| --- | --- |

iii)

informācijas sniegšana formā, kas pieejama cilvēkiem ar invaliditāti,

| iv) | paraugprojekti, |
| --- | --- |

iv)

paraugprojekti,

| v) | darbības darba vietās, |
| --- | --- |

v)

darbības darba vietās,

| vi) | apmācības darbības, |
| --- | --- |

vi)

apmācības darbības,

| vii) | digitālie rīki, |
| --- | --- |

vii)

digitālie rīki,

| viia) | iesaistes stratēģijas. |
| --- | --- |

viia)

iesaistes stratēģijas.

Šā panta vajadzībām minētajos pasākumos ietilpst arī (bet ne tikai) šādi paņēmieni un līdzekļi, ar ko iesaista tādus tirgus dalībniekus kā 1. punktā minētie:

| i) | vienas pieturas aģentūru vai līdzīgu mehānismu izveide ar mērķi galalietotājiem un galaizmantotājiem, jo īpaši mājsaimniecībām un mazajiem galalietotājiem un galaizmantotājiem, kas nav mājsaimniecības,
  tai skaitā MVU un mikrouzņēmumiem,
  sniegt tehniskas, administratīvas un finanšu konsultācijas un palīdzību energoefektivitātes jautājumos, arī
  saistībā ar energopārbaudēm, ko veic mājsaimniecībās uz vietas,
  jautājumos par ēku energorenovāciju,
  informāciju par vecu un neefektīvu siltumapgādes sistēmu nomaiņu uz modernām un efektīvākām iekārtām
  un pāreju uz atjaunīgās enerģijas izmantošanu
  un enerģijas uzkrāšanu
  ēkās; |
| --- | --- |

i)

vienas pieturas aģentūru vai līdzīgu mehānismu izveide ar mērķi galalietotājiem un galaizmantotājiem, jo īpaši mājsaimniecībām un mazajiem galalietotājiem un galaizmantotājiem, kas nav mājsaimniecības,
  tai skaitā MVU un mikrouzņēmumiem,
  sniegt tehniskas, administratīvas un finanšu konsultācijas un palīdzību energoefektivitātes jautājumos, arī
  saistībā ar energopārbaudēm, ko veic mājsaimniecībās uz vietas,
  jautājumos par ēku energorenovāciju,
  informāciju par vecu un neefektīvu siltumapgādes sistēmu nomaiņu uz modernām un efektīvākām iekārtām
  un pāreju uz atjaunīgās enerģijas izmantošanu
  un enerģijas uzkrāšanu
  ēkās;

| ia) | sadarbība ar privātajiem aktoriem, kas sniedz tādus pakalpojumus kā energoauditi un energorenovācijas finansēšanas risinājumi un īstenošana, un šādu pakalpojumu veicināšana; |
| --- | --- |

ia)

sadarbība ar privātajiem aktoriem, kas sniedz tādus pakalpojumus kā energoauditi un energorenovācijas finansēšanas risinājumi un īstenošana, un šādu pakalpojumu veicināšana;

| ii) | informēšana par izmakslietderīgām un viegli īstenojamām izmaiņām enerģijas izmantošanā; |
| --- | --- |

ii)

informēšana par izmakslietderīgām un viegli īstenojamām izmaiņām enerģijas izmantošanā;

| iii) | informācijas par energoefektivitātes pasākumiem un finansēšanas instrumentiem izplatīšana; |
| --- | --- |

iii)

informācijas par energoefektivitātes pasākumiem un finansēšanas instrumentiem izplatīšana;

| iv) | vienotu kontaktpunktu izveide ar mērķi sniegt galalietotājiem un galaizmantotājiem visu nepieciešamo informāciju par viņu tiesībām, piemērojamajiem tiesību aktiem un strīdu izšķiršanas mehānismiem, kas tiem pieejami strīda gadījumā. Šādi vienoti kontaktpunkti var būt vispārīgas patērētāju informēšanas punktu daļa. |
| --- | --- |

iv)

vienotu kontaktpunktu izveide ar mērķi sniegt galalietotājiem un galaizmantotājiem visu nepieciešamo informāciju par viņu tiesībām, piemērojamajiem tiesību aktiem un strīdu izšķiršanas mehānismiem, kas tiem pieejami strīda gadījumā. Šādi vienoti kontaktpunkti var būt vispārīgas patērētāju informēšanas punktu daļa.

2.a
     
  Šā panta nolūkā dalībvalstis sadarbojas ar attiecīgajām iestādēm un privātā sektora ieinteresētajām personām, lai izveidotu īpašas vietējās, reģionālās vai valsts vienas pieturas aģentūras energoefektivitātes jomā. Minētajām vienas pieturas aģentūrām ir starpnozaru un starpdisciplinārs raksturs, un tās veicina vietējā mērogā izstrādātus projektus, veicot šādas darbības:

| a) | konsultējot un sniedzot racionalizētu informāciju par tehniskajām un finanšu iespējām un risinājumiem mājsaimniecībām, MVU, mikrouzņēmumiem un valsts sektora iestādēm; |
| --- | --- |

a)

konsultējot un sniedzot racionalizētu informāciju par tehniskajām un finanšu iespējām un risinājumiem mājsaimniecībām, MVU, mikrouzņēmumiem un valsts sektora iestādēm;

| b) | piesaistot tirgus dalībniekus potenciāliem projektiem, jo īpaši mazāka mēroga projektiem; |
| --- | --- |

b)

piesaistot tirgus dalībniekus potenciāliem projektiem, jo īpaši mazāka mēroga projektiem;

| c) | konsultējot par enerģijas patēriņa paradumiem nolūkā aktīvi iesaistīt patērētājus; |
| --- | --- |

c)

konsultējot par enerģijas patēriņa paradumiem nolūkā aktīvi iesaistīt patērētājus;

| d) | sniedzot informāciju par apmācības programmām un izglītību ar mērķi nodrošināt lielāku skaitu energoefektivitātes speciālistu un speciālistu pārkvalificēšanu un prasmju pilnveidošanu, lai apmierinātu tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

d)

sniedzot informāciju par apmācības programmām un izglītību ar mērķi nodrošināt lielāku skaitu energoefektivitātes speciālistu un speciālistu pārkvalificēšanu un prasmju pilnveidošanu, lai apmierinātu tirgus vajadzības;

| e) | apkopojot un iesniedzot Komisijai vienas pieturas aģentūru veicināto energoefektivitātes projektu kopsavilkuma datus pa tipiem; Komisija katru otro gadu publicē ziņojumu ar šiem datiem, lai dalītos pieredzē un uzlabotu pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā popularizēt paraugprakses piemērus attiecībā uz dažādiem ēku, mājokļu un uzņēmumu tipiem; |
| --- | --- |

e)

apkopojot un iesniedzot Komisijai vienas pieturas aģentūru veicināto energoefektivitātes projektu kopsavilkuma datus pa tipiem; Komisija katru otro gadu publicē ziņojumu ar šiem datiem, lai dalītos pieredzē un uzlabotu pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā popularizēt paraugprakses piemērus attiecībā uz dažādiem ēku, mājokļu un uzņēmumu tipiem;

| f) | sniedzot visaptverošu atbalstu visām mājsaimniecībām, īpašu uzmanību pievēršot enerģētiski nabadzīgajām mājsaimniecībām un ēkām ar viszemāko sniegumu, kā arī akreditētiem uzņēmumiem un uzstādītājiem, kas sniedz modernizācijas pakalpojumus, atbalstu pielāgojot dažādiem mājokļu tipiem un ģeogrāfiskajam mērogam, un sniedzot atbalstu, kas aptver dažādos modernizācijas projekta posmus, jo īpaši nolūkā veicināt Direktīvas ... [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)] 9. pantā noteikto minimālo energosnieguma standartu īstenošanu; |
| --- | --- |

f)

sniedzot visaptverošu atbalstu visām mājsaimniecībām, īpašu uzmanību pievēršot enerģētiski nabadzīgajām mājsaimniecībām un ēkām ar viszemāko sniegumu, kā arī akreditētiem uzņēmumiem un uzstādītājiem, kas sniedz modernizācijas pakalpojumus, atbalstu pielāgojot dažādiem mājokļu tipiem un ģeogrāfiskajam mērogam, un sniedzot atbalstu, kas aptver dažādos modernizācijas projekta posmus, jo īpaši nolūkā veicināt Direktīvas ... [ĒEED (pārstrādāta redakcija) – 2021/0426(COD)] 9. pantā noteikto minimālo energosnieguma standartu īstenošanu;

| g) | izstrādājot pakalpojumus enerģētiski nabadzīgiem, mazaizsargātiem patērētājiem un maznodrošinātām mājsaimniecībām. |
| --- | --- |

g)

izstrādājot pakalpojumus enerģētiski nabadzīgiem, mazaizsargātiem patērētājiem un maznodrošinātām mājsaimniecībām.

Dalībvalstis strādā kopā ar vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm, lai veicinātu sadarbību starp valsts sektora iestādēm, enerģētikas aģentūrām un kopienas vadītām iniciatīvām un integrētā procesā sekmētu, izveidotu un pilnveidotu vienas pieturas aģentūras. Komisija sniedz dalībvalstīm vadlīnijas minēto vienas pieturas aģentūru izveidei ar mērķi panākt visā Savienībā saskaņotu pieeju.

3.   Dalībvalstis rada piemērotus apstākļus tirgus dalībniekiem, lai tie nodrošinātu gala patērētājiem, arī mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem,
  MVU un mikrouzņēmumiem,
  pienācīgu un mērķtiecīgu informāciju un padomus energoefektivitātes jomā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka galalietotājiem, galaizmantotājiem, mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem ar neatkarīga mehānisma, piemēram, enerģētikas ombuda vai patērētāju struktūras, starpniecību vai ar regulatīvās iestādes starpniecību ir pieejami vienkārši, taisnīgi, pārredzami, neatkarīgi, iedarbīgi un efektīvi ārpustiesas mehānismi strīdu izšķiršanai attiecībā uz šajā direktīvā noteiktajām tiesībām un pienākumiem. Ja galalietotājs ir patērētājs, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/11/ES (67) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, šādi strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismi atbilst tajā izklāstītajām prasībām.

Vajadzības gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka strīdu alternatīvas izšķiršanas vienības sadarbojas, lai nodrošinātu vienkāršus, taisnīgus, pārredzamus, neatkarīgus, iedarbīgus un efektīvus strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismus jebkādiem strīdiem, kuri rodas tādu produktu vai pakalpojumu sakarā, kas saistīti ar kādu produktu vai pakalpojumu, kurš ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, vai ir iekļauti komplektā ar šādu produktu vai pakalpojumu.

Uzņēmumu dalība mājsaimniecības lietotājiem paredzētos strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismos ir obligāta, ja vien dalībvalsts Komisijai nepierāda, ka citi mehānismi ir tikpat iedarbīgi.

5.   Neskarot savu īpašuma un īres tiesību pamatprincipus, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu regulatīvus un neregulatīvus šķēršļus energoefektivitātei attiecībā uz ēkas vai ēkas vienības īpašnieku un īrnieku vai nomnieku vai vairāku īpašnieku pretrunīgajām interesēm, ar mērķi nodrošināt, ka šīs personas netiek atturētas veikt investīcijas energoefektivitātes uzlabošanā, kuras tās citādi būtu veikušas, tādēļ, ka viņi paši nesaņems visus ieguvumus vai ka nav noteikumu par to, kā starp viņiem sadalīt izmaksas un ieguvumus.

Pasākumi šādu šķēršļu novēršanai var ietvert stimulu nodrošināšanu
  , arī finansēšanai un iespējai izmantot trešās personas sniegtus finansēšanas risinājumus
  , normatīvo noteikumu atcelšanu vai grozīšanu, vadlīniju pieņemšanu un skaidrojošus paziņojumus vai administratīvo procedūru vienkāršošanu, arī valsts noteikumus un pasākumus, ar kuriem regulē lēmumu pieņemšanas procesus vairākīpašnieku īpašumos. Pasākumus var kombinēt ar izglītības, apmācības, specifiskas informācijas un tehniskas palīdzības nodrošināšanu energoefektivitātes jautājumos tādiem tirgus dalībniekiem kā 1. punktā minētie.

Dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, ar ko atbalsta daudzpusēju dialogu, kurā piedalās
  relevantās vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes,
  publiskie un sociālie partneri, piemēram, īpašnieku un īrnieku vai nomnieku organizācijas, patērētāju organizācijas
  , enerģijas sadales uzņēmumi vai enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi, energopakalpojumu uzņēmumi
  , atjaunīgās enerģijas kopienas, iedzīvotāju energokopienas, vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes, relevantās publiskās iestādes un aģentūras, un kura mērķis ir nākt klajā ar priekšlikumiem par kopīgi akceptētiem pasākumiem, stimuliem un vadlīnijām, kas attiecas uz ēkas vai ēkas vienības īpašnieku un īrnieku vai nomnieku vai vairāku īpašnieku pretrunīgām interesēm.

Katra dalībvalsts par šādiem šķēršļiem un veiktajiem pasākumiem ziņo savā ilgtermiņa renovācijas stratēģijā saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 2.a pantu un Regulu (ES) 2018/1999.

6.   Komisija veicina informācijas apmaiņu un plašu izplatīšanu saistībā ar labu praksi un metodikām energoefektivitātes jomā
  un sniedz tehnisko palīdzību
  pretrunīgu interešu mazināšanai dalībvalstīs.

21.a pants

Partnerības energoefektivitātes jomā

1.
     
  Komisija līdz... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] izveido konkrētām nozarēm pielāgotas Eiropas partnerības energoefektivitātes jomā, iekļaujoši un reprezentatīvi apvienojot galvenās ieinteresētās personas, tostarp sociālos partnerus, tādās nozarēs kā IKT, transports, finanšu un būvniecības nozare. Komisija ieceļ priekšsēdētāju katrai konkrētai nozarei pielāgotai Eiropas energoefektivitātes partnerībai.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās partnerības veicina dialogus klimata jomā un mudina nozares izstrādāt energoefektivitātes ceļvežus, lai apzinātu pieejamos pasākumus un tehnoloģiskās iespējas, kā panākt energoefektivitātes ietaupījumus, sagatavoties atjaunīgās enerģijas izmantošanai un dekarbonizēt nozares. Šādi ceļveži ir vērtīgs devums, kas palīdz nozarēm plānot nepieciešamos ieguldījumus, lai sasniegtu šīs direktīvas un Regulas (ES) 2021/1119 mērķus, kā arī veicina pārrobežu sadarbību starp dalībniekiem, lai stiprinātu Savienības iekšējo tirgu.

22. pants

Mazaizsargāto lietotāju iespēcināšana un aizsargāšana un enerģētiskās nabadzības mazināšana

1.   Dalībvalstis
  izstrādā stabilu ilgtermiņa stratēģiju un
  veic piemērotus pasākumus, ar ko iespēcina un aizsargā enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus, mazaizsargātos lietotājus un
  maznodrošinātās mājsaimniecības, un
  attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus.

Definējot jēdzienu “mazaizsargātais lietotājs” saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 28. panta 1. punktu un 29. pantu un Direktīvas 2009/73/EK 3. panta 3. punktu, dalībvalstis ņem vērā galaizmantotājus.

2.   Lai mazinātu enerģētisko nabadzību, dalībvalstis energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus un saistītos patērētāju aizsardzības vai informēšanas pasākumus, jo īpaši tos, kas noteikti 21. pantā un 8. panta 3. punktā, prioritāri īsteno enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju
  , maznodrošināto mājsaimniecību
  un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū.
  Dalībvalstis ievieš pienācīgus uzraudzības un novērtēšanas instrumentus, kas nodrošina, ka ar energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem tiek atbalstīti enerģētiskās nabadzības skartie cilvēki.

3.   Lai atbalstītu mazaizsargātos lietotājus, enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus
  , maznodrošinātās mājsaimniecības
  un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus, dalībvalstis:

| a) | īsteno energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus ar mērķi mazināt distributīvo ietekmi, ko rada citas rīcībpolitikas un pasākumi, piemēram, nodokļu pasākumi, kurus īsteno saskaņā ar šīs direktīvas 10. pantu, vai emisijas kvotu tirdzniecības piemērošana ēku un transporta sektorā saskaņā ar ETS direktīvu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]; |
| --- | --- |

a)

īsteno energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus ar mērķi mazināt distributīvo ietekmi, ko rada citas rīcībpolitikas un pasākumi, piemēram, nodokļu pasākumi, kurus īsteno saskaņā ar šīs direktīvas 10. pantu, vai emisijas kvotu tirdzniecības piemērošana ēku un transporta sektorā saskaņā ar ETS direktīvu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)];

| aa) | nodrošina, ka energoefektivitātes veicināšanas vai atbalstīšanas pasākumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz ēkām un mobilitāti, neveicina šo pakalpojumu cenas nesamērīgu pieaugumu vai lielāku sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

aa)

nodrošina, ka energoefektivitātes veicināšanas vai atbalstīšanas pasākumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz ēkām un mobilitāti, neveicina šo pakalpojumu cenas nesamērīgu pieaugumu vai lielāku sociālo atstumtību;

| b) | pēc iespējas labāk izmanto valsts un Savienības līmenī pieejamo publisko finansējumu, tostarp attiecīgā gadījumā finansiālo devumu, ko dalībvalsts saņēmusi no Sociālā klimata fonda saskaņā ar [Sociālā klimata fonda regulas 9. un 14. pantu, COM(2021)0568], un ieņēmumus no emisijas kvotu izsolēm emisijas kvotu tirdzniecības ietvaros saskaņā ar ES ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], investīcijām energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos kā prioritārām darbībām; |
| --- | --- |

b)

pēc iespējas labāk izmanto valsts un Savienības līmenī pieejamo publisko finansējumu, tostarp attiecīgā gadījumā finansiālo devumu, ko dalībvalsts saņēmusi no Sociālā klimata fonda saskaņā ar [Sociālā klimata fonda regulas 9. un 14. pantu, COM(2021)0568], un ieņēmumus no emisijas kvotu izsolēm emisijas kvotu tirdzniecības ietvaros saskaņā ar ES ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], investīcijām energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos kā prioritārām darbībām;

| c) | attiecīgā gadījumā veic agrīnas, uz nākotni vērstas investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos,
  piemēram, siltumapgādes, aukstumapgādes un ventilācijas sistēmu modernizācijā,
  pirms parādās distributīvā ietekme no citām rīcībpolitikām un pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā veic agrīnas, uz nākotni vērstas investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos,
  piemēram, siltumapgādes, aukstumapgādes un ventilācijas sistēmu modernizācijā,
  pirms parādās distributīvā ietekme no citām rīcībpolitikām un pasākumiem;

| d) | veicina tehnisko palīdzību
  , kas sekmē paraugprakses apmaiņu tiesiskā regulējuma reformu jautājumos, piemēram, īpašuma un nomas tiesību akti saistībā ar energoefektivitātes pasākumiem,
  un tādu veicinošu finansējuma un finanšu rīku ieviešanu kā rēķinos balstītas shēmas, vietēja aizdevuma zaudējumu rezerve, garantiju fondi un fondi, kas vērsti uz pamatīgu renovāciju un renovāciju, kurā panāk enerģijas ieguvumu minimumu; |
| --- | --- |

d)

veicina tehnisko palīdzību
  , kas sekmē paraugprakses apmaiņu tiesiskā regulējuma reformu jautājumos, piemēram, īpašuma un nomas tiesību akti saistībā ar energoefektivitātes pasākumiem,
  un tādu veicinošu finansējuma un finanšu rīku ieviešanu kā rēķinos balstītas shēmas, vietēja aizdevuma zaudējumu rezerve, garantiju fondi un fondi, kas vērsti uz pamatīgu renovāciju un renovāciju, kurā panāk enerģijas ieguvumu minimumu;

| e) | veicina tehnisko palīdzību sociālajiem aktoriem ar mērķi veicināt mazaizsargāto lietotāju aktīvu iesaistīšanos enerģijas tirgū un pozitīvas izmaiņas viņu enerģijas patēriņa paradumos; |
| --- | --- |

e)

veicina tehnisko palīdzību sociālajiem aktoriem ar mērķi veicināt mazaizsargāto lietotāju aktīvu iesaistīšanos enerģijas tirgū un pozitīvas izmaiņas viņu enerģijas patēriņa paradumos;

| f) | nodrošina piekļuvi finansējumam, dotācijām vai subsīdijām, kas sasaistīti ar enerģijas ieguvumu minimumu
  , un veicina piekļuvi banku aizdevumiem par pieejamu cenu vai īpašām kredītlīnijām
  . |
| --- | --- |

f)

nodrošina piekļuvi finansējumam, dotācijām vai subsīdijām, kas sasaistīti ar enerģijas ieguvumu minimumu
  , un veicina piekļuvi banku aizdevumiem par pieejamu cenu vai īpašām kredītlīnijām
  .

3.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu cilvēkus, kurus skar enerģētiskā nabadzība, maznodrošinātās mājsaimniecības, mazaizsargātos lietotājus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus pret negodīgu cenu noteikšanu un cenu pieaugumu siltumapgādē, aukstumapgādē un mājsaimniecības karstā ūdens apgādē.

4.   Dalībvalstis izveido tīklu, ko veido eksperti no dažādām nozarēm, piemēram, veselības,
  enerģētikas,
  būvniecības
  , siltumapgādes un aukstumapgādes
  un sociālās nozares,
  attiecīgā gadījumā arī vietējās un reģionālās enerģētikas aģentūras,
  un kas izstrādā stratēģijas ar mērķi palīdzēt vietējiem un valsts līmeņa lēmumu pieņēmējiem īstenot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, ar kuriem mazina enerģētisko nabadzību, pasākumus, ar kuriem nodrošina stabilus ilgtermiņa risinājumus enerģētiskās nabadzības mazināšanai, un piemērotus tehniskās palīdzības un finanšu rīkus. Dalībvalstis cenšas nodrošināt tādu ekspertu tīkla sastāvu, kurā ir ievērots dzimumu līdzsvars un atspoguļoti cilvēku viedokļi visā to daudzveidībā.

Tas pats
  ekspertu
  tīkls dalībvalstīm palīdz
  :

| a) | valsts līmenī definēt tādus jēdzienus kā enerģētiskā nabadzība, enerģētiski trūcīga persona un mazaizsargāti lietotāji, kas ietver arī galaizmantotājus, un noteikt attiecīgus rādītājus un kritērijus; |
| --- | --- |

a)

valsts līmenī definēt tādus jēdzienus kā enerģētiskā nabadzība, enerģētiski trūcīga persona un mazaizsargāti lietotāji, kas ietver arī galaizmantotājus, un noteikt attiecīgus rādītājus un kritērijus;

| b) | izstrādāt vai uzlabot relevantos rādītājus un datu kopas, kas attiecas uz enerģētiskās nabadzības jautājumu un kas būtu jāizmanto, un par ko būtu jāziņo; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt vai uzlabot relevantos rādītājus un datu kopas, kas attiecas uz enerģētiskās nabadzības jautājumu un kas būtu jāizmanto, un par ko būtu jāziņo;

| c) | izstrādāt metodes un pasākumus, ar ko nodrošina pieejamību cenas ziņā un veicina mājokļu izmaksu neitralitāti, vai veidus, kā nodrošināt, ka no energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos investētajiem publiskajiem līdzekļiem labumu gūst gan ēku un ēku vienību īpašnieki, gan īrnieki vai nomnieki, īpašu uzmanību pievēršot mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt metodes un pasākumus, ar ko nodrošina pieejamību cenas ziņā un veicina mājokļu izmaksu neitralitāti, vai veidus, kā nodrošināt, ka no energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos investētajiem publiskajiem līdzekļiem labumu gūst gan ēku un ēku vienību īpašnieki, gan īrnieki vai nomnieki, īpašu uzmanību pievēršot mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem;

| d) | novērtēt un attiecīgā gadījumā ierosināt pasākumus, ar ko nepieļauj un novērš situācijas, kurās konkrētas grupas, piemēram, sievietes, cilvēkus ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus, bērnus un cilvēkus ar rasu vai etnisko piederību minoritātei, enerģētiskā nabadzība skar lielākā mērā, situācijas, kurās šīs grupas ir pakļautas lielākam enerģētiskās nabadzības riskam, vai situācijas, kurās šīs grupas ir mazāk aizsargātas pret enerģētiskās nabadzības nelabvēlīgo ietekmi. |
| --- | --- |

d)

novērtēt un attiecīgā gadījumā ierosināt pasākumus, ar ko nepieļauj un novērš situācijas, kurās konkrētas grupas, piemēram, sievietes, cilvēkus ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus, bērnus un cilvēkus ar rasu vai etnisko piederību minoritātei, enerģētiskā nabadzība skar lielākā mērā, situācijas, kurās šīs grupas ir pakļautas lielākam enerģētiskās nabadzības riskam, vai situācijas, kurās šīs grupas ir mazāk aizsargātas pret enerģētiskās nabadzības nelabvēlīgo ietekmi.

V NODAĻA

V NODAĻA

ENERĢIJAS PIEGĀDES EFEKTIVITĀTE

ENERĢIJAS PIEGĀDES EFEKTIVITĀTE

23. pants

Siltumapgādes un aukstumapgādes novērtēšana un plānošana

1.   Katra dalībvalsts savā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un attiecīgajos progresa ziņojumos, ko paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, iesniedz Komisijai visaptverošu siltumapgādes un aukstumapgādes novērtējumu
  , arī to teritoriju kartējumu, kas izvēlētas jauniem siltumapgādes un aukstumapgādes tīkliem
  . Minētajā visaptverošajā novērtējumā ietver IX pielikumā noteikto informāciju, un tam pievieno novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 15. panta 7. punktu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  visām attiecīgajām personām, tai skaitā publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām,
  tiek dota iespēja piedalīties siltumapgādes un aukstumapgādes plānu, visaptverošā novērtējuma un rīcībpolitiku un pasākumu sagatavošanā.

3.   Lai veiktu 1. punktā minēto novērtējumu, dalībvalstis veic izmaksu un ieguvumu analīzi, kura aptver to teritoriju un kuras pamatā ir klimatiskie apstākļi, ekonomiskā iespējamība un tehniskā piemērotība. Ar minētās izmaksu un ieguvumu analīzes palīdzību ir iespējams veicināt resursefektīvāko un izmaksefektīvāko risinājumu apzināšanu, lai nodrošinātu siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzības
  , ņemot vērā vispārējo sistēmas efektivitāti, energosistēmas pietiekamību un noturību, kā arī principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  . Minēto izmaksu un ieguvumu analīzi var veikt kā daļu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (68) paredzētā vides novērtējuma.

Dalībvalstis izraugās kompetentās iestādes, kas atbild par izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanu, nodrošina detalizētas metodikas un pieņēmumus saskaņā ar X pielikumu, kā arī izveido un publisko ekonomiskās analīzes procedūras.

4.   Ja 1. punktā minētajā novērtējumā un 3. punktā minētajā analīzē ir konstatēts, ka ir potenciāls, lai izmantotu augstas efektivitātes koģenerāciju un/vai efektīvu centralizētu siltumapgādi un aukstumapgādi,
  un/vai elektroenerģijas ražošanu pašu patēriņam no atlikumsiltuma,
  un tā radītie ieguvumi pārsniedz izmaksas, dalībvalstis
  vai atbildīgās vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes
  veic atbilstīgus pasākumus, lai tiktu attīstīta efektīva centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūra
  un/vai veicināta tādu iekārtu izstrāde, kuras pārvērš pārmērīgo atlikumsiltumu elektroenerģijā pašu patēriņam,
  un/vai radītas iespējas augstas efektivitātes koģenerācijas attīstībai un atlikumsiltuma un atjaunīgo energoresursu izmantošanai siltumapgādē un aukstumapgādē saskaņā ar 1. punktu un 24. panta 4. un 6. punktu.

Ja 1. punktā minētajā novērtējumā un 3. punktā minētajā analīzē nav konstatēts potenciāls, kura radītie ieguvumi pārsniedz izmaksas, tostarp administratīvās izmaksas, kas saistītas ar 24. panta 4. punktā minētās izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanu, attiecīgā dalībvalsts
  kopā ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm
  var iekārtām nepiemērot minētajā punktā paredzētās prasības.

5.   Dalībvalstis pieņem rīcībpolitikas un pasākumus, kas nodrošina, ka tiek izmantots potenciāls, kurš identificēts saskaņā ar 1. punktu veiktajos visaptverošajos novērtējumos. Šīs rīcībpolitikas un pasākumi ietver vismaz IX pielikumā noteiktos elementus. Katra dalībvalsts minētās rīcībpolitikas un pasākumus paziņo sava integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājumā, savos turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un attiecīgajos progresa ziņojumos, kurus paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999.

Sagatavojot savas rīcībpolitikas un pasākumus, dalībvalstis vāc informāciju par koģenerācijas stacijām un vienībām pašreizējos centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīklos un veic novērtējumu par iespējām ietaupīt enerģiju. Minētā informācija ietver vismaz datus par sistēmas efektivitāti, sistēmas zudumiem, savienojuma pieslēgumu blīvumu, tīkla zudumiem un temperatūras sadalījumu, primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu, emisijas faktoriem un energoresursu augšējiem ķēdes posmiem. Minētos datus publicē, un dalībvalstis minētos datus dara publiski pieejamus.

6.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka
  reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes
  sagatavo
  vietējus siltumapgādes un aukstumapgādes plānus vismaz tajās pašvaldībās, kurās kopējais iedzīvotāju skaits
  ir vismaz 35 000, un mudina pašvaldības, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks, sagatavot šādus plānus
  .
  Minētie plāni
  :

| a) | ir balstīti
  uz informāciju un datiem, kas sniegti saskaņā ar 1. punktu veiktajos visaptverošajos novērtējumos, un
  tajos ir aplēsts
  un
  kartēts
  potenciāls energoefektivitātes palielināšanai, ietverot
  zemas temperatūras centralizētās siltumapgādes gatavību, augstas efektivitātes koģenerāciju,
  atlikumsiltuma atgūšanu un atjaunīgās enerģijas izmantošanu siltumapgādē un aukstumapgādē konkrētajā teritorijā;
  turklāt tiek veikta vietējā ēku fonda siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu analīze, kurā ņem vērā no teritorijas atkarīgās iespējas veikt energoefektivitātes pasākumus un ar kuras palīdzību izstrādā renovācijas ceļveža paraugus līdzīgiem ēku veidiem, lai ātri, izmaksefektīvi un savstarpēji koordinēti pārveidotu ēkas un apgādes infrastruktūru, |
| --- | --- |

a)

ir balstīti
  uz informāciju un datiem, kas sniegti saskaņā ar 1. punktu veiktajos visaptverošajos novērtējumos, un
  tajos ir aplēsts
  un
  kartēts
  potenciāls energoefektivitātes palielināšanai, ietverot
  zemas temperatūras centralizētās siltumapgādes gatavību, augstas efektivitātes koģenerāciju,
  atlikumsiltuma atgūšanu un atjaunīgās enerģijas izmantošanu siltumapgādē un aukstumapgādē konkrētajā teritorijā;
  turklāt tiek veikta vietējā ēku fonda siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu analīze, kurā ņem vērā no teritorijas atkarīgās iespējas veikt energoefektivitātes pasākumus un ar kuras palīdzību izstrādā renovācijas ceļveža paraugus līdzīgiem ēku veidiem, lai ātri, izmaksefektīvi un savstarpēji koordinēti pārveidotu ēkas un apgādes infrastruktūru,

| aa) | pilnībā atbilst principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”, |
| --- | --- |

aa)

pilnībā atbilst principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”,

| b) | ietver
  stratēģiju saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunktu apzinātā potenciāla izmantošanai, |
| --- | --- |

b)

ietver
  stratēģiju saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunktu apzinātā potenciāla izmantošanai,

| c) | ir sagatavoti
  , iesaistot visas relevantās reģionālās vai vietējās ieinteresētās personas un nodrošinot plašas sabiedrības līdzdalību,
  arī vietējās energoinfrastruktūras operatoru līdzdalību agrīnā posmā, |
| --- | --- |

c)

ir sagatavoti
  , iesaistot visas relevantās reģionālās vai vietējās ieinteresētās personas un nodrošinot plašas sabiedrības līdzdalību,
  arī vietējās energoinfrastruktūras operatoru līdzdalību agrīnā posmā,

| ca) | tajos ņemta vērā pašreizējā gāzes, siltumapgādes un elektroenerģijas energoinfrastruktūra, |
| --- | --- |

ca)

tajos ņemta vērā pašreizējā gāzes, siltumapgādes un elektroenerģijas energoinfrastruktūra,

| d) | tajos ņemtas
  vērā vietējo kopienu un daudzējādo vietējo vai reģionālo administratīvo vienību vai reģionu kopīgās vajadzības, |
| --- | --- |

d)

tajos ņemtas
  vērā vietējo kopienu un daudzējādo vietējo vai reģionālo administratīvo vienību vai reģionu kopīgās vajadzības,

| da) | tajos izvērtēta energokopienu loma un citas patērētāju virzītas iniciatīvas, kuras var aktīvi veicināt vietējo siltumapgādes un aukstumapgādes projektu īstenošanu, |
| --- | --- |

da)

tajos izvērtēta energokopienu loma un citas patērētāju virzītas iniciatīvas, kuras var aktīvi veicināt vietējo siltumapgādes un aukstumapgādes projektu īstenošanu,

| db) | ietver stratēģiju, kā piešķirt prioritāti enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem, maznodrošinātajām mājsaimniecībām, mazaizsargātajiem lietotājiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem, kā minēts 22. pantā, arī tirgus analīzi mērķgrupu noteikšanai un to vajadzību izprašanai, un pielāgotu programmu ierosināšanai, |
| --- | --- |

db)

ietver stratēģiju, kā piešķirt prioritāti enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem, maznodrošinātajām mājsaimniecībām, mazaizsargātajiem lietotājiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem, kā minēts 22. pantā, arī tirgus analīzi mērķgrupu noteikšanai un to vajadzību izprašanai, un pielāgotu programmu ierosināšanai,

| dc) | tajos izvērtēts, kā finansēt noteikto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu un nodrošināt finanšu mehānismus, kas ļautu patērētājiem pāriet uz atjaunīgo siltumapgādi un aukstumapgādi, |
| --- | --- |

dc)

tajos izvērtēts, kā finansēt noteikto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu un nodrošināt finanšu mehānismus, kas ļautu patērētājiem pāriet uz atjaunīgo siltumapgādi un aukstumapgādi,

| dd) | tajos ņemta vērā enerģijas pieejamība cenas ziņā, energoapgādes drošība, energosistēmas pietiekamība un noturība, |
| --- | --- |

dd)

tajos ņemta vērā enerģijas pieejamība cenas ziņā, energoapgādes drošība, energosistēmas pietiekamība un noturība,

| e) | ietver trajektoriju plānu mērķu sasniegšanai atbilstīgi klimatneitralitātei
  un identificēto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas progresa uzraudzību, |
| --- | --- |

e)

ietver trajektoriju plānu mērķu sasniegšanai atbilstīgi klimatneitralitātei
  un identificēto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanas progresa uzraudzību,

| ea) | tajos izstrādāta stratēģija, kā plānot publiskajās struktūrās esošu vecu un neefektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu aizstāšanu ar augstas efektivitātes alternatīvām, lai pakāpeniski atteiktos no fosilā kurināmā, |
| --- | --- |

ea)

tajos izstrādāta stratēģija, kā plānot publiskajās struktūrās esošu vecu un neefektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu aizstāšanu ar augstas efektivitātes alternatīvām, lai pakāpeniski atteiktos no fosilā kurināmā,

| eb) | tajos izvērtēta iespējamā sinerģija ar kaimiņos esošo reģionālo vai vietējo pārvaldes iestāžu plāniem veicināt kopīgas investīcijas un izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

eb)

tajos izvērtēta iespējamā sinerģija ar kaimiņos esošo reģionālo vai vietējo pārvaldes iestāžu plāniem veicināt kopīgas investīcijas un izmaksu efektivitāti.

Dalībvalstis nodrošina, ka
  visām attiecīgajām personām, tai skaitā attiecīgajām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām,
  tiek dota iespēja piedalīties siltumapgādes un aukstumapgādes plānu, visaptverošā novērtējuma un rīcībpolitiku un pasākumu sagatavošanā.

Šajā nolūkā dalībvalstis reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu atbalstam izstrādā ieteikumus, kas palīdz īstenot rīcībpolitikas un pasākumus energoefektīvas un atjaunīgajā enerģijā balstītas siltumapgādes un aukstumapgādes jomā reģionālā un vietējā līmenī, lietderīgi izmantojot apzināto potenciālu. Dalībvalstis cik vien iespējams atbalsta reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes, izmantojot jebkādus līdzekļus, arī finansiālā atbalsta un tehniskā atbalsta shēmas.
  Dalībvalstis nodrošina, ka siltumapgādes un aukstumapgādes plāni ir saskaņoti ar citām vietējām klimata, enerģētikas un vides plānošanas prasībām, lai izvairītos no administratīvā sloga vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm un veicinātu plānu efektīvu īstenošanu.

6.a
     
  Vietējos siltumapgādes un aukstumapgādes plānus var kopīgi īstenot vairāku kaimiņos esošu vietējo pārvaldes iestāžu grupa, ja ir piemērots ģeogrāfiskais un administratīvais konteksts, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūra.

6.b
     
  Vietējo siltumapgādes un aukstumapgādes plānu īstenošanu verificē un novērtē kompetentā iestāde. Ja īstenošanu uzskata par nepietiekamu, pamatojoties uz trajektoriju un uzraudzību saskaņā ar 6. punkta e) apakšpunktu, kompetentā iestāde ierosina pasākumus īstenošanas nepilnību novēršanai.

24. pants

Siltumapgāde un aukstumapgāde

1.   Lai palielinātu primārās enerģijas efektivitāti un atjaunīgās enerģijas īpatsvaru siltumapgādē un aukstumapgādē, efektīva centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēma ir sistēma, kas atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | līdz
  2027
  . gada 31. decembrim — sistēma, kurā izmanto vismaz 50 % atjaunīgās enerģijas, 50 % atlikumsiltuma, 75 % koģenerācijas režīmā saražota siltuma vai šādas enerģijas un siltuma kombināciju 50 % apmērā
  , kas nonāk tīklā
  ; |
| --- | --- |

a)

līdz
  2027
  . gada 31. decembrim — sistēma, kurā izmanto vismaz 50 % atjaunīgās enerģijas, 50 % atlikumsiltuma, 75 % koģenerācijas režīmā saražota siltuma vai šādas enerģijas un siltuma kombināciju 50 % apmērā
  , kas nonāk tīklā
  ;

| b) | no
  2028
  . gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto vismaz 50 % atjaunīgās enerģijas, 50 % atlikumsiltuma, 80 % augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražota siltuma vai vismaz šādas siltumenerģijas kombināciju tīklā, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 5 % un kopējam atjaunīgās enerģijas, atlikumsiltuma vai augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražota siltuma īpatsvaram esot vismaz 50 %; |
| --- | --- |

b)

no
  2028
  . gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto vismaz 50 % atjaunīgās enerģijas, 50 % atlikumsiltuma, 80 % augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražota siltuma vai vismaz šādas siltumenerģijas kombināciju tīklā, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 5 % un kopējam atjaunīgās enerģijas, atlikumsiltuma vai augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražota siltuma īpatsvaram esot vismaz 50 %;

| c) | no 2035. gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto vismaz 50 % atjaunīgās enerģijas un atlikumsiltuma, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 20 %; |
| --- | --- |

c)

no 2035. gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto vismaz 50 % atjaunīgās enerģijas un atlikumsiltuma, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 20 %;

| d) | no 2045. gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto vismaz 75 % atjaunīgās enerģijas un atlikumsiltuma, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 40 %; |
| --- | --- |

d)

no 2045. gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto vismaz 75 % atjaunīgās enerģijas un atlikumsiltuma, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 40 %;

| e) | no 2050. gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto tikai atjaunīgo enerģiju un atlikumsiltumu, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 60 %; |
| --- | --- |

e)

no 2050. gada 1. janvāra — sistēma, kurā izmanto tikai atjaunīgo enerģiju un atlikumsiltumu, atjaunīgās enerģijas īpatsvaram esot vismaz 60 %;

| f) | saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ja atlikumsiltuma īpatsvars pārsniedz c), d) un e) apakšpunktā noteiktos kritērijus un ja citādi atlikumsiltums tiktu zaudēts, atlikumsiltums var aizstāt jebkuru citu energoavotu; |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ja atlikumsiltuma īpatsvars pārsniedz c), d) un e) apakšpunktā noteiktos kritērijus un ja citādi atlikumsiltums tiktu zaudēts, atlikumsiltums var aizstāt jebkuru citu energoavotu;

| g) | ir veikts sadales tīklā maksimāli nepieciešamo temperatūru novērtējums. |
| --- | --- |

g)

ir veikts sadales tīklā maksimāli nepieciešamo temperatūru novērtējums.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēma tiek būvēta vai būtiski pārjaunota, tā atbilst 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, kas piemērojami laikā, kad tās ekspluatācija tiek sākta vai turpināta pēc pārjaunošanas. Dalībvalstis arī nodrošina, ka līdz ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas būvniecību vai būtisku pārjaunošanu esošajos siltumavotos netiek palielināts tāda fosilā kurināmā izmantojums, kas nav dabasgāze, salīdzinājumā ar gada patēriņu, kas aprēķināts kā vidējais rādītājs no iepriekšējiem trīs pilnas ekspluatācijas kalendārajiem gadiem pirms pārjaunošanas, un ka nevienā jaunajā siltumavotā šajā sistēmā netiek izmantots fosilais kurināmais ▌.
  Dalībvalstis arī nodrošina, ka tiek kartēta un publicēta esošo centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ģeogrāfiskā maršrutēšana.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka no 2025. gada 1. janvāra un pēc tam reizi piecos gados visu tādu esošo centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatori, kuru kopējā enerģijas izlaide pārsniedz 5 MW un kuras neatbilst 1. punkta b)–e) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, sagatavo plānu primārās enerģijas efektivitātes un atjaunīgās enerģijas palielināšanai
  un sadales zudumu samazināšanai
  . Plānā ietver pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. punkta b)–e) apakšpunktā noteiktos kritērijus, un to apstiprina kompetentā iestāde.

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka datu centrs, kura kopējā nominālā enerģijas ielaide pārsniedz 100 kW, utilizē atlikumsiltumu vai izmanto citus atlikumsiltuma atgūšanas lietojumus, izņemot, ja datu centrs var pierādīt, ka tas nav tehniski vai ekonomiski iespējams saskaņā ar 4.punktā minēto novērtējumu.

4.   Lai novērtētu siltumapgādes un aukstumapgādes energoefektivitātes palielinājuma ekonomisko īstenojamību, dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikta izmaksu un ieguvumu analīze iekārtas līmenī saskaņā ar X pielikumu tad, ja no jauna tiek plānotas vai būtiski pārjaunotas turpmāk norādītās iekārtas
  un to materiālās izmaksas vēl nav radušās
  :

| a) | termoelektroenerģijas ražošanas iekārta, kuras gada vidējā kopējā enerģijas ielaide pārsniedz 5 MW, — lai novērtētu, kādas būtu izmaksas un ieguvumi, nosakot, ka iekārtai jādarbojas kā augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtai; |
| --- | --- |

a)

termoelektroenerģijas ražošanas iekārta, kuras gada vidējā kopējā enerģijas ielaide pārsniedz 5 MW, — lai novērtētu, kādas būtu izmaksas un ieguvumi, nosakot, ka iekārtai jādarbojas kā augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtai;

| b) | rūpnieciska iekārta, kuras gada vidējā kopējā enerģijas ielaide pārsniedz 5 MW, lai novērtētu atlikumsiltuma utilizāciju objektā un ārpus tā; |
| --- | --- |

b)

rūpnieciska iekārta, kuras gada vidējā kopējā enerģijas ielaide pārsniedz 5 MW, lai novērtētu atlikumsiltuma utilizāciju objektā un ārpus tā;

| c) | pakalpojumu komplekss, kura gada vidējā kopējā enerģijas ielaide pārsniedz 5 MW, piemēram, notekūdeņu attīrīšanas kompleksi un sašķidrinātas dabasgāzes kompleksi, lai novērtētu atlikumsiltuma utilizāciju objektā un ārpus tā; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu komplekss, kura gada vidējā kopējā enerģijas ielaide pārsniedz 5 MW, piemēram, notekūdeņu attīrīšanas kompleksi un sašķidrinātas dabasgāzes kompleksi, lai novērtētu atlikumsiltuma utilizāciju objektā un ārpus tā;

| (d) | datu centrs, kura kopējā nominālā enerģijas ielaide pārsniedz
  100 kW
  līmeni, lai novērtētu
  tehnisko iespējamību, izmaksu efektivitāti un ietekmi uz energoefektivitāti un vietējo siltuma pieprasījumu, ieskaitot sezonālās izmaiņas, attiecībā uz
  atlikumsiltuma
  utilizāciju
  , ja to izmantotu, lai apmierinātu ekonomiski pamatotu pieprasījumu, un šīs iekārtas pieslēgšanu centralizētas siltumapgādes tīklam vai efektīvai/AER balstītai centralizētas aukstumapgādes sistēmai
  , vai citiem atlikumsiltuma atgūšanas lietojumiem
  . Analīzē apsver aukstumapgādes sistēmas risinājumus, kas ļauj aizvadīt vai uztvert atlikumsiltumu lietderīgā temperatūras līmenī ar minimālu papildu enerģijas ielaidi. |
| --- | --- |

(d)

datu centrs, kura kopējā nominālā enerģijas ielaide pārsniedz
  100 kW
  līmeni, lai novērtētu
  tehnisko iespējamību, izmaksu efektivitāti un ietekmi uz energoefektivitāti un vietējo siltuma pieprasījumu, ieskaitot sezonālās izmaiņas, attiecībā uz
  atlikumsiltuma
  utilizāciju
  , ja to izmantotu, lai apmierinātu ekonomiski pamatotu pieprasījumu, un šīs iekārtas pieslēgšanu centralizētas siltumapgādes tīklam vai efektīvai/AER balstītai centralizētas aukstumapgādes sistēmai
  , vai citiem atlikumsiltuma atgūšanas lietojumiem
  . Analīzē apsver aukstumapgādes sistēmas risinājumus, kas ļauj aizvadīt vai uztvert atlikumsiltumu lietderīgā temperatūras līmenī ar minimālu papildu enerģijas ielaidi.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek likvidēti regulatīvie šķēršļi atlikumsiltuma utilizācijai un tiek sniegts pietiekams atbalsts atlikumsiltuma izmantošanai, ja tiek no jauna plānotas vai pārjaunotas a)–d) apakšpunktā minētās iekārtas.
  Lai b)–d) apakšpunkta vajadzībām novērtētu siltuma pārpalikumu objektā, šajā punktā izklāstītās izmaksu un ieguvumu analīzes vietā var veikt energoauditus saskaņā ar VI pielikumu.

Tādas iekārtas uzstādīšanu, ar ko uztver sadedzināšanas iekārtā radīto oglekļa dioksīdu, lai to ģeoloģiski uzglabātu, kā paredzēts Direktīvā 2009/31/EK, neuzskata par pārjaunošanu šā punkta b) un c) apakšpunkta nozīmē.

Dalībvalstis prasa, lai izmaksu un ieguvumu analīze tiktu veikta sadarbībā ar uzņēmumiem, kas atbild par kompleksa darbību.

5.   Dalībvalstis var atbrīvot no 4. punkta prasībām:

| a) | tādas maksimālās slodzes un rezerves elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kuras paredzēts ekspluatēt mazāk nekā 1 500 darba stundas gadā — rēķinot kā slīdošo vidējo piecu gadu laikposmā —, balstoties uz dalībvalstu noteiktu verifikācijas procedūru, ar ko tiek nodrošināta šā atbrīvošanas kritērija ievērošana; |
| --- | --- |

a)

tādas maksimālās slodzes un rezerves elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kuras paredzēts ekspluatēt mazāk nekā 1 500 darba stundas gadā — rēķinot kā slīdošo vidējo piecu gadu laikposmā —, balstoties uz dalībvalstu noteiktu verifikācijas procedūru, ar ko tiek nodrošināta šā atbrīvošanas kritērija ievērošana;

| b) | iekārtas, kam jāatrodas tuvu pie ģeoloģiskām uzglabāšanas vietām, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK; |
| --- | --- |

b)

iekārtas, kam jāatrodas tuvu pie ģeoloģiskām uzglabāšanas vietām, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK;

| c) | datu centrus, kuru atlikumsiltumu izmanto vai izmantos centralizētās siltumapgādes tīklā vai tieši telpu apsildei, mājsaimniecības karstā ūdens sagatavošanai vai citiem izmantošanas veidiem ēkā vai ēku grupā, kurā datu centrs izvietots
  , vai citiem izmantošanas veidiem attiecīgajā zonā, kas aptver datu centru
  . |
| --- | --- |

c)

datu centrus, kuru atlikumsiltumu izmanto vai izmantos centralizētās siltumapgādes tīklā vai tieši telpu apsildei, mājsaimniecības karstā ūdens sagatavošanai vai citiem izmantošanas veidiem ēkā vai ēku grupā, kurā datu centrs izvietots
  , vai citiem izmantošanas veidiem attiecīgajā zonā, kas aptver datu centru
  .

Dalībvalstis atsevišķu iekārtu atbrīvošanai no 4. punkta c) un d) apakšpunkta prasībām var arī noteikt robežvērtības, kas izteiktas kā pieejamā izmantojamā atlikumsiltuma apjoms, siltuma pieprasījums vai attālums starp rūpnieciskām iekārtām un centralizētas siltumapgādes tīkliem.

Dalībvalstis paziņo Komisijai par atbrīvojumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu.

6.   Dalībvalstis pieņem atļaujas izsniegšanas kritērijus, kā minēts Direktīvas (ES) 2019/944 8. pantā, vai līdzvērtīgus atļaujas kritērijus, lai:

| a) | ņemtu vērā 23. panta 1. punktā minētā visaptverošā novērtējuma rezultātu; |
| --- | --- |

a)

ņemtu vērā 23. panta 1. punktā minētā visaptverošā novērtējuma rezultātu;

| b) | nodrošinātu, ka tiek izpildītas 4. punktā minētās prasības; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu, ka tiek izpildītas 4. punktā minētās prasības;

| c) | ņemtu vērā 4. punktā minētās izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus. |
| --- | --- |

c)

ņemtu vērā 4. punktā minētās izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus.

7.   Dalībvalstis var konkrētas iekārtas atbrīvot no 6. punktā minēto atļaujas izsniegšanas un atļaujas kritēriju prasības īstenot risinājumus, kuru ieguvumi pārsniedz izmaksas, ja pastāv sevišķi svarīgi iemesli, kas izriet no tiesību aktiem, īpašumtiesībām vai finansējuma. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Komisijai argumentētu paziņojumu par savu lēmumu. Komisija trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas var izdot atzinumu par šo paziņojumu.

8.   Šā panta 4., 5., 6. un 7. punktu piemēro iekārtām, uz kurām attiecas Direktīva 2010/75/ES, neskarot minētās direktīvas prasības.

9.   Dalībvalstis vāc informāciju par izmaksu un ieguvumu analīzēm, kas veiktas saskaņā ar šā panta 4. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu. Minētajai informācijai vajadzētu ietvert vismaz datus par pieejamajiem siltumapgādes apjomiem un siltuma parametriem, plānoto darbības stundu skaitu gadā un objektu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Minētos datus publicē, pienācīgi ņemot vērā to iespējamo sensitivitāti.

10.   Pamatojoties uz III pielikuma f) punktā minētajām saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām, dalībvalstis nodrošina, ka ir iespējams apliecināt augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas izcelsmi saskaņā ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, kurus noteikusi katra dalībvalsts. Tās nodrošina, ka šis izcelsmes apliecinājums atbilst prasībām un ka tajā ir iekļauta vismaz XI pielikumā norādītā informācija. Dalībvalstis savstarpēji atzīst savus izcelsmes apliecinājumus tikai kā šajā punktā minētās informācijas pierādījumu. Atteikums atzīt izcelsmes apliecinājumu kā šādu pierādījumu, jo īpaši ar krāpšanas novēršanu saistītu iemeslu dēļ, ir jāpamato ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādu atteikumu un tā pamatojumu. Izcelsmes apliecinājuma atzīšanas atteikuma gadījumā Komisija var pieņemt lēmumu likt atteikuma paudējam atzīt izcelsmes apliecinājumu, jo īpaši, atsaucoties uz objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, ar kuriem pamatota šāda atzīšana.

Komisijai ir tiesības, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šīs direktīvas 31. pantu, pārskatīt saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2402 (69).

11.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkāds pieejamais koģenerācijas atbalsts tiek piešķirts tikai tad, ja elektroenerģija tiek ražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā un atlikumsiltums tiek lietderīgi izmantots, lai panāktu primārās enerģijas ietaupījumu. Publiskajam atbalstam koģenerācijai un centralizētas siltumapgādes ražošanai un tīkliem attiecīgā gadījumā piemēro noteikumus par valsts atbalstu.

25. pants

Enerģijas pārveide, pārvade un sadale

1.   Valsts energoregulatori, veicot Direktīvā (ES) 2019/944 un Direktīvā 2009/73/EK paredzētos regulatīvos uzdevumus attiecībā uz lēmumiem par gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras darbību, arī lēmumiem par tīkla tarifiem, piemēro principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu
  , neskarot nediskriminēšanas un izmaksu lietderības principu
  .
  Papildus principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” valsts energoregulatori ņem vērā izmaksu efektivitāti, sistēmas efektivitāti un piegādes drošību un pielāgo dzīves cikla pieeju, ar ko tiek aizsargāti Savienības klimata mērķi un ilgtspēja.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gāzes un elektroenerģijas pārvades un sadales sistēmu operatori tīkla plānošanā, tīkla attīstīšanā un investīciju lēmumos piemēro principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu
  un saskaņā ar Savienības klimata un ilgtspējas mērķiem
  .
  Tīkla plānošanas un ekspluatācijas novērtēšanā centrālais elements ir pieprasījuma puses elastība.
  Dalībvalstis, ņemdamas vērā piegādes drošību un tirgu integrāciju, nodrošina, ka nolūkā veicināt klimata pārmaiņu mazināšanu, pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori
  investē nākotnes prasībām atbilstošos
  aktīvos. Valstu regulatīvās iestādes
  var nodrošināt
  metodiku un norādījumus par to, kā, apstiprinot, verificējot vai uzraugot pārvades sistēmu operatoru vai sadales sistēmu operatoru iesniegtos projektus, izmaksu un ieguvumu analīzē 
  — ciešā sadarbībā ar pārvades sistēmu operatoriem un sadales sistēmu operatoriem, kuri var dalīties ar svarīgām tehniskām zināšanām,—
  novērtēt alternatīvas, ņemot vērā plašākus ieguvumus, un verificēt to, kā pārvades sistēmu operatori vai sadales sistēmu operatori ir īstenojuši principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka pārvades un sadales sistēmu operatori
  uzrauga un kvantificē kopējo
  tīkla
  zudumu apjomu saistībā ar to ekspluatēto tīklu
  un veic izmakslietderīgus pasākumus, ar ko
  palielina
  tīkla
  efektivitāti un pievēršas infrastruktūras attīstīšanas vajadzībām un zudumiem, kurus izraisa palielināta elektrifikācija gan pieprasījuma, gan ražošanas pusē
  . Pārvades un sadales sistēmu operatori par minētajiem pasākumiem ▌ziņo valsts enerģētikas regulatīvajai iestādei. ▌Dalībvalstis nodrošina, ka pārvades un sadales
  tīklu
  operatori energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus novērtē attiecībā uz esošajām gāzes vai elektroenerģijas pārvades vai sadales sistēmām un energoefektivitāti uzlabo infrastruktūras konstrukcijā un ekspluatācijā
  , jo īpaši saistībā ar viedtīklu izvēršanu
  . Dalībvalstis mudina pārvades un sadales sistēmu operatorus izstrādāt inovatīvus risinājumus, kuri uzlabotu esošo
  un turpmāko
  sistēmu
  efektivitāti un ilgtspēju, arī
  energoefektivitāti, un tam izmanto stimulos balstītus noteikumus.

4.   Valstu enerģētikas regulatīvās iestādes gada ziņojumā, ko sagatavo saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/944 59. panta 1. punkta i) apakšpunktu un saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 41. pantu, iekļauj īpašu sadaļu par progresu, kas panākts energoefektivitātes uzlabošanā attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras ekspluatāciju. Šajos ziņojumos valstu enerģētikas regulatīvās iestādes sniedz novērtējumu par gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras
  ekspluatācijas kopējo efektivitāti
  un par pārvades un sadales sistēmu operatoru veiktajiem pasākumiem un attiecīgā gadījumā sniedz ieteikumus par energoefektivitātes uzlabošanu
  , tostarp par izmaksefektīvām alternatīvām, ar kurām samazina maksimālo slodzi un kopējo elektroenerģijas patēriņu
  .

5.   Attiecībā uz elektroenerģiju dalībvalstis nodrošina, ka tīklu noteikumi un tīklu tarifi atbilst XII pielikumā noteiktajiem kritērijiem, ņemot vērā vadlīnijas un kodeksus, kas izstrādāti saskaņā ar Regulu (ES) 2019/943.

6.   Dalībvalstis var atļaut pie tīkla piesaistītai enerģijas pārvadei un sadalei izmantot tādus shēmu un tarifu struktūru elementus, kuriem ir sociāls mērķis, ar noteikumu, ka jebkāda kropļojoša ietekme uz pārvades un sadales sistēmu ir, cik vien iespējams, neliela un nav nesamērīga ar sociālo mērķi.

7.   Valstu regulatīvās iestādes nodrošina, ka tiek atcelti tie pārvades un sadales tarifos iestrādātie stimuli, kas negatīvi ietekmē elektroenerģijas un gāzes ražošanas, pārvades, sadales un piegādes energoefektivitāti
  un pieprasījumreakciju
  .
  Dalībvalstis nodrošina infrastruktūras projektēšanas un esošās infrastruktūras ekspluatācijas efektivitāti un saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944 nodrošina, ka tarifi ļauj piegādātājiem uzlabot patērētāju līdzdalību sistēmas efektivitātē.

8.   Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori ievēro XII pielikumā noteiktās prasības.

9.   Attiecīgos gadījumos valstu regulatīvās iestādes var pieprasīt, lai pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori veicina augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu izvietošanu netālu no siltuma pieprasījuma vietām, samazinot pieslēguma un sistēmas izmantošanas maksu.

10.   Dalībvalstis var ļaut elektroenerģijas ražotājiem, kas izmanto augstas efektivitātes koģenerācijas režīmu un vēlas pieslēgties tīklam, izsludināt konkursu par pieslēgšanas darbiem.

11.   Sniedzot ziņojumu saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES un neskarot tās 9. panta 2. punktu, dalībvalstis apsver iespēju ziņojumā iekļaut informāciju par energoefektivitātes līmeni iekārtās, kurās veic kurināmā sadedzināšanu un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir 50 MW vai vairāk, ņemot vērā attiecīgos labākos pieejamos tehniskos paņēmienus, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI

HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI

26. pants

Kvalifikācijas, akreditācijas un sertifikācijas shēmu pieejamība

1.   Dalībvalstis nodrošina energoefektivitātes profesijām vajadzīgo kompetences līmeni, kas atbilst tirgus vajadzībām. Dalībvalstis ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem nodrošina, ka energoefektivitātes profesijām, tai skaitā energopakalpojumu sniedzējiem, energoauditu veicējiem, energopārvaldniekiem, neatkarīgiem ekspertiem un Direktīvā 2010/31/ES definēto būvelementu uzstādītājiem, ir pieejamas sertifikācijas un/vai līdzvērtīgas kvalifikācijas shēmas un vajadzības gadījumā arī piemērotas mācību programmas un ka tās ir uzticamas un palīdz sasniegt nacionālos energoefektivitātes mērķus un vispārējos ES dekarbonizācijas mērķus.

Sertifikācijas un/vai līdzvērtīgu kvalifikācijas shēmu un vajadzības gadījumā arī piemērotu mācību programmu nodrošinātāji ir akreditēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 (70).

1.a
     
  Dalībvalstis veicina sertifikācijas, apmācības un izglītības programmas, kas nodrošina energoefektivitātes profesijām vajadzīgo kompetences līmeni, kurš atbilst tirgus vajadzībām. Dalībvalstis ievieš pasākumus nolūkā veicināt dalību — jo īpaši MVU un pašnodarbinātu personu dalību — šādās programmās. Komisija līdz ...[12 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] izstrādā Savienības mēroga kampaņu ar mērķi energoefektivitātes profesijām piesaistīt lielāku skaitu cilvēku un nodrošināt vienlīdzīgu pieejamību sievietēm.

1.b
     
  Komisija līdz ...[12 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] izveido vienota piekļuves punkta platformu nolūkā sniegt atbalstu un dalīties zināšanās ar mērķi nodrošināt atbilstīga līmeņa kvalificētus speciālistus, lai sasniegtu Savienības mērķus klimata un enerģētikas jomā. Platforma apvieno dalībvalstis, sociālos partnerus, izglītības iestādes, akadēmiskās aprindas un citas attiecīgās ieinteresētās personas ar mērķi veicināt un popularizēt paraugpraksi nolūkā nodrošināt lielāku skaitu energoefektivitātes speciālistu un esošo profesionāļu pārkvalificēšanu vai kvalifikācijas celšanu, lai nodrošinātu tirgus vajadzības.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka nacionālās sertifikācijas shēmas vai līdzvērtīgas kvalifikācijas shēmas un vajadzības gadījumā arī mācību programmas
  ir balstītas
  uz pastāvošajiem Eiropas vai starptautiskajiem standartiem.

3.   Dalībvalstis 1. punktā minētās sertifikācijas shēmas vai līdzvērtīgas kvalifikācijas shēmas, vai piemērotas mācību programmas dara publiski pieejamas un sadarbojas savā starpā un ar Komisiju, lai veiktu shēmu salīdzināšanu un atzīšanu.

Dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai patērētāji būtu informēti par 27. panta 1. punktā minēto shēmu pieejamību.

4.   Dalībvalstis līdz 2024. gada 31. decembrim un pēc tam reizi
  divos
  gados novērtē, vai shēmas nodrošina energopakalpojumu sniedzējiem, energoauditoriem, energopārvaldniekiem, neatkarīgiem ekspertiem un Direktīvā 2010/31/ES definēto būvelementu uzstādītājiem vajadzīgo kompetences līmeni
  un dzimumu līdzsvaru. Tās arī izvērtē atšķirību, kas pastāv attiecībā uz speciālistu pieejamību un nepieciešamību pēc tiem. Tās
  šo novērtējumu un uz to balstītos ieteikumus dara publiski pieejamus.

27. pants

Energopakalpojumi

1.   Dalībvalstis veicina energopakalpojumu tirgu un MVU piekļuvi tam, izplatot skaidru un viegli pieejamu informāciju par

| a) | pieejamajiem energopakalpojumu līgumiem un noteikumiem, kas būtu jāiekļauj šādos līgumos, lai garantētu enerģijas ietaupījumu un galalietotāju tiesības; |
| --- | --- |

a)

pieejamajiem energopakalpojumu līgumiem un noteikumiem, kas būtu jāiekļauj šādos līgumos, lai garantētu enerģijas ietaupījumu un galalietotāju tiesības;

| b) | finanšu instrumentiem, stimuliem, dotācijām, apgrozības fondiem, garantijām, apdrošināšanas shēmām un aizdevumiem, ar ko tiek atbalstīti energoefektivitātes pakalpojumu projekti; |
| --- | --- |

b)

finanšu instrumentiem, stimuliem, dotācijām, apgrozības fondiem, garantijām, apdrošināšanas shēmām un aizdevumiem, ar ko tiek atbalstīti energoefektivitātes pakalpojumu projekti;

| c) | pieejamajiem energopakalpojumu sniedzējiem, kas ir kvalificēti un/vai sertificēti, un to kvalifikāciju un/vai sertifikāciju saskaņā ar 26. pantu; |
| --- | --- |

c)

pieejamajiem energopakalpojumu sniedzējiem, kas ir kvalificēti un/vai sertificēti, un to kvalifikāciju un/vai sertifikāciju saskaņā ar 26. pantu;

| d) | pieejamajām monitoringa un verifikācijas metodikām un kvalitātes kontroles shēmām. |
| --- | --- |

d)

pieejamajām monitoringa un verifikācijas metodikām un kvalitātes kontroles shēmām.

2.   Dalībvalstis veicina tādu kvalitātes marķējumu izstrādi (cita starpā arī izstrādi, ko veic tirgotāju apvienības), kuri attiecīgā gadījumā ir balstīti uz Eiropas vai starptautiskiem standartiem.

3.   Dalībvalstis dara publiski pieejamu un regulāri atjaunina pieejamo kvalificēto un/vai sertificēto energopakalpojumu sniedzēju un to kvalifikācijas dokumentu un/vai sertifikātu sarakstu saskaņā ar 26. pantu vai nodrošina saskarni, kur energopakalpojumu sniedzēji var sniegt informāciju.

4.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka
  publiskās struktūras lielu ēku renovācijai
  izmanto
  energosnieguma līgumus. Attiecībā uz tādu lielu nedzīvojamu
  un publisku dzīvojamo
  ēku renovāciju, kuru izmantojamā platība pārsniedz
  500
   m2,
  kā arī attiecībā uz sociāliem mērķiem paredzētu ēku renovāciju
  dalībvalstis nodrošina, ka publiskās struktūras novērtē energosnieguma līgumu
  un citu uz sniegumu balstītu energopakalpojumu
  izmantošanas iespējamību.

Dalībvalstis var mudināt publiskās struktūras energosnieguma līgumus kombinēt ar paplašinātiem energopakalpojumiem, arī pieprasījumreakciju un uzkrāšanu
  , lai nodrošinātu enerģijas ietaupījumu un ilgtermiņā saglabātu gūtos rezultātus, veicot pastāvīgu uzraudzību, efektīvu ekspluatāciju un uzturēšanu.

5.   Dalībvalstis atbalsta to, ka publiskais sektors izmanto energopakalpojumu piedāvājumus, jo īpaši ēku pārjaunošanai, un šajā nolūkā:

| a) | nodrošina energosnieguma līgumu paraugus, kuros ietilpst vismaz XIII pielikumā uzskaitītie elementi un ir ņemti vērā pastāvošie Eiropas vai starptautiskie standarti, pieejamās iepirkuma konkursu vadlīnijas un Eurostat rokasgrāmata par to, kā energosnieguma līgumi uzskaitāmi valdības kontos; |
| --- | --- |

a)

nodrošina energosnieguma līgumu paraugus, kuros ietilpst vismaz XIII pielikumā uzskaitītie elementi un ir ņemti vērā pastāvošie Eiropas vai starptautiskie standarti, pieejamās iepirkuma konkursu vadlīnijas un Eurostat rokasgrāmata par to, kā energosnieguma līgumi uzskaitāmi valdības kontos;

| b) | nodrošina informāciju par paraugpraksi energosnieguma līgumu slēgšanā, tostarp, ja tāda pieejama, izmaksu un ieguvumu analīzi, kurā izmantota dzīves cikla pieeja; |
| --- | --- |

b)

nodrošina informāciju par paraugpraksi energosnieguma līgumu slēgšanā, tostarp, ja tāda pieejama, izmaksu un ieguvumu analīzi, kurā izmantota dzīves cikla pieeja;

| c) | popularizē un
  dara publiski pieejamu datubāzi par īstenotajiem un notiekošajiem energosnieguma līgumu projektiem, kas ietver prognozētos un sasniegtos enerģijas ietaupījumus. |
| --- | --- |

c)

popularizē un
  dara publiski pieejamu datubāzi par īstenotajiem un notiekošajiem energosnieguma līgumu projektiem, kas ietver prognozētos un sasniegtos enerģijas ietaupījumus.

6.   Dalībvalstis atbalsta energopakalpojumu tirgus pareizu darbību, un šajā nolūkā tās:

| a) | apzina un publisko kontaktpunktus, kur galalietotāji var iegūt 1. punktā minēto informāciju; |
| --- | --- |

a)

apzina un publisko kontaktpunktus, kur galalietotāji var iegūt 1. punktā minēto informāciju;

| b) | novērš regulatīvus un neregulatīvus šķēršļus, kas traucē slēgt energosnieguma līgumus un ieviest citus energoefektivitātes pakalpojumu modeļus enerģijas taupīšanas pasākumu apzināšanai un/vai īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

novērš regulatīvus un neregulatīvus šķēršļus, kas traucē slēgt energosnieguma līgumus un ieviest citus energoefektivitātes pakalpojumu modeļus enerģijas taupīšanas pasākumu apzināšanai un/vai īstenošanai;

| c) | izveido padomdevējas struktūras
  , energopakalpojumu uzņēmumus
  un neatkarīgus tirgus starpniekus, tai skaitā vienas pieturas aģentūras vai līdzīgus atbalsta mehānismus, un veicina to lomu, lai stimulētu tirgus attīstību pieprasījuma un piedāvājuma pusē, un informāciju par šiem atbalsta mehānismiem dara publiski pieejamu un piekļūstamu tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

c)

izveido padomdevējas struktūras
  , energopakalpojumu uzņēmumus
  un neatkarīgus tirgus starpniekus, tai skaitā vienas pieturas aģentūras vai līdzīgus atbalsta mehānismus, un veicina to lomu, lai stimulētu tirgus attīstību pieprasījuma un piedāvājuma pusē, un informāciju par šiem atbalsta mehānismiem dara publiski pieejamu un piekļūstamu tirgus dalībniekiem.

7.   Lai atbalstītu energopakalpojumu tirgus pienācīgu darbību, dalībvalstis var izveidot atsevišķu mehānismu vai iecelt ombudu, kas nodrošinātu, ka tiek efektīvi izskatītas sūdzības un ārpustiesas kārtībā izšķirti strīdi, kuri radušies energopakalpojumu un energosnieguma līgumu sakarā.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka enerģijas sadales uzņēmumi, sadales sistēmu operatori un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi atturas no jebkādām darbībām, kas var kavēt energopakalpojumu vai energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu pieprasījumu un sniegšanu vai traucēt šādu pakalpojumu vai pasākumu tirgu attīstību, tostarp liedzot konkurentiem piekļuvi tirgum vai ļaunprātīgi izmantojot dominējošu stāvokli.

28. pants

Valsts energoefektivitātes fonds, finansēšana un tehnisks/tehniskais atbalsts

1.   Neskarot LESD 107. un 108. pantu, dalībvalstis atvieglo finansēšanas mehānismu izveidi vai pašreizējo mehānismu izmantošanu energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, lai pēc iespējas palielinātu ieguvumus, ko sniedz dažādas finansējuma plūsmas un dotāciju, finanšu instrumentu un tehniskās palīdzības kombinēšana.

2.   Komisija attiecīgā gadījumā tieši vai ar Eiropas finanšu iestāžu starpniecību palīdz dalībvalstīm izveidot finansēšanas mehānismus un projektu izstrādes palīdzības mehānismus nacionālā, reģionālā vai vietējā līmenī ar mērķi palielināt investīcijas energoefektivitātē dažādās nozarēs un aizsargāt un iespēcināt mazaizsargātos lietotājus, enerģētiskās nabadzības skartos cilvēkus un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošos cilvēkus, arī integrējot līdztiesības perspektīvu tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā.

3.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, ar ko nodrošina, ka finanšu iestādes plaši un nediskriminējoši piedāvā energoefektivitātei veltītus aizdevumu produktus, piemēram, zaļos hipotekāros kredītus un zaļos aizdevumus (nodrošinātus un nenodrošinātus), un ka tie ir pamanāmi un pieejami patērētājiem. Dalībvalstis pieņem pasākumus, ar ko sekmē rēķinos un nodokļos bāzētu finansēšanas shēmu īstenošanu. Dalībvalstis nodrošina, ka bankas un citas finanšu iestādes saņem informāciju par iespējām piedalīties energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu finansēšanā, tostarp veidojot publiskā un privātā sektora partnerības.

3.a
     
  Neskarot LESD 107. un 108. pantu, dalībvalstis pieņem finansiāla atbalsta shēmas nolūkā palielināt energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu ieviešanu attiecībā uz jaunbūvētām vai būtiski pārjaunotām individuālās un centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām un vecu un neefektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu aizstāšanu ar augstas efektivitātes alternatīvām.

Dalībvalstis veicina vietējo zināšanu un tehniskās palīdzības izveidošanu ar mērķi konsultēt par paraugpraksi attiecībā uz vietējās centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijas panākšanu, piemēram, piekļuvi vietējā mērogā pieejamiem projektiem un īpašu finansiālo atbalstu.

4.   Komisija veicina paraugprakses apmaiņu starp kompetentajām valsts vai reģionālajām iestādēm vai struktūrām, piemēram, izmantojot pārvaldes struktūru ikgadējas sanāksmes, publiskas datubāzes, kurās apkopota informācija par dalībvalstu īstenotajiem pasākumiem, un salīdzinājumu valstu starpā.

5.   Lai mobilizētu privāto finansējumu energoefektivitātes pasākumiem un ar energoefektivitāti saistītai renovācijai
  nolūkā veicināt Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju, nacionālā devuma saskaņā ar šīs direktīvas 4. pantu un Direktīvā
   2010/31/ES
  noteikto mērķu sasniegšanu
  , Komisija rīko dialogu gan ar publiskā, gan privātā finansējuma iestādēm,
  kā arī ar konkrētām nozarēm, piemēram, transporta, IKT un būvniecības nozari,
  lai apzinātu
  vajadzības un
  iespējamās veicamās darbības.

6.   Šā panta 5. punktā minētās darbības ietver šādus elementus:

| a) | kapitāla investīciju energoefektivitātē piesaistīšanu, apsverot plašāku enerģijas ietaupījumu ietekmi; |
| --- | --- |

a)

kapitāla investīciju energoefektivitātē piesaistīšanu, apsverot plašāku enerģijas ietaupījumu ietekmi;

| aa) | tādu īpašu energoefektivitātes finanšu instrumentu un finansēšanas shēmu plašas īstenošanas veicināšanu, kuri jāizveido finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

aa)

tādu īpašu energoefektivitātes finanšu instrumentu un finansēšanas shēmu plašas īstenošanas veicināšanu, kuri jāizveido finanšu iestādēm;

| b) | labāku datu par energoefektivitāti un finanšu efektivitāti nodrošināšanu:






  i) | turpinot izskatīt, kā investīcijas energoefektivitātē uzlabo pamatā esošo aktīvu vērtību; |
| --- | --- | --- |

b)

labāku datu par energoefektivitāti un finanšu efektivitāti nodrošināšanu:

i)

turpinot izskatīt, kā investīcijas energoefektivitātē uzlabo pamatā esošo aktīvu vērtību;

| ii) | atbalstot pētījumus nolūkā novērtēt, kā tiek naudas izteiksmē izteikti ar enerģiju nesaistītie ieguvumi no investīcijām energoefektivitātē. |
| --- | --- |

ii)

atbalstot pētījumus nolūkā novērtēt, kā tiek naudas izteiksmē izteikti ar enerģiju nesaistītie ieguvumi no investīcijām energoefektivitātē.

7.   Lai mobilizētu privāto finansējumu energoefektivitātes pasākumiem un energorenovācijai, dalībvalstis, īstenojot šo direktīvu:

| a) | apsver iespējas uzlabot
  energopārvaldības sistēmu un
  energoauditu izmantošanu saskaņā ar 11. pantu ar mērķi ietekmēt lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

a)

apsver iespējas uzlabot
  energopārvaldības sistēmu un
  energoauditu izmantošanu saskaņā ar 11. pantu ar mērķi ietekmēt lēmumu pieņemšanu;

| b) | optimāli izmanto no Savienības budžeta pieejamos un iniciatīvā “Energoviedu ēku vieda finansēšana” un Komisijas paziņojumā “Renovācijas vilnis” ierosinātās iespējas un rīkus. |
| --- | --- |

b)

optimāli izmanto no Savienības budžeta pieejamos un iniciatīvā “Energoviedu ēku vieda finansēšana” un Komisijas paziņojumā “Renovācijas vilnis” ierosinātās iespējas un rīkus.

8.   Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija sniedz norādījumus dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem par privāto investīciju piesaistīšanu.

Šo norādījumu mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem dažādajās Savienības programmās izstrādāt un īstenot investīcijas energoefektivitātē, un tajos būs ierosināti pienācīgi finanšu mehānismi un risinājumi, kuros kombinētas dotācijas, finanšu instrumenti un projektu izstrādes palīdzība, ar mērķi kāpināt esošo iniciatīvu mērogu un izmantot Savienības finansējumu par katalizatoru privātā finansējuma piesaistei un atraisīšanai.

9.   Dalībvalstis
  līdz ... [transponēšanas datums]
  var izveidot valsts energoefektivitātes fondu.
  Valsts energoefektivitātes
  fonda mērķis ir īstenot energoefektivitātes pasākumus
  , atbalstot dalībvalstu nacionālos devumus saskaņā ar 4. panta 2. punktu. Valsts energoefektivitātes fondu var izveidot kā īpašu fondu jau pastāvoša kapitālinvestīciju veicināšanas valsts mehānisma satvarā.

Dalībvalstis savos valsts energoefektivitātes fondos izveido finansēšanas instrumentus, cita starpā valsts garantijas, lai panāktu, ka tiek vairāk izmantotas privātās investīcijas energoefektivitātē, kā arī energoefektivitātes aizdevumu produkti un inovatīvās shēmas, kas minētas 3. punktā.
  Saskaņā ar 8. panta 3. punktu un 22. pantu
  valsts energoefektivitātes fonds atbalsta to, ka pasākumus prioritāri īsteno
  mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū.
  Minētais atbalsts ietver finansējumu MVU energoefektivitātes pasākumiem, lai piesaistītu un atraisītu privāto finansējumu, ko saņem MVU, un tādējādi atbalstītu
  valsts energoefektivitātes pasākumu
  īstenošanu
  , kas dalībvalstīm palīdz sasniegt nacionālo energoefektivitātes devumu un indikatīvo trajektoriju, kas minēti 4. panta 2. punktā. [Valsts energoefektivitātes fondu var finansēt ar ieņēmumiem no emisijas kvotu izsolēm saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ēku un transporta sektorā.]

10.   Dalībvalstis var publiskajām struktūrām ļaut 6. panta 1. punktā izklāstītos pienākumus izpildīt, katru gadu valsts energoefektivitātes fondā veicot iemaksu, kas ir līdzvērtīga investīciju summai, kura nepieciešama, lai izpildītu minētos pienākumus.

11.   Dalībvalstis var noteikt, ka atbildīgās puses savus 8. panta 1. un 4. punktā paredzētos pienākumus var izpildīt, katru gadu valsts energoefektivitātes fondā iemaksājot summu, kas ir līdzvērtīga investīcijām, kuras nepieciešamas, lai izpildītu minētos pienākumus.

12.   Ieņēmumus, kas gūti no Lēmumā 406/2009/EK minētajiem ikgadējiem emisiju iedales apjomiem, dalībvalstis var izmantot energoefektivitātes uzlabojumu inovatīva finansējuma izstrādei.

12.a
     
  Komisija novērtē dalībvalstīs īstenoto energoefektivitātes investīciju pasākumu lietderību un efektivitāti un to spēju palielināt privāto investīciju izmantošanu energoefektivitātes jomā, vienlaikus ņemot vērā nacionālajos enerģētikas un klimata plānos paustās publiskā finansējuma vajadzības. Komisija izvērtē, vai Savienības līmeņa energoefektivitātes mehānisms ar mērķi nodrošināt ES garantiju, tehnisko palīdzību, arī vienas pieturas aģentūras, un saistītās dotācijas, lai varētu īstenot finanšu instrumentus, kā arī finansēšanas un atbalsta shēmas valsts līmenī, varētu izmaksu ziņā lietderīgi atbalstīt Savienības energoefektivitātes un klimata mērķrādītāju sasniegšanu, un attiecīgā gadījumā ierosina šāda mehānisma izveidi.

Šajā nolūkā Komisija līdz ... [2024. gada 30. marts] iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei un attiecīgā gadījumā tam pievieno tiesību akta priekšlikumu.

12.b
     
  Dalībvalstis līdz ... [2025. gada 15. marts] un pēc tam ik pēc diviem gadiem saistībā ar saviem integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. un 21. pantu paziņo Komisijai šādus datus:

| a) | energoefektivitātes jomā veikto publisko un privāto investīciju apjoma aplēse, kas ietver investīcijas, kuras veiktas saskaņā ar energosnieguma līgumiem, un sviras efektu, kas panākts, izmantojot publisko finansējumu energoefektivitātes pasākumu atbalstam; |
| --- | --- |

a)

energoefektivitātes jomā veikto publisko un privāto investīciju apjoma aplēse, kas ietver investīcijas, kuras veiktas saskaņā ar energosnieguma līgumiem, un sviras efektu, kas panākts, izmantojot publisko finansējumu energoefektivitātes pasākumu atbalstam;

| b) | energoefektivitātes aizdevumu produktu apjoms, nošķirot nodrošinātus un nenodrošinātus aizdevumu produktus; |
| --- | --- |

b)

energoefektivitātes aizdevumu produktu apjoms, nošķirot nodrošinātus un nenodrošinātus aizdevumu produktus;

| c) | nacionālās finansēšanas programmas, kas izveidotas, lai palielinātu energoefektivitātes un paraugprakses ieviešanu, kā arī inovatīvas finansēšanas shēmas energoefektivitātes jomā. |
| --- | --- |

c)

nacionālās finansēšanas programmas, kas izveidotas, lai palielinātu energoefektivitātes un paraugprakses ieviešanu, kā arī inovatīvas finansēšanas shēmas energoefektivitātes jomā.

Lai atvieglotu pirmajā daļā minētā ziņojuma sagatavošanu, Komisija līdz ... [2024. gada 15. marts] dalībvalstīm sniedz vienotu veidni. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos iekļauj pielikumu, kas sagatavots saskaņā ar minēto veidni.

29. pants

Pārrēķina koeficienti un primārās enerģijas faktori

1.   Lai salīdzinātu enerģijas ietaupījumu un veiktu pārrēķinu uz salīdzināmu vienību, piemēro zemāko siltumspēju, kas noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/2066 (71) VI pielikumā, un primārās enerģijas faktorus, kas noteikti 2. punktā, izņemot gadījumus, kad var pamatot citu vērtību vai koeficientu izmantošanu.

2.   Primārās enerģijas faktorus piemēro tad, ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko balsta uz enerģijas galapatēriņu.

3.   Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh), lai panāktā primārās enerģijas patēriņa ietaupījuma aprēķins būtu precīzs, dalībvalstis piemēro koeficientu. Ja vien pamatotu nacionālo apstākļu dēļ dalībvalstis neizmanto rīcības brīvību definēt citu koeficientu, tās piemēro standartkoeficientu 2,1.

4.   Attiecībā uz citu enerģijas nesēju ietaupījumu (kWh), lai panāktā primārās enerģijas patēriņa ietaupījuma aprēķins būtu precīzs, dalībvalstis piemēro koeficientu.

5.   Ja kādas saskaņā ar šo direktīvu sniegtas standartvērtības vietā dalībvalstis nosaka savu koeficientu, tās to nosaka ar pārredzamu metodiku, pamatojoties uz nacionāliem v
  ai vietējiem
  apstākļiem, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu. Minētos apstākļus pamato, tie ir verificējami, un to pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji.

6.   Ja dalībvalstis nosaka pašas savu koeficientu, tās ņem vērā energoresursu struktūru, kas iekļauta to integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos un turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999. Ja dalībvalstis neizmanto standartvērtību, tās Komisijai savos integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjauninājumos un turpmākajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 paziņo koeficientu, ko tās izmanto, kā arī aprēķina metodiku un pamatā esošos datus.

7.   Līdz 2022. gada 25. decembrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija standartkoeficientu pārskata, balstoties uz novērotajiem datiem. Pārskatīšanā ņem vērā ietekmi uz citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvu 2009/125/EK un Regulu (ES) 2017/1369.
  Metodiku regulāri novērtē, lai nodrošinātu, ka enerģijas ietaupījums ļauj panākt visaugstāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, vienlaikus veicinot fosilā kurināmā izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par to valsts noteikumu neievērošanu, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstis minētos noteikumus paziņo Komisijai līdz [transponēšanas diena] un nekavējoties tai paziņo par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

31. pants

Deleģētie akti

1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz 24. panta 10. punkta otrajā daļā minēto saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību pārskatīšanu.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai šo direktīvu grozītu vai papildinātu, pielāgojot tehnikas attīstībai 29. pantā un II, III, V, VII līdz XI un XIII pielikumā noteiktās vērtības, aprēķina metodes, primārās enerģijas standartkoeficientus un prasības.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai
  mēneša laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā
  to pēc apspriešanās ar relevantajām ieinteresētajām personām grozītu vai papildinātu, izveidojot kopīgu Savienības shēmu tās teritorijā izvietoto datu centru ilgtspējas reitinga noteikšanai. Šajā shēmā nosaka datu centru ilgtspējas rādītāju definīciju un saskaņā ar šīs direktīvas
  11.a pantu
  definē minimālos būtiska energopatēriņa sliekšņus, un nosaka galvenos rādītājus un metodiku, ar ko tos mērīt.

32. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 31. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no [OV publikācijas datums]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

33. pants

Īstenošanas pārskatīšana un pārraudzība

1.   Saistībā ar ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 35. panta 1. punktu un 2. punkta c) apakšpunktu ziņo par oglekļa tirgus darbību, ņemot vērā šīs direktīvas īstenošanas ietekmi.

2.   Līdz 2025. gada 31. oktobrim un pēc tam reizi četros gados Komisija izvērtē esošos pasākumus, ar ko panāk energoefektivitātes pieaugumu un siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizāciju. Izvērtējumā ņem vērā šādus elementus:

| a) | energoefektivitātes un siltumnīcefekta gāzu emisiju tendences siltumapgādē un aukstumapgādē, arī centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē, |
| --- | --- |

a)

energoefektivitātes un siltumnīcefekta gāzu emisiju tendences siltumapgādē un aukstumapgādē, arī centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē,

| b) | savstarpējās saiknes starp veiktajiem pasākumiem, |
| --- | --- |

b)

savstarpējās saiknes starp veiktajiem pasākumiem,

| c) | izmaiņas energoefektivitātē un siltumnīcefekta gāzu emisijās siltumapgādē un aukstumapgādē, |
| --- | --- |

c)

izmaiņas energoefektivitātē un siltumnīcefekta gāzu emisijās siltumapgādē un aukstumapgādē,

| d) | esošās un plānotās energoefektivitātes rīcībpolitikas un pasākumi un siltumnīcefekta gāzu samazināšanas rīcībpolitikas un pasākumi nacionālā un ES līmenī, un |
| --- | --- |

d)

esošās un plānotās energoefektivitātes rīcībpolitikas un pasākumi un siltumnīcefekta gāzu samazināšanas rīcībpolitikas un pasākumi nacionālā un ES līmenī, un

| e) | pasākumi, ko dalībvalstis paredzējušas savos visaptverošajos novērtējumos saskaņā ar šīs direktīvas 23. panta 1. punktu un paziņojušas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, ko dalībvalstis paredzējušas savos visaptverošajos novērtējumos saskaņā ar šīs direktīvas 23. panta 1. punktu un paziņojušas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. panta 1. punktu.

Komisija
  līdz pirmajā daļā minētajiem datumiem Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par minēto izvērtējumu un
  attiecīgā gadījumā
  ierosina
  pasākumus, ar ko nodrošina Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanu.

3.   Saskaņā ar II pielikumā norādīto metodoloģiju dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim iesniedz Komisijai statistikas datus par valstī augstas un zemas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģijas un siltuma daudzumu attiecībā pret kopējo saražoto siltuma un elektroenerģijas daudzumu. Tās iesniedz arī ikgadējos statistikas datus par koģenerācijas siltuma un elektroenerģijas ražošanas jaudu un koģenerācijai izmantoto kurināmo, un par centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes saražoto daudzumu un jaudu attiecībā pret kopējo siltuma un elektroenerģijas saražoto daudzumu un jaudu. Dalībvalstis saskaņā ar III pielikumā noteikto metodoloģiju iesniedz statistikas datus par primārās enerģijas ietaupījumu, kas sasniegts, izmantojot koģenerāciju.

4.   Līdz 2021. gada 1. janvārim Komisija veic izvērtējumu par to, kāds ir energoefektivitātes potenciāls enerģijas pārveidošanas, pārveides, pārvades, transportēšanas un uzglabāšanas ziņā, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvo aktu priekšlikumus.

5.   Ja vien netiks veiktas izmaiņas Direktīvas 2009/73/EK noteikumos par mazumtirdzniecības tirgiem, Komisija līdz 2021. gada 31. decembrim veic izvērtējumu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par noteikumiem saistībā ar dabasgāzes uzskaiti, rēķinu vai patēriņa informāciju, lai attiecīgā gadījumā panāktu to atbilstību attiecīgajiem noteikumiem par elektroenerģiju, kas paredzēti Direktīvā (ES) 2019/944, lai pastiprinātu patērētāju aizsardzību un ļautu galalietotājiem saņemt regulārāku, skaidru un aktualizētu informāciju par viņu dabasgāzes patēriņu un ļautu viņiem regulēt savu enerģijas izmantošanu. Pēc iespējas drīz pēc minētā ziņojuma iesniegšanas Komisija attiecīgā gadījumā pieņem tiesību aktu priekšlikumus.

6.   Komisija līdz 2022. gada 31. oktobrim izvērtē, vai Savienība ir sasniegusi savus 2020. gada energoefektivitātes pamatmērķrādītājus.

7.   Līdz 2027. gada 28. februārim un turpmāk ik pēc pieciem gadiem Komisija novērtē šo direktīvu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Minētajā izvērtējumā iekļauj:

| a) | novērtējumu par to, kāda ir šīs direktīvas vispārējā efektivitāte un vai ir vajadzīgs pielāgot Savienības energoefektivitātes rīcībpolitiku saskaņā ar 2015. gada Parīzes nolīguma mērķiem un ņemot vērā ekonomikas un inovāciju attīstību; |
| --- | --- |

a)

novērtējumu par to, kāda ir šīs direktīvas vispārējā efektivitāte un vai ir vajadzīgs pielāgot Savienības energoefektivitātes rīcībpolitiku saskaņā ar 2015. gada Parīzes nolīguma mērķiem un ņemot vērā ekonomikas un inovāciju attīstību;

| aa) | visaptverošu novērtējumu par šīs direktīvas kopējo makroekonomisko ietekmi, uzsverot ietekmi uz Savienības enerģētisko drošību, enerģijas cenām, enerģētiskās nabadzības samazināšanu, ekonomikas izaugsmi, konkurētspēju, darbvietu radīšanu, mobilitātes izmaksām un mājsaimniecību pirktspēju; |
| --- | --- |

aa)

visaptverošu novērtējumu par šīs direktīvas kopējo makroekonomisko ietekmi, uzsverot ietekmi uz Savienības enerģētisko drošību, enerģijas cenām, enerģētiskās nabadzības samazināšanu, ekonomikas izaugsmi, konkurētspēju, darbvietu radīšanu, mobilitātes izmaksām un mājsaimniecību pirktspēju;

| (b) | Savienības 2030. gadam nospraustos energoefektivitātes pamatmērķrādītājus, kas noteikti 4. panta 1. punktā, lai minētos mērķrādītājus augšupēji pārskatītu tādu būtisku izmaksu samazinājumu gadījumā, kuru iemesls ir ekonomiskas un tehnoloģiskas norises, vai tad, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu Savienības 2040. un 2050. gadam nospraustos dekarbonizācijas mērķrādītājus vai izpildītu Savienības starptautiskās saistības dekarbonizācijas jomā; |
| --- | --- |

(b)

Savienības 2030. gadam nospraustos energoefektivitātes pamatmērķrādītājus, kas noteikti 4. panta 1. punktā, lai minētos mērķrādītājus augšupēji pārskatītu tādu būtisku izmaksu samazinājumu gadījumā, kuru iemesls ir ekonomiskas un tehnoloģiskas norises, vai tad, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu Savienības 2040. un 2050. gadam nospraustos dekarbonizācijas mērķrādītājus vai izpildītu Savienības starptautiskās saistības dekarbonizācijas jomā;

| (c) | to, vai dalībvalstīm desmit gadu periodos pēc 2030. gada ir jāturpina sasniegt jaunus ikgadējus ietaupījumus saskaņā ar 8. panta pirmās daļas c) punktu; |
| --- | --- |

(c)

to, vai dalībvalstīm desmit gadu periodos pēc 2030. gada ir jāturpina sasniegt jaunus ikgadējus ietaupījumus saskaņā ar 8. panta pirmās daļas c) punktu;

| (d) | to, vai dalībvalstīm ir jāturpina nodrošināt, ka katru gadu tiek renovēti vismaz 3 % publiskajām struktūrām piederošu apsildāmu un/vai dzesējamu ēku kopplatības saskaņā ar 6. panta 1. punktu, lai pārskatītu minētajā pantā minēto renovācijas normu; |
| --- | --- |

(d)

to, vai dalībvalstīm ir jāturpina nodrošināt, ka katru gadu tiek renovēti vismaz 3 % publiskajām struktūrām piederošu apsildāmu un/vai dzesējamu ēku kopplatības saskaņā ar 6. panta 1. punktu, lai pārskatītu minētajā pantā minēto renovācijas normu;

| (e) | to, vai dalībvalstīm desmit gadu periodos pēc 2030. gada ir jāturpina mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū panākt enerģijas ietaupījuma daļu saskaņā ar 8. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(e)

to, vai dalībvalstīm desmit gadu periodos pēc 2030. gada ir jāturpina mazaizsargāto lietotāju, enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū panākt enerģijas ietaupījuma daļu saskaņā ar 8. panta 3. punktu;

| (f) | to, vai dalībvalstīm ir jāturpina panākt enerģijas galapatēriņa samazinājumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(f)

to, vai dalībvalstīm ir jāturpina panākt enerģijas galapatēriņa samazinājumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

Minētajam ziņojumam pievieno
  visaptverošu novērtējumu par to, vai regulējuma vienkāršošanas labad šī direktīva ir jāpārskata, un
  vajadzības gadījumā — priekšlikumus turpmākiem pasākumiem.
  Komisija pastāvīgi pielāgojas administratīvo procedūru paraugpraksei un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs direktīvas īstenošanu, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu.

34. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

35. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu [...] pantu un [...] pielikumu [panti un pielikumi, kuri būtiski grozīti salīdzinājumā ar atcelto direktīvu] prasības līdz [...].

Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos ietver arī paziņojumu, ka atsauces esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvu, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

36. pants

Atcelšana

Direktīvu 2012/27/ES, kas grozīta ar XV pielikuma A daļā uzskaitītajiem aktiem, atceļ no [...] [diena pēc dienas, kas minēta 35. panta 1. punkta pirmajā daļā], neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kuros XV pielikuma B daļā minētās direktīvas transponējamas valstu tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XVI pielikumā.

37. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs direktīvas [...] pantus un [...] pielikumus [panti un pielikumi, kuri salīdzinājumā ar atcelto direktīvu nav mainīti] piemēro no [diena pēc 35. panta 1. punkta pirmajā daļā minētās dienas].

38. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētāja

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I PIELIKUMS

NACIONĀLIE DEVUMI SAVIENĪBAS 2030. GADA ENERGOEFEKTIVITĀTES MĒRĶRĀDĪTĀJU SASNIEGŠANĀ ATTIECĪBĀ UZ ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅU UN/VAI PRIMĀRĀS ENERĢIJAS PATĒRIŅU

| 1. | Nacionālo devumu līmeni aprēķina, balstoties uz šādu ▌formulu:


  C1252023LV16610120220913LV0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija)(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/1999.)C1252023LV17110120220913LV0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2036.)C1252023LV29310120220913LV0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2037.)C1252023LV29410120220913LV0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2056.)C1252023LV39710120220914LV0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2041.)C1252023LV46210120220915LV0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/1628.)

  kur CEU
  ir korekcijas koeficients,
  ko Komisija noteikusi pēc tam, kad dalībvalstis ir paziņojušas par mērķrādītāju,

  Target ir nacionālo ieceru vēriena līmenis un FECB2030 PECB2030
  ir 2020. gada atsauces scenārijs, kas izmantots par bāzlīniju 2030. gadam. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023LV16610120220913LV0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija)(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/1999.)C1252023LV17110120220913LV0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2036.)C1252023LV29310120220913LV0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2037.)C1252023LV29410120220913LV0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2056.)C1252023LV39710120220914LV0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2041.)C1252023LV46210120220915LV0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/1628.)

kur CEU
  ir korekcijas koeficients,
  ko Komisija noteikusi pēc tam, kad dalībvalstis ir paziņojušas par mērķrādītāju,

  Target ir nacionālo ieceru vēriena līmenis un FECB2030 PECB2030
  ir 2020. gada atsauces scenārijs, kas izmantots par bāzlīniju 2030. gadam.

| 2. | Tālāk sniegtā ▌formula reprezentē objektīvos kritērijus, kas atspoguļo 4. panta 2. punkta d) apakšpunkta i)–iv) punktā uzskaitītos faktorus, kurus katru izmanto, lai definētu nacionālo ieceru vēriena līmeni % (Target), un kuriem formulā ir vienāds svars (0,25):






  a) | vienotas likmes devums (“Fflat”), |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vienotas likmes devums (“Fflat”),

| b) | no IKP uz vienu iedzīvotāju atkarīgs devums (“Fwealth”), |
| --- | --- |

b)

no IKP uz vienu iedzīvotāju atkarīgs devums (“Fwealth”),

| c) | no energointensitātes atkarīgs devums (“Fintensity”), |
| --- | --- |

c)

no energointensitātes atkarīgs devums (“Fintensity”),

| d) | izmakslietderīgu enerģijas ietaupījumu potenciāla devums (“Fpotential”). |
| --- | --- |

d)

izmakslietderīgu enerģijas ietaupījumu potenciāla devums (“Fpotential”).

| 3. | Fflat ir Savienības 2030. gada mērķrādītājs, kas ietver papildu centienus, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu Savienības energoefektivitātes mērķrādītājus FEC un PEC izteiksmē salīdzinājumā ar
  2007
  . gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth aprēķina katrai dalībvalstij, balstoties uz tās trīs gadu vidējā Eurostat reālā IKP uz vienu iedzīvotāju indeksu attiecībā pret Savienības trīs gadu vidējo rādītāju 2017.–2019. gada periodā, kas izteikts pirktspējas paritātēs (PPP). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity aprēķina katrai dalībvalstij, balstoties uz tās trīs gadu vidējās enerģijas galapatēriņa intensitātes (FEC vai PEC uz reālo IKP PPP izteiksmē) indeksu attiecībā pret Savienības trīs gadu vidējo rādītāju 2017.–2019. gada periodā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential aprēķina katrai dalībvalstij, balstoties uz galaenerģijas vai primārās enerģijas ietaupījumu saskaņā ar scenāriju “PRIMES MIX 55 %” 2030. gadam. Ietaupījumi tiek izteikti attiecībā uz
  2007
  . gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Katram 2. punkta a)–d) apakšpunktā paredzētajam kritērijam piemēro apakšējo un augšējo robežu. Ieceru vēriena līmenis katram faktoram ir ierobežots šādi: 50 % un 150 % no Savienības vidējā ieceru vērienīguma līmeņa konkrētam faktoram. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šo faktoru aprēķināšanā izmantoto ievaddatu avots ir Eurostat, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal aprēķina kā visu četru faktoru (Fflat, Fwealth, Fintensity un Fpotential) svērto summu. Pēc tam mērķrādītāju aprēķina kā kopējā faktora Ftotal un ES mērķrādītāja reizinājumu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisija nosaka
  primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa korekcijas koeficientu CEU,
  kuru piemēro visu dalībvalstu mērķa piešķīrumiem,
  lai kalibrētu summu, ko veido visi nacionālie devumi 2030. gada Savienības primārās enerģijas patēriņa mērķrādītāja un enerģijas galapatēriņa mērķrādītāja sasniegšanā. Koeficients CEU visām dalībvalstīm ir identisks. |
| --- | --- |

10.

II PIELIKUMS

KOĢENERĀCIJAS REŽĪMĀ SARAŽOTĀS ELEKTROENERĢIJAS APRĒĶINA VISPĀRĪGIE PRINCIPI

I daļa

Vispārīgie principi

Vērtības, ko izmanto koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas aprēķināšanai, nosaka, pamatojoties uz iekārtas paredzamo vai faktisko darbību normālos lietošanas apstākļos. Attiecībā uz mikrokoģenerācijas iekārtām šos aprēķinus var balstīt uz sertificētām vērtībām:

| (a) | Koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu uzskata par vienlīdzīgu ar iekārtas kopējo gadā saražotās elektroenerģijas daudzumu, ko mēra galveno ģeneratoru izejas punktā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  (i) | koģenerācijas iekārtās, kas atbilst II daļā minētajam b), d), e), f), g) un h) tipam un kuru dalībvalstu noteiktā gada kopējā efektivitāte ir vismaz 75 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

Koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu uzskata par vienlīdzīgu ar iekārtas kopējo gadā saražotās elektroenerģijas daudzumu, ko mēra galveno ģeneratoru izejas punktā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(i)

koģenerācijas iekārtās, kas atbilst II daļā minētajam b), d), e), f), g) un h) tipam un kuru dalībvalstu noteiktā gada kopējā efektivitāte ir vismaz 75 %;

| (ii) | koģenerācijas iekārtās, kas atbilst II daļā minētajam a) un c) tipam un kuru dalībvalstu noteiktā gada kopējā efektivitāte ir vismaz 80 %. |
| --- | --- |

(ii)

koģenerācijas iekārtās, kas atbilst II daļā minētajam a) un c) tipam un kuru dalībvalstu noteiktā gada kopējā efektivitāte ir vismaz 80 %.

| (b) | Koģenerācijas iekārtās, kuru gada kopējā efektivitāte ir zemāka par to, kas minēta a) punkta i) apakšpunktā (koģenerācijas iekārtas, kas atbilst II daļā minētajam b), d), e), f), g) un h) tipam) vai kuru gada kopējā efektivitāte ir zemāka par to, kas minēta a) punkta ii) apakšpunktā (koģenerācijas iekārtas, kas atbilst II daļā minētajam a) un c) tipam), koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju aprēķina saskaņā ar šādu formulu:
  ECHP=HCHP*C,
  kur:
  ECHP ir koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzums,
  C ir attiecība starp elektroenerģiju un siltumu,
  HCHP ir koģenerācijas režīmā saražotā lietderīgā siltuma daudzums (šim nolūkam aprēķināts kā kopējais saražotais siltuma daudzums, no kura atņemts siltuma daudzums, kas saražots atsevišķos apkures katlos vai iegūts, ekstrahējot tiešo tvaiku no tvaika ģeneratora pirms turbīnas).
  Koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas aprēķins jāpamato ar faktisko attiecību starp elektroenerģiju un siltumu. Ja nav zināma faktiskā attiecība starp elektroenerģiju un siltumu koģenerācijas iekārtā, attiecībā uz iekārtām, kas atbilst II daļā minētajam a), b), c), d) un e) tipam, jo īpaši statistikas vajadzībām var izmantot šādas standarta vērtības, ja aprēķinātais koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzums ir mazāks par kopējo iekārtā saražoto elektroenerģijas daudzumu vai vienāds ar to:






  Iekārtas tips | Standarta attiecība starp elektroenerģiju un siltumu, C |
| --- | --- | --- |
| Kombinētā cikla gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu | 0,95 |
| Tvaika pretspiediena turbīna | 0,45 |
| Tvaika kondensācijas turbīna | 0,45 |
| Gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu | 0,55 |
| Iekšdedzes dzinējs | 0,75 |

(b)

Koģenerācijas iekārtās, kuru gada kopējā efektivitāte ir zemāka par to, kas minēta a) punkta i) apakšpunktā (koģenerācijas iekārtas, kas atbilst II daļā minētajam b), d), e), f), g) un h) tipam) vai kuru gada kopējā efektivitāte ir zemāka par to, kas minēta a) punkta ii) apakšpunktā (koģenerācijas iekārtas, kas atbilst II daļā minētajam a) un c) tipam), koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

ECHP=HCHP*C,

kur:

ECHP ir koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzums,

C ir attiecība starp elektroenerģiju un siltumu,

HCHP ir koģenerācijas režīmā saražotā lietderīgā siltuma daudzums (šim nolūkam aprēķināts kā kopējais saražotais siltuma daudzums, no kura atņemts siltuma daudzums, kas saražots atsevišķos apkures katlos vai iegūts, ekstrahējot tiešo tvaiku no tvaika ģeneratora pirms turbīnas).

Koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas aprēķins jāpamato ar faktisko attiecību starp elektroenerģiju un siltumu. Ja nav zināma faktiskā attiecība starp elektroenerģiju un siltumu koģenerācijas iekārtā, attiecībā uz iekārtām, kas atbilst II daļā minētajam a), b), c), d) un e) tipam, jo īpaši statistikas vajadzībām var izmantot šādas standarta vērtības, ja aprēķinātais koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzums ir mazāks par kopējo iekārtā saražoto elektroenerģijas daudzumu vai vienāds ar to:

Iekārtas tips

Standarta attiecība starp elektroenerģiju un siltumu, C

Kombinētā cikla gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu

0,95

Tvaika pretspiediena turbīna

0,45

Tvaika kondensācijas turbīna

0,45

Gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu

0,55

Iekšdedzes dzinējs

0,75

Ja dalībvalstis ievieš standarta vērtības attiecībai starp elektroenerģiju un siltumu iekārtās, kas atbilst II daļā minētajam f), g), h), i), j) un k) tipam, šādas standarta vērtības publicē un par tām paziņo Komisijai.

| (c) | Ja daļu no enerģijas, kas ir koģenerācijas procesā izmantotajā kurināmajā, atgūst ķīmisku vielu veidā un reciklē, šo daļu var atņemt no izmantotā kurināmā daudzuma pirms a) un b) punktā izmantotās kopējās efektivitātes aprēķināšanas. |
| --- | --- |

(c)

Ja daļu no enerģijas, kas ir koģenerācijas procesā izmantotajā kurināmajā, atgūst ķīmisku vielu veidā un reciklē, šo daļu var atņemt no izmantotā kurināmā daudzuma pirms a) un b) punktā izmantotās kopējās efektivitātes aprēķināšanas.

| (d) | Ja iekārta koģenerācijas režīmā darbojas ar mazāku jaudu, dalībvalstis var noteikt attiecību starp elektroenerģiju un siltumu kā attiecību starp elektroenerģiju un lietderīgo siltumu, izmantojot attiecīgās iekārtas darbības datus. |
| --- | --- |

(d)

Ja iekārta koģenerācijas režīmā darbojas ar mazāku jaudu, dalībvalstis var noteikt attiecību starp elektroenerģiju un siltumu kā attiecību starp elektroenerģiju un lietderīgo siltumu, izmantojot attiecīgās iekārtas darbības datus.

| (e) | To aprēķinu vajadzībām, kas veikti saskaņā ar a) un b) punktu, dalībvalstis var ievērot citus pārskata laikposmus, kuru ilgums nav viens gads. |
| --- | --- |

(e)

To aprēķinu vajadzībām, kas veikti saskaņā ar a) un b) punktu, dalībvalstis var ievērot citus pārskata laikposmus, kuru ilgums nav viens gads.

II daļa

Koģenerācijas tehnoloģijas, uz kurām attiecas šī direktīva

| (a) | Kombinētā cikla gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu |
| --- | --- |

(a)

Kombinētā cikla gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu

| (b) | Tvaika pretspiediena turbīna |
| --- | --- |

(b)

Tvaika pretspiediena turbīna

| (c) | Tvaika kondensācijas turbīna |
| --- | --- |

(c)

Tvaika kondensācijas turbīna

| (d) | Gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu |
| --- | --- |

(d)

Gāzes turbīna ar siltuma atgūšanu

| (e) | Iekšdedzes dzinējs |
| --- | --- |

(e)

Iekšdedzes dzinējs

| (f) | Mikroturbīnas |
| --- | --- |

(f)

Mikroturbīnas

| (g) | Sterlinga dzinēji |
| --- | --- |

(g)

Sterlinga dzinēji

| (h) | Kurināmā elementi |
| --- | --- |

(h)

Kurināmā elementi

| (i) | Tvaika dzinēji |
| --- | --- |

(i)

Tvaika dzinēji

| (j) | Organiskais Renkina cikls |
| --- | --- |

(j)

Organiskais Renkina cikls

| (k) | Citas tehnoloģijas vai to kombinācijas, kas atbilst 2. panta 32) punktā izklāstītajai definīcijai. |
| --- | --- |

(k)

Citas tehnoloģijas vai to kombinācijas, kas atbilst 2. panta 32) punktā izklāstītajai definīcijai.

Īstenojot un piemērojot koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas vispārīgos aprēķina principus, dalībvalstis izmanto Komisijas Lēmumā 2008/952/EK (72) sīki izstrādātās pamatnostādnes.

III PIELIKUMS

KOĢENERĀCIJAS PROCESA EFEKTIVITĀTES NOTEIKŠANAS METODOLOĢIJA

Vērtības, ko izmanto koģenerācijas efektivitātes un primārās enerģijas ietaupījuma aprēķināšanai, nosaka, pamatojoties uz iekārtas paredzamo vai faktisko darbību normālos lietošanas apstākļos.

(a)   Augstas efektivitātes koģenerācija

Šajā direktīvā augstas efektivitātes koģenerācija atbilst šādiem kritērijiem:

| — | ražošana koģenerācijas režīmā koģenerācijas iekārtās nodrošina primārās enerģijas ietaupījumu, ko aprēķina saskaņā ar b) punktu, vismaz 10 % apmērā salīdzinājumā ar atsauces vērtībām siltuma un elektroenerģijas atsevišķai ražošanai; |
| --- | --- |

—

ražošana koģenerācijas režīmā koģenerācijas iekārtās nodrošina primārās enerģijas ietaupījumu, ko aprēķina saskaņā ar b) punktu, vismaz 10 % apmērā salīdzinājumā ar atsauces vērtībām siltuma un elektroenerģijas atsevišķai ražošanai;

| — | ražošanu maza apjoma koģenerācijas iekārtās un mikrokoģenerācijas iekārtās, kas ļauj sasniegt primārās enerģijas ietaupījumu, var uzskatīt par augstas efektivitātes koģenerāciju; |
| --- | --- |

—

ražošanu maza apjoma koģenerācijas iekārtās un mikrokoģenerācijas iekārtās, kas ļauj sasniegt primārās enerģijas ietaupījumu, var uzskatīt par augstas efektivitātes koģenerāciju;

| — | ar fosilo kurināmo darbināmā koģenerācijas procesā produkcijas oglekļa dioksīda tiešās emisijas ir mazākas par 270 g CO2 uz 1 kWh enerģijas izlaides no kombinētās ražošanas (ieskaitot siltumapgādi/aukstumapgādi, elektroenerģiju un mehānisko enerģiju). |
| --- | --- |

—

ar fosilo kurināmo darbināmā koģenerācijas procesā produkcijas oglekļa dioksīda tiešās emisijas ir mazākas par 270 g CO2 uz 1 kWh enerģijas izlaides no kombinētās ražošanas (ieskaitot siltumapgādi/aukstumapgādi, elektroenerģiju un mehānisko enerģiju).

| — | Ja tiek būvēta vai būtiski pārjaunota koģenerācijas iekārta, dalībvalstis nodrošina, ka esošajos siltumavotos netiek palielināts tāda fosilā kurināmā izmantojums, kas nav dabasgāze, salīdzinājumā ar gada patēriņu, kas aprēķināts kā vidējais rādītājs no iepriekšējiem trīs pilnas ekspluatācijas kalendārajiem gadiem pirms pārjaunošanas, un ka nevienā jaunajā siltumavotā šajā sistēmā netiek izmantots fosilais kurināmais, kas nav dabasgāze. |
| --- | --- |

—

Ja tiek būvēta vai būtiski pārjaunota koģenerācijas iekārta, dalībvalstis nodrošina, ka esošajos siltumavotos netiek palielināts tāda fosilā kurināmā izmantojums, kas nav dabasgāze, salīdzinājumā ar gada patēriņu, kas aprēķināts kā vidējais rādītājs no iepriekšējiem trīs pilnas ekspluatācijas kalendārajiem gadiem pirms pārjaunošanas, un ka nevienā jaunajā siltumavotā šajā sistēmā netiek izmantots fosilais kurināmais, kas nav dabasgāze.

(b)   Primārās enerģijas ietaupījuma aprēķināšana

Primārās enerģijas ietaupījuma apjomu, kuru sasniedz koģenerācijas režīmā, kas definēts saskaņā ar II pielikumu, aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image 2C1252023LV16610120220913LV0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (kodifikācija)(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/1999.)C1252023LV17110120220913LV0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2036.)C1252023LV29310120220913LV0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2037.)C1252023LV29410120220913LV0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2056.)C1252023LV39710120220914LV0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2041.)C1252023LV46210120220915LV0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/1628.)

kur:

PES ir primārās enerģijas ietaupījums,

CHP Hη ir koģenerācijas procesa termiskais lietderības koeficients, ko izsaka kā gadā saražotā lietderīgā siltuma attiecību pret kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai koģenerācijas režīmā saražotu kopējo lietderīgā siltuma un elektroenerģijas daudzumu,

Ref Hη ir efektivitātes atsauces vērtība atsevišķai siltuma ražošanai,

CHP Eη ir koģenerācijas procesa elektriskais lietderības koeficients, ko izsaka kā gadā koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas attiecību pret kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai koģenerācijas režīmā saražotu kopējo lietderīgā siltuma un elektroenerģijas daudzumu. Ja koģenerācijas iekārtā ražo mehānisko enerģiju, gadā koģenerācijas režīmā iekārtā saražotās elektroenerģijas apjomu var palielināt, iekļaujot tajā papildu vienību, kas ir mehāniskās enerģijas daudzumam ekvivalents elektroenerģijas daudzums. Šī papildu vienība nedod tiesības izsniegt izcelsmes apliecinājumus saskaņā ar 24. panta 10. punktu,

Ref Eη ir efektivitātes atsauces vērtība atsevišķai elektroenerģijas ražošanai.

(c)   Enerģijas ietaupījuma aprēķināšana, izmantojot alternatīvas aprēķinu metodes

Dalībvalstis var aprēķināt primārās enerģijas ietaupījumu, kas radies, ražojot siltumu, elektroenerģiju un mehānisko enerģiju, kā ir norādīts turpmāk, nepiemērojot II pielikumu, lai izslēgtu tās šā procesa siltuma un elektroenerģijas daļas, kas nav saražotas koģenerācijas procesā. Šādu ražošanu var uzskatīt par augstas efektivitātes koģenerāciju, ja tā atbilst šā pielikuma a) punktā minētajiem efektivitātes kritērijiem un ja attiecībā uz koģenerācijas iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir lielāka par 25 MW, kopējā efektivitāte pārsniedz 70 %. Tomēr šādā ražošanā koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu izcelsmes apliecināšanas un statistikas vajadzībām nosaka saskaņā ar II pielikumu.

Ja kāda procesa primārās enerģijas ietaupījumu aprēķina pēc iepriekš minētās alternatīvās aprēķina metodes, primārās enerģijas ietaupījumu aprēķina pēc šā pielikuma b) punktā dotās formulas, aizstājot “CHP Hη” ar “Hη” un “CHP Eη” ar “Eη”, kur:

Hη ir procesa termiskais lietderības koeficients, ko izsaka kā gadā saražotā siltuma daudzuma attiecību pret kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai saražotu kopējo siltuma un elektroenerģijas daudzumu,

Eη ir procesa elektriskais lietderības koeficients, ko izsaka kā gadā saražotās elektroenerģijas daudzuma attiecību pret kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai saražotu kopējo siltuma un elektroenerģijas daudzumu. Ja koģenerācijas iekārtā ražo mehānisko enerģiju, gadā koģenerācijas režīmā iekārtā saražotās elektroenerģijas apjomu var palielināt, iekļaujot tajā papildu vienību, kas ir mehāniskās enerģijas daudzumam ekvivalents elektroenerģijas daudzums. Šī papildu vienība nedod tiesības izsniegt izcelsmes apliecinājumus saskaņā ar 24. panta 10. punktu.

| (d) | To aprēķinu vajadzībām, kas veikti saskaņā ar šā pielikuma b) un c) punktu, dalībvalstis var izmantot citus pārskata laikposmus, kuru ilgums nav viens gads. |
| --- | --- |

(d)

To aprēķinu vajadzībām, kas veikti saskaņā ar šā pielikuma b) un c) punktu, dalībvalstis var izmantot citus pārskata laikposmus, kuru ilgums nav viens gads.

| (e) | Attiecībā uz mikrokoģenerācijas iekārtām primārās enerģijas ietaupījumu var aprēķināt, pamatojoties uz sertificētiem datiem. |
| --- | --- |

(e)

Attiecībā uz mikrokoģenerācijas iekārtām primārās enerģijas ietaupījumu var aprēķināt, pamatojoties uz sertificētiem datiem.

(f)   Efektivitātes atsauces vērtības atsevišķai siltuma un elektroenerģijas ražošanai

Saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības veido vērtību matrica, kur vērtības atšķiras pēc relevantiem faktoriem, tostarp iekārtas izlaides gada un kurināmā veida, un to pamatā jābūt labi dokumentētai analīzei, kurā cita starpā ņemti vērā dati par ekspluatāciju reālos apstākļos, kurināmā kombināciju un klimatiskajiem apstākļiem, kā arī par izmantotajām koģenerācijas tehnoloģijām.

Efektivitātes atsauces vērtības atsevišķai siltuma un elektroenerģijas ražošanai atbilstoši šā pielikuma b) punktā minētajai formulai nosaka darbības efektivitāti siltuma un elektroenerģijas atsevišķai ražošanai, kuru paredzēts aizstāt ar koģenerāciju.

Efektivitātes atsauces vērtības aprēķina saskaņā ar šādiem principiem:

| (i) | attiecībā uz koģenerācijas iekārtām, salīdzinājums ar atsevišķu elektroenerģijas ražošanu ir balstīts uz principu, ka salīdzina viena veida kurināmo; |
| --- | --- |

(i)

attiecībā uz koģenerācijas iekārtām, salīdzinājums ar atsevišķu elektroenerģijas ražošanu ir balstīts uz principu, ka salīdzina viena veida kurināmo;

| (ii) | katru koģenerācijas iekārtu salīdzina ar labāko šīs iekārtas izlaides gadā tirgū pieejamo un ekonomiski pamatoto tehnoloģiju atsevišķai siltuma un elektroenerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

(ii)

katru koģenerācijas iekārtu salīdzina ar labāko šīs iekārtas izlaides gadā tirgū pieejamo un ekonomiski pamatoto tehnoloģiju atsevišķai siltuma un elektroenerģijas ražošanai;

| (iii) | efektivitātes atsauces vērtības koģenerācijas iekārtām, kas ir vecākas par desmit gadiem, nosaka, pamatojoties uz atsauces vērtībām desmit gadus vecām iekārtām; |
| --- | --- |

(iii)

efektivitātes atsauces vērtības koģenerācijas iekārtām, kas ir vecākas par desmit gadiem, nosaka, pamatojoties uz atsauces vērtībām desmit gadus vecām iekārtām;

| (iv) | efektivitātes atsauces vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai atspoguļo klimatiskās atšķirības starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(iv)

efektivitātes atsauces vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai atspoguļo klimatiskās atšķirības starp dalībvalstīm.

IV PIELIKUMS

ENERGOEFEKTIVITĀTES PRASĪBAS PUBLISKAJĀ IEPIRKUMĀ

Publisko līgumu un koncesiju piešķiršanas procedūrās līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas iegādājas ražojumus, pakalpojumus, ēkas un būvdarbus, rīkojas šādi:

| (a) | ja uz ražojumu attiecas deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369, vai saistīta Komisijas īstenošanas direktīva, iegādājas vienīgi tādus ražojumus, kuri atbilst minētās regulas 7. panta 2. punktā noteiktajam kritērijam; |
| --- | --- |

(a)

ja uz ražojumu attiecas deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1369, vai saistīta Komisijas īstenošanas direktīva, iegādājas vienīgi tādus ražojumus, kuri atbilst minētās regulas 7. panta 2. punktā noteiktajam kritērijam;

| (b) | ja uz ražojumu neattiecas a) punkts, bet attiecas īstenošanas pasākums saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, kas pieņemts pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, iegādājas tikai tādus ražojumus, kas atbilst energoefektivitātes etalonrādītājiem, kas noteikti attiecīgajā īstenošanas pasākumā; |
| --- | --- |

(b)

ja uz ražojumu neattiecas a) punkts, bet attiecas īstenošanas pasākums saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, kas pieņemts pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, iegādājas tikai tādus ražojumus, kas atbilst energoefektivitātes etalonrādītājiem, kas noteikti attiecīgajā īstenošanas pasākumā;

| (c) | ja ražojumu vai pakalpojumu attiecas Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritēriji, kas attiecas uz ražojuma vai pakalpojuma energoefektivitāti, dara visu iespējamo, lai iegādātos tikai tādus ražojumus un pakalpojumus, kas atbilst vismaz “pamata” līmeņa tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas relevantajos Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijos, tostarp datu centriem, serveru telpām un mākoņpakalpojumiem, Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijos ceļu apgaismojumam un luksoforiem un Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijos datoriem, monitoriem, planšetdatoriem un viedtālruņiem; |
| --- | --- |

(c)

ja ražojumu vai pakalpojumu attiecas Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritēriji, kas attiecas uz ražojuma vai pakalpojuma energoefektivitāti, dara visu iespējamo, lai iegādātos tikai tādus ražojumus un pakalpojumus, kas atbilst vismaz “pamata” līmeņa tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas relevantajos Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijos, tostarp datu centriem, serveru telpām un mākoņpakalpojumiem, Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijos ceļu apgaismojumam un luksoforiem un Savienības zaļā publiskā iepirkuma kritērijos datoriem, monitoriem, planšetdatoriem un viedtālruņiem;

| (d) | iegādājas vienīgi tādas riepas, kas atbilst augstākajai degvielas energoefektivitātes klasei, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/740 (73). Šī prasība neliedz publiskām struktūrām iegādāties riepas, kas pieder pie augstākās klases tādos parametros kā saķere ar slapju ceļu vai ārējais rites troksnis, ja to var pamatot ar drošuma vai sabiedrības veselības apsvērumiem; |
| --- | --- |

(d)

iegādājas vienīgi tādas riepas, kas atbilst augstākajai degvielas energoefektivitātes klasei, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2020/740 (73). Šī prasība neliedz publiskām struktūrām iegādāties riepas, kas pieder pie augstākās klases tādos parametros kā saķere ar slapju ceļu vai ārējais rites troksnis, ja to var pamatot ar drošuma vai sabiedrības veselības apsvērumiem;

| (e) | savos konkursos par pakalpojumu līgumiem pieprasa, lai pakalpojumu sniedzēji, nodrošinot attiecīgo pakalpojumu, izmantotu vienīgi ražojumus, kas atbilst a), b) un d) apakšpunktā minētajām prasībām. Šī prasība attiecas tikai uz jauniem ražojumiem, ko pakalpojumu sniedzēji iegādājušies pilnībā vai daļēji nolūkā sniegt attiecīgo pakalpojumu; |
| --- | --- |

(e)

savos konkursos par pakalpojumu līgumiem pieprasa, lai pakalpojumu sniedzēji, nodrošinot attiecīgo pakalpojumu, izmantotu vienīgi ražojumus, kas atbilst a), b) un d) apakšpunktā minētajām prasībām. Šī prasība attiecas tikai uz jauniem ražojumiem, ko pakalpojumu sniedzēji iegādājušies pilnībā vai daļēji nolūkā sniegt attiecīgo pakalpojumu;

| (f) | iegādājas vienīgi tādas ēkas vai slēdz jaunus nomas līgumus vienīgi par tādām ēkām, kas atbilst vismaz minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas minētas Direktīvas 2010/31/ES 4. panta 1. punktā, ja vien pirkuma mērķis nav:






  (i) | veikt pamatīgu renovāciju vai nojaukšanu; |
| --- | --- | --- |

(f)

iegādājas vienīgi tādas ēkas vai slēdz jaunus nomas līgumus vienīgi par tādām ēkām, kas atbilst vismaz minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas minētas Direktīvas 2010/31/ES 4. panta 1. punktā, ja vien pirkuma mērķis nav:

(i)

veikt pamatīgu renovāciju vai nojaukšanu;

| (ii) | publisko struktūru gadījumā — pārdot ēku, neizmantojot to pašas publiskās struktūras mērķiem; vai |
| --- | --- |

(ii)

publisko struktūru gadījumā — pārdot ēku, neizmantojot to pašas publiskās struktūras mērķiem; vai

| (iii) | saglabāt ēku, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai tās īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ. |
| --- | --- |

(iii)

saglabāt ēku, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai tās īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ.

Atbilstību šīm prasībām pārbauda, izmantojot energoefektivitātes sertifikātus, kas minēti Direktīvas 2010/31/ES 11. pantā.

V PIELIKUMS

KOPĪGAS METODES UN PRINCIPI, LAI APRĒĶINĀTU ENERGOEFEKTIVITĀTES PIENĀKUMA SHĒMU VAI CITU TO RĪCĪBPOLITIKAS PASĀKUMU IETEKMI, KURI VEIKTI SASKAŅĀ AR 8., 9. UN 10. PANTU UN 28. PANTA 11. PUNKTU

| 1. | Enerģijas ietaupījuma (izņemot tā, ko rada nodokļu pasākumi) aprēķināšanas metodes 8., 9. un 10. panta un 28. panta 11. punkta vajadzībām.
  Lai aprēķinātu enerģijas ietaupījumu, atbildīgās, iesaistītās vai pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes var izmantot turpmāk uzskaitītās metodes:






  (a) | paredzamais ietaupījums: izmanto salīdzināšanu ar neatkarīgi konstatētiem iepriekšējo enerģijas ietaupījumu rezultātiem līdzīgās iekārtās. Šādu vispārējo pieeju apzīmē “ex ante”; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai aprēķinātu enerģijas ietaupījumu, atbildīgās, iesaistītās vai pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes var izmantot turpmāk uzskaitītās metodes:

(a)

paredzamais ietaupījums: izmanto salīdzināšanu ar neatkarīgi konstatētiem iepriekšējo enerģijas ietaupījumu rezultātiem līdzīgās iekārtās. Šādu vispārējo pieeju apzīmē “ex ante”;

| (b) | uzskaitītais ietaupījums: ar pasākumu vai pasākumu kopumu panākto ietaupījumu nosaka, reģistrējot faktisko enerģijas izmantojuma samazinājumu un pienācīgi ņemot vērā tādus faktorus kā papildināmība, noslogojums, ražošanas līmeņi un laika apstākļi, kas var ietekmēt patēriņu. Šādu vispārējo pieeju apzīmē “ex post”; |
| --- | --- |

(b)

uzskaitītais ietaupījums: ar pasākumu vai pasākumu kopumu panākto ietaupījumu nosaka, reģistrējot faktisko enerģijas izmantojuma samazinājumu un pienācīgi ņemot vērā tādus faktorus kā papildināmība, noslogojums, ražošanas līmeņi un laika apstākļi, kas var ietekmēt patēriņu. Šādu vispārējo pieeju apzīmē “ex post”;

| (c) | mērogotais ietaupījums: izmanto ietaupījuma tehniskās aplēses. Šo pieeju drīkst izmantot tikai tad, ja attiecībā uz kādu konkrētu iekārtu ir grūti iegūt pilnīgi precīzi izmērītus datus vai šādu datu ieguve būtu nesamērīgi dārga, piemēram, nomainot kompresoru vai elektromotoru, attiecībā uz kuriem tika iegūta neatkarīga informācija par ietaupījumu, ar citiem, kuru kWh rādītāji ir atšķirīgi, vai tad, ja šīs aplēses, pamatojoties uz valsts noteiktām metodēm un kritērijiem, iegūst kvalificēti vai akreditēti eksperti, kuri darbojas neatkarīgi no atbildīgajām, iesaistītajām vai pilnvarotajām pusēm; |
| --- | --- |

(c)

mērogotais ietaupījums: izmanto ietaupījuma tehniskās aplēses. Šo pieeju drīkst izmantot tikai tad, ja attiecībā uz kādu konkrētu iekārtu ir grūti iegūt pilnīgi precīzi izmērītus datus vai šādu datu ieguve būtu nesamērīgi dārga, piemēram, nomainot kompresoru vai elektromotoru, attiecībā uz kuriem tika iegūta neatkarīga informācija par ietaupījumu, ar citiem, kuru kWh rādītāji ir atšķirīgi, vai tad, ja šīs aplēses, pamatojoties uz valsts noteiktām metodēm un kritērijiem, iegūst kvalificēti vai akreditēti eksperti, kuri darbojas neatkarīgi no atbildīgajām, iesaistītajām vai pilnvarotajām pusēm;

| (d) | apsekotais ietaupījums: tiek noteikta patērētāju reakcija uz padomiem, informācijas kampaņām, marķējuma vai sertificēšanas shēmām vai viedo uzskaiti. Šo pieeju drīkst izmantot tikai attiecībā uz ietaupījumu, ko rada izmaiņas patērētāju paradumos. To neizmanto, lai noteiktu ietaupījumu, ko panāk, veicot fiziskus pasākumus. |
| --- | --- |

(d)

apsekotais ietaupījums: tiek noteikta patērētāju reakcija uz padomiem, informācijas kampaņām, marķējuma vai sertificēšanas shēmām vai viedo uzskaiti. Šo pieeju drīkst izmantot tikai attiecībā uz ietaupījumu, ko rada izmaiņas patērētāju paradumos. To neizmanto, lai noteiktu ietaupījumu, ko panāk, veicot fiziskus pasākumus.

| 2. | Nosakot kāda energoefektivitātes pasākuma radīto enerģijas ietaupījumu 8., 9. un 10. panta un 28. panta 11. punkta vajadzībām, piemēro šādus principus:






  (a) | dalībvalstis pierāda, ka rīcībpolitikas pasākums ir īstenots, lai izpildītu energoekonomijas pienākumu un panāktu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu saskaņā ar 8. panta 1. punktu. Dalībvalstis sniedz pierādījumus un dokumentāciju, kas apliecina, ka enerģijas ietaupījumu ir radījis rīcībpolitikas pasākums, arī brīvprātīgas vienošanās; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

dalībvalstis pierāda, ka rīcībpolitikas pasākums ir īstenots, lai izpildītu energoekonomijas pienākumu un panāktu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu saskaņā ar 8. panta 1. punktu. Dalībvalstis sniedz pierādījumus un dokumentāciju, kas apliecina, ka enerģijas ietaupījumu ir radījis rīcībpolitikas pasākums, arī brīvprātīgas vienošanās;

| (b) | jāpierāda, ka ietaupījumi ir ietaupījumi papildus tiem, kuri rastos jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu, vai īstenojošo publisko iestāžu darbības. Lai noteiktu ietaupījumu, ko var deklarēt kā papildu ietaupījumu, dalībvalstis rēķinās ar to, kā enerģijas izmantojums un pieprasījums mainītos, ja nebūtu attiecīgā rīcībpolitikas pasākuma, ņemot vērā vismaz šādus faktorus: enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progress un citu Savienības un valsts līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas; |
| --- | --- |

(b)

jāpierāda, ka ietaupījumi ir ietaupījumi papildus tiem, kuri rastos jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu, vai īstenojošo publisko iestāžu darbības. Lai noteiktu ietaupījumu, ko var deklarēt kā papildu ietaupījumu, dalībvalstis rēķinās ar to, kā enerģijas izmantojums un pieprasījums mainītos, ja nebūtu attiecīgā rīcībpolitikas pasākuma, ņemot vērā vismaz šādus faktorus: enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progress un citu Savienības un valsts līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas;

| (c) | ietaupījumus, ko rada obligātu Savienības tiesību aktu īstenošana, uzskata par ietaupījumiem, kas būtu radušies jebkurā gadījumā, tāpēc tos nedeklarē kā enerģijas ietaupījumu 8. panta 1. punkta nolūkā. Atkāpjoties no minētās prasības, ietaupījumus, kas saistīti ar esošo ēku renovāciju, var deklarēt kā enerģijas ietaupījumus 8. panta 1. punkta nolūkā ar noteikumu, ka tiek nodrošināts šī pielikuma 3. punkta h) apakšpunktā minētais būtiskuma kritērijs. Pasākumus, ar kuriem veicina energoefektivitātes uzlabojumus publiskajā sektorā saskaņā ar 5. un 6. pantu, var ņemt vērā, lai sasniegtu 8. panta 1. punktā prasīto enerģijas ietaupījumu, ar nosacījumu, ka tie rada verificējamus un izmērāmus vai aplēšamus enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumus. Enerģijas ietaupījumu aprēķins atbilst šā pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

(c)

ietaupījumus, ko rada obligātu Savienības tiesību aktu īstenošana, uzskata par ietaupījumiem, kas būtu radušies jebkurā gadījumā, tāpēc tos nedeklarē kā enerģijas ietaupījumu 8. panta 1. punkta nolūkā. Atkāpjoties no minētās prasības, ietaupījumus, kas saistīti ar esošo ēku renovāciju, var deklarēt kā enerģijas ietaupījumus 8. panta 1. punkta nolūkā ar noteikumu, ka tiek nodrošināts šī pielikuma 3. punkta h) apakšpunktā minētais būtiskuma kritērijs. Pasākumus, ar kuriem veicina energoefektivitātes uzlabojumus publiskajā sektorā saskaņā ar 5. un 6. pantu, var ņemt vērā, lai sasniegtu 8. panta 1. punktā prasīto enerģijas ietaupījumu, ar nosacījumu, ka tie rada verificējamus un izmērāmus vai aplēšamus enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumus. Enerģijas ietaupījumu aprēķins atbilst šā pielikuma prasībām;

| (d) | pasākumus, ko veic saskaņā ar Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, var uzskatīt par būtiskiem, taču dalībvalstīm ir jāpierāda, ka tie rada verificējamus un izmērāmus vai aplēšamus enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumus. Enerģijas ietaupījumu aprēķins atbilst šā pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

(d)

pasākumus, ko veic saskaņā ar Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, var uzskatīt par būtiskiem, taču dalībvalstīm ir jāpierāda, ka tie rada verificējamus un izmērāmus vai aplēšamus enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumus. Enerģijas ietaupījumu aprēķins atbilst šā pielikuma prasībām;

| (e) | dalībvalstis 8. panta 1. punktā noteiktā energoekonomijas pienākuma izpildē nevar ieskaitīt samazinātu enerģijas patēriņu nozarēs, arī transporta un ēku sektorā, kas būtu noticis jebkurā gadījumā saskaņā ar ES ETS direktīvu veiktās emisijas kvotu tirdzniecības rezultātā. Ja kāds subjekts ir atbildīgā puse valsts energoefektivitātes pienākuma shēmā saskaņā ar šīs direktīvas 9. pantu un ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ēku un autotransporta sektorā [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], monitoringa un verifikācijas sistēma nodrošina, ka aprēķinā un ziņojumos par subjekta enerģijas ietaupījumu tiek ņemta vērā oglekļa cena, kas tiek nodota tālāk, laižot kurināmo/degvielu patēriņam [saskaņā ar COM(2021)0551, 2021/0211(COD) 1. panta 21) punktu]; |
| --- | --- |

(e)

dalībvalstis 8. panta 1. punktā noteiktā energoekonomijas pienākuma izpildē nevar ieskaitīt samazinātu enerģijas patēriņu nozarēs, arī transporta un ēku sektorā, kas būtu noticis jebkurā gadījumā saskaņā ar ES ETS direktīvu veiktās emisijas kvotu tirdzniecības rezultātā. Ja kāds subjekts ir atbildīgā puse valsts energoefektivitātes pienākuma shēmā saskaņā ar šīs direktīvas 9. pantu un ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ēku un autotransporta sektorā [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], monitoringa un verifikācijas sistēma nodrošina, ka aprēķinā un ziņojumos par subjekta enerģijas ietaupījumu tiek ņemta vērā oglekļa cena, kas tiek nodota tālāk, laižot kurināmo/degvielu patēriņam [saskaņā ar COM(2021)0551, 2021/0211(COD) 1. panta 21) punktu];

| (f) | atzīt var tikai tādus ietaupījumus, kas pārsniedz šādus līmeņus:






  (i) | Savienības emisijas standarti jauniem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem kravas transportlīdzekļiem pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/631 (74) īstenošanas. Lai parādītu, ka papildus Savienības jaunajām prasībām attiecībā uz CO2 emisijām ir panākti papildu ietaupījumi, dalībvalstīm ir jāiesniedz pierādījumi, pieņēmumi un aprēķināšanas metodika; |
| --- | --- | --- |

(f)

atzīt var tikai tādus ietaupījumus, kas pārsniedz šādus līmeņus:

(i)

Savienības emisijas standarti jauniem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem kravas transportlīdzekļiem pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/631 (74) īstenošanas. Lai parādītu, ka papildus Savienības jaunajām prasībām attiecībā uz CO2 emisijām ir panākti papildu ietaupījumi, dalībvalstīm ir jāiesniedz pierādījumi, pieņēmumi un aprēķināšanas metodika;

| (ii) | Savienības prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu izņemšanu no tirgus pēc īstenošanas pasākumu ieviešanas saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK. Lai parādītu, ka ir panākti papildu ietaupījumi, dalībvalstis iesniedz pierādījumus, pieņēmumus un aprēķināšanas metodiku; |
| --- | --- |

(ii)

Savienības prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu izņemšanu no tirgus pēc īstenošanas pasākumu ieviešanas saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK. Lai parādītu, ka ir panākti papildu ietaupījumi, dalībvalstis iesniedz pierādījumus, pieņēmumus un aprēķināšanas metodiku;

| (g) | ir atļauta rīcībpolitika, kuras mērķis ir veicināt ražojumu, aprīkojuma, transporta sistēmu, transportlīdzekļu un degvielu, ēku un ēku elementu, procesu vai tirgu augstāku līmeņu energoefektivitāti, izņemot tos rīcībpolitikas pasākumus, kuri attiecas uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas tehnoloģiju izmantošanu un kurus īsteno no
  2028. gada 1. jūlija, un izņemot tos rīcībpolitikas pasākumus, ar kuriem subsidē fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas tehnoloģiju izmantošanu dzīvojamajās ēkās, sākot no 2024. gada 1. janvāra. Enerģijas ietaupījumus, ko panāk, īstenojot rīcībpolitikas pasākumus attiecībā uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas izmantojumu, no 2024. gada 1. janvāra līdz 2028. gada 30. jūnijam var ieskaitīt energoekonomijas pienākuma izpildē ne lielākā apmērā kā ceturtā daļa no enerģijas ietaupījuma
  ; |
| --- | --- |

(g)

ir atļauta rīcībpolitika, kuras mērķis ir veicināt ražojumu, aprīkojuma, transporta sistēmu, transportlīdzekļu un degvielu, ēku un ēku elementu, procesu vai tirgu augstāku līmeņu energoefektivitāti, izņemot tos rīcībpolitikas pasākumus, kuri attiecas uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas tehnoloģiju izmantošanu un kurus īsteno no
  2028. gada 1. jūlija, un izņemot tos rīcībpolitikas pasākumus, ar kuriem subsidē fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas tehnoloģiju izmantošanu dzīvojamajās ēkās, sākot no 2024. gada 1. janvāra. Enerģijas ietaupījumus, ko panāk, īstenojot rīcībpolitikas pasākumus attiecībā uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas izmantojumu, no 2024. gada 1. janvāra līdz 2028. gada 30. jūnijam var ieskaitīt energoekonomijas pienākuma izpildē ne lielākā apmērā kā ceturtā daļa no enerģijas ietaupījuma
  ;

| (ga) | atsevišķas darbības attiecībā uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas izmantojumu nav atļautas no 2028. gada 1. jūlija. Atsevišķas darbības, ar kurām veicina tehnoloģiju kombinēšanu, ir atļautas. Attiecībā uz atsevišķām darbībām, ar kurām veicina tehnoloģiju kombinēšanu, enerģijas ietaupījuma daļu, kas saistīta ar fosilā kurināmā sadedzināšanas tehnoloģijām, no 2028. gada 1. jūlija nav atļauts ieskaitīt; |
| --- | --- |

(ga)

atsevišķas darbības attiecībā uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas izmantojumu nav atļautas no 2028. gada 1. jūlija. Atsevišķas darbības, ar kurām veicina tehnoloģiju kombinēšanu, ir atļautas. Attiecībā uz atsevišķām darbībām, ar kurām veicina tehnoloģiju kombinēšanu, enerģijas ietaupījuma daļu, kas saistīta ar fosilā kurināmā sadedzināšanas tehnoloģijām, no 2028. gada 1. jūlija nav atļauts ieskaitīt;

| ▌ | [Gr. 20] |
| --- | --- |

▌

[Gr. 20]

| (i) | pasākumus, ar kuriem veicina maza apjoma atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju ierīkošanu uz ēkām vai tajās, var ņemt vērā, lai izpildītu direktīvas 8. panta 1. punktā minēto prasīto enerģijas ietaupījumu, ar noteikumu, ka tie izraisa verificējamu un izmērāmu vai aplēšamu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu. Enerģijas ietaupījumu aprēķins atbilst šā pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

(i)

pasākumus, ar kuriem veicina maza apjoma atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju ierīkošanu uz ēkām vai tajās, var ņemt vērā, lai izpildītu direktīvas 8. panta 1. punktā minēto prasīto enerģijas ietaupījumu, ar noteikumu, ka tie izraisa verificējamu un izmērāmu vai aplēšamu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu. Enerģijas ietaupījumu aprēķins atbilst šā pielikuma prasībām;

| (j) | pasākumus, ar kuriem veicina saules siltumenerģijas tehnoloģiju uzstādīšanu, var ņemt vērā, lai sasniegtu direktīvas 8. panta 1. punktā prasīto enerģijas ietaupījumu, ar nosacījumu, ka tie izraisa verificējamu un izmērāmu vai aplēšamu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu. Apkārtējās vides siltumu, kas uztverts ar saules siltumenerģijas tehnoloģijām, no to enerģijas tiešā patēriņa var izslēgt; |
| --- | --- |

(j)

pasākumus, ar kuriem veicina saules siltumenerģijas tehnoloģiju uzstādīšanu, var ņemt vērā, lai sasniegtu direktīvas 8. panta 1. punktā prasīto enerģijas ietaupījumu, ar nosacījumu, ka tie izraisa verificējamu un izmērāmu vai aplēšamu enerģijas tiešā patēriņa ietaupījumu. Apkārtējās vides siltumu, kas uztverts ar saules siltumenerģijas tehnoloģijām, no to enerģijas tiešā patēriņa var izslēgt;

| (k) | attiecībā uz rīcībpolitikām, kas paātrina efektīvāku ražojumu un transportlīdzekļu nonākšanu apritē, izņemot rīcībpolitikas, kas attiecas uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas izmantojumu, ietaupījumu drīkst deklarēt pilnā apmērā, ar noteikumu, ka tiek pierādīts, ka šāda nonākšana apritē notiek pirms ražojuma vai transportlīdzekļa paredzamā vidējā kalpošanas laika beigām vai pirms ražojums vai transportlīdzeklis parasti tiktu aizstāts, un ietaupījumi tiek deklarēti tikai par periodu līdz aizstājamā ražojuma vai transportlīdzekļa paredzamā vidējā kalpošanas laika beigām; |
| --- | --- |

(k)

attiecībā uz rīcībpolitikām, kas paātrina efektīvāku ražojumu un transportlīdzekļu nonākšanu apritē, izņemot rīcībpolitikas, kas attiecas uz fosilā kurināmā tiešās sadedzināšanas izmantojumu, ietaupījumu drīkst deklarēt pilnā apmērā, ar noteikumu, ka tiek pierādīts, ka šāda nonākšana apritē notiek pirms ražojuma vai transportlīdzekļa paredzamā vidējā kalpošanas laika beigām vai pirms ražojums vai transportlīdzeklis parasti tiktu aizstāts, un ietaupījumi tiek deklarēti tikai par periodu līdz aizstājamā ražojuma vai transportlīdzekļa paredzamā vidējā kalpošanas laika beigām;

| (l) | veicinot energoefektivitātes pasākumu nonākšanu apritē, dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina ražojumu, pakalpojumu un uzstādīšanas pasākumu kvalitātes standartu uzturēšanu vai ieviešanu, ja šādu standartu nav; |
| --- | --- |

(l)

veicinot energoefektivitātes pasākumu nonākšanu apritē, dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina ražojumu, pakalpojumu un uzstādīšanas pasākumu kvalitātes standartu uzturēšanu vai ieviešanu, ja šādu standartu nav;

| (m) | lai ņemtu vērā reģionālās klimatiskās atšķirības, dalībvalstis ir tiesīgas izvēlēties ietaupījuma koriģēšanu atbilstoši standarta vērtībai vai pieskaņot dažādos enerģijas ietaupījumus, ņemot vērā reģionos pastāvošās temperatūras atšķirības; |
| --- | --- |

(m)

lai ņemtu vērā reģionālās klimatiskās atšķirības, dalībvalstis ir tiesīgas izvēlēties ietaupījuma koriģēšanu atbilstoši standarta vērtībai vai pieskaņot dažādos enerģijas ietaupījumus, ņemot vērā reģionos pastāvošās temperatūras atšķirības;

| (n) | aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu un koeficientu, ar kādu ietaupījumi laika gaitā samazinās. Minētajā aprēķinā ieskaita ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikposmā no tās īstenošanas dienas līdz katra pienākuma perioda beigām. Kā alternatīvu dalībvalstis var izmantot citu metodi, ar kuru paredzams sasniegt vismaz tādu pašu kopējā ietaupījuma apjomu. Izmantojot citu metodi, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar minēto metodi iegūtais aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikposmā no tās īstenošanas dienas līdz 2030. gadam. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 sīki apraksta šo citu metodi un noteikumus, kas ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīta saistošā aprēķināšanas prasība. |
| --- | --- |

(n)

aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu un koeficientu, ar kādu ietaupījumi laika gaitā samazinās. Minētajā aprēķinā ieskaita ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikposmā no tās īstenošanas dienas līdz katra pienākuma perioda beigām. Kā alternatīvu dalībvalstis var izmantot citu metodi, ar kuru paredzams sasniegt vismaz tādu pašu kopējā ietaupījuma apjomu. Izmantojot citu metodi, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar minēto metodi iegūtais aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikposmā no tās īstenošanas dienas līdz 2030. gadam. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 sīki apraksta šo citu metodi un noteikumus, kas ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīta saistošā aprēķināšanas prasība.

| 3. | Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz rīcībpolitikas pasākumiem, ko veic saskaņā ar 10. pantu un 28. panta 11. punktu, tiek izpildītas šādas prasības:






  (a) | ar rīcībpolitikas pasākumiem un atsevišķām darbībām tiek gūts verificējams enerģijas tiešā patēriņa ietaupījums; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ar rīcībpolitikas pasākumiem un atsevišķām darbībām tiek gūts verificējams enerģijas tiešā patēriņa ietaupījums;

| (b) | ir skaidri noteikta attiecīgi katras iesaistītās puses, pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes atbildība; |
| --- | --- |

(b)

ir skaidri noteikta attiecīgi katras iesaistītās puses, pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes atbildība;

| (c) | panākto vai panākamo enerģijas ietaupījumu nosaka pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

(c)

panākto vai panākamo enerģijas ietaupījumu nosaka pārredzamā veidā;

| (d) | enerģijas ietaupījuma apjoms, kas ir prasīts vai jāpanāk ar rīcībpolitikas pasākumu, ir izteikts kā galapatēriņš vai kā primārās enerģijas patēriņš, izmantojot 29. pantā minēto zemāko siltumspēju vai primārās enerģijas faktorus; |
| --- | --- |

(d)

enerģijas ietaupījuma apjoms, kas ir prasīts vai jāpanāk ar rīcībpolitikas pasākumu, ir izteikts kā galapatēriņš vai kā primārās enerģijas patēriņš, izmantojot 29. pantā minēto zemāko siltumspēju vai primārās enerģijas faktorus;

| (e) | tiek sniegts gada pārskats par pilnvaroto pušu, iesaistīto pušu vai īstenojošo publisko iestāžu panākto enerģijas ietaupījumu, kā arī dati par enerģijas ietaupījuma gada tendenci, un šī informācija tiek publiskota; |
| --- | --- |

(e)

tiek sniegts gada pārskats par pilnvaroto pušu, iesaistīto pušu vai īstenojošo publisko iestāžu panākto enerģijas ietaupījumu, kā arī dati par enerģijas ietaupījuma gada tendenci, un šī informācija tiek publiskota;

| (f) | tiek veikts rezultātu monitorings un tiek veikti piemēroti pasākumi, ja panāktais progress nav pietiekams; |
| --- | --- |

(f)

tiek veikts rezultātu monitorings un tiek veikti piemēroti pasākumi, ja panāktais progress nav pietiekams;

| (g) | enerģijas ietaupījumu, kas gūts no atsevišķas darbības, deklarē tikai viena puse; |
| --- | --- |

(g)

enerģijas ietaupījumu, kas gūts no atsevišķas darbības, deklarē tikai viena puse;

| (h) | ir pierādīts, ka iesaistītās puses, pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes darbības ir būtiskas deklarēto enerģijas ietaupījumu sasniegšanai; |
| --- | --- |

(h)

ir pierādīts, ka iesaistītās puses, pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes darbības ir būtiskas deklarēto enerģijas ietaupījumu sasniegšanai;

| (i) | iesaistītās puses, pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes darbībām nav nelabvēlīgas ietekmes uz mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

(i)

iesaistītās puses, pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes darbībām nav nelabvēlīgas ietekmes uz mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem.

| 4. | Nosakot enerģijas ietaupījumu, ko dod ar nodokļiem
  un parafiskāliem maksājumiem
  saistīti rīcībpolitikas pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar 10. pantu, piemēro šādus principus:






  (a) | atzīst tikai tādu enerģijas ietaupījumu, kas gūts, piemērojot nodokļu pasākumus, kuri pārsniedz kurināmajam piemērojamos nodokļu minimālos līmeņus, kā paredzēts Padomes Direktīvās 2003/96/EK (75) vai 2006/112/EK (76); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

atzīst tikai tādu enerģijas ietaupījumu, kas gūts, piemērojot nodokļu pasākumus, kuri pārsniedz kurināmajam piemērojamos nodokļu minimālos līmeņus, kā paredzēts Padomes Direktīvās 2003/96/EK (75) vai 2006/112/EK (76);

| (aa) | atzīst tikai tādu enerģijas ietaupījumu, kas gūts no nodokļu pasākumiem un parafiskāliem maksājumiem, kuri izstrādāti enerģijas ietaupījuma radīšanas nolūkā, kā definēts 2. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

(aa)

atzīst tikai tādu enerģijas ietaupījumu, kas gūts no nodokļu pasākumiem un parafiskāliem maksājumiem, kuri izstrādāti enerģijas ietaupījuma radīšanas nolūkā, kā definēts 2. panta 7. punktā;

| (b) | ▌cenu elastīgums enerģijas nodokļu pasākumu ietekmes aprēķināšanas vajadzībām
  ir noteikts konkrētam tiešo izmantotāju segmentam, cita starpā ienākumu klasei, uzņēmuma veidam un lielumam, un tādējādi
  atspoguļo enerģijas pieprasījuma reaģēšanu uz cenu izmaiņām, un to aplēš, pamatojoties uz neseniem un reprezentatīviem oficiāliem datu avotiem, kuri attiecas uz konkrēto dalībvalsti un attiecīgā gadījumā ir balstīti uz neatkarīga institūta veiktiem papildu pētījumiem ▌; |
| --- | --- |

(b)

▌cenu elastīgums enerģijas nodokļu pasākumu ietekmes aprēķināšanas vajadzībām
  ir noteikts konkrētam tiešo izmantotāju segmentam, cita starpā ienākumu klasei, uzņēmuma veidam un lielumam, un tādējādi
  atspoguļo enerģijas pieprasījuma reaģēšanu uz cenu izmaiņām, un to aplēš, pamatojoties uz neseniem un reprezentatīviem oficiāliem datu avotiem, kuri attiecas uz konkrēto dalībvalsti un attiecīgā gadījumā ir balstīti uz neatkarīga institūta veiktiem papildu pētījumiem ▌;

| (c) | enerģijas ietaupījumus, ko dod nodokļu rīcībpolitikas papildu instrumenti, tostarp fiskāli stimuli vai iemaksas fondā, uzskaita atsevišķi; |
| --- | --- |

(c)

enerģijas ietaupījumus, ko dod nodokļu rīcībpolitikas papildu instrumenti, tostarp fiskāli stimuli vai iemaksas fondā, uzskaita atsevišķi;

| (d) | lai izvairītos no pārklāšanās ar Savienības tiesību aktiem un citiem rīcībpolitikas pasākumiem, ar nodokļu pasākumiem gūto enerģijas ietaupījumu novērtēšanai
  izmanto
  īstermiņa elastības aplēses; |
| --- | --- |

(d)

lai izvairītos no pārklāšanās ar Savienības tiesību aktiem un citiem rīcībpolitikas pasākumiem, ar nodokļu pasākumiem gūto enerģijas ietaupījumu novērtēšanai
  izmanto
  īstermiņa elastības aplēses;

| (e) | dalībvalstis nosaka nodokļu un līdzvērtīgu pasākumu distributīvo ietekmi uz mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem un demonstrē saskaņā ar 22. panta 1.–3. punktu īstenoto ietekmes mazināšanas pasākumu efektu; |
| --- | --- |

(e)

dalībvalstis nosaka nodokļu un līdzvērtīgu pasākumu distributīvo ietekmi uz mazaizsargātajiem lietotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem un demonstrē saskaņā ar 22. panta 1.–3. punktu īstenoto ietekmes mazināšanas pasākumu efektu;

| (f) | dalībvalstis iesniedz pierādījumus, arī aprēķina metodiku, kas apliecina, ka gadījumos, kad enerģijas vai oglekļa nodokļu pasākumu vai saskaņā ar ES ETS direktīvu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] veiktās emisijas kvotu tirdzniecības ietekme pārklājas, nenotiek enerģijas ietaupījumu dubulta uzskaite. |
| --- | --- |

(f)

dalībvalstis iesniedz pierādījumus, arī aprēķina metodiku, kas apliecina, ka gadījumos, kad enerģijas vai oglekļa nodokļu pasākumu vai saskaņā ar ES ETS direktīvu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] veiktās emisijas kvotu tirdzniecības ietekme pārklājas, nenotiek enerģijas ietaupījumu dubulta uzskaite.

| 5. | Paziņojums par metodoloģiju
  Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 informē Komisiju par savu priekšlikumu sīki izstrādātai metodoloģijai 9. un 10. pantā un 28. panta 11. punktā minēto energoefektivitātes pienākuma shēmu un alternatīvo pasākumu darbībai. Izņemot gadījumus, kas attiecas uz nodokļiem, paziņojumā iekļauj šādu informāciju:






  (a) | enerģijas ietaupījuma līmenis, kas prasīts saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo daļu, vai ietaupījums, ko paredzēts sasniegt visā laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

5.

Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 informē Komisiju par savu priekšlikumu sīki izstrādātai metodoloģijai 9. un 10. pantā un 28. panta 11. punktā minēto energoefektivitātes pienākuma shēmu un alternatīvo pasākumu darbībai. Izņemot gadījumus, kas attiecas uz nodokļiem, paziņojumā iekļauj šādu informāciju:

(a)

enerģijas ietaupījuma līmenis, kas prasīts saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo daļu, vai ietaupījums, ko paredzēts sasniegt visā laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim;

| (b) | tas, kā saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo daļu prasīto jauno enerģijas ietaupījumu vai sagaidīto enerģijas ietaupījumu aprēķinātais apjoms tiks pakāpeniski sadalīts visā pienākuma periodā; |
| --- | --- |

(b)

tas, kā saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo daļu prasīto jauno enerģijas ietaupījumu vai sagaidīto enerģijas ietaupījumu aprēķinātais apjoms tiks pakāpeniski sadalīts visā pienākuma periodā;

| (c) | atbildīgās, iesaistītās vai pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes; |
| --- | --- |

(c)

atbildīgās, iesaistītās vai pilnvarotās puses vai īstenojošās publiskās iestādes;

| (d) | mērķa nozares; |
| --- | --- |

(d)

mērķa nozares;

| (e) | rīcībpolitikas pasākumi un atsevišķās darbības, tostarp paredzamais katra pasākuma kopējais kumulatīvo enerģijas ietaupījumu apmērs; |
| --- | --- |

(e)

rīcībpolitikas pasākumi un atsevišķās darbības, tostarp paredzamais katra pasākuma kopējais kumulatīvo enerģijas ietaupījumu apmērs;

| (f) | informācija par rīcībpolitikas pasākumiem vai programmām, vai pasākumiem, ko finansē no valsts energoefektivitātes fonda un ko prioritāri īsteno enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū; |
| --- | --- |

(f)

informācija par rīcībpolitikas pasākumiem vai programmām, vai pasākumiem, ko finansē no valsts energoefektivitātes fonda un ko prioritāri īsteno enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū;

| (g) | to enerģijas ietaupījumu daļa un apjoms, ko panāk enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū; |
| --- | --- |

(g)

to enerģijas ietaupījumu daļa un apjoms, ko panāk enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū;

| (h) | attiecīgā gadījumā — attiecībā uz saskaņā ar 8. panta 3. punktu izveidotajiem rīcībpolitikas pasākumiem — informācija par izmantotajiem rādītājiem, vidējo aritmētisko īpatsvaru un iznākumu; |
| --- | --- |

(h)

attiecīgā gadījumā — attiecībā uz saskaņā ar 8. panta 3. punktu izveidotajiem rīcībpolitikas pasākumiem — informācija par izmantotajiem rādītājiem, vidējo aritmētisko īpatsvaru un iznākumu;

| (i) | attiecīgā gadījumā informācija par saskaņā ar 8. panta 3. punktu īstenoto rīcībpolitikas pasākumu ietekmi un nelabvēlīgo ietekmi uz enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem, mazaizsargātajiem lietotājiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

(i)

attiecīgā gadījumā informācija par saskaņā ar 8. panta 3. punktu īstenoto rīcībpolitikas pasākumu ietekmi un nelabvēlīgo ietekmi uz enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem, mazaizsargātajiem lietotājiem un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem;

| (j) | energoefektivitātes pienākuma shēmas pienākuma perioda ilgums; |
| --- | --- |

(j)

energoefektivitātes pienākuma shēmas pienākuma perioda ilgums;

| (k) | attiecīgā gadījumā to enerģijas ietaupījumu apjoms vai izmaksu samazinājuma mērķrādītāji, kas atbildīgajām pusēm jāsasniedz enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū; |
| --- | --- |

(k)

attiecīgā gadījumā to enerģijas ietaupījumu apjoms vai izmaksu samazinājuma mērķrādītāji, kas atbildīgajām pusēm jāsasniedz enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku, mazaizsargāto lietotāju un attiecīgā gadījumā sociālajos mājokļos dzīvojošo cilvēku vidū;

| (l) | rīcībpolitikas pasākumā paredzētās darbības; |
| --- | --- |

(l)

rīcībpolitikas pasākumā paredzētās darbības;

| (m) | aprēķina metodoloģija, tostarp tas, kā noteikta papildināmība un būtiskums un kādas metodoloģijas un etaloni ir izmantoti paredzamā un mērogotā ietaupījuma noteikšanai, un attiecīgā gadījumā izmantotā zemākā siltumspēja un pārrēķina koeficienti; |
| --- | --- |

(m)

aprēķina metodoloģija, tostarp tas, kā noteikta papildināmība un būtiskums un kādas metodoloģijas un etaloni ir izmantoti paredzamā un mērogotā ietaupījuma noteikšanai, un attiecīgā gadījumā izmantotā zemākā siltumspēja un pārrēķina koeficienti;

| (n) | pasākumu ilgumi un tas, kā tie tiek aprēķināti vai uz ko tie pamatojas; |
| --- | --- |

(n)

pasākumu ilgumi un tas, kā tie tiek aprēķināti vai uz ko tie pamatojas;

| (o) | pieeja, kas izmantota, lai ņemtu vērā dalībvalstī pastāvošās klimatiskās atšķirības; |
| --- | --- |

(o)

pieeja, kas izmantota, lai ņemtu vērā dalībvalstī pastāvošās klimatiskās atšķirības;

| (p) | pārraudzības un verifikācijas sistēmas pasākumiem saskaņā ar 9. un 10. pantu un tas, kā tiek nodrošināta to neatkarība no atbildīgajām, iesaistītajām vai pilnvarotajām pusēm; |
| --- | --- |

(p)

pārraudzības un verifikācijas sistēmas pasākumiem saskaņā ar 9. un 10. pantu un tas, kā tiek nodrošināta to neatkarība no atbildīgajām, iesaistītajām vai pilnvarotajām pusēm;

| (q) | gadījumos, kas attiecas uz nodokļiem:






  (i) | mērķa nozares un nodokļu maksātāju segments; |
| --- | --- | --- |

(q)

gadījumos, kas attiecas uz nodokļiem:

(i)

mērķa nozares un nodokļu maksātāju segments;

| (ii) | īstenojošā publiskā iestāde; |
| --- | --- |

(ii)

īstenojošā publiskā iestāde;

| (iii) | paredzamais ietaupījums; |
| --- | --- |

(iii)

paredzamais ietaupījums;

| (iv) | nodokļu pasākuma ilgums; |
| --- | --- |

(iv)

nodokļu pasākuma ilgums;

| (v) | aprēķināšanas metodoloģija, tostarp izmantotie cenu elastīgumi un kā tie ir noteikti; un |
| --- | --- |

(v)

aprēķināšanas metodoloģija, tostarp izmantotie cenu elastīgumi un kā tie ir noteikti; un

| (vi) | tas, kā ir novērsta pārklāšanās ar emisijas kvotu tirdzniecību, ko veic saskaņā ar ES ETS direktīvu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], un likvidēts dubultās uzskaites risks. |
| --- | --- |

(vi)

tas, kā ir novērsta pārklāšanās ar emisijas kvotu tirdzniecību, ko veic saskaņā ar ES ETS direktīvu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], un likvidēts dubultās uzskaites risks.

VI PIELIKUMS

MINIMĀLIE KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ ENERGOAUDITIEM, TOSTARP TIEM, KO VEIC KĀ DAĻU NO ENERGOPĀRVALDĪBAS SISTĒMĀM

Direktīvas 11. pantā minēto energoauditu pamatā ir šādi kritēriji:

| (a) | to pamatā ir jaunākie, izmērītie, izsekojamie darbības dati par enerģijas patēriņu un slodzes profiliem (attiecībā uz elektroenerģiju); |
| --- | --- |

(a)

to pamatā ir jaunākie, izmērītie, izsekojamie darbības dati par enerģijas patēriņu un slodzes profiliem (attiecībā uz elektroenerģiju);

| (b) | tie ietver sīku pārskatu par ēkas vai ēku grupas, rūpnieciskās darbības vai iekārtas, tostarp pārvadājumu, enerģijas patēriņa profilu; |
| --- | --- |

(b)

tie ietver sīku pārskatu par ēkas vai ēku grupas, rūpnieciskās darbības vai iekārtas, tostarp pārvadājumu, enerģijas patēriņa profilu;

| (c) | tajos apzina energoefektivitātes pasākumus, ar ko samazina enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

(c)

tajos apzina energoefektivitātes pasākumus, ar ko samazina enerģijas patēriņu;

| (d) | tajos apzina atjaunīgās enerģijas izmakslietderīga izmantojuma vai ražošanas potenciālu; |
| --- | --- |

(d)

tajos apzina atjaunīgās enerģijas izmakslietderīga izmantojuma vai ražošanas potenciālu;

| (e) | tie pēc iespējas balstās uz dzīves cikla izmaksu analīzi, nevis uz vienkāršiem atmaksāšanās periodiem, lai ņemtu vērā ilgtermiņa ietaupījumu, ilgtermiņa investīciju atlikušās vērtības un diskonta likmes; |
| --- | --- |

(e)

tie pēc iespējas balstās uz dzīves cikla izmaksu analīzi, nevis uz vienkāršiem atmaksāšanās periodiem, lai ņemtu vērā ilgtermiņa ietaupījumu, ilgtermiņa investīciju atlikušās vērtības un diskonta likmes;

| (f) | tie ir samērīgi un pietiekami reprezentatīvi, lai varētu iegūt ticamu priekšstatu par vispārējo energosniegumu un ticami apzināt visnozīmīgākās iespējas veikt uzlabojumus. |
| --- | --- |

(f)

tie ir samērīgi un pietiekami reprezentatīvi, lai varētu iegūt ticamu priekšstatu par vispārējo energosniegumu un ticami apzināt visnozīmīgākās iespējas veikt uzlabojumus.

Energoauditi ļauj veikt sīki izstrādātus un pamatotus aprēķinus par ierosinātajiem pasākumiem, lai varētu iegūt skaidru informāciju par iespējamiem ietaupījumiem.

Energoauditā izmantotie dati ir saglabājami vēsturiskās analīzes un darbības izsekojamības nolūkā.

▌

VIA PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DATU CENTRU ENERGOSNIEGUMA RĀDĪTĀJU MONITORINGU UN PUBLICĒŠANU

Attiecībā uz 11.a panta 1. punktā minēto datu centru energosniegumu veic monitoringu par šādu informācijas minimumu, kuru publicē:

| (a) | datu centra nosaukums, datu centra īpašnieka un operatoru nosaukums/vārds, pašvaldība, kurā bāzēts datu centrs, izņemot attiecībā uz datu centriem, kas saistīti ar valsts drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

(a)

datu centra nosaukums, datu centra īpašnieka un operatoru nosaukums/vārds, pašvaldība, kurā bāzēts datu centrs, izņemot attiecībā uz datu centriem, kas saistīti ar valsts drošību un aizsardzību;

| (b) | datu centra platība, uzstādītā jauda, iestatītā temperatūra, ikgadējā ienākošā un izejošā datplūsma, ja šāda informācija ir pieejama datu centra operatoram, un ņemot vērā uzņēmējdarbības modeli un klienta veidu, un datu centrā glabāto un apstrādāto datu apjoms, ja tas ietekmē datu centra enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

(b)

datu centra platība, uzstādītā jauda, iestatītā temperatūra, ikgadējā ienākošā un izejošā datplūsma, ja šāda informācija ir pieejama datu centra operatoram, un ņemot vērā uzņēmējdarbības modeli un klienta veidu, un datu centrā glabāto un apstrādāto datu apjoms, ja tas ietekmē datu centra enerģijas patēriņu;

| (c) | datu centra sniegums pēdējā pilnajā kalendārajā gadā saskaņā ar turpmāk norādītajiem galvenajiem snieguma rādītājiem, kas minēti CEN-CENELEC dokumentā EN 50600-4 “Informācijas tehnoloģijas — Datu centru iekārtas un infrastruktūra”, pienācīgi ņemot vērā datu centra ģeogrāfisko atrašanās vietu, pieprasījumu pēc siltuma atkārtotas izmantošanas un pieejamajām siltumapgādes infrastruktūrām, līdz stājas spēkā deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šīs direktīvas 31. panta 3. punktu:










  (i) | elektroenerģijas izmantojuma efektivitāte (PUE) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-2, |
| --- | --- | --- |

(c)

datu centra sniegums pēdējā pilnajā kalendārajā gadā saskaņā ar turpmāk norādītajiem galvenajiem snieguma rādītājiem, kas minēti CEN-CENELEC dokumentā EN 50600-4 “Informācijas tehnoloģijas — Datu centru iekārtas un infrastruktūra”, pienācīgi ņemot vērā datu centra ģeogrāfisko atrašanās vietu, pieprasījumu pēc siltuma atkārtotas izmantošanas un pieejamajām siltumapgādes infrastruktūrām, līdz stājas spēkā deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šīs direktīvas 31. panta 3. punktu:

(i)

elektroenerģijas izmantojuma efektivitāte (PUE) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-2,

| (ii) | atjaunīgās enerģijas faktors (REF) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-3, |
| --- | --- |

(ii)

atjaunīgās enerģijas faktors (REF) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-3,

| (iii) | enerģijas atkārtotas izmantošanas faktors (ERF) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-6, |
| --- | --- |

(iii)

enerģijas atkārtotas izmantošanas faktors (ERF) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-6,

| (iv) | aukstumapgādes efektivitātes koeficients (CER) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-7, |
| --- | --- |

(iv)

aukstumapgādes efektivitātes koeficients (CER) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-7,

| (v) | oglekļa izmantojuma efektivitāte (CUE) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-8, |
| --- | --- |

(v)

oglekļa izmantojuma efektivitāte (CUE) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-8,

| (vi) | ūdens izmantojuma efektivitāte (WUE) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-9. |
| --- | --- |

(vi)

ūdens izmantojuma efektivitāte (WUE) saskaņā ar CEN/CENELEC EN 50600-4-9.

VII PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ RĒĶINU IZRAKSTĪŠANU UN UZ FAKTISKĀ DABASGĀZES PATĒRIŅA BALSTĪTU RĒĶINU INFORMĀCIJU

1.   Minimālās prasības rēķinu izrakstīšanai

1.1.   Rēķini, kuru pamatā ir faktiskais patēriņš

Lai ļautu galalietotājiem regulēt savu enerģijas patēriņu, uz faktisko patēriņu balstītu rēķinu vajadzētu izrakstīt vismaz reizi gadā un rēķinu informāciju vajadzētu darīt pieejamu vismaz reizi ceturksnī pēc pieprasījuma vai gadījumā, ja patērētāji ir izvēlējušies saņemt rēķinus elektroniski, vai citos gadījumos — divreiz gadā. Šo prasību var neattiecināt uz gāzi, ko izmanto vienīgi ēdiena gatavošanai.

1.2.   Rēķinā ietvertās informācijas minimums

Dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina, lai galalietotājiem skaidrā un saprotamā veidā rēķinos, līgumos, darījuma dokumentos un sadales staciju izsniegtajās kvītīs vai līdztekus minētajiem dokumentiem būtu pieejama šāda informācija:

| (a) | enerģijas pašreizējās faktiskās cenas un faktiskais patēriņš; |
| --- | --- |

(a)

enerģijas pašreizējās faktiskās cenas un faktiskais patēriņš;

| (b) | galalietotāja pašreizējā enerģijas patēriņa salīdzinājums, vēlams – grafiskā veidā, ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā; |
| --- | --- |

(b)

galalietotāja pašreizējā enerģijas patēriņa salīdzinājums, vēlams – grafiskā veidā, ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā;

| (c) | informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par tiešo izmantotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(c)

informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par tiešo izmantotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas.

Turklāt, ja iespējams un ir lietderīgi, dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem skaidrā un saprotamā veidā rēķinos, līgumos, darījuma dokumentos un sadales uzņēmumu izsniegtajās kvītīs vai līdztekus minētajiem dokumentiem būtu pieejami salīdzinājumi ar tādas pašas lietotāju kategorijas vidējo normalizēto vai etalona galalietotāju vai norādes uz tiem.

1.3.   Ieteikumi par energoefektivitāti, kas pievienoti rēķiniem, un cita atgriezeniskā saite ar galalietotājiem

Nosūtot līgumus un līgumu izmaiņas, un rēķinos, kurus saņem patērētāji, vai tīmekļa vietnēs, kas paredzētas individuāliem patērētājiem, enerģijas sadales uzņēmumi, sadales sistēmas operatori un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi skaidrā un saprotamā veidā informē patērētājus par neatkarīgu patērētāju konsultēšanas centru, enerģētikas aģentūru vai līdzīgu iestāžu kontaktinformāciju, tostarp interneta adresēm, kur viņi var iegūt padomus par pieejamajiem energoefektivitātes pakalpojumiem, viņu enerģijas patēriņa salīdzināšanas profiliem un enerģiju patērējošo ierīču tehniskajām specifikācijām, kas var noderēt, lai samazinātu šo ierīču patēriņu.

VIII PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ RĒĶINIEM UN SILTUMAPGĀDES, AUKSTUMAPGĀDES UN MĀJSAIMNIECĪBAS KARSTĀ ŪDENS PATĒRIŅA INFORMĀCIJU

1.   Faktiskajā patēriņā vai siltummaksas sadalītāju rādījumos balstīti rēķini

Lai ļautu galaizmantotājiem regulēt savu enerģijas patēriņu, rēķini tiek sagatavoti vismaz reizi gadā, balstoties uz faktisko patēriņu vai siltummaksas sadalītāju rādījumiem.

2.   Rēķinu vai patēriņa informācijas sniegšanas biežums

Līdz 2021. gada 31. decembrim, ja ir uzstādīti attālināti nolasāmi skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji, faktiskajā patēriņā vai siltummaksas sadalītāju rādījumos balstītu rēķinu vai patēriņa informāciju nodrošina galaizmantotājiem vismaz reizi ceturksnī pēc pieprasījuma vai gadījumā, ja galapatērētāji ir izvēlējušies saņemt elektroniskus rēķinus, vai citos gadījumos — divas reizes gadā.

No 2022. gada 1. janvāra, ja ir uzstādīti attālināti nolasāmi skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji, faktiskajā patēriņā vai siltummaksas sadalītāju rādījumos balstītu rēķinu vai patēriņa informāciju galaizmantotājiem nodrošina vismaz reizi mēnesī. To var arī darīt pieejamu internetā un atjaunināt tik bieži, cik to atļauj izmantotās mērierīces un sistēmas. Attiecībā uz siltumapgādi un aukstumapgādi no minētās prasības var atkāpties laikā, kas nav siltumapgādes/aukstumapgādes sezona.

3.   Rēķinā ietvertās informācijas minimums

Dalībvalstis nodrošina, lai galaizmantotājiem skaidrā un saprotamā veidā faktiskajā patēriņā vai siltummaksas sadalītāju rādījumos balstītos rēķinos vai līdz ar tiem būtu pieejama šāda informācija:

| (a) | pašreizējās faktiskās cenas un enerģijas faktiskais patēriņš vai kopējā siltummaksa un siltummaksas sadalītāju rādījumi; |
| --- | --- |

(a)

pašreizējās faktiskās cenas un enerģijas faktiskais patēriņš vai kopējā siltummaksa un siltummaksas sadalītāju rādījumi;

| (b) | informācija par izmantotā kurināmā struktūru un ar to saistīto ikgadējo siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu, tostarp galaizmantotājiem ar centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi, un dažādu piemēroto nodokļu, nodevu un tarifu apraksts. Dalībvalstis var ierobežot tvērumu, ar kādu tiek piemērota prasība sniegt informāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijām, nosakot, ka tā attiecas vienīgi uz enerģiju, kas nodrošināta no centralizētām siltumapgādes sistēmām, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW; |
| --- | --- |

(b)

informācija par izmantotā kurināmā struktūru un ar to saistīto ikgadējo siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu, tostarp galaizmantotājiem ar centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi, un dažādu piemēroto nodokļu, nodevu un tarifu apraksts. Dalībvalstis var ierobežot tvērumu, ar kādu tiek piemērota prasība sniegt informāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijām, nosakot, ka tā attiecas vienīgi uz enerģiju, kas nodrošināta no centralizētām siltumapgādes sistēmām, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW;

| (c) | galaizmantotāju pašreizējā enerģijas patēriņa salīdzinājumi grafiskā veidā ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā, ar klimatisko apstākļu korekciju siltumapgādei un aukstumapgādei; |
| --- | --- |

(c)

galaizmantotāju pašreizējā enerģijas patēriņa salīdzinājumi grafiskā veidā ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā, ar klimatisko apstākļu korekciju siltumapgādei un aukstumapgādei;

| (d) | informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par tiešo izmantotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

(d)

informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par tiešo izmantotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas;

| (e) | informācija par dalībvalstīs piemērojamajām saistītajām sūdzību iesniegšanas procedūrām, ombuda pakalpojumiem vai alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem; |
| --- | --- |

(e)

informācija par dalībvalstīs piemērojamajām saistītajām sūdzību iesniegšanas procedūrām, ombuda pakalpojumiem vai alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem;

| (f) | salīdzinājumi ar tādas pašas patērētāju kategorijas vidējo normalizēto vai etalona galaizmantotāju. Elektronisko rēķinu gadījumā šādus salīdzinājumus var darīt pieejamus tiešsaistē un rēķinos sniegt norādes uz tiem. |
| --- | --- |

(f)

salīdzinājumi ar tādas pašas patērētāju kategorijas vidējo normalizēto vai etalona galaizmantotāju. Elektronisko rēķinu gadījumā šādus salīdzinājumus var darīt pieejamus tiešsaistē un rēķinos sniegt norādes uz tiem.

Ja rēķina pamatā nav faktiskais patēriņš vai siltummaksas sadalītāju rādījumi, tajos iekļauj skaidru un saprotamu paskaidrojumu par to, kā tika aprēķināta rēķinā norādītā summa, un vismaz d) un e) apakšpunktā minēto informāciju.

IX PIELIKUMS

SILTUMAPGĀDES UN AUKSTUMAPGĀDES EFEKTIVITĀTES POTENCIĀLS

Valsts siltumapgādes un aukstumapgādes potenciāla visaptverošajā novērtējumā, kas minēts 23. panta 1. punktā, iekļauj un balstās uz turpmāk norādīto informāciju.

I daļa

PĀRSKATS PAR SILTUMAPGĀDI UN AUKSTUMAPGĀDI

| 1. | Siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījums, ko nosaka pēc novērtētās lietderīgās enerģijas (77) un skaitliski izteiktā enerģijas galapatēriņa (GWh gadā) (78) pa nozarēm:






  (a) | mājokļu nozare; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

mājokļu nozare;

| (b) | pakalpojumu nozare; |
| --- | --- |

(b)

pakalpojumu nozare;

| (c) | rūpniecības nozare; |
| --- | --- |

(c)

rūpniecības nozare;

| (d) | jebkura cita nozare, kas atsevišķi veido vairāk nekā 5 % no kopējā valsts lietderīgās siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma. |
| --- | --- |

(d)

jebkura cita nozare, kas atsevišķi veido vairāk nekā 5 % no kopējā valsts lietderīgās siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma.

| 2. | Apzinātā vai — 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta gadījumā — apzinātā vai aplēstā pašreizējā siltumapgāde un aukstumapgāde:






  (a) | pa tehnoloģijām (GWh gadā) (79) 1. punktā minētajās nozarēs, ja iespējams, enerģiju, kas iegūta no fosilajiem energoresursiem, nošķirot no tās, kas iegūta no atjaunīgajiem energoresursiem:






  (i) | ko uz vietas nodrošina mājokļos un pakalpojumu nozares objektos, izmantojot:






  — | tikai siltuma ražošanai paredzētus katlus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

pa tehnoloģijām (GWh gadā) (79) 1. punktā minētajās nozarēs, ja iespējams, enerģiju, kas iegūta no fosilajiem energoresursiem, nošķirot no tās, kas iegūta no atjaunīgajiem energoresursiem:

(i)

ko uz vietas nodrošina mājokļos un pakalpojumu nozares objektos, izmantojot:

—

tikai siltuma ražošanai paredzētus katlus,

| — | augstas efektivitātes siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju, |
| --- | --- |

—

augstas efektivitātes siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju,

| — | siltumsūkņus, |
| --- | --- |

—

siltumsūkņus,

| — | citas lokālas tehnoloģijas un avotus; |
| --- | --- |

—

citas lokālas tehnoloģijas un avotus;

| (ii) | ko uz vietas nodrošina tādos objektos, kas nav ne pakalpojumu nozares objekti, ne mājokļi, izmantojot:






  — | tikai siltuma ražošanai paredzētus katlus, |
| --- | --- | --- |

(ii)

ko uz vietas nodrošina tādos objektos, kas nav ne pakalpojumu nozares objekti, ne mājokļi, izmantojot:

—

tikai siltuma ražošanai paredzētus katlus,

| — | augstas efektivitātes siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju, |
| --- | --- |

—

augstas efektivitātes siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju,

| — | siltumsūkņus, |
| --- | --- |

—

siltumsūkņus,

| — | citas lokālas tehnoloģijas un avotus; |
| --- | --- |

—

citas lokālas tehnoloģijas un avotus;

| (iii) | ko nodrošina ārpus objektiem, izmantojot:






  — | augstas efektivitātes siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju, |
| --- | --- | --- |

(iii)

ko nodrošina ārpus objektiem, izmantojot:

—

augstas efektivitātes siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju,

| — | atlikumsiltumu, |
| --- | --- |

—

atlikumsiltumu,

| — | citas nelokālas tehnoloģijas un avotus; |
| --- | --- |

—

citas nelokālas tehnoloģijas un avotus;

| (b) | apzinātās iekārtas, kas ģenerē atlikumsiltumu vai atlikumaukstumu, un to siltumapgādes vai aukstumapgādes potenciāls (GWh gadā):






  (i) | termiskās jaudas ražošanas iekārtas, kuras var piegādāt atlikumsiltumu vai tikt pāraprīkotas atlikumsiltuma piegādei un kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 50 MW; |
| --- | --- | --- |

(b)

apzinātās iekārtas, kas ģenerē atlikumsiltumu vai atlikumaukstumu, un to siltumapgādes vai aukstumapgādes potenciāls (GWh gadā):

(i)

termiskās jaudas ražošanas iekārtas, kuras var piegādāt atlikumsiltumu vai tikt pāraprīkotas atlikumsiltuma piegādei un kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 50 MW;

| (ii) | siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerācijas iekārtas, kuras izmanto II pielikuma II daļā minētās tehnoloģijas un kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW; |
| --- | --- |

(ii)

siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerācijas iekārtas, kuras izmanto II pielikuma II daļā minētās tehnoloģijas un kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW;

| (iii) | atkritumu incinerācijas stacijas; |
| --- | --- |

(iii)

atkritumu incinerācijas stacijas;

| (iv) | atjaunīgo energoresursu iekārtas, kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW, izņemot 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā minētās iekārtas, kas ražo siltumu un aukstumu, izmantojot atjaunīgo enerģiju; |
| --- | --- |

(iv)

atjaunīgo energoresursu iekārtas, kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW, izņemot 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā minētās iekārtas, kas ražo siltumu un aukstumu, izmantojot atjaunīgo enerģiju;

| (v) | rūpnieciskas iekārtas, kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW un kuras var nodrošināt atlikumsiltumu; |
| --- | --- |

(v)

rūpnieciskas iekārtas, kuru kopējā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW un kuras var nodrošināt atlikumsiltumu;

| (c) | ziņotais atjaunīgo energoresursu un atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma enerģijas īpatsvars centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes (80) sektora enerģijas galapatēriņā pēdējos piecos gados saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001. |
| --- | --- |

(c)

ziņotais atjaunīgo energoresursu un atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma enerģijas īpatsvars centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes (80) sektora enerģijas galapatēriņā pēdējos piecos gados saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001.

| 3. | Karte, kura aptver visu valsts teritoriju un kurā norāda (vienlaikus aizsargājot komerciāli sensitīvu informāciju)






  (a) | siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma zonas, kas izriet no 1. punkta analīzes, izmantojot konsekventus kritērijus, lai fokusā būtu energoietilpīgas zonas pašvaldībās un konurbācijās; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma zonas, kas izriet no 1. punkta analīzes, izmantojot konsekventus kritērijus, lai fokusā būtu energoietilpīgas zonas pašvaldībās un konurbācijās;

| (b) | pašreizējos siltumapgādes un aukstumapgādes punktus, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā, un centralizētās siltumapgādes pārvades iekārtas; |
| --- | --- |

(b)

pašreizējos siltumapgādes un aukstumapgādes punktus, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā, un centralizētās siltumapgādes pārvades iekārtas;

| (c) | tāda tipa plānotos siltumapgādes un aukstumapgādes punktus, kas aprakstīti 2. punkta b) apakšpunktā, un centralizētās siltumapgādes pārvades iekārtas. |
| --- | --- |

(c)

tāda tipa plānotos siltumapgādes un aukstumapgādes punktus, kas aprakstīti 2. punkta b) apakšpunktā, un centralizētās siltumapgādes pārvades iekārtas.

| 4. | Siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma tendenču prognoze, kas ļauj gūt priekšstatu par nākamajiem 30 gadiem (GWh), jo īpaši ņemot vērā nākamo 10 gadu prognozes, pieprasījuma izmaiņas ēkās un dažādās rūpniecības nozarēs, kā arī ar pieprasījuma pārvaldību saistīto rīcībpolitiku un stratēģiju —, piem., Direktīvā (ES) 2018/844 paredzēto ēku renovācijas ilgtermiņa stratēģiju — ietekmi. |
| --- | --- |

4.

II daļa

MĒRĶI, STRATĒĢIJAS UN RĪCĪBPOLITIKAS PASĀKUMI

| 5. | Plānotais dalībvalsts devums nacionālajos mērķos, mērķrādītājos un devumos piecās enerģētikas savienības dimensijās, kas paredzēts Regulas (ES) 2018/1999 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, panākts ar siltumapgādes un aukstumapgādes efektivitāti, jo īpaši saistībā ar 4. panta b) punkta 1)–4) apakšpunktu un 15. panta 4. punkta b) apakšpunktu, norādot, kurš no šiem elementiem ir papildu elements salīdzinājumā ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgs pārskats par pašreizējām rīcībpolitikām un pasākumiem, kuri aprakstīti jaunākajā ziņojumā, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3., 20., 21. pantu un 27. panta a) punktu. |
| --- | --- |

6.

III daļa

SILTUMAPGĀDES UN AUKSTUMAPGĀDES EFEKTIVITĀTES EKONOMISKĀ POTENCIĀLA ANALĪZE

| 7. | Dažādu siltumapgādes un aukstumapgādes tehnoloģiju ekonomiskā potenciāla analīze (81), kura jāveic attiecībā uz visu valsts teritoriju, izmantojot 23. panta 3. punktā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi, un kurā jānosaka alternatīvi scenāriji efektīvākām siltumapgādes un aukstumapgādes tehnoloģijām, kurās izmanto atjaunīgos energoresursus, attiecīgā gadījumā enerģiju, kas iegūta no fosilajiem energoresursiem, nošķirot no enerģijas no atjaunīgajiem energoresursiem.
  Būtu jāapsver šādas tehnoloģijas:






  (a) | rūpnieciskais atlikumsiltums un atlikumaukstums; |
| --- | --- | --- |

7.

Būtu jāapsver šādas tehnoloģijas:

(a)

rūpnieciskais atlikumsiltums un atlikumaukstums;

| (b) | atkritumu incinerācija; |
| --- | --- |

(b)

atkritumu incinerācija;

| (c) | augstas efektivitātes koģenerācija; |
| --- | --- |

(c)

augstas efektivitātes koģenerācija;

| (d) | atjaunīgie energoresursi (piem., ģeotermālā enerģija, saules siltumenerģija un biomasa), izņemot tos, ko izmanto augstas efektivitātes koģenerācijā; |
| --- | --- |

(d)

atjaunīgie energoresursi (piem., ģeotermālā enerģija, saules siltumenerģija un biomasa), izņemot tos, ko izmanto augstas efektivitātes koģenerācijā;

| (e) | siltumsūkņi; |
| --- | --- |

(e)

siltumsūkņi;

| (f) | siltuma un aukstuma zudumu samazināšana pašreizējos centralizētajos tīklos. |
| --- | --- |

(f)

siltuma un aukstuma zudumu samazināšana pašreizējos centralizētajos tīklos.

| 8. | Ekonomiskā potenciāla analīzē iekļauj šādus posmus un apsvērumus.






  (a) | Apsvērumi:






  (i) | izmaksu un ieguvumu analīzē 23. panta 3. punkta vajadzībām ietver ekonomisko analīzi, kurā ņem vērā sociālekonomiskos un vidiskos faktorus (82), un finansiālu analīzi, ko veic, lai projektus novērtētu no investoru viedokļa. Gan ekonomiskajā, gan finansiālajā analīzē par novērtēšanas kritēriju izmanto neto pašreizējo vērtību; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

(a)

Apsvērumi:

(i)

izmaksu un ieguvumu analīzē 23. panta 3. punkta vajadzībām ietver ekonomisko analīzi, kurā ņem vērā sociālekonomiskos un vidiskos faktorus (82), un finansiālu analīzi, ko veic, lai projektus novērtētu no investoru viedokļa. Gan ekonomiskajā, gan finansiālajā analīzē par novērtēšanas kritēriju izmanto neto pašreizējo vērtību;

| (ii) | par atskaites punktu būtu jāņem pamatscenārijs, tajā būtu jāņem vērā rīcībpolitikas šā visaptverošā novērtējuma sagatavošanas laikā (83), un tam vajadzētu būt sasaistītam ar datiem, kas savākti saskaņā ar šā pielikuma I daļu un II daļas 6. punktu; |
| --- | --- |

(ii)

par atskaites punktu būtu jāņem pamatscenārijs, tajā būtu jāņem vērā rīcībpolitikas šā visaptverošā novērtējuma sagatavošanas laikā (83), un tam vajadzētu būt sasaistītam ar datiem, kas savākti saskaņā ar šā pielikuma I daļu un II daļas 6. punktu;

| (iii) | pamatscenārijam alternatīvajos scenārijos būtu jāņem vērā Regulas (ES) 2018/1999 energoefektivitātes un atjaunīgo energoresursu mērķi. Katrā scenārijā salīdzinājumā ar pamatscenāriju aplūko šādus elementus:






  — | to tehnoloģiju ekonomiskais potenciāls, ko pārbauda, par kritēriju izmantojot neto pašreizējo vērtību, |
| --- | --- | --- |

(iii)

pamatscenārijam alternatīvajos scenārijos būtu jāņem vērā Regulas (ES) 2018/1999 energoefektivitātes un atjaunīgo energoresursu mērķi. Katrā scenārijā salīdzinājumā ar pamatscenāriju aplūko šādus elementus:

—

to tehnoloģiju ekonomiskais potenciāls, ko pārbauda, par kritēriju izmantojot neto pašreizējo vērtību,

| — | siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumi, |
| --- | --- |

—

siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumi,

| — | primārās enerģijas ietaupījums (GWh gadā), |
| --- | --- |

—

primārās enerģijas ietaupījums (GWh gadā),

| — | ietekme uz atjaunīgo energoresursu īpatsvaru valsts energoresursu struktūrā. |
| --- | --- |

—

ietekme uz atjaunīgo energoresursu īpatsvaru valsts energoresursu struktūrā.

Scenārijus, kas nav iespējami tehnisku iemeslu, finansiālu iemeslu vai valstu tiesību aktu dēļ, var jau sākotnējās izmaksu un ieguvumu analīzes stadijās no tās izslēgt, ja to pamato ar rūpīgiem, skaidri formulētiem un labi dokumentētiem apsvērumiem.

Novērtējumā un lēmumu pieņemšanā būtu jāņem vērā izmaksas un enerģijas ietaupījumi no lielāka enerģijas piegādes elastīguma un labākas elektrotīklu ekspluatācijas analizētajos scenārijos, tostarp aiztaupītās izmaksas un ietaupījumi no mazākām investīcijām infrastruktūrā.

| (b) | Izmaksas un ieguvumi
  Izmaksas un ieguvumi, kas minēti 8. punkta a) apakšpunktā, ietver vismaz šādus ieguvumus un izmaksas:






  (i) | ieguvumi:






  — | ieguvumi patērētājam no izlaides (siltumapgāde, aukstumapgāde un elektroenerģija), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Izmaksas un ieguvumi

Izmaksas un ieguvumi, kas minēti 8. punkta a) apakšpunktā, ietver vismaz šādus ieguvumus un izmaksas:

(i)

ieguvumi:

—

ieguvumi patērētājam no izlaides (siltumapgāde, aukstumapgāde un elektroenerģija),

| — | ārējie ieguvumi, piemēram, ar vidi, siltumnīcefekta gāzu emisijām, veselību un drošību saistīti ieguvumi, ciktāl iespējams, |
| --- | --- |

—

ārējie ieguvumi, piemēram, ar vidi, siltumnīcefekta gāzu emisijām, veselību un drošību saistīti ieguvumi, ciktāl iespējams,

| — | ietekme uz darba tirgu, energoapgādes drošība un konkurētspēja, ciktāl iespējams; |
| --- | --- |

—

ietekme uz darba tirgu, energoapgādes drošība un konkurētspēja, ciktāl iespējams;

| (ii) | izmaksas:






  — | staciju un aprīkojuma kapitālizmaksas, |
| --- | --- | --- |

(ii)

izmaksas:

—

staciju un aprīkojuma kapitālizmaksas,

| — | saistīto energotīklu kapitālizmaksas, |
| --- | --- |

—

saistīto energotīklu kapitālizmaksas,

| — | mainīgās un fiksētās ekspluatācijas izmaksas, |
| --- | --- |

—

mainīgās un fiksētās ekspluatācijas izmaksas,

| — | enerģijas izmaksas, |
| --- | --- |

—

enerģijas izmaksas,

| — | ar vidi, veselību un drošību saistītās izmaksas, ciktāl iespējams, |
| --- | --- |

—

ar vidi, veselību un drošību saistītās izmaksas, ciktāl iespējams,

| — | darba tirgus izmaksas, energoapgādes drošība un konkurētspēja, ciktāl iespējams; |
| --- | --- |

—

darba tirgus izmaksas, energoapgādes drošība un konkurētspēja, ciktāl iespējams;

| (c) | pamatscenārijam relevantie scenāriji:
  ņem vērā visus pamatscenārijam relevantos scenārijus, tostarp efektīvas individuālās siltumapgādes un aukstumapgādes nozīmi.






  (i) | Lai plānošanas nolūkā noteiktu visizmaksefektīvāko un vislietderīgāko siltumapgādes vai aukstumapgādes risinājumu — salīdzinājumā ar pamatscenāriju — konkrētai ģeogrāfiskajai teritorijai, izmaksu un ieguvumu analīze var aptvert vai nu vienu projektu, vai (plašākam vietējam, reģionālam vai nacionālam novērtējumam) projektu grupu; |
| --- | --- | --- |

(c)

pamatscenārijam relevantie scenāriji:

ņem vērā visus pamatscenārijam relevantos scenārijus, tostarp efektīvas individuālās siltumapgādes un aukstumapgādes nozīmi.

(i)

Lai plānošanas nolūkā noteiktu visizmaksefektīvāko un vislietderīgāko siltumapgādes vai aukstumapgādes risinājumu — salīdzinājumā ar pamatscenāriju — konkrētai ģeogrāfiskajai teritorijai, izmaksu un ieguvumu analīze var aptvert vai nu vienu projektu, vai (plašākam vietējam, reģionālam vai nacionālam novērtējumam) projektu grupu;

| (d) | robežas un integrēta pieeja:






  (i) | ģeogrāfiskā robeža aptver piemērotu, precīzi noteiktu ģeogrāfisku zonu; |
| --- | --- | --- |

(d)

robežas un integrēta pieeja:

(i)

ģeogrāfiskā robeža aptver piemērotu, precīzi noteiktu ģeogrāfisku zonu;

| (ii) | izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā visus relevantos centralizētos vai decentralizētos sistēmas un ģeogrāfiskajās robežās pieejamos apgādes resursus, tostarp šā pielikuma III daļas 7. punktā aplūkotās tehnoloģijas, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma tendences un raksturojumu; |
| --- | --- |

(ii)

izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā visus relevantos centralizētos vai decentralizētos sistēmas un ģeogrāfiskajās robežās pieejamos apgādes resursus, tostarp šā pielikuma III daļas 7. punktā aplūkotās tehnoloģijas, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma tendences un raksturojumu;

| (e) | pieņēmumi:






  (i) | dalībvalstis norāda, kādi pieņēmumi par galveno ielaides un izlaides faktoru cenām un diskonta likmi ir izmaksu un ieguvumu analīzes pamatā; |
| --- | --- | --- |

(e)

pieņēmumi:

(i)

dalībvalstis norāda, kādi pieņēmumi par galveno ielaides un izlaides faktoru cenām un diskonta likmi ir izmaksu un ieguvumu analīzes pamatā;

| (ii) | diskonta likmi, ko izmanto ekonomiskajā analīzē, lai aprēķinātu neto pašreizējo vērtību, izvēlas saskaņā ar Eiropas vai nacionālajām vadlīnijām; |
| --- | --- |

(ii)

diskonta likmi, ko izmanto ekonomiskajā analīzē, lai aprēķinātu neto pašreizējo vērtību, izvēlas saskaņā ar Eiropas vai nacionālajām vadlīnijām;

| (iii) | dalībvalstis izmanto valsts, Eiropas vai starptautiskas enerģijas cenu attīstības prognozes, attiecīgā gadījumā — valsts un/vai reģionālā/vietējā kontekstā; |
| --- | --- |

(iii)

dalībvalstis izmanto valsts, Eiropas vai starptautiskas enerģijas cenu attīstības prognozes, attiecīgā gadījumā — valsts un/vai reģionālā/vietējā kontekstā;

| (iv) | cenas, kas izmantotas ekonomiskajā analīzē, atspoguļo sociālekonomiskās izmaksas un ieguvumus. Cik vien iespējams, t. i., ja pastāv tirgus cena vai tā jau ir iekļauta Eiropas vai valsts tiesību aktos, būtu jāņem vērā ārējās izmaksas, piemēram, negatīva ietekme uz vidi un veselību; |
| --- | --- |

(iv)

cenas, kas izmantotas ekonomiskajā analīzē, atspoguļo sociālekonomiskās izmaksas un ieguvumus. Cik vien iespējams, t. i., ja pastāv tirgus cena vai tā jau ir iekļauta Eiropas vai valsts tiesību aktos, būtu jāņem vērā ārējās izmaksas, piemēram, negatīva ietekme uz vidi un veselību;

| (f) | jutīguma analīze:






  (i) | lai novērtētu projekta vai projektu grupas izmaksas un ieguvumus, ir jāveic jutīguma analīze, kuras pamatā ir mainīgi faktori, kam ir būtiska ietekme uz aprēķinu rezultātiem, piemēram, atšķirīgas enerģijas cenas, pieprasījuma līmeņi, diskonta likmes un citi faktori. |
| --- | --- | --- |

(f)

jutīguma analīze:

(i)

lai novērtētu projekta vai projektu grupas izmaksas un ieguvumus, ir jāveic jutīguma analīze, kuras pamatā ir mainīgi faktori, kam ir būtiska ietekme uz aprēķinu rezultātiem, piemēram, atšķirīgas enerģijas cenas, pieprasījuma līmeņi, diskonta likmes un citi faktori.

IV daļa

POTENCIĀLĀS JAUNĀS STRATĒĢIJAS UN RĪCĪBPOLITIKAS PASĀKUMI

| 9. | Pārskats par jauniem leģislatīviem un neleģislatīviem rīcībpolitikas pasākumiem (84), ar kuriem iecerēts realizēt ekonomisko potenciālu, kas apzināts saskaņā ar 7. un 8. punktu, un šādiem to paredzamajiem aspektiem:






  (a) | siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumi; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumi;

| (b) | primārās enerģijas ietaupījums (GWh gadā); |
| --- | --- |

(b)

primārās enerģijas ietaupījums (GWh gadā);

| (c) | ietekme uz augstas efektivitātes koģenerācijas īpatsvaru; |
| --- | --- |

(c)

ietekme uz augstas efektivitātes koģenerācijas īpatsvaru;

| (d) | ietekme uz atjaunīgo energoresursu īpatsvaru valsts energoresursu struktūrā un siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē; |
| --- | --- |

(d)

ietekme uz atjaunīgo energoresursu īpatsvaru valsts energoresursu struktūrā un siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē;

| (e) | saikne ar valsts finanšu plānošanu un izmaksu aiztaupījumiem publiskā sektora budžetā un tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

(e)

saikne ar valsts finanšu plānošanu un izmaksu aiztaupījumiem publiskā sektora budžetā un tirgus dalībniekiem;

| (f) | aplēse par publiskā atbalsta pasākumiem, ja tādi ir, norādot to gada budžetu un potenciālo atbalsta elementu. |
| --- | --- |

(f)

aplēse par publiskā atbalsta pasākumiem, ja tādi ir, norādot to gada budžetu un potenciālo atbalsta elementu.

X PIELIKUMS

IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZE

Principi attiecībā uz 24. panta 4. un 6. punkta mērķi

Izmaksu un ieguvumu analīzē sniedz informāciju, kas vajadzīga 24. panta 4. un 6. punkta pasākumu veikšanai.

Ja tiek plānota iekārta, kas ražo tikai elektroenerģiju, vai iekārta bez siltuma atgūšanas, veic salīdzinājumu starp plānotajām iekārtām vai plānoto pārjaunošanu un līdzīgām iekārtām, kas ražo tādu pašu elektroenerģijas apjomu vai tehnoloģisko siltumu, un atgūst atlikumsiltumu un piegādā siltumu, izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju un/vai centralizētu siltumapgādi un aukstumapgādi.

Attiecīgajās ģeogrāfiskajās robežās veiktajā novērtējumā ņem vērā plānoto iekārtu un ikvienu atbilstīgu pastāvošu vai potenciālu siltumapgādes vai aukstumapgādes pieprasījuma punktu, kuram tiktu nodrošināta piegāde, ņemot vērā racionālas iespējas (piemēram, tehnisko iespējamību un attālumu).

Sistēmas robežu nosaka tā, lai tajā iekļautu plānoto iekārtu un siltumslodzi un aukstumslodzi, piemēram, ēku(-as) un ražošanas procesu. Šajās sistēmas robežās siltuma un elektroenerģijas piegādes kopējās izmaksas nosaka attiecībā uz abiem gadījumiem un tās salīdzina.

Siltumslodzē vai aukstumslodzē iekļauj esošo siltumslodzi vai aukstumslodzi, piemēram, rūpniecības iekārtas vai esošās centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas, kā arī — attiecībā uz pilsētu rajoniem — siltumslodzi vai aukstumslodzi un izmaksas, kas rastos, ja ēku grupām vai pilsētas daļai nodrošinātu jaunu centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes tīklu un/vai ja tās/to pieslēgtu šādam tīklam.

Izmaksu un ieguvumu analīzes pamatā ir plānotās iekārtas apraksts un salīdzināmā(–s) iekārta(–s), ņemot vērā elektroenerģijas un siltumenerģijas jaudu, ja nepieciešams, kurināmā veidu, paredzēto izmantojumu un gadā paredzētās darbības stundas, izvietojumu un elektroenerģijas un siltumenerģijas pieprasījumu.

Atlikumsiltuma utilizācijas novērtējumā ņem vērā pašreizējās tehnoloģijas. Novērtējumā ņem vērā atlikumsiltuma tiešu izmantošanu vai tā uzkarsēšanu līdz augstākam temperatūras līmenim, vai abus. Ja atlikumsiltums tiek atgūts pašā objektā, novērtē vismaz siltummaiņu, siltumsūkņu un tādu tehnoloģiju izmantojumu, ar kurām siltumu pārveido elektroenerģijā. Ja atlikumsiltums tiek atgūts ārpus objekta, kā potenciālos pieprasījuma punktus novērtē vismaz rūpnieciskās iekārtas, lauksaimniecības objektus un centralizētās siltumapgādes tīklus.

Lai veiktu salīdzināšanu, jāņem vērā siltumenerģijas pieprasījums un siltumapgādes un aukstumapgādes veidi, kurus izmanto tuvumā esošie siltumapgādes vai aukstumapgādes pieprasījuma punkti. Salīdzināšanā iekļauj plānotās iekārtas un salīdzināmās iekārtas izmaksas saistībā ar infrastruktūru.

Izmaksu un ieguvumu analīzē, ko veic saskaņā ar 24. panta 4. punktu, iekļauj ekonomisko analīzi, ar ko aptver finanšu analīzi, kurā atspoguļo pašreizējos naudas plūsmu darījumus, kas veikti saistībā ar investīcijām un darbībām attiecībā uz atsevišķām iekārtām.

Projekti ar pozitīvu izmaksu un ieguvumu rezultātu ir tādi projekti, kuros ekonomiskajā un finanšu analīzē diskonta ieguvumu summa pārsniedz diskonta izdevumu summu (pozitīvas izmaksas un ieguvumi).

Dalībvalstis nosaka galvenos principus attiecībā uz metodoloģiju, pieņēmumiem un laikposmu ekonomiskās analīzes veikšanai.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai uzņēmumi, kas atbildīgi par termoelektrostaciju ražošanas iekārtu darbību, rūpniecības uzņēmumi, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkli vai citas puses, ko ietekmē definētās sistēmu robežas un ģeogrāfiskās robežas, sniegtu datus, kurus izmantos atsevišķas iekārtas izmaksu un ieguvumu novērtējumā.

XI PIELIKUMS

AUGSTAS EFEKTIVITĀTES KOĢENERĀCIJAS REŽĪMĀ SARAŽOTAS ELEKTROENERĢIJAS IZCELSMES APLIECINĀJUMS

| (a) | Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka:






  (i) | augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroenerģijas izcelsmes apliecinājums:






  — | ļauj ražotājiem pierādīt, ka to pārdotā elektroenerģija ir saražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, un šādā nolūkā to izsniedz pēc ražotāja pieprasījuma; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka:

(i)

augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas elektroenerģijas izcelsmes apliecinājums:

—

ļauj ražotājiem pierādīt, ka to pārdotā elektroenerģija ir saražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, un šādā nolūkā to izsniedz pēc ražotāja pieprasījuma;

| — | ir precīzs, uzticams un pasargāts no krāpšanas; |
| --- | --- |

—

ir precīzs, uzticams un pasargāts no krāpšanas;

| — | tiek izsniegts, nosūtīts un atcelts elektroniski; |
| --- | --- |

—

tiek izsniegts, nosūtīts un atcelts elektroniski;

| (ii) | viena un tā pati augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas enerģijas vienība tiek ņemta vērā tikai vienu reizi; |
| --- | --- |

(ii)

viena un tā pati augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotas enerģijas vienība tiek ņemta vērā tikai vienu reizi;

| (b) | 24. panta 10. punktā minētajā izcelsmes apliecinājumā ir jāiekļauj vismaz šāda informācija:






  (i) | iekārtas, kurā enerģija saražota, identitāte, atrašanās vieta, tips un (siltumenerģijas un elektroenerģijas) jauda; |
| --- | --- | --- |

(b)

24. panta 10. punktā minētajā izcelsmes apliecinājumā ir jāiekļauj vismaz šāda informācija:

(i)

iekārtas, kurā enerģija saražota, identitāte, atrašanās vieta, tips un (siltumenerģijas un elektroenerģijas) jauda;

| (ii) | ražošanas datumi un vietas; |
| --- | --- |

(ii)

ražošanas datumi un vietas;

| (iii) | elektroenerģijas ražošanā izmantotā kurināmā veida zemākā siltumspēja; |
| --- | --- |

(iii)

elektroenerģijas ražošanā izmantotā kurināmā veida zemākā siltumspēja;

| (iv) | līdz ar elektroenerģiju iegūtā siltuma daudzums un izmantojums; |
| --- | --- |

(iv)

līdz ar elektroenerģiju iegūtā siltuma daudzums un izmantojums;

| (v) | augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzums saskaņā ar III pielikumu, uz kuru attiecas apliecinājums; |
| --- | --- |

(v)

augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzums saskaņā ar III pielikumu, uz kuru attiecas apliecinājums;

| (vi) | primārās enerģijas ietaupījums, kas aprēķināts saskaņā ar III pielikumu, pamatojoties uz saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām, kuras norādītas III pielikuma f) punktā; |
| --- | --- |

(vi)

primārās enerģijas ietaupījums, kas aprēķināts saskaņā ar III pielikumu, pamatojoties uz saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām, kuras norādītas III pielikuma f) punktā;

| (vii) | stacijas nominālā elektroenerģijas un siltumenerģijas efektivitāte; |
| --- | --- |

(vii)

stacijas nominālā elektroenerģijas un siltumenerģijas efektivitāte;

| (viii) | vai un kādā apmērā iekārta ir guvusi investīciju atbalstu; |
| --- | --- |

(viii)

vai un kādā apmērā iekārta ir guvusi investīciju atbalstu;

| (ix) | vai un kādā apmērā enerģijas ražošanas vienība ir guvusi citu labumu no valsts atbalsta shēmas, un atbalsta shēmas tips; |
| --- | --- |

(ix)

vai un kādā apmērā enerģijas ražošanas vienība ir guvusi citu labumu no valsts atbalsta shēmas, un atbalsta shēmas tips;

| (x) | datums, kad ir sākta iekārtas ekspluatācija; un |
| --- | --- |

(x)

datums, kad ir sākta iekārtas ekspluatācija; un

| (xi) | izdošanas datums un valsts, un unikāls identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

(xi)

izdošanas datums un valsts, un unikāls identifikācijas numurs.

Izcelsmes apliecinājums attiecas uz standarta apjomu 1 MWh. Tas attiecas uz tīro saražoto elektroenerģiju, kas izmērīta pie stacijas robežas un eksportēta uz tīklu.

XII PIELIKUMS

ENERGOEFEKTIVITĀTES KRITĒRIJI ENERĢIJAS TĪKLA REGULĒŠANAI UN ELEKTROENERĢIJAS TĪKLA TARIFIEM

| 1. | Tīkla tarifi atspoguļo izmaksu ietaupījumu tīklos, kas panākts ar pieprasījuma puses un pieprasījumreakcijas pasākumiem un ar kliedētu ražošanu, ieskaitot ietaupījumu no piegādes izmaksu vai tīkla investīciju izmaksu pazemināšanas un optimālākas tīkla darbības. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tīkla regulēšana un tarifi netraucē tīkla operatoriem vai enerģijas mazumtirgotājiem darīt pieejamus sistēmas pakalpojumus pieprasījumreakcijas pasākumiem, pieprasījuma pārvaldībai un kliedētai ražošanai organizētos elektroenerģijas tirgos, jo īpaši:






  (a) | galalietotājiem slodzes pārvirzīšanu no maksimālā slodzes laika uz mazāk noslogotu laiku, ņemot vērā atjaunīgās enerģijas, koģenerācijas režīmā saražotas enerģijas un kliedētas ražošanas pieejamību; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

galalietotājiem slodzes pārvirzīšanu no maksimālā slodzes laika uz mazāk noslogotu laiku, ņemot vērā atjaunīgās enerģijas, koģenerācijas režīmā saražotas enerģijas un kliedētas ražošanas pieejamību;

| (b) | enerģijas ietaupījumu no izkliedētu patērētāju pieprasījumreakcijas, izmantojot enerģijas agregatorus; |
| --- | --- |

(b)

enerģijas ietaupījumu no izkliedētu patērētāju pieprasījumreakcijas, izmantojot enerģijas agregatorus;

| (c) | pieprasījuma samazinājumu, pateicoties energoefektivitātes pasākumiem, ko veic energopakalpojumu sniedzēji, ieskaitot energopakalpojumu uzņēmumus; |
| --- | --- |

(c)

pieprasījuma samazinājumu, pateicoties energoefektivitātes pasākumiem, ko veic energopakalpojumu sniedzēji, ieskaitot energopakalpojumu uzņēmumus;

| (d) | ražošanas avotu pieslēgšanu un dispečēšanu ar zemāku sprieguma līmeni; |
| --- | --- |

(d)

ražošanas avotu pieslēgšanu un dispečēšanu ar zemāku sprieguma līmeni;

| (e) | patēriņa vietai tuvāku ražošanas avotu pieslēgšanu; un |
| --- | --- |

(e)

patēriņa vietai tuvāku ražošanas avotu pieslēgšanu; un

| (f) | enerģijas uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(f)

enerģijas uzglabāšanu.

Šī noteikuma izpratnē termins “organizēti elektroenerģijas tirgi” ietver ārpusbiržas tirgus un elektroenerģijas biržas enerģijas, jaudas, balansēšanas pakalpojumu un palīgpakalpojumu tirdzniecībai visos laikposmos, tostarp nākotnes, nākamās dienas un tekošās dienas tirgos.

| 3. | Ar tīkla vai mazumtirdzniecības tarifiem var atbalstīt dinamiskas cenas galalietotāja pieprasījumreakcijas pasākumiem, piemēram:






  (a) | lietošanas laika tarifus; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

lietošanas laika tarifus;

| (b) | kritiskās maksimālās slodzes cenas; |
| --- | --- |

(b)

kritiskās maksimālās slodzes cenas;

| (c) | reālā laika cenas; un |
| --- | --- |

(c)

reālā laika cenas; un

| (d) | maksimālās slodzes laika atlaides. |
| --- | --- |

(d)

maksimālās slodzes laika atlaides.

XIII PIELIKUMS

ENERGOEFEKTIVITĀTES PRASĪBAS PĀRVADES SISTĒMU OPERATORIEM UN SADALES SISTĒMU OPERATORIEM

Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori:

| (a) | izstrādā un publisko standarta noteikumus saistībā ar to izmaksu uzņemšanos un sadali, kas saistītas ar tehniskiem pielāgojumiem, piemēram, tīkla pieslēgumiem, tīkla pastiprinājumiem un jaunu tīklu ieviešanu, uzlabotu tīkla darbību un noteikumiem par nediskriminējošu tīkla kodeksu īstenošanu, kuri ir nepieciešami, lai integrētu jaunus ražotājus, kas augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju piegādā savstarpēji savienotā tīklā; |
| --- | --- |

(a)

izstrādā un publisko standarta noteikumus saistībā ar to izmaksu uzņemšanos un sadali, kas saistītas ar tehniskiem pielāgojumiem, piemēram, tīkla pieslēgumiem, tīkla pastiprinājumiem un jaunu tīklu ieviešanu, uzlabotu tīkla darbību un noteikumiem par nediskriminējošu tīkla kodeksu īstenošanu, kuri ir nepieciešami, lai integrētu jaunus ražotājus, kas augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju piegādā savstarpēji savienotā tīklā;

| (b) | katram jaunajam augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā iegūtās elektroenerģijas ražotājam, kurš vēlas pieslēgties sistēmai, nodrošina plašu nepieciešamo informāciju, tostarp:






  (i) | visaptverošu un sīku ar pieslēgumu saistīto izmaksu aprēķinu; |
| --- | --- | --- |

(b)

katram jaunajam augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā iegūtās elektroenerģijas ražotājam, kurš vēlas pieslēgties sistēmai, nodrošina plašu nepieciešamo informāciju, tostarp:

(i)

visaptverošu un sīku ar pieslēgumu saistīto izmaksu aprēķinu;

| (ii) | pamatotu un precīzu laika grafiku tīkla pieslēguma pieprasījuma saņemšanai un apstrādei; |
| --- | --- |

(ii)

pamatotu un precīzu laika grafiku tīkla pieslēguma pieprasījuma saņemšanai un apstrādei;

| (iii) | pamatotu indikatīvu laika grafiku jebkuram ierosinātajam tīkla pieslēgumam. Kopumā procesam, lai pieslēgtos tīklam, nevajadzētu būt ilgākam par 24 mēnešiem, ņemot vērā to, ciktāl tas ir praktiski iespējami un nediskriminējoši; |
| --- | --- |

(iii)

pamatotu indikatīvu laika grafiku jebkuram ierosinātajam tīkla pieslēgumam. Kopumā procesam, lai pieslēgtos tīklam, nevajadzētu būt ilgākam par 24 mēnešiem, ņemot vērā to, ciktāl tas ir praktiski iespējami un nediskriminējoši;

| (c) | decentralizētiem augstas efektivitātes koģenerācijas ražotājiem nodrošina standartizētas un vienkāršotas pieslēgšanas procedūras, lai veicinātu viņu pieslēgšanos tīklam. |
| --- | --- |

(c)

decentralizētiem augstas efektivitātes koģenerācijas ražotājiem nodrošina standartizētas un vienkāršotas pieslēgšanas procedūras, lai veicinātu viņu pieslēgšanos tīklam.

Standarta noteikumi, kas minēti a) punktā, balstās uz objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, jo īpaši, ņemot vērā visas izmaksas un ieguvumus, kas saistīti ar šo ražotāju pieslēgšanu tīklam. Tajos var paredzēt dažādu veidu pieslēgumus.

XIV PIELIKUMS

DATU MINIMUMS, KAS IEKĻAUJAMS ENERGOSNIEGUMA LĪGUMOS VAI SAISTĪTAJOS KONKURSA NOTEIKUMOS

| — | Konstatējumi/ieteikumi, kuri sniegti pirms līguma noslēgšanas veiktā analīzē/auditā, kas attiecas uz enerģijas izmantošanu ēkā ar mērķi īstenot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

Konstatējumi/ieteikumi, kuri sniegti pirms līguma noslēgšanas veiktā analīzē/auditā, kas attiecas uz enerģijas izmantošanu ēkā ar mērķi īstenot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus.

| — | Skaidrs un pārredzams saraksts ar efektivitātes pasākumiem, kas jāīsteno, vai efektivitātes rezultātiem, kas jāsasniedz. |
| --- | --- |

—

Skaidrs un pārredzams saraksts ar efektivitātes pasākumiem, kas jāīsteno, vai efektivitātes rezultātiem, kas jāsasniedz.

| — | Garantētais ietaupījums, kas jāpanāk, īstenojot līgumā noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

—

Garantētais ietaupījums, kas jāpanāk, īstenojot līgumā noteiktos pasākumus.

| — | Līguma darbības termiņš un starpposma atskaites punkti, līguma laušanas nosacījumi un termiņi. |
| --- | --- |

—

Līguma darbības termiņš un starpposma atskaites punkti, līguma laušanas nosacījumi un termiņi.

| — | Skaidrs un pārredzams katras līgumslēdzējas puses pienākumu saraksts. |
| --- | --- |

—

Skaidrs un pārredzams katras līgumslēdzējas puses pienākumu saraksts.

| — | Atsauces datums(-i), kurā(-os) konstatējams panāktais ietaupījums. |
| --- | --- |

—

Atsauces datums(-i), kurā(-os) konstatējams panāktais ietaupījums.

| — | Skaidrs un pārredzams saraksts ar pasākuma vai pasākumu kopuma īstenošanai veicamajām darbībām un, attiecīgā gadījumā, saistītajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

Skaidrs un pārredzams saraksts ar pasākuma vai pasākumu kopuma īstenošanai veicamajām darbībām un, attiecīgā gadījumā, saistītajām izmaksām.

| — | Pienākums pilnībā īstenot līgumā noteiktos pasākumus un visu projekta laikā veikto izmaiņu dokumentācija. |
| --- | --- |

—

Pienākums pilnībā īstenot līgumā noteiktos pasākumus un visu projekta laikā veikto izmaiņu dokumentācija.

| — | Noteikumi par līdzvērtīgu prasību iekļaušanu, slēdzot jebkādu apakšlīgumu ar trešām personām. |
| --- | --- |

—

Noteikumi par līdzvērtīgu prasību iekļaušanu, slēdzot jebkādu apakšlīgumu ar trešām personām.

| — | Projekta finansiālās ietekmes un panākto naudas ietaupījumu sadalījuma starp abām pusēm (tas ir, pakalpojuma sniedzēja atlīdzības) skaidrs un pārredzams atainojums. |
| --- | --- |

—

Projekta finansiālās ietekmes un panākto naudas ietaupījumu sadalījuma starp abām pusēm (tas ir, pakalpojuma sniedzēja atlīdzības) skaidrs un pārredzams atainojums.

| — | Skaidri un pārredzami noteikumi par panākto garantēto ietaupījumu mērījumiem un verifikāciju, kvalitātes pārbaudēm un garantijām. |
| --- | --- |

—

Skaidri un pārredzami noteikumi par panākto garantēto ietaupījumu mērījumiem un verifikāciju, kvalitātes pārbaudēm un garantijām.

| — | Noteikumi, kas paskaidro procedūru, kā rīkoties pamatnosacījumu maiņas gadījumos, kuri skar līguma saturu un tā iznākumu (ja mainās enerģijas cenas, iekārtas lietošanas intensitāte). |
| --- | --- |

—

Noteikumi, kas paskaidro procedūru, kā rīkoties pamatnosacījumu maiņas gadījumos, kuri skar līguma saturu un tā iznākumu (ja mainās enerģijas cenas, iekārtas lietošanas intensitāte).

| — | Sīka informācija par katras līgumslēdzējas puses pienākumiem un sankcijām pārkāpumu gadījumos. |
| --- | --- |

—

Sīka informācija par katras līgumslēdzējas puses pienākumiem un sankcijām pārkāpumu gadījumos.

XV PIELIKUMS

A daļa

Atceltā direktīva ar tajā secīgi veikto grozījumu sarakstu

(minēti 36. pantā)

| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES
  (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 2013/12/ES
  (OV L 141, 28.5.2013., 28. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/844
  (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.) | tikai 2. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2002
  (OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999
  (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.) | tikai 54. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/504
  (OV L 85 I, 27.3.2019., 66. lpp.) | tikai 1. pants |
| Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/826
  (OV L 137, 23.5.2019., 3. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944
  (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.) | tikai 70. pants |

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES

(OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.)

Padomes Direktīva 2013/12/ES

(OV L 141, 28.5.2013., 28. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/844

(OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.)

tikai 2. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2002

(OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999

(OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.)

tikai 54. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/504

(OV L 85 I, 27.3.2019., 66. lpp.)

tikai 1. pants

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/826

(OV L 137, 23.5.2019., 3. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944

(OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.)

tikai 70. pants

B daļa

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 36. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 2012/27/ES | 2014. gada 5. jūnijs |
| (ES) 2018/844 | 2020. gada 10. marts |
| (ES) 2018/2002 | 2020. gada 25. jūnijs, izņemot 1. panta 5.–10. punktu un pielikuma 3. un 4. punktu
  2020. gada 25. oktobris attiecībā uz 1. panta 5.–10. punktu un pielikuma 3. un 4. punktu |
| (ES) 2019/944 | 2019. gada 31. decembris attiecībā uz 70. panta 5. punkta a) apakšpunktu
  2020. gada 25. oktobris attiecībā uz 70. panta 4. punktu
  2020. gada 31. decembris attiecībā uz 70. panta 1.–3. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 6. punktu |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

2012/27/ES

2014. gada 5. jūnijs

(ES) 2018/844

2020. gada 10. marts

(ES) 2018/2002

2020. gada 25. jūnijs, izņemot 1. panta 5.–10. punktu un pielikuma 3. un 4. punktu

2020. gada 25. oktobris attiecībā uz 1. panta 5.–10. punktu un pielikuma 3. un 4. punktu

(ES) 2019/944

2019. gada 31. decembris attiecībā uz 70. panta 5. punkta a) apakšpunktu

2020. gada 25. oktobris attiecībā uz 70. panta 4. punktu

2020. gada 31. decembris attiecībā uz 70. panta 1.–3. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 6. punktu

XVI PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 2012/27/ES | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta ievadfrāze | 2. panta ievadfrāze |
| 2. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkts |
| — | 2. panta 2. un 3. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta 4. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 2. panta 5. punkts |
| 2. panta 4. punkts | 2. panta 6. punkts |
| 2. panta 5. punkts | 2. panta 7. punkts |
| 2. panta 6. punkts | 2. panta 8. punkts |
| 2. panta 7. punkts | 2. panta 9. punkts |
| 2. panta 8. punkts | 2. panta 10. punkts |
| 2. panta 9. punkts | — |
| 2. panta 10. punkts | 2. panta 11. punkts |
| — | 2. panta 12. un 13. punkts |
| 2. panta 11. punkts | 2. panta 14. punkts |
| 2. panta 12. punkts | 2. panta 15. punkts |
| 2. panta 13. punkts | 2. panta 16. punkts |
| 2. panta 14. punkts | 2. panta 17. punkts |
| 2. panta 15. punkts | 2. panta 18. punkts |
| 2. panta 16. punkts | 2. panta 19. punkts |
| 2. panta 17. punkts | 2. panta 20. punkts |
| 2. panta 18. punkts | 2. panta 21. punkts |
| 2. panta 19. punkts | 2. panta 22. punkts |
| 2. panta 20. punkts | 2. panta 23. punkts |
| 2. panta 21. punkts | 2. panta 24. punkts |
| 2. panta 22. punkts | 2. panta 25. punkts |
| 2. panta 23. punkts | 2. panta 26. punkts |
| 2. panta 24. punkts | 2. panta 27. punkts |
| 2. panta 25. punkts | 2. panta 28. punkts |
| 2. panta 26. punkts | — |
| 2. panta 27. punkts | 2. panta 29. punkts |
| 2. panta 28. punkts | 2. panta 30. punkts |
| 2. panta 29. punkts | 2. panta 31. punkts |
| 2. panta 30. punkts | 2. panta 32. punkts |
| 2. panta 31. punkts | 2. panta 33. punkts |
| 2. panta 32. punkts | 2. panta 34. punkts |
| 2. panta 33. punkts | 2. panta 35. punkts |
| 2. panta 34. punkts | 2. panta 36. punkts |
| 2. panta 35. punkts | 2. panta 37. punkts |
| 2. panta 36. punkts | 2. panta 38. punkts |
| 2. panta 37. punkts | 2. panta 39. punkts |
| 2. panta 38. punkts | 2. panta 40. punkts |
| 2. panta 39. punkts | 2. panta 41. punkts |
| 2. panta 40. punkts | — |
| 2. panta 41. punkts | 2. panta 42. punkts |
| 2. panta 42. punkts | 2. panta 43. punkts |
| 2. panta 43. punkts | 2. panta 44. punkts |
| — | 2. panta 45. punkts |
| 2. panta 44. un 45. punkts | 2. panta 46. un 47. punkts |
| — | 2. panta 48., 49. un 50. punkts |
| — | 3. pants |
| — | 4. panta 1. punkts |
| 3. panta 1. punkta pirmā daļa | 4. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 3. panta 1. punkta otrās daļas ievadfrāze | 4. panta 2. punkta otrās daļas ievadfrāze |
| 3. panta 1. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunkts | 4. panta 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunkts |
| 3. panta 1. punkta otrās daļas c) apakšpunkts | — |
| 3. panta 1. punkta otrās daļas d) apakšpunkts | 4. panta 2. punkta otrās daļas c) apakšpunkts |
| 3. panta 1. punkta trešās daļas ievadfrāze | — |
| — | 4. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunkta ievadfrāze |
| — | 4. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts |
| 3. panta 1. punkta trešās daļas a) apakšpunkts | 4. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunkta iv) punkts |
| — | 4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta ievadfrāze |
| 3. panta 1. punkta trešās daļas b) apakšpunkts | 4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta i) punkts |
| 3. panta 1. punkta trešās daļas c) apakšpunkts | 4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta ii) punkts |
| 3. panta 1. punkta trešās daļas d) apakšpunkts | 4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta iii) punkts |
| 3. panta 1. punkta trešās daļas e) apakšpunkts | — |
| 3. panta 2. un 3. punkts | — |
| 3. panta 4. punkts | 33. panta 6. punkts |
| 3. panta 5. un 6. punkts | — |
| — | 4. panta 3. punkts |
| — | 4. panta 4. punkts |
| — | 5. pants |
| 5. panta 1. punkta pirmā daļa | 6. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 5. panta 1. punkta otrā daļa | — |
| 5. panta 1. punkta trešā daļa | 6. panta 1. punkta otrā daļa |
| 5. panta 1. punkta ceturtā un piektā daļa | — |
| 5. panta 2. un 3. punkts | — |
| 5. panta 4. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 5. panta 5. punkts | 6. panta 3. punkts |
| 5. panta 6. un 7. punkts | — |
| 6. panta 1. punkta pirmā daļa | 7. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 6. panta 1. punkta otrā daļa | — |
| — | 7. panta 1. punkta otrā daļa |
| 6. panta 1. punkta trešā daļa | — |
| 6. panta 2., 3. un 4. punkts | 7. panta 2., 3. un 4. punkts |
| — | 7. panta 5. un 6. punkts |
| — | 7. panta 7. punkta otrā daļa |
| 7. panta 1. punkta ievadfrāzes a) un b) apakšpunkts | 8. panta 1. punkta ievadfrāzes a) un b) apakšpunkts |
| — | 8. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta otrā daļa | 8. panta 5. punkts |
| 7. panta 1. punkta trešā daļa | 8. panta 1. punkta otrā daļa |
| 7. panta 1. punkta ceturtā daļa | 8. panta 1. punkta trešā daļa |
| — | 8. panta 2., 3. un 4. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 8. panta 6. punkts |
| 7. panta 3. punkts | 8. panta 7. punkts |
| 7. panta 4. punkts | 8. panta 8. punkts |
| 7. panta 5. punkts | 8. panta 9. punkts |
| 7. panta 6. punkts | 8. panta 10. punkts |
| 7. panta 7. punkts | — |
| 7. panta 8. punkts | — |
| 7. panta 9. punkts | — |
| 7. panta 10. punkts | — |
| 7. panta 11. punkts | — |
| | 8. panta 11., 12. un 13. punkts |
| 7. panta 12. punkts | 8. panta 14. punkts |
| 7.a panta 1., 2. un 3. punkts | 9. panta 1., 2. un 3. punkts |
| — | 9. panta 4., 5. un 6. punkts |
| 7.a panta 4. un 5. punkts | 9. panta 7. un 8. punkts |
| — | 9. panta 9. punkts |
| 7.a panta 6. un 7. punkts | 9. panta 10. un 11. punkts |
| 7.b panta 1. un 2. punkts | 10. panta 1. un 2. punkts |
| — | 10. panta 3. un 4. punkts |
| — | 11. panta 1. un 2. punkts |
| 8. panta 1. un 2. punkts | 11. panta 3. un 4. punkts |
| 8. panta 3. un 4. punkts | — |
| — | 11. panta 5. punkts |
| 8. panta 5. punkts | 11. panta 6. punkts |
| — | 11. panta 7. punkts |
| 8. panta 6. punkts | 11. panta 8. punkts |
| 8. panta 7. punkts | 11. panta 9. punkts |
| — | 11. panta 10. punkts |
| 9. pants | 12. pants |
| 9.a pants | 13. pants |
| 9.b pants | 14. pants |
| 9.c pants | 15. pants |
| 10. pants | 16. pants |
| 10.a pants | 17. pants |
| 11. pants | 18. pants |
| 11.a pants | 19. pants |
| — | 20. pants |
| — | 21. panta 1. punkts |
| 12. panta 1. punkts | 21. panta 2. punkts |
| 12. panta 2. punkta ievadfrāze un a) apakšpunkta i)–v) punkts | 21. panta 2. punkta otrās daļas i)–v) apakšpunkts
  21. panta 2. punkta otrās daļas vi) apakšpunkts |
| 12. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 21. panta 2. punkta trešā daļa |
| — | 21. panta 2. punkta trešās daļas i) apakšpunkts |
| 12. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punkts | 21. panta 2. punkta trešās daļas ii) un iii) apakšpunkts |
| — | 21. panta 2. punkta trešās daļas iv) apakšpunkts |
| — | 21. panta 4. punkts |
| — | 21. panta 5. punkta trešā un ceturtā daļa |
| — | 22. pants |
| 13. pants | 30. pants |
| 14. panta 1. un 2. punkts | — |
| — | 23. panta 1. un 2. punkts |
| 14. panta 3. punkts | 23. panta 3. punkta pirmā daļa |
| — | 23. panta 3. punkta otrā daļa |
| 14. panta 4. punkts | 23. panta 4. punkts |
| — | 23. panta 5. un 6. punkts |
| — | 24. panta 1., 2. un 3. punkts |
| 14. panta 5. punkta ievadfrāze un a) apakšpunkts | 24. panta 4. punkta ievadfrāze un a) apakšpunkts |
| 14. panta 5. punkta b), c) un d) apakšpunkts | — |
| — | 24. panta 4. punkta b), c) un d) apakšpunkts un otrā daļa |
| 14. panta 5. punkta otrā un trešā daļa | 24. panta 4. punkta trešā un ceturtā daļa |
| 14. panta 6. punkta a) apakšpunkts | 24. panta 5. punkta a) apakšpunkts |
| 14. panta 6. punkta b) apakšpunkts | — |
| 14. panta 6. punkta c) apakšpunkts | 24. panta 5. punkta b) apakšpunkts |
| — | 24. panta 5. punkta c) apakšpunkts |
| 14. panta 6. punkta otrā un trešā daļa | 24. panta 5. punkta otrā un trešā daļa |
| 14. panta 7., 8. un 9. punkts | 24. panta 6., 7. un 8. punkts |
| — | 24. panta 9. punkts |
| 14. panta 10. un 11. punkts | 24. panta 10. un 11. punkts |
| 15. panta 1. punkta pirmā daļa | 25. panta 1. punkts |
| 15. panta 1. punkta otrā un trešā daļa | — |
| — | 25. panta 2., 3. un 4. punkts |
| 15. panta 1. punkta ceturtā daļa | 25. panta 5. punkts |
| 15. panta 2. un 2.a punkts | — |
| 15. panta 3. un 4. punkts un 5. punkta pirmā daļa | 25. panta 6., 7. un 8. punkts |
| 15. panta 5. punkta otrā daļa | — |
| 15. panta 6. punkta pirmā daļa | — |
| 15. panta 6. punkta otrā daļa | 25. panta 9. punkts |
| 15. panta 7. punkts | 25. panta 10. punkts |
| 15. panta 9. punkta pirmā daļa | 25. panta 11. punkts |
| 15. panta 9. punkta otrā daļa | — |
| 16. panta 1. un 2. punkts | — |
| — | 26. panta 1. un 2. punkts |
| 16. panta 3. punkts | 26. panta 3. punkts |
| — | 26. panta 4. punkts |
| 17. panta 1. punkta pirmā daļa | — |
| 17. panta 1. punkta otrā daļa | 28. panta 3. punkts |
| 17. panta 2. punkts | 21. panta 3. punkts |
| 17. panta 3. punkts | — |
| 17. panta 4. punkts | — |
| 17. panta 5. punkts | 21. panta 6. punkts |
| 18. panta 1. punkta ievadfrāze | 27. panta 1. punkta ievadfrāze |
| 18. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkts | 27. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts |
| — | 27. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkts |
| 18. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 27. panta 2. punkts |
| 18. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 27. panta 3. punkts |
| — | 27. panta 4. punkts |
| 18. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) un ii) punkts | 27. panta 5. punkta a) un b) apakšpunkts |
| — | 27. panta 5. punkta c) apakšpunkts |
| 18. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts | 27. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 18. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts | — |
| — | 27. panta 6. punkta c) apakšpunkts |
| — | 27. panta 7. punkts |
| 18. panta 3. punkts | 27. panta 8. punkts |
| 19. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 21. panta 5. punkta pirmā daļa |
| 19. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 7. panta 7. punkta pirmā daļa |
| 19. panta 1. punkta otrā daļa | 21. panta 5. punkta otrā daļa |
| 19. panta 2. punkts | — |
| 20. panta 1. un 2. punkts | 28. panta 1. un 2. punkts |
| — | 28. panta 3. punkts |
| 20. panta 3., 3.a, 3.b un 3.c punkts | 28. panta 4., 5., 6. un 7. punkts |
| 20. panta 3.d punkts | 28. panta 8. punkta pirmā daļa |
| — | 28. panta 8. punkta otrā daļa |
| 20. panta 4., 5., 6. un 7. punkts | 28. panta 9., 10., 11. un 12. punkts |
| 21. pants | 29. panta 1. punkts |
| — | 29. panta 2., 3., 4., 5., 6. un 7. punkts |
| 22. panta 1. un 2. punkts | 31. panta 1. un 2. punkts |
| — | 31. panta 3. punkts |
| 23. pants | 32. pants |
| 24. panta 4.a, 5. un 6. punkts | 33. panta 1., 2. un 3. punkts |
| 24. panta 7., 8., 9., 10. un 12. punkts | — |
| 24. panta 13. un 14. punkts | 33. panta 4. un 5. punkts |
| 24. panta 15. punkta ievadfrāze | 33. panta 7. punkta ievadfrāze |
| 24. panta 15. punkta a) apakšpunkts | — |
| 24. panta 15. punkta b) apakšpunkts | 33. panta 7. punkta a) apakšpunkts |
| | 33. panta 7. punkta b), c), d), e) un f) apakšpunkts |
| 24. panta 15. punkta otrā daļa | 33. panta 7. punkta otrā daļa |
| 25. pants | — |
| 26. pants | 34. pants |
| 27. panta pirmā daļa | 36. panta pirmā daļa |
| 27. panta otrā daļa | — |
| 27. panta trešā daļa | 36. panta otrā daļa |
| 27. panta 2. un 3. punkts | — |
| 28. panta 1. punkta pirmā daļa | 35. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 28. panta 1. punkta otrā daļa | — |
| 28. panta 1. punkta trešā un ceturtā daļa | 35. panta 1. punkta otrā un trešā daļa |
| 28. panta 2. punkts | 35. panta 2. punkts |
| 29. pants | 37. pants |
| 30. pants | 38. pants |
| — | I pielikums |
| I pielikums | II pielikums |
| II pielikums | III pielikums |
| III pielikums | IV pielikums |
| IV pielikums | — |
| V pielikums | V pielikums |
| VI pielikums | VI pielikums |
| VII pielikums | VII pielikums |
| VIIa pielikums | VIII pielikums |
| VIII pielikums | IX pielikums |
| IX pielikums | X pielikums |
| X pielikums | XI pielikums |
| XI pielikums | XII pielikums |
| XII pielikums | XIII pielikums |
| XIII pielikums | XIV pielikums |
| XV pielikums | — |
| — | XV pielikums |
| — | XVI pielikums |

Direktīva 2012/27/ES

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. panta ievadfrāze

2. panta ievadfrāze

2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

—

2. panta 2. un 3. punkts

2. panta 2. punkts

2. panta 4. punkts

2. panta 3. punkts

2. panta 5. punkts

2. panta 4. punkts

2. panta 6. punkts

2. panta 5. punkts

2. panta 7. punkts

2. panta 6. punkts

2. panta 8. punkts

2. panta 7. punkts

2. panta 9. punkts

2. panta 8. punkts

2. panta 10. punkts

2. panta 9. punkts

—

2. panta 10. punkts

2. panta 11. punkts

—

2. panta 12. un 13. punkts

2. panta 11. punkts

2. panta 14. punkts

2. panta 12. punkts

2. panta 15. punkts

2. panta 13. punkts

2. panta 16. punkts

2. panta 14. punkts

2. panta 17. punkts

2. panta 15. punkts

2. panta 18. punkts

2. panta 16. punkts

2. panta 19. punkts

2. panta 17. punkts

2. panta 20. punkts

2. panta 18. punkts

2. panta 21. punkts

2. panta 19. punkts

2. panta 22. punkts

2. panta 20. punkts

2. panta 23. punkts

2. panta 21. punkts

2. panta 24. punkts

2. panta 22. punkts

2. panta 25. punkts

2. panta 23. punkts

2. panta 26. punkts

2. panta 24. punkts

2. panta 27. punkts

2. panta 25. punkts

2. panta 28. punkts

2. panta 26. punkts

—

2. panta 27. punkts

2. panta 29. punkts

2. panta 28. punkts

2. panta 30. punkts

2. panta 29. punkts

2. panta 31. punkts

2. panta 30. punkts

2. panta 32. punkts

2. panta 31. punkts

2. panta 33. punkts

2. panta 32. punkts

2. panta 34. punkts

2. panta 33. punkts

2. panta 35. punkts

2. panta 34. punkts

2. panta 36. punkts

2. panta 35. punkts

2. panta 37. punkts

2. panta 36. punkts

2. panta 38. punkts

2. panta 37. punkts

2. panta 39. punkts

2. panta 38. punkts

2. panta 40. punkts

2. panta 39. punkts

2. panta 41. punkts

2. panta 40. punkts

—

2. panta 41. punkts

2. panta 42. punkts

2. panta 42. punkts

2. panta 43. punkts

2. panta 43. punkts

2. panta 44. punkts

—

2. panta 45. punkts

2. panta 44. un 45. punkts

2. panta 46. un 47. punkts

—

2. panta 48., 49. un 50. punkts

—

3. pants

—

4. panta 1. punkts

3. panta 1. punkta pirmā daļa

4. panta 2. punkta pirmā daļa

3. panta 1. punkta otrās daļas ievadfrāze

4. panta 2. punkta otrās daļas ievadfrāze

3. panta 1. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunkts

4. panta 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunkts

3. panta 1. punkta otrās daļas c) apakšpunkts

—

3. panta 1. punkta otrās daļas d) apakšpunkts

4. panta 2. punkta otrās daļas c) apakšpunkts

3. panta 1. punkta trešās daļas ievadfrāze

—

—

4. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunkta ievadfrāze

—

4. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts

3. panta 1. punkta trešās daļas a) apakšpunkts

4. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunkta iv) punkts

—

4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta ievadfrāze

3. panta 1. punkta trešās daļas b) apakšpunkts

4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta i) punkts

3. panta 1. punkta trešās daļas c) apakšpunkts

4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta ii) punkts

3. panta 1. punkta trešās daļas d) apakšpunkts

4. panta 2. punkta otrās daļas e) apakšpunkta iii) punkts

3. panta 1. punkta trešās daļas e) apakšpunkts

—

3. panta 2. un 3. punkts

—

3. panta 4. punkts

33. panta 6. punkts

3. panta 5. un 6. punkts

—

—

4. panta 3. punkts

—

4. panta 4. punkts

—

5. pants

5. panta 1. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkta pirmā daļa

5. panta 1. punkta otrā daļa

—

5. panta 1. punkta trešā daļa

6. panta 1. punkta otrā daļa

5. panta 1. punkta ceturtā un piektā daļa

—

5. panta 2. un 3. punkts

—

5. panta 4. punkts

6. panta 2. punkts

5. panta 5. punkts

6. panta 3. punkts

5. panta 6. un 7. punkts

—

6. panta 1. punkta pirmā daļa

7. panta 1. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkta otrā daļa

—

—

7. panta 1. punkta otrā daļa

6. panta 1. punkta trešā daļa

—

6. panta 2., 3. un 4. punkts

7. panta 2., 3. un 4. punkts

—

7. panta 5. un 6. punkts

—

7. panta 7. punkta otrā daļa

7. panta 1. punkta ievadfrāzes a) un b) apakšpunkts

8. panta 1. punkta ievadfrāzes a) un b) apakšpunkts

—

8. panta 1. punkta c) apakšpunkts

7. panta 1. punkta otrā daļa

8. panta 5. punkts

7. panta 1. punkta trešā daļa

8. panta 1. punkta otrā daļa

7. panta 1. punkta ceturtā daļa

8. panta 1. punkta trešā daļa

—

8. panta 2., 3. un 4. punkts

7. panta 2. punkts

8. panta 6. punkts

7. panta 3. punkts

8. panta 7. punkts

7. panta 4. punkts

8. panta 8. punkts

7. panta 5. punkts

8. panta 9. punkts

7. panta 6. punkts

8. panta 10. punkts

7. panta 7. punkts

—

7. panta 8. punkts

—

7. panta 9. punkts

—

7. panta 10. punkts

—

7. panta 11. punkts

—

8. panta 11., 12. un 13. punkts

7. panta 12. punkts

8. panta 14. punkts

7.a panta 1., 2. un 3. punkts

9. panta 1., 2. un 3. punkts

—

9. panta 4., 5. un 6. punkts

7.a panta 4. un 5. punkts

9. panta 7. un 8. punkts

—

9. panta 9. punkts

7.a panta 6. un 7. punkts

9. panta 10. un 11. punkts

7.b panta 1. un 2. punkts

10. panta 1. un 2. punkts

—

10. panta 3. un 4. punkts

—

11. panta 1. un 2. punkts

8. panta 1. un 2. punkts

11. panta 3. un 4. punkts

8. panta 3. un 4. punkts

—

—

11. panta 5. punkts

8. panta 5. punkts

11. panta 6. punkts

—

11. panta 7. punkts

8. panta 6. punkts

11. panta 8. punkts

8. panta 7. punkts

11. panta 9. punkts

—

11. panta 10. punkts

9. pants

12. pants

9.a pants

13. pants

9.b pants

14. pants

9.c pants

15. pants

10. pants

16. pants

10.a pants

17. pants

11. pants

18. pants

11.a pants

19. pants

—

20. pants

—

21. panta 1. punkts

12. panta 1. punkts

21. panta 2. punkts

12. panta 2. punkta ievadfrāze un a) apakšpunkta i)–v) punkts

21. panta 2. punkta otrās daļas i)–v) apakšpunkts

21. panta 2. punkta otrās daļas vi) apakšpunkts

12. panta 2. punkta b) apakšpunkts

21. panta 2. punkta trešā daļa

—

21. panta 2. punkta trešās daļas i) apakšpunkts

12. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punkts

21. panta 2. punkta trešās daļas ii) un iii) apakšpunkts

—

21. panta 2. punkta trešās daļas iv) apakšpunkts

—

21. panta 4. punkts

—

21. panta 5. punkta trešā un ceturtā daļa

—

22. pants

13. pants

30. pants

14. panta 1. un 2. punkts

—

—

23. panta 1. un 2. punkts

14. panta 3. punkts

23. panta 3. punkta pirmā daļa

—

23. panta 3. punkta otrā daļa

14. panta 4. punkts

23. panta 4. punkts

—

23. panta 5. un 6. punkts

—

24. panta 1., 2. un 3. punkts

14. panta 5. punkta ievadfrāze un a) apakšpunkts

24. panta 4. punkta ievadfrāze un a) apakšpunkts

14. panta 5. punkta b), c) un d) apakšpunkts

—

—

24. panta 4. punkta b), c) un d) apakšpunkts un otrā daļa

14. panta 5. punkta otrā un trešā daļa

24. panta 4. punkta trešā un ceturtā daļa

14. panta 6. punkta a) apakšpunkts

24. panta 5. punkta a) apakšpunkts

14. panta 6. punkta b) apakšpunkts

—

14. panta 6. punkta c) apakšpunkts

24. panta 5. punkta b) apakšpunkts

—

24. panta 5. punkta c) apakšpunkts

14. panta 6. punkta otrā un trešā daļa

24. panta 5. punkta otrā un trešā daļa

14. panta 7., 8. un 9. punkts

24. panta 6., 7. un 8. punkts

—

24. panta 9. punkts

14. panta 10. un 11. punkts

24. panta 10. un 11. punkts

15. panta 1. punkta pirmā daļa

25. panta 1. punkts

15. panta 1. punkta otrā un trešā daļa

—

—

25. panta 2., 3. un 4. punkts

15. panta 1. punkta ceturtā daļa

25. panta 5. punkts

15. panta 2. un 2.a punkts

—

15. panta 3. un 4. punkts un 5. punkta pirmā daļa

25. panta 6., 7. un 8. punkts

15. panta 5. punkta otrā daļa

—

15. panta 6. punkta pirmā daļa

—

15. panta 6. punkta otrā daļa

25. panta 9. punkts

15. panta 7. punkts

25. panta 10. punkts

15. panta 9. punkta pirmā daļa

25. panta 11. punkts

15. panta 9. punkta otrā daļa

—

16. panta 1. un 2. punkts

—

—

26. panta 1. un 2. punkts

16. panta 3. punkts

26. panta 3. punkts

—

26. panta 4. punkts

17. panta 1. punkta pirmā daļa

—

17. panta 1. punkta otrā daļa

28. panta 3. punkts

17. panta 2. punkts

21. panta 3. punkts

17. panta 3. punkts

—

17. panta 4. punkts

—

17. panta 5. punkts

21. panta 6. punkts

18. panta 1. punkta ievadfrāze

27. panta 1. punkta ievadfrāze

18. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkts

27. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

—

27. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkts

18. panta 1. punkta b) apakšpunkts

27. panta 2. punkts

18. panta 1. punkta c) apakšpunkts

27. panta 3. punkts

—

27. panta 4. punkts

18. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) un ii) punkts

27. panta 5. punkta a) un b) apakšpunkts

—

27. panta 5. punkta c) apakšpunkts

18. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

27. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts

18. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts

—

—

27. panta 6. punkta c) apakšpunkts

—

27. panta 7. punkts

18. panta 3. punkts

27. panta 8. punkts

19. panta 1. punkta a) apakšpunkts

21. panta 5. punkta pirmā daļa

19. panta 1. punkta b) apakšpunkts

7. panta 7. punkta pirmā daļa

19. panta 1. punkta otrā daļa

21. panta 5. punkta otrā daļa

19. panta 2. punkts

—

20. panta 1. un 2. punkts

28. panta 1. un 2. punkts

—

28. panta 3. punkts

20. panta 3., 3.a, 3.b un 3.c punkts

28. panta 4., 5., 6. un 7. punkts

20. panta 3.d punkts

28. panta 8. punkta pirmā daļa

—

28. panta 8. punkta otrā daļa

20. panta 4., 5., 6. un 7. punkts

28. panta 9., 10., 11. un 12. punkts

21. pants

29. panta 1. punkts

—

29. panta 2., 3., 4., 5., 6. un 7. punkts

22. panta 1. un 2. punkts

31. panta 1. un 2. punkts

—

31. panta 3. punkts

23. pants

32. pants

24. panta 4.a, 5. un 6. punkts

33. panta 1., 2. un 3. punkts

24. panta 7., 8., 9., 10. un 12. punkts

—

24. panta 13. un 14. punkts

33. panta 4. un 5. punkts

24. panta 15. punkta ievadfrāze

33. panta 7. punkta ievadfrāze

24. panta 15. punkta a) apakšpunkts

—

24. panta 15. punkta b) apakšpunkts

33. panta 7. punkta a) apakšpunkts

33. panta 7. punkta b), c), d), e) un f) apakšpunkts

24. panta 15. punkta otrā daļa

33. panta 7. punkta otrā daļa

25. pants

—

26. pants

34. pants

27. panta pirmā daļa

36. panta pirmā daļa

27. panta otrā daļa

—

27. panta trešā daļa

36. panta otrā daļa

27. panta 2. un 3. punkts

—

28. panta 1. punkta pirmā daļa

35. panta 1. punkta pirmā daļa

28. panta 1. punkta otrā daļa

—

28. panta 1. punkta trešā un ceturtā daļa

35. panta 1. punkta otrā un trešā daļa

28. panta 2. punkts

35. panta 2. punkts

29. pants

37. pants

30. pants

38. pants

—

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

—

V pielikums

V pielikums

VI pielikums

VI pielikums

VII pielikums

VII pielikums

VIIa pielikums

VIII pielikums

VIII pielikums

IX pielikums

IX pielikums

X pielikums

X pielikums

XI pielikums

XI pielikums

XII pielikums

XII pielikums

XIII pielikums

XIII pielikums

XIV pielikums

XV pielikums

—

—

XV pielikums

—

XVI pielikums

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0221/2022).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C 152, 6.4.2022., 134. lpp.

2

(3)  OV C [...], [...]., [...]. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Sk. XV pielikuma A daļu.

5

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, COM(2020)0562.

6

(7)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019)0640.

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47334/1011-12-20-euco-conclusions-lv.pdf.

8

(9)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Komisijas darba programma 2021. gadam. Vitāla Savienība nestabilitātes pilnā pasaulē”, COM(2020)0690.

9

(10)  Paziņojums “Tīru planētu — visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773), kurā ir izvērtēta energoefektivitātes kā obligāta nosacījuma nozīme visos dekarbonizācijas scenārijos.

10

(11)  Sk. arī Eiropas Komisija, galīgais pētījuma pārskats “Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market”, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067).

12

(13)  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013, PE/55/2018/REV/1 (OV L 328, 21.12.2018., 1.–77. lpp.).

14

(15)  ES Energosistēmas integrācijas stratēģija, COM(2020)0299.

15

(16)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp.).

16

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

17

(18)  Komisijas Ieteikums par enerģētisko nabadzību, C(2020)9600.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/740 (2020. gada 25. maijs) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem parametriem.

21

(22)  Turklāt nozīmīgu devumu 2030. gada enerģijas ietaupījumu mērķrādītāja sasniegšanā dos ražojumu pārskatīšana ekodizaina darba plāna 2020.–2024. gadam satvarā un rīcības plāna “Renovācijas vilnis” īstenošana, kā arī ĒEED pārskatīšana.

22

(23)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Tīru planētu — visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  Sk. IRP, Resource Efficiency and Climate Change (2020) un UN Environment Emissions Gap Report (2019). Šie skaitļi attiecas uz ēku izmantošanu un ekspluatāciju un ietver arī netiešās emisijas elektroenerģijas un siltumenerģijas sektorā, bet tie neattiecas uz ēku pilnu dzīves ciklu. Tiek lēsts, ka būvniecības iemiesotais ogleklis veido aptuveni 10 % no gada kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām visā pasaulē.

26

Resource Efficiency and Climate Change

UN Environment Emissions Gap Report

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

35

(36)  IEA (2021), Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector, https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

IEA

Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector,

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

37

(38)  Komisijas Ieteikums (2020. gada 14. oktobris) par enerģētisko nabadzību, C(2020)9600.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

39

(40)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

40

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).

42

(43)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

43

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (2019. gada 5. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

44

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.).

45

(46)  Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. princips “Piekļuve pamatpakalpojumiem”, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lv.

46

(47)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu, COM(2021)0568.

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

49

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (2009. gada 23. aprīlis) par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

50

(51)  Komisijas Lēmums (2014. gada 27. oktobris) 2014/746/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK 2015.–2019. gada periodam nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks (OV L 308, 29.10.2014., 114. lpp.).

51

(52)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

52

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

53

(54)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku (OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.).

54

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

55

(56)  
  Komisijas Ieteikums (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

56

Komisijas Ieteikums (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(57)  
  Komisijas Regula (ES) 2022/132 (2022. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz ikgadējās, ikmēneša un ikmēneša īstermiņa enerģētikas statistikas atjauninājumu īstenošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (OV L 20, 31.1.2022., 208. lpp.).

57

Komisijas Regula (ES) 2022/132 (2022. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz ikgadējās, ikmēneša un ikmēneša īstermiņa enerģētikas statistikas atjauninājumu īstenošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (OV L 20, 31.1.2022., 208. lpp.).

(58)  
  Komisijas Ieteikums (ES) 2021/1749 (2021. gada 28. septembris) par principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses – Vadlīnijas un piemēri principa ieviešanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās.

58

Komisijas Ieteikums (ES) 2021/1749 (2021. gada 28. septembris) par principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses – Vadlīnijas un piemēri principa ieviešanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās.

(59)  Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs sākotnēji tika noteikts un aprēķināts, par bāzlīniju izmantojot 2007. gada atsauces scenārija prognozes 2030. gadam. Taču izmaiņas Eurostat enerģijas bilances aprēķina metodikā un uzlabojumi turpmākajās modelēšanas prognozēs nozīmē, ka bāzlīnija ir jāmaina. Tādējādi mērķrādītāja definēšanai ir izmantota tā pati pieeja, proti, tas ir salīdzināts ar nākotnes bāzlīnijas prognozēm, bet Savienības 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja vērienīgums ir noteikts salīdzinājumā ar 2020. gada atsauces scenārija prognozēm 2030. gadam, kas atspoguļo nacionālos devumus no NEKP. Šī atjauninātā bāzlīnija nozīmē, ka Savienībai 2030. gadam nosprausto ar energoefektivitāti saistīto ieceru vēriens vēl jāpalielina vismaz par 9 % salīdzinājumā ar centienu līmeni 2020. gada atsauces scenārijā. Jaunais veids, kā izteikts Savienības mērķrādītāju vērienīgums, neietekmē faktiski vajadzīgo centienu līmeni.

59

Eurostat

(60)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

60

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.).

61

(62)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 (OV L 334, 31.12.2018., 1.–93. lpp.).

62

(63)  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757, (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2021)0551} – {SWD(2021)0557} – {SWD(2021)0601} -{SWD(2021)0602.

63

(64)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

64

(65)  Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.).

65

(66)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

66

(67)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju SAI) (OV L 165, 18.6.2013., 63. lpp.).

67

(68)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

68

(69)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2402 (2015. gada 12. oktobris), ar ko pārskata saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķai ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/877/ES (OV L 333, 19.12.2015., 54. lpp.).

69

(70)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 128, 13.8.2008., 30.–47. lpp.).

70

(71)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 (OV L 334, 31.12.2018., 1. lpp.).

71

(72)  Komisijas Lēmums 2008/952/EK (2008. gada 19. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātas pamatnostādnes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/8/EK II pielikuma īstenošanai un piemērošanai (OV L 338, 17.12.2008., 55. lpp.).

72

(73)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/740 (2020. gada 25. maijs) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem parametriem, ar ko groza Regulu (ES) 2017/1369 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1222/2009 (OV L 177, 5.6.2020., 1. lpp.).

73

(74)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

74

2

(75)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

75

(76)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

76

(77)  Siltumenerģijas daudzums, kas vajadzīgs, lai apmierinātu tiešo izmantotāju pieprasījumu pēc siltumapgādes un aukstumapgādes.

77

(78)  Būtu jāizmanto jaunākie pieejamie dati.

78

(79)  Būtu jāizmanto jaunākie pieejamie dati.

79

(80)  Ja saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 35. pantu ir izstrādāta metodika tam, kā aprēķināt atjaunīgās enerģijas daudzumu, ko izmanto aukstumapgādei un centralizētai aukstumapgādei, “atjaunīgo energoresursu aukstumapgādes” apzināšanu veic saskaņā ar minēto direktīvu. Līdz tam to veic saskaņā ar piemērotu valsts metodiku.

80

(81)  Analizējot ekonomisko potenciālu, būtu jānorāda, kāds enerģijas daudzums (GWh) gadā iegūstams ar katru analizēto tehnoloģiju. Būtu jāņem vērā arī energosistēmas ierobežojumi un tās elementu mijiedarbība. Analīzē var izmantot modeļus, kuru pamatā ir pieņēmumi, ka darbībās izmanto izplatītu veidu tehnoloģijas vai sistēmas.

81

(82)  Tostarp Direktīvas (ES) 2018/2001 15. panta 7. punktā minēto novērtējumu.

82

(83)  Termiņš, līdz kuram esošās rīcībpolitikas ņem vērā pamatscenārija izstrādē, ir tā gada beigas, kas ir pirms gada, līdz kura beigām ir jāiesniedz visaptverošais novērtējums. Citiem vārdiem sakot, rīcībpolitikas, kas ieviestas viena gada laikā pirms visaptverošā novērtējuma iesniegšanas termiņa, vērā nav jāņem.

83

(84)  Šajā pārskatā iekļauj finansēšanas pasākumus un programmas, kas varētu tikt pieņemti visaptverošā novērtējuma periodā, neskarot atsevišķu paziņojumu par valsts atbalsta shēmām valsts atbalsta novērtējumam.

84

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Adekvāta minimālā alga Eiropas Savienībā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 125/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0682),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu kopā ar 153. panta 1. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu kopā ar 153. panta 1. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0337/2020),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Dānijas Folketings, Maltas parlaments un Zviedrijas Riksdāgs, un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Dānijas Folketings, Maltas parlaments un Zviedrijas Riksdāgs, un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 25. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 25. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 19. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 19. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 40. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 40. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0325/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 220, 9.6.2021., 106. lpp.

(2)  OV C 175, 7.5.2021., 89. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2041.)

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Atjaunojamo energoresursu direktīva***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

(2023/C 125/26)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

2021/0218 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA,

ar ko attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Eiropas zaļajā kursā (4) Savienībai ir noteikts mērķis 2050. gadā panākt klimatneitralitāti tā, lai tas stiprinātu Eiropas ekonomiku, veicinātu izaugsmi un nodarbinātību. Lai sasniegtu gan šo mērķi, gan
  mērķi
  līdz 2030. gadam
  vismaz
  par 55 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119 (Eiropas Klimata akts)
  , ir vajadzīga enerģētikas pārkārtošana un krietni lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars integrētā energosistēmā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas zaļajā kursā (4) Savienībai ir noteikts mērķis 2050. gadā panākt klimatneitralitāti tā, lai tas stiprinātu Eiropas ekonomiku, veicinātu izaugsmi un nodarbinātību. Lai sasniegtu gan šo mērķi, gan
  mērķi
  līdz 2030. gadam
  vismaz
  par 55 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119 (Eiropas Klimata akts)
  , ir vajadzīga enerģētikas pārkārtošana un krietni lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars integrētā energosistēmā.

| (1a) | Enerģētikas pārkārtošana atšķirīgi ietekmē dalībvalstis, reģionus, ekonomikas nozares un iedzīvotājus un ir atkarīga no konkrētās situācijas. Tāpēc ir būtiski panākt, lai Eiropas zaļais kurss būtu īstenots tā, ka tas veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā un ka enerģētikas pārkārtošana ir taisnīga un iekļaujoša. Konkrēti, ir jāgarantē, ka nebūs traucējumu vitāli svarīgās nozarēs — piemēram, tādās kā mobilitāte —, kuras nodrošina, ka ir apmierinātas ekonomikas un sabiedrības pamatvajadzības. |
| --- | --- |

(1a)

Enerģētikas pārkārtošana atšķirīgi ietekmē dalībvalstis, reģionus, ekonomikas nozares un iedzīvotājus un ir atkarīga no konkrētās situācijas. Tāpēc ir būtiski panākt, lai Eiropas zaļais kurss būtu īstenots tā, ka tas veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā un ka enerģētikas pārkārtošana ir taisnīga un iekļaujoša. Konkrēti, ir jāgarantē, ka nebūs traucējumu vitāli svarīgās nozarēs — piemēram, tādās kā mobilitāte —, kuras nodrošina, ka ir apmierinātas ekonomikas un sabiedrības pamatvajadzības.

| (1b) | Enerģija ir būtisks ražošanas faktors, pēc kura ir pastāvīgs pieprasījums un kurš ir ārkārtīgi svarīgs ekonomikai, sabiedrībai un videi. Visas cilvēku darbības — arī transports — ir atkarīgas no tā, vai vajadzības gadījumā pietiekamā apjomā un par pieņemamu cenu ir pieejama enerģija. |
| --- | --- |

(1b)

Enerģija ir būtisks ražošanas faktors, pēc kura ir pastāvīgs pieprasījums un kurš ir ārkārtīgi svarīgs ekonomikai, sabiedrībai un videi. Visas cilvēku darbības — arī transports — ir atkarīgas no tā, vai vajadzības gadījumā pietiekamā apjomā un par pieņemamu cenu ir pieejama enerģija.

| (1c) | Vispārējā Savienības vides rīcības programmā līdz 2030. gadam (8. VRP) ir noteikti tematiski prioritārie mērķi laika periodam līdz 2030. gadam tādās jomās kā klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana, netoksiska aprites ekonomika, nulles piesārņojuma vide un pasākumi ražošanas un patēriņa radītā spiediena mazināšanai uz vidi visās tautsaimniecības nozarēs, un minētajā programmā ir atzīts, ka šie mērķi, kuri attiecas gan uz faktoriem, kas veicina kaitējuma nodarīšanu videi, gan uz šādi nodarīta kaitējuma sekām, ir savstarpēji nešķirami saistīti. Turklāt 8. VRP ir nosprausts ilgtermiņa prioritārais mērķis ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt, lai planētas iespēju robežās cilvēki labi dzīvotu labklājības ekonomikā, kurā nekas netiek izšķērdēts, kur izaugsme ir reģeneratīva, kur ir panākta Savienības klimatneitralitāte un ievērojami samazināta nevienlīdzība. Veselīga vide ir visu cilvēku labklājības pamats, turklāt tā ir vide, kurā tiek saglabāta bioloģiskā daudzveidība, zeļ ekosistēmas un daba tiek aizsargāta un atjaunota, kā rezultātā palielinās noturība pret klimata pārmaiņām, ar laikapstākļiem un klimatu saistītām katastrofām un citiem vides riskiem. |
| --- | --- |

(1c)

Vispārējā Savienības vides rīcības programmā līdz 2030. gadam (8. VRP) ir noteikti tematiski prioritārie mērķi laika periodam līdz 2030. gadam tādās jomās kā klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana, netoksiska aprites ekonomika, nulles piesārņojuma vide un pasākumi ražošanas un patēriņa radītā spiediena mazināšanai uz vidi visās tautsaimniecības nozarēs, un minētajā programmā ir atzīts, ka šie mērķi, kuri attiecas gan uz faktoriem, kas veicina kaitējuma nodarīšanu videi, gan uz šādi nodarīta kaitējuma sekām, ir savstarpēji nešķirami saistīti. Turklāt 8. VRP ir nosprausts ilgtermiņa prioritārais mērķis ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt, lai planētas iespēju robežās cilvēki labi dzīvotu labklājības ekonomikā, kurā nekas netiek izšķērdēts, kur izaugsme ir reģeneratīva, kur ir panākta Savienības klimatneitralitāte un ievērojami samazināta nevienlīdzība. Veselīga vide ir visu cilvēku labklājības pamats, turklāt tā ir vide, kurā tiek saglabāta bioloģiskā daudzveidība, zeļ ekosistēmas un daba tiek aizsargāta un atjaunota, kā rezultātā palielinās noturība pret klimata pārmaiņām, ar laikapstākļiem un klimatu saistītām katastrofām un citiem vides riskiem.

| (1d) | Vispārējā Savienības vides rīcības programma līdz 2030. gadam (8. VRP) — fundamentālais pamats Savienības darbībai vides un klimata jomā, — ir izstrādāta, lai taisnīgi, līdztiesīgi un iekļaujoši paātrinātu zaļo pārkārtošanos uz tādu aprites ekonomiku, kas ir klimatneitrāla, ilgtspējīga, netoksiska, nodrošina resursu efektīvu izmantošanu un balstās uz atjaunojamiem energoresursiem, ir noturīga un konkurētspējīga, un lai aizsargātu, atjaunotu un uzlabotu vides stāvokli, tādēļ cita starpā apturot un pretējā virzienā vēršot bioloģiskās daudzveidības izzušanas procesu. Tā atbalsta un stiprina integrētu politikas un īstenošanas pieeju, kuras pamatā ir Eiropas zaļais kurss. Minētajā programmā ir atzīts, ka būs vajadzīgas sistēmiskas pārmaiņas, lai šādu pārkārtošanu īstenotu, un — spriežot pēc Eiropas Vides aģentūras (EVA) viedokļa, — tas nozīmē fundamentālas, transformējošas un transversālas pārmaiņas, kas prasa būtiski mainīt un pārorientēt sistēmas mērķus, stimulus, tehnoloģijas, sociālo praksi un normas, kā arī zināšanu sistēmas un pārvaldības pieejas. |
| --- | --- |

(1d)

Vispārējā Savienības vides rīcības programma līdz 2030. gadam (8. VRP) — fundamentālais pamats Savienības darbībai vides un klimata jomā, — ir izstrādāta, lai taisnīgi, līdztiesīgi un iekļaujoši paātrinātu zaļo pārkārtošanos uz tādu aprites ekonomiku, kas ir klimatneitrāla, ilgtspējīga, netoksiska, nodrošina resursu efektīvu izmantošanu un balstās uz atjaunojamiem energoresursiem, ir noturīga un konkurētspējīga, un lai aizsargātu, atjaunotu un uzlabotu vides stāvokli, tādēļ cita starpā apturot un pretējā virzienā vēršot bioloģiskās daudzveidības izzušanas procesu. Tā atbalsta un stiprina integrētu politikas un īstenošanas pieeju, kuras pamatā ir Eiropas zaļais kurss. Minētajā programmā ir atzīts, ka būs vajadzīgas sistēmiskas pārmaiņas, lai šādu pārkārtošanu īstenotu, un — spriežot pēc Eiropas Vides aģentūras (EVA) viedokļa, — tas nozīmē fundamentālas, transformējošas un transversālas pārmaiņas, kas prasa būtiski mainīt un pārorientēt sistēmas mērķus, stimulus, tehnoloģijas, sociālo praksi un normas, kā arī zināšanu sistēmas un pārvaldības pieejas.

| (1e) | Lai šādus mērķus īstenotu, ir jāpanāk, ka likumdošanas iniciatīvas, programmas, investīcijas, projekti un to izpildes procesi atbilst visiem 8. VRP mērķiem, attiecīgā gadījumā palīdz tos sasniegt un nevienam no tiem nekaitē. Turklāt, lai sasniegtu 8. VRP mērķus, būs jāpanāk, ka līdz minimumam ir samazināta sociālā nevienlīdzība, ko rada ar klimatu un vidi saistītā ietekme un politikas nostādnes, ka pasākumi vides un klimata aizsardzībai tiek īstenoti sociāli taisnīgi un iekļaujoši un ka visās klimata un vides politika nostādnēs ar integrētu pieeju ir nodrošināta dzimumu līdztiesība, tādēļ cita starpā visos politikas veidošanas procesa posmos iestrādājot dzimumu līdztiesības aspektu, un kā veicinoši nosacījumi šie ir noteikti arī 8. VRP. |
| --- | --- |

(1e)

Lai šādus mērķus īstenotu, ir jāpanāk, ka likumdošanas iniciatīvas, programmas, investīcijas, projekti un to izpildes procesi atbilst visiem 8. VRP mērķiem, attiecīgā gadījumā palīdz tos sasniegt un nevienam no tiem nekaitē. Turklāt, lai sasniegtu 8. VRP mērķus, būs jāpanāk, ka līdz minimumam ir samazināta sociālā nevienlīdzība, ko rada ar klimatu un vidi saistītā ietekme un politikas nostādnes, ka pasākumi vides un klimata aizsardzībai tiek īstenoti sociāli taisnīgi un iekļaujoši un ka visās klimata un vides politika nostādnēs ar integrētu pieeju ir nodrošināta dzimumu līdztiesība, tādēļ cita starpā visos politikas veidošanas procesa posmos iestrādājot dzimumu līdztiesības aspektu, un kā veicinoši nosacījumi šie ir noteikti arī 8. VRP.

| (1f) | Klimata pārmaiņu mazināšanai laika periodā līdz 2030. gadam 8. VRP ir nosprausts mērķis ātri un prognozējami samazināt Savienībā siltumnīcefekta gāzu emisijas un vienlaikus veicināt oglekļa piesaisti dabiskajās oglekļa krātuvēs, lai atbilstoši Savienības mērķiem klimata un vides jomā — turklāt nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā, — īstenotu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāju, kurš 2030. gadam ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119. Lai palīdzētu šos mērķus sasniegt, 8. VRP ir arī izklāstīti nosacījumi, kas veicina videi kaitīgu subsīdiju pakāpenisku likvidēšanu, un tādēļ cita starpā ir noteikts fosilā kurināmā subsīdiju pakāpeniskas likvidēšanas termiņš atbilstoši iecerei ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC, kā arī izklāstīta saistoša Savienības sistēma uzraudzībai un ziņošanai par dalībvalstu panākto progresu saistībā ar fosilā kurināmā subsīdiju pakāpenisku likvidēšanu, pamatojoties uz saskaņotu metodiku. |
| --- | --- |

(1f)

Klimata pārmaiņu mazināšanai laika periodā līdz 2030. gadam 8. VRP ir nosprausts mērķis ātri un prognozējami samazināt Savienībā siltumnīcefekta gāzu emisijas un vienlaikus veicināt oglekļa piesaisti dabiskajās oglekļa krātuvēs, lai atbilstoši Savienības mērķiem klimata un vides jomā — turklāt nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā, — īstenotu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāju, kurš 2030. gadam ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119. Lai palīdzētu šos mērķus sasniegt, 8. VRP ir arī izklāstīti nosacījumi, kas veicina videi kaitīgu subsīdiju pakāpenisku likvidēšanu, un tādēļ cita starpā ir noteikts fosilā kurināmā subsīdiju pakāpeniskas likvidēšanas termiņš atbilstoši iecerei ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC, kā arī izklāstīta saistoša Savienības sistēma uzraudzībai un ziņošanai par dalībvalstu panākto progresu saistībā ar fosilā kurināmā subsīdiju pakāpenisku likvidēšanu, pamatojoties uz saskaņotu metodiku.

| (1g) | Ar direktīvu ir iecerēts panākt, ka ES enerģētikas politikas īstenošanas procesā tiek stimulētas investīcijas enerģijas ražošanā no atjaunojamiem resursiem, vienlaikus atbalstot katras dalībvalsts enerģētisko suverenitāti. |
| --- | --- |

(1g)

Ar direktīvu ir iecerēts panākt, ka ES enerģētikas politikas īstenošanas procesā tiek stimulētas investīcijas enerģijas ražošanā no atjaunojamiem resursiem, vienlaikus atbalstot katras dalībvalsts enerģētisko suverenitāti.

| (1h) | Atjaunojamo energoresursu direktīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas arī dažnedažādi ietekmēs Savienību, cita starpā ietekmējot konkurētspēju, darbvietu radīšanu, mājsaimniecību pirktspēju, klimata mērķrādītāju sasniegšanu un to, cik iespaidīga būs oglekļa emisiju pārvirze. Tāpēc regulāri būtu vispusīgi jāvērtē visu paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iekļauto regulu makroekonomiskā ietekme kopumā. |
| --- | --- |

(1h)

Atjaunojamo energoresursu direktīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas arī dažnedažādi ietekmēs Savienību, cita starpā ietekmējot konkurētspēju, darbvietu radīšanu, mājsaimniecību pirktspēju, klimata mērķrādītāju sasniegšanu un to, cik iespaidīga būs oglekļa emisiju pārvirze. Tāpēc regulāri būtu vispusīgi jāvērtē visu paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iekļauto regulu makroekonomiskā ietekme kopumā.

| (2) | Ņemot vērā to, ka enerģētikas nozares radīto emisiju īpatsvars ir vairāk nekā 75 % no visa siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma Savienībā, atjaunojamai enerģijai ir fundamentāla nozīme, lai īstenotu Eiropas zaļo kursu un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti. Samazinot šīs siltumnīcefekta gāzu emisijas, atjaunojamā enerģija turklāt palīdz risināt ar vidi saistītas problēmas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības izzušanu
  , kā arī zemes, ūdens un gaisa piesārņojumu, ja vien pati atjaunojamo energoresursu izmantošana šīs problēmas nesaasina
  .
  Salīdzinot ar fosilo kurināmo, atjaunojamai enerģijai ir zemas darbības izmaksas un mazāks iespējamo cenas satricinājumu risks, un tas nozīmē, ka atjaunojamā enerģija ir viens no galvenajiem elementiem cīņā pret enerģētisko nabadzību. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka enerģētikas nozares radīto emisiju īpatsvars ir vairāk nekā 75 % no visa siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma Savienībā, atjaunojamai enerģijai ir fundamentāla nozīme, lai īstenotu Eiropas zaļo kursu un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti. Samazinot šīs siltumnīcefekta gāzu emisijas, atjaunojamā enerģija turklāt palīdz risināt ar vidi saistītas problēmas, piemēram, bioloģiskās daudzveidības izzušanu
  , kā arī zemes, ūdens un gaisa piesārņojumu, ja vien pati atjaunojamo energoresursu izmantošana šīs problēmas nesaasina
  .
  Salīdzinot ar fosilo kurināmo, atjaunojamai enerģijai ir zemas darbības izmaksas un mazāks iespējamo cenas satricinājumu risks, un tas nozīmē, ka atjaunojamā enerģija ir viens no galvenajiem elementiem cīņā pret enerģētisko nabadzību.

| (2a) | Arvien lielāks ir to valstu skaits, kuras apņemas līdz gadsimta vidum panākt klimatneitralitāti, tāpēc tiek prognozēts, ka gan iekšzemes, gan pasaules līmenī augs pieprasījums pēc atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām, piedāvājot nopietnas iespējas radīt darbvietas, paplašināt Eiropas atjaunojamo energoresursu rūpniecisko pamatu un nemainīgi nodrošināt Eiropai līderpozīcijas novatorisku atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju pētniecības un izstrādes jomā, un tas savukārt vairos Eiropas uzņēmumu konkurences priekšrocības un ES enerģētisko neatkarību no fosilā kurināmā importa. |
| --- | --- |

(2a)

Arvien lielāks ir to valstu skaits, kuras apņemas līdz gadsimta vidum panākt klimatneitralitāti, tāpēc tiek prognozēts, ka gan iekšzemes, gan pasaules līmenī augs pieprasījums pēc atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām, piedāvājot nopietnas iespējas radīt darbvietas, paplašināt Eiropas atjaunojamo energoresursu rūpniecisko pamatu un nemainīgi nodrošināt Eiropai līderpozīcijas novatorisku atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju pētniecības un izstrādes jomā, un tas savukārt vairos Eiropas uzņēmumu konkurences priekšrocības un ES enerģētisko neatkarību no fosilā kurināmā importa.

| (2b) | No atjaunojamiem resursiem iegūtas enerģijas bruto galapatēriņš ES 2020. gadā sasniedza 22 % īpatsvaru
   (5)

  , par 2 procentpunktiem pārsniedzot atjaunojamās enerģijas bruto galapatēriņa īpatsvara mērķrādītāju 2020. gadam, kā tas noteikts Direktīvā 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. |
| --- | --- |

(2b)

No atjaunojamiem resursiem iegūtas enerģijas bruto galapatēriņš ES 2020. gadā sasniedza 22 % īpatsvaru
   (5)

  , par 2 procentpunktiem pārsniedzot atjaunojamās enerģijas bruto galapatēriņa īpatsvara mērķrādītāju 2020. gadam, kā tas noteikts Direktīvā 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu.

| (2c) | Atjaunojamo energoresursu enerģija ir viens no galvenajiem elementiem, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un gan tieši, gan netieši palīdz sasniegt daudzus ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), arī tos, kuri attiecas uz nabadzības mazināšanu, izglītību, ūdeni un sanitāriju. Turklāt atjaunojamie energoresursi nodrošina sociālekonomiskus ieguvumus, jo tiek radītas jaunas darbvietas un sekmēta vietēju uzņēmumu darbība. |
| --- | --- |

(2c)

Atjaunojamo energoresursu enerģija ir viens no galvenajiem elementiem, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un gan tieši, gan netieši palīdz sasniegt daudzus ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), arī tos, kuri attiecas uz nabadzības mazināšanu, izglītību, ūdeni un sanitāriju. Turklāt atjaunojamie energoresursi nodrošina sociālekonomiskus ieguvumus, jo tiek radītas jaunas darbvietas un sekmēta vietēju uzņēmumu darbība.

| (2d) | Starptautiskā līmenī 2021. gada ANO Klimata pārmaiņu konferences sanāksmē (COP 26) Komisija kopā ar pasaules partneriem apņēmās izbeigt tiešo atbalstu starptautiskai fosilā kurināmā enerģijai, kura nemazina emisiju apjomu, un attiecīgos līdzekļus izmantot, lai izvērstu atjaunojamās enerģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

(2d)

Starptautiskā līmenī 2021. gada ANO Klimata pārmaiņu konferences sanāksmē (COP 26) Komisija kopā ar pasaules partneriem apņēmās izbeigt tiešo atbalstu starptautiskai fosilā kurināmā enerģijai, kura nemazina emisiju apjomu, un attiecīgos līdzekļus izmantot, lai izvērstu atjaunojamās enerģijas izmantošanu.

| (2e) | Komisija kopā ar pasaules līderiem COP 26 sanāksmē formulēja globāli vēl vērienīgākas ieceres attiecībā uz pasaules mežu saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī ātrāku pārkārtošanos uz bezemisiju transportu. |
| --- | --- |

(2e)

Komisija kopā ar pasaules līderiem COP 26 sanāksmē formulēja globāli vēl vērienīgākas ieceres attiecībā uz pasaules mežu saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī ātrāku pārkārtošanos uz bezemisiju transportu.

| (2f) | Atjaunojamā enerģija bieži tiek ražota vietējā līmenī un ir atkarīga no reģionālajiem MVU, tāpēc mērķrādītāju noteikšanas un politikas pasākumu atbalsta procesos dalībvalstīm pilnībā būtu jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

(2f)

Atjaunojamā enerģija bieži tiek ražota vietējā līmenī un ir atkarīga no reģionālajiem MVU, tāpēc mērķrādītāju noteikšanas un politikas pasākumu atbalsta procesos dalībvalstīm pilnībā būtu jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības.

| (2g) | Enerģētiskā nabadzība skar aptuveni 35 miljonus Eiropas iedzīvotāju
   (6)

  , tāpēc atjaunojamās enerģijas politikas nostādnes ir svarīgas ikvienai stratēģijai, ar ko tiek risināta enerģētiskās nabadzības un patērētāju neaizsargātības problēma. |
| --- | --- |

(2g)

Enerģētiskā nabadzība skar aptuveni 35 miljonus Eiropas iedzīvotāju
   (6)

  , tāpēc atjaunojamās enerģijas politikas nostādnes ir svarīgas ikvienai stratēģijai, ar ko tiek risināta enerģētiskās nabadzības un patērētāju neaizsargātības problēma.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (7) ir noteikts saistošs Savienības mērķrādītājs, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam ir jāpanāk, ka no atjaunojamiem resursiem iegūtas enerģijas īpatsvars ir vismaz 32 % no Savienības enerģijas bruto galapatēriņa. Lai sasniegtu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju, saskaņā ar klimata mērķrādītāja plānu atjaunojamās enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam būtu jāpalielina līdz
  45 %
   (8). Tāpēc minētās direktīvas 3. pantā noteiktais mērķrādītājs ir jāpalielina. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (7) ir noteikts saistošs Savienības mērķrādītājs, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam ir jāpanāk, ka no atjaunojamiem resursiem iegūtas enerģijas īpatsvars ir vismaz 32 % no Savienības enerģijas bruto galapatēriņa. Lai sasniegtu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju, saskaņā ar klimata mērķrādītāja plānu atjaunojamās enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam būtu jāpalielina līdz
  45 %
   (8). Tāpēc minētās direktīvas 3. pantā noteiktais mērķrādītājs ir jāpalielina.

| (3a) | Saskaņā ar Komisijas 2021. gada 28. septembra ieteikumu “Par principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses. Vadlīnijas un piemēri principa ieviešanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās” šajā direktīvā ar integrētu pieeju būtu jāveicina visenergoefektīvākā atjaunojamā resursa izmantošana katrā konkrētā nozarē un katram konkrētam pielietojumam, kā arī jāveicina sistēmas lietderība, lai dažādām saimnieciskajām darbībām būtu vajadzīgs maksimāli maz enerģijas. |
| --- | --- |

(3a)

Saskaņā ar Komisijas 2021. gada 28. septembra ieteikumu “Par principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses. Vadlīnijas un piemēri principa ieviešanai lēmumu pieņemšanā enerģētikas nozarē un ārpus tās” šajā direktīvā ar integrētu pieeju būtu jāveicina visenergoefektīvākā atjaunojamā resursa izmantošana katrā konkrētā nozarē un katram konkrētam pielietojumam, kā arī jāveicina sistēmas lietderība, lai dažādām saimnieciskajām darbībām būtu vajadzīgs maksimāli maz enerģijas.

| (3b) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu “Plāns REPowerEU”, ja ilgtspējīga biometāna ražošanas apjoms līdz 2030. gadam tiek palielināts vismaz līdz 35 miljardiem kubikmetru, tas ir izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru un dažādot ES apgādi ar gāzi, tā atbalstot drošu piegādi un ES vērienīgās ieceres klimata jomā. Komisijai būtu jāizstrādā ES stratēģija, ar ko novērst normatīvos šķēršļus, kuri kavē biometāna apjomīgu ražošanu un integrēšanu ES iekšējā gāzes tirgū. |
| --- | --- |

(3b)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu “Plāns REPowerEU”, ja ilgtspējīga biometāna ražošanas apjoms līdz 2030. gadam tiek palielināts vismaz līdz 35 miljardiem kubikmetru, tas ir izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru un dažādot ES apgādi ar gāzi, tā atbalstot drošu piegādi un ES vērienīgās ieceres klimata jomā. Komisijai būtu jāizstrādā ES stratēģija, ar ko novērst normatīvos šķēršļus, kuri kavē biometāna apjomīgu ražošanu un integrēšanu ES iekšējā gāzes tirgū.

| (3c) | Lai palīdzētu rentabli īstenot atjaunojamās enerģijas mērķrādītāju un tiešā patēriņa nozaru elektrifikāciju un turklāt nodrošinātu mājsaimniecībām un uzņēmumiem pilnvērtīgas iespējas īstenot savas tiesības, aktīvi piedaloties drošākas ES energosistēmas veidošanas un dekarbonizācijas procesos, un tos par šo līdzdalību atalgotu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj samazināt maksimālo pieprasījumu pēc elektroenerģijas, aktivizējot pieprasījuma elastību visās tiešā patēriņa nozarēs. Tādēļ dalībvalstis, ievērojot Regulas (ES) 2018/1999 4. panta d) punkta 3. apakšpunktu, savos integrētajos enerģētikas un klimata plānos varētu iestrādāt minimālo mērķrādītāju, saskaņā ar kuru maksimālais pieprasījums pēc elektroenerģijas līdz 2030. gadam būtu jāsamazina vismaz par 5 %, lai sistēma kļūtu elastīgāka. |
| --- | --- |

(3c)

Lai palīdzētu rentabli īstenot atjaunojamās enerģijas mērķrādītāju un tiešā patēriņa nozaru elektrifikāciju un turklāt nodrošinātu mājsaimniecībām un uzņēmumiem pilnvērtīgas iespējas īstenot savas tiesības, aktīvi piedaloties drošākas ES energosistēmas veidošanas un dekarbonizācijas procesos, un tos par šo līdzdalību atalgotu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj samazināt maksimālo pieprasījumu pēc elektroenerģijas, aktivizējot pieprasījuma elastību visās tiešā patēriņa nozarēs. Tādēļ dalībvalstis, ievērojot Regulas (ES) 2018/1999 4. panta d) punkta 3. apakšpunktu, savos integrētajos enerģētikas un klimata plānos varētu iestrādāt minimālo mērķrādītāju, saskaņā ar kuru maksimālais pieprasījums pēc elektroenerģijas līdz 2030. gadam būtu jāsamazina vismaz par 5 %, lai sistēma kļūtu elastīgāka.

| (3d) | Viens no pieciem kohēzijas politikas mērķiem 2021.–2027. gada periodam ir zaļāka Eiropa, kas jāpanāk, veicinot investīcijas tādās jomās kā tīra enerģija, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu mazināšana un ilgtspējīgs transports. Tāpēc kohēzijas politikas līdzekļi būtu mērķtiecīgi jāizmanto, lai nepieļautu, ka palielinās nevienlīdzība, lai palīdzētu reģioniem, uz kuriem gulstas lielākais pārkārtošanās slogs, lai rosinātu investēt infrastruktūrā un lai nodrošinātu darba ņēmēju apmācību jauno tehnoloģiju jomā, garantējot, ka neviens nav atstāts novārtā. |
| --- | --- |

(3d)

Viens no pieciem kohēzijas politikas mērķiem 2021.–2027. gada periodam ir zaļāka Eiropa, kas jāpanāk, veicinot investīcijas tādās jomās kā tīra enerģija, aprites ekonomika, klimata pārmaiņu mazināšana un ilgtspējīgs transports. Tāpēc kohēzijas politikas līdzekļi būtu mērķtiecīgi jāizmanto, lai nepieļautu, ka palielinās nevienlīdzība, lai palīdzētu reģioniem, uz kuriem gulstas lielākais pārkārtošanās slogs, lai rosinātu investēt infrastruktūrā un lai nodrošinātu darba ņēmēju apmācību jauno tehnoloģiju jomā, garantējot, ka neviens nav atstāts novārtā.

| (3e) | Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) būs jāpalīdz veicināt energoefektivitāte un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, jāveicina atjaunojamā enerģija, viedo energosistēmu un tīklu veidošana, turklāt saistībā ar pārkārtošanos uz neto izteiksmē bezoglekļa ekonomiku jāveicina ilgtspējīga, multimodāla mobilitāte pilsētās, savukārt Eiropas Sociālajam fondam (ESF+) ir jāpalīdz uzlabot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir vajadzīgas, lai pielāgotu prasmes un kvalifikācijas, lai profesionāli pilnveidotos visi, arī darbaspēks, un lai rastos jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku (ESF+ regulas 4. pants). |
| --- | --- |

(3e)

Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) būs jāpalīdz veicināt energoefektivitāte un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, jāveicina atjaunojamā enerģija, viedo energosistēmu un tīklu veidošana, turklāt saistībā ar pārkārtošanos uz neto izteiksmē bezoglekļa ekonomiku jāveicina ilgtspējīga, multimodāla mobilitāte pilsētās, savukārt Eiropas Sociālajam fondam (ESF+) ir jāpalīdz uzlabot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir vajadzīgas, lai pielāgotu prasmes un kvalifikācijas, lai profesionāli pilnveidotos visi, arī darbaspēks, un lai rastos jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku (ESF+ regulas 4. pants).

| (3f) | Atjaunojamās enerģijas ražošanai raksturīga spēcīga vietējā dimensija. Tāpēc ir svarīgi, lai valsts mēroga klimata pasākumu plānošanas un īstenošanas procesos dalībvalstis pilnībā iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības, nodrošinātu tiešu finansējuma pieejamību un sekotu līdzi tam, kā pieņemtie pasākumi tiek īstenoti. Attiecīgā gadījumā vietējais un reģionālais ieguldījums dalībvalstīm būtu jāiestrādā nacionālajos enerģētikas un klimata plānos. |
| --- | --- |

(3f)

Atjaunojamās enerģijas ražošanai raksturīga spēcīga vietējā dimensija. Tāpēc ir svarīgi, lai valsts mēroga klimata pasākumu plānošanas un īstenošanas procesos dalībvalstis pilnībā iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības, nodrošinātu tiešu finansējuma pieejamību un sekotu līdzi tam, kā pieņemtie pasākumi tiek īstenoti. Attiecīgā gadījumā vietējais un reģionālais ieguldījums dalībvalstīm būtu jāiestrādā nacionālajos enerģētikas un klimata plānos.

| (3g) | Jāatzīst, ka kohēzijas politika ir svarīga, jo tā palīdz salu reģioniem sasniegt klimatneitralitātes mērķus, tomēr paturot prātā papildu izmaksas, kas saistītas ar tādām nozarēm kā enerģētika un transports, kā arī mobilo tehnoloģiju ietekmi uz šo reģionu energosistēmām, un tādēļ ir vajadzīgs zināms ieguldījums, lai pārvaldītu investīcijas variablos atjaunojamos energoresursus, kuru īpatsvars salīdzinoši ir ļoti liels. |
| --- | --- |

(3g)

Jāatzīst, ka kohēzijas politika ir svarīga, jo tā palīdz salu reģioniem sasniegt klimatneitralitātes mērķus, tomēr paturot prātā papildu izmaksas, kas saistītas ar tādām nozarēm kā enerģētika un transports, kā arī mobilo tehnoloģiju ietekmi uz šo reģionu energosistēmām, un tādēļ ir vajadzīgs zināms ieguldījums, lai pārvaldītu investīcijas variablos atjaunojamos energoresursus, kuru īpatsvars salīdzinoši ir ļoti liels.

| (3h) | Jānorāda, ka nelielās teritorijas un izolēto energosistēmu dēļ visattālākajām salām — tāpat kā tālākajiem reģioniem — ir lielas problēmas ar energoapgādi, jo elektroenerģijas ražošana, transports un siltumapgāde šajos reģionos parasti ir atkarīga no importēta fosilā kurināmā. |
| --- | --- |

(3h)

Jānorāda, ka nelielās teritorijas un izolēto energosistēmu dēļ visattālākajām salām — tāpat kā tālākajiem reģioniem — ir lielas problēmas ar energoapgādi, jo elektroenerģijas ražošana, transports un siltumapgāde šajos reģionos parasti ir atkarīga no importēta fosilā kurināmā.

| (3i) | Par prioritāti ir uzskatāma atjaunojamās enerģijas, arī plūdmaiņu enerģijas, izmantošana, jo salām tas būtu ļoti izdevīgi, ņemot vērā vietējo kopienu vajadzības, kas cita starpā ir arī salu tradicionālās arhitektūras un vietējo dzīvotņu saglabāšana. Tāpēc ir jāatbalsta plaša dažādu atjaunojamo energoresursu diapazona veidošana, pamatojoties uz attiecīgās teritorijas ģeogrāfiskajām iezīmēm. Atzinīgi vērtējamas zaļā ūdeņraža programmas, ko salas ir sākušas īstenot. |
| --- | --- |

(3i)

Par prioritāti ir uzskatāma atjaunojamās enerģijas, arī plūdmaiņu enerģijas, izmantošana, jo salām tas būtu ļoti izdevīgi, ņemot vērā vietējo kopienu vajadzības, kas cita starpā ir arī salu tradicionālās arhitektūras un vietējo dzīvotņu saglabāšana. Tāpēc ir jāatbalsta plaša dažādu atjaunojamo energoresursu diapazona veidošana, pamatojoties uz attiecīgās teritorijas ģeogrāfiskajām iezīmēm. Atzinīgi vērtējamas zaļā ūdeņraža programmas, ko salas ir sākušas īstenot.

| (4) | Aizvien vairāk tiek atzīts, ka bioenerģētikas politikas nostādnes ir jāsaskaņo ar biomasas izmantošanu pēc kaskādes principa (9) un tādējādi jānodrošina biomasas izejvielu tirgus taisnīga pieejamība, lai izstrādātu novatoriskus biobāzētus risinājumus ar augstu pievienoto vērtību un veidotu ilgtspējīgu aprites bioekonomiku. Tāpēc, izstrādājot bioenerģijas atbalsta shēmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, kāds ir pieejamais ilgtspējīgas biomasas piedāvājums gan enerģētiskām, gan ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām un kā valsts mežos tiek apsaimniekotas oglekļa krātuves un ekosistēmas,
  kā tiek aizsargāta bioloģiskā daudzveidība,
  un būtu jāņem vērā arī tādi principi kā aprites ekonomika un biomasas izmantošana pēc kaskādes principa, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (10) noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija.
  Tomēr būtu jānodrošina, ka dalībvalstis var piešķirt atbalstu enerģijas ražošanai no koku celmiem vai saknēm, ja šādi koksnes atkritumi vai pārpalikumi rodas, veicot darbus, kuru primārais mērķis ir dabas saglabāšana un ainavas apsaimniekošana, kā tas ir, piemēram, ceļmalās. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm būtu
  jāizvairās veicināt kvalitatīvu apaļkoku izmantošanu enerģētiskām vajadzībām, ja vien tam nav skaidri noteikta pamatojuma
  , kā tas ir, piemēram, meža ugunsgrēku profilakses un sanitārās cirtes gadījumā
  . Saskaņā ar kaskādes principu koksnes biomasa būtu jāizmanto, vadoties pēc šī resursa ekonomikas un vides kontekstā augstākās pievienotās vērtības šādā prioritārā secībā: 1) ražojumi no koksnes, 2) šādu ražojumu ilgāks kalpošanas laiks, 3) atkārtota izmantošana, 4) reciklēšana, 5) bioenerģija un 6) likvidēšana. Ja koksnes biomasu citādi izmantot ekonomiski dzīvotspējīgā vai videi piemērotā veidā nav iespējams, tad enerģijas ražošanu no neatjaunojamiem resursiem palīdz samazināt enerģijas atgūšana. Tāpēc bioenerģijas atbalsta shēmas dalībvalstīm būtu jāveido, pievēršoties tieši šādiem izejmateriāliem, kuru gadījumā tirgū ir maza konkurence ar attiecīgo materiālu nozarēm un tiek uzskatīts, ka to iegūšana ir gan klimatam, gan bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīga, lai tādējādi izvairītos no negatīviem stimuliem īstenot ar ilgtspēju nesavienojamus bionenerģētikas attīstības scenārijus, ka tas norādīts Kopīgā pētniecības centra (KRC) ziņojumā “The use of woody biomass for energy production in the EU” [par koksnes biomasas izmantošanu enerģijas ražošanai Eiropas Savienībā”] (11). No otras puses, cenšoties noskaidrot tālejošāku kaskādes principa ietekmi, ir jārēķinās ar konkrētās valsts specifiku, pēc kuras katra dalībvalsts izstrādā savu atbalsta shēmu. Par prioritāru risinājumu būtu jākļūst darbībām, ar ko novērš atkritumu rašanos, nodrošina atkārtotu izmantošanu un atkritumu reciklēšanu. Dalībvalstīm būtu jāizvairās veidot tādas atbalsta shēmas, kas ir pretrunā atkritumu apsaimniekošanas mērķrādītājiem un novestu pie reciklējamu atkritumu neefektīvas izmantošanas. Turklāt, lai bioenerģijas izmantošana būtu lietderīgāka, dalībvalstīm no 2026. gada vairs nevajadzētu atbalstīt tikai elektroenerģijas ražošanai paredzētas stacijas, izņemot šādus gadījumus: ja tie ir objekti reģionos ar īpašu statusu pārkārtošanās procesā, kas vērsts uz atteikšanos no fosilā kurināmā, ja šādos objektos ir nodrošināta oglekļa uztveršana un uzglabāšana
  vai pamatotos izņēmuma gadījumos ar Komisijas atļauju, ja attiecīgos objektus nav iespējams pārveidot koģenerācijas vajadzībām
  . |
| --- | --- |

(4)

Aizvien vairāk tiek atzīts, ka bioenerģētikas politikas nostādnes ir jāsaskaņo ar biomasas izmantošanu pēc kaskādes principa (9) un tādējādi jānodrošina biomasas izejvielu tirgus taisnīga pieejamība, lai izstrādātu novatoriskus biobāzētus risinājumus ar augstu pievienoto vērtību un veidotu ilgtspējīgu aprites bioekonomiku. Tāpēc, izstrādājot bioenerģijas atbalsta shēmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, kāds ir pieejamais ilgtspējīgas biomasas piedāvājums gan enerģētiskām, gan ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām un kā valsts mežos tiek apsaimniekotas oglekļa krātuves un ekosistēmas,
  kā tiek aizsargāta bioloģiskā daudzveidība,
  un būtu jāņem vērā arī tādi principi kā aprites ekonomika un biomasas izmantošana pēc kaskādes principa, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (10) noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija.
  Tomēr būtu jānodrošina, ka dalībvalstis var piešķirt atbalstu enerģijas ražošanai no koku celmiem vai saknēm, ja šādi koksnes atkritumi vai pārpalikumi rodas, veicot darbus, kuru primārais mērķis ir dabas saglabāšana un ainavas apsaimniekošana, kā tas ir, piemēram, ceļmalās. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm būtu
  jāizvairās veicināt kvalitatīvu apaļkoku izmantošanu enerģētiskām vajadzībām, ja vien tam nav skaidri noteikta pamatojuma
  , kā tas ir, piemēram, meža ugunsgrēku profilakses un sanitārās cirtes gadījumā
  . Saskaņā ar kaskādes principu koksnes biomasa būtu jāizmanto, vadoties pēc šī resursa ekonomikas un vides kontekstā augstākās pievienotās vērtības šādā prioritārā secībā: 1) ražojumi no koksnes, 2) šādu ražojumu ilgāks kalpošanas laiks, 3) atkārtota izmantošana, 4) reciklēšana, 5) bioenerģija un 6) likvidēšana. Ja koksnes biomasu citādi izmantot ekonomiski dzīvotspējīgā vai videi piemērotā veidā nav iespējams, tad enerģijas ražošanu no neatjaunojamiem resursiem palīdz samazināt enerģijas atgūšana. Tāpēc bioenerģijas atbalsta shēmas dalībvalstīm būtu jāveido, pievēršoties tieši šādiem izejmateriāliem, kuru gadījumā tirgū ir maza konkurence ar attiecīgo materiālu nozarēm un tiek uzskatīts, ka to iegūšana ir gan klimatam, gan bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīga, lai tādējādi izvairītos no negatīviem stimuliem īstenot ar ilgtspēju nesavienojamus bionenerģētikas attīstības scenārijus, ka tas norādīts Kopīgā pētniecības centra (KRC) ziņojumā “The use of woody biomass for energy production in the EU” [par koksnes biomasas izmantošanu enerģijas ražošanai Eiropas Savienībā”] (11). No otras puses, cenšoties noskaidrot tālejošāku kaskādes principa ietekmi, ir jārēķinās ar konkrētās valsts specifiku, pēc kuras katra dalībvalsts izstrādā savu atbalsta shēmu. Par prioritāru risinājumu būtu jākļūst darbībām, ar ko novērš atkritumu rašanos, nodrošina atkārtotu izmantošanu un atkritumu reciklēšanu. Dalībvalstīm būtu jāizvairās veidot tādas atbalsta shēmas, kas ir pretrunā atkritumu apsaimniekošanas mērķrādītājiem un novestu pie reciklējamu atkritumu neefektīvas izmantošanas. Turklāt, lai bioenerģijas izmantošana būtu lietderīgāka, dalībvalstīm no 2026. gada vairs nevajadzētu atbalstīt tikai elektroenerģijas ražošanai paredzētas stacijas, izņemot šādus gadījumus: ja tie ir objekti reģionos ar īpašu statusu pārkārtošanās procesā, kas vērsts uz atteikšanos no fosilā kurināmā, ja šādos objektos ir nodrošināta oglekļa uztveršana un uzglabāšana
  vai pamatotos izņēmuma gadījumos ar Komisijas atļauju, ja attiecīgos objektus nav iespējams pārveidot koģenerācijas vajadzībām
  .

| (5) | Strauji aug elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem un palielinās šādi saražotas elektroenerģijas spēja konkurēt izmaksu ziņā, un tas dod iespēju aizvien lielākā apmērā attiecīgi apmierināt pieprasījumu pēc enerģijas, piemēram, telpu apsildei vai zemas temperatūras rūpnieciskajos procesos izmantojot siltumsūkņus, transportam izmantojot elektrotransportlīdzekļus vai konkrētās rūpniecības nozarēs izmantojot elektriskās krāsnis. Atjaunojamo resursu elektroenerģiju var izmantot arī sintētiskās degvielas ražošanai patēriņam grūti dekarbonizējamās transporta nozarēs, piemēram, tādās kā aviācija un jūras transports.
  Būtu jāizstrādā ar konkrētu mērķrādītāju saistītas novatoriskas tehnoloģijas, kas varētu palīdzēt sasniegt 2030. gadam nospraustos klimata mērķus un 2050. gadam noteiktos klimata mērķrādītājus.
  Ar elektrifikācijas sistēmu jānodrošina stabila un efektīva koordinācija un jāpaplašina tirgus mehānismi, lai telpā un laikā būtu nodrošināta piedāvājuma un pieprasījuma atbilstība, lai stimulētu investīcijas
  tādās jomās kā elastība, enerģijas uzkrāšana, pieprasījumreakcija un citos elastības mehānismos
  un lai palīdzētu lielos apjomos integrēt no variabliem resursiem ražotu atjaunojamo enerģiju. Tāpēc dalībvalstīm saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jānodrošina, ka augošam pieprasījumam atbilstošā tempā plašāk tiek izmantota atjaunojamo resursu elektroenerģija
  , un tādēļ cita starpā Savienības līmenī jākoordinē importa stratēģijas un vienlaikus jāpanāk, ka pieprasījums elastīgi pielāgojas enerģijas ražošanai no atjaunojamiem resursiem
  . Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jāizveido sistēma, kura ietver gan ar tirgu saderīgus mehānismus — ar kuriem var novērst vēl atlikušos šķēršļus, veidojot drošas un pietiekamas elektroenerģijas sistēmas, kas der lielam
  elastīgas
  atjaunojamās enerģijas apjomam —, gan arī elektroenerģijas sistēmā pilnībā integrētas krātuves. Konkrētāk, ar šo sistēmu novērš vēl atlikušos šķēršļus, arī nefinanšu šķēršļus — piemēram, tādus kā digitālo resursu un cilvēkresursu trūkums —, kas liedz iestādēm raiti apstrādāt pieteikumus atļauju saņemšanai, kuru skaits kļūst aizvien lielāks. |
| --- | --- |

(5)

Strauji aug elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem un palielinās šādi saražotas elektroenerģijas spēja konkurēt izmaksu ziņā, un tas dod iespēju aizvien lielākā apmērā attiecīgi apmierināt pieprasījumu pēc enerģijas, piemēram, telpu apsildei vai zemas temperatūras rūpnieciskajos procesos izmantojot siltumsūkņus, transportam izmantojot elektrotransportlīdzekļus vai konkrētās rūpniecības nozarēs izmantojot elektriskās krāsnis. Atjaunojamo resursu elektroenerģiju var izmantot arī sintētiskās degvielas ražošanai patēriņam grūti dekarbonizējamās transporta nozarēs, piemēram, tādās kā aviācija un jūras transports.
  Būtu jāizstrādā ar konkrētu mērķrādītāju saistītas novatoriskas tehnoloģijas, kas varētu palīdzēt sasniegt 2030. gadam nospraustos klimata mērķus un 2050. gadam noteiktos klimata mērķrādītājus.
  Ar elektrifikācijas sistēmu jānodrošina stabila un efektīva koordinācija un jāpaplašina tirgus mehānismi, lai telpā un laikā būtu nodrošināta piedāvājuma un pieprasījuma atbilstība, lai stimulētu investīcijas
  tādās jomās kā elastība, enerģijas uzkrāšana, pieprasījumreakcija un citos elastības mehānismos
  un lai palīdzētu lielos apjomos integrēt no variabliem resursiem ražotu atjaunojamo enerģiju. Tāpēc dalībvalstīm saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jānodrošina, ka augošam pieprasījumam atbilstošā tempā plašāk tiek izmantota atjaunojamo resursu elektroenerģija
  , un tādēļ cita starpā Savienības līmenī jākoordinē importa stratēģijas un vienlaikus jāpanāk, ka pieprasījums elastīgi pielāgojas enerģijas ražošanai no atjaunojamiem resursiem
  . Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jāizveido sistēma, kura ietver gan ar tirgu saderīgus mehānismus — ar kuriem var novērst vēl atlikušos šķēršļus, veidojot drošas un pietiekamas elektroenerģijas sistēmas, kas der lielam
  elastīgas
  atjaunojamās enerģijas apjomam —, gan arī elektroenerģijas sistēmā pilnībā integrētas krātuves. Konkrētāk, ar šo sistēmu novērš vēl atlikušos šķēršļus, arī nefinanšu šķēršļus — piemēram, tādus kā digitālo resursu un cilvēkresursu trūkums —, kas liedz iestādēm raiti apstrādāt pieteikumus atļauju saņemšanai, kuru skaits kļūst aizvien lielāks.

| (5a) | Ievērojot Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktos kritērijus, ir jāizstrādā un jāizmanto novatoriskas tehnoloģijas — piemēram, hibrīdsiltumsūkņi —, jo to var izmantot kā pārkārtošanās tehnoloģiju, cenšoties īstenot 2030. gadam nospraustos klimata mērķus, un tas var palīdzēt sasniegt 2050. gadam noteiktos klimata mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(5a)

Ievērojot Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktos kritērijus, ir jāizstrādā un jāizmanto novatoriskas tehnoloģijas — piemēram, hibrīdsiltumsūkņi —, jo to var izmantot kā pārkārtošanās tehnoloģiju, cenšoties īstenot 2030. gadam nospraustos klimata mērķus, un tas var palīdzēt sasniegt 2050. gadam noteiktos klimata mērķrādītājus.

| (5b) | Ar nākotnes ES ekonomikas pārvaldības sistēmu būtu jāmudina dalībvalstis īstenot reformas, kas vajadzīgas ātrākam zaļās pārkārtošanās procesam, un jānodrošina investīcijas nepieciešamajās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(5b)

Ar nākotnes ES ekonomikas pārvaldības sistēmu būtu jāmudina dalībvalstis īstenot reformas, kas vajadzīgas ātrākam zaļās pārkārtošanās procesam, un jānodrošina investīcijas nepieciešamajās tehnoloģijās.

| (6) | Aprēķinot atjaunojamo energoresursu īpatsvaru dalībvalstī, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas veidi būtu jāuzskaita nozarē, kurā attiecīgā degviela tiek patērēta (elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes vai transporta nozare).
  Ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela tiek patērēta citā dalībvalstī, nevis tajā, kur tā saražota, tad 80 % no enerģijas apjoma, kas iegūta no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas, būtu jāuzskaita šādas enerģijas patēriņa valstī un nozarē, savukārt 20 % no attiecīgās enerģijas apjoma būtu jāuzskaita ražošanas valstī, ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi. Dalībvalstis šādu vienošanos var panākt īpaša sadarbības nolīguma veidā, izmantojot Savienības atjaunojamo energoresursu attīstības platformu. Par katru šādu vienošanu būtu jāpaziņo Komisijai un jāsniedz par to attiecīga informācija, norādot arī precīzu piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, pārsūtīšanas laikus un datumu, kurā vienošanās stāsies spēkā. Pakārtoto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu 100 % apmērā uzskaita attiecīgās degvielas patēriņa valstī.
  Lai izvairītos no divkāršas uzskaites, nebūtu jāuzskaita atjaunojamo resursu elektroenerģija, kas izmantota šādas degvielas ražošanai. Tādējādi šādas degvielas uzskaites noteikumi visā direktīvā būtu saskaņoti neatkarīgi no tā, vai attiecīgā degviela ir uzskaitīta vispārējā atjaunojamās enerģijas mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām, vai kāda pakārtotā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām. Būtu iespējams arī uzskaitīt reāli patērēto enerģiju, ņemot vērā enerģijas zudumus attiecīgās degvielas ražošanas procesā. Turklāt varētu uzskaitīt nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, kas importēta un patērēta Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Aprēķinot atjaunojamo energoresursu īpatsvaru dalībvalstī, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas veidi būtu jāuzskaita nozarē, kurā attiecīgā degviela tiek patērēta (elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes vai transporta nozare).
  Ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela tiek patērēta citā dalībvalstī, nevis tajā, kur tā saražota, tad 80 % no enerģijas apjoma, kas iegūta no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas, būtu jāuzskaita šādas enerģijas patēriņa valstī un nozarē, savukārt 20 % no attiecīgās enerģijas apjoma būtu jāuzskaita ražošanas valstī, ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi. Dalībvalstis šādu vienošanos var panākt īpaša sadarbības nolīguma veidā, izmantojot Savienības atjaunojamo energoresursu attīstības platformu. Par katru šādu vienošanu būtu jāpaziņo Komisijai un jāsniedz par to attiecīga informācija, norādot arī precīzu piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, pārsūtīšanas laikus un datumu, kurā vienošanās stāsies spēkā. Pakārtoto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu 100 % apmērā uzskaita attiecīgās degvielas patēriņa valstī.
  Lai izvairītos no divkāršas uzskaites, nebūtu jāuzskaita atjaunojamo resursu elektroenerģija, kas izmantota šādas degvielas ražošanai. Tādējādi šādas degvielas uzskaites noteikumi visā direktīvā būtu saskaņoti neatkarīgi no tā, vai attiecīgā degviela ir uzskaitīta vispārējā atjaunojamās enerģijas mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām, vai kāda pakārtotā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām. Būtu iespējams arī uzskaitīt reāli patērēto enerģiju, ņemot vērā enerģijas zudumus attiecīgās degvielas ražošanas procesā. Turklāt varētu uzskaitīt nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, kas importēta un patērēta Savienībā.

| (6a) | Uzlādes strāva ir noturīga tikai tad, ja ražota no tīras enerģijas, tāpēc, analizējot elektrificēta siltuma, transporta un rūpniecības preču aprites ciklu, vienmēr būtu jāņem vērā atlikušais fosilo resursu īpatsvars iepriekš saražotajā elektroenerģijā. |
| --- | --- |

(6a)

Uzlādes strāva ir noturīga tikai tad, ja ražota no tīras enerģijas, tāpēc, analizējot elektrificēta siltuma, transporta un rūpniecības preču aprites ciklu, vienmēr būtu jāņem vērā atlikušais fosilo resursu īpatsvars iepriekš saražotajā elektroenerģijā.

| (7) | Dalībvalstu sadarbība, kas veicina atjaunojamās enerģijas izmantošanu, var īstenoties kā statistiski pārvedumi, atbalsta shēmas vai kopīgi projekti. Tādējādi var izmaksu ziņā efektīvi izvērst atjaunojamās enerģijas izmantošanu visā Eiropā un veicināt tirgus integrāciju. Lai arī šādas sadarbības iespēju ir daudz, tā bijusi ļoti ierobežota, tāpēc lietderības ziņā nav panākti vēlamie rezultāti attiecībā uz atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu. Tāpēc būtu jānosaka dalībvalstīm pienākums izmēģināt šādu sadarbību,
  līdz 2025. gada decembrim
  īstenojot izmēģinājuma
  projektus, kā arī līdz 2030. gadam īstenojot trešo projektu dalībvalstīm, kuru elektroenerģijas patēriņš gadā pārsniedz 100 TWh
  . Iesaistītās dalībvalstis šo pienākumu izpildītu ar projektiem, kurus finansē nacionālais devums saskaņā ar Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu, kas izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1294 (12). |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstu sadarbība, kas veicina atjaunojamās enerģijas izmantošanu, var īstenoties kā statistiski pārvedumi, atbalsta shēmas vai kopīgi projekti. Tādējādi var izmaksu ziņā efektīvi izvērst atjaunojamās enerģijas izmantošanu visā Eiropā un veicināt tirgus integrāciju. Lai arī šādas sadarbības iespēju ir daudz, tā bijusi ļoti ierobežota, tāpēc lietderības ziņā nav panākti vēlamie rezultāti attiecībā uz atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu. Tāpēc būtu jānosaka dalībvalstīm pienākums izmēģināt šādu sadarbību,
  līdz 2025. gada decembrim
  īstenojot izmēģinājuma
  projektus, kā arī līdz 2030. gadam īstenojot trešo projektu dalībvalstīm, kuru elektroenerģijas patēriņš gadā pārsniedz 100 TWh
  . Iesaistītās dalībvalstis šo pienākumu izpildītu ar projektiem, kurus finansē nacionālais devums saskaņā ar Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu, kas izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1294 (12).

| (7a) | ES politikai visās jomās jābūt vērstai uz rīcību, kas ļauj īstenot jaunākos noteiktos klimata mērķrādītājus un panākt klimatneitralitāti. Šādi jārīkojas, arī īstenojot kohēzijas politiku, kura vairāk nekā divdesmit gadus ir veicinājusi ekonomikas dekarbonizāciju un turklāt piedāvā piemērus un labāko praksi, ko pēc analoģijas var izmantot citā politikas griezumā, piemēram, grozot šo direktīvu. Kohēzijas politika ne vien piedāvā iespējas investēt, lai ar Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu starpniecību reaģētu uz vietējām un reģionālām vajadzībām, bet arī nodrošina integrētu politikas sistēmu, ar ko mazināt atšķirības starp Eiropas reģioniem attīstības ziņā, un cita starpā ar vides aizsardzību, augstas kvalitātes nodarbinātību un taisnīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību palīdz tiem risināt daudzās problēmas, kuras reģionu attīstību apgrūtina. |
| --- | --- |

(7a)

ES politikai visās jomās jābūt vērstai uz rīcību, kas ļauj īstenot jaunākos noteiktos klimata mērķrādītājus un panākt klimatneitralitāti. Šādi jārīkojas, arī īstenojot kohēzijas politiku, kura vairāk nekā divdesmit gadus ir veicinājusi ekonomikas dekarbonizāciju un turklāt piedāvā piemērus un labāko praksi, ko pēc analoģijas var izmantot citā politikas griezumā, piemēram, grozot šo direktīvu. Kohēzijas politika ne vien piedāvā iespējas investēt, lai ar Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu starpniecību reaģētu uz vietējām un reģionālām vajadzībām, bet arī nodrošina integrētu politikas sistēmu, ar ko mazināt atšķirības starp Eiropas reģioniem attīstības ziņā, un cita starpā ar vides aizsardzību, augstas kvalitātes nodarbinātību un taisnīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību palīdz tiem risināt daudzās problēmas, kuras reģionu attīstību apgrūtina.

| (7b) | Vietējo un reģionālo pašvaldību darbība ir ārkārtīgi svarīga integrētu un decentralizētu energosistēmu kontekstā. Tāpēc Komisijai būtu jāpalīdz vietējām un reģionālajām pašvaldībām strādāt pārrobežu mērogā, palīdzot tām veidot sadarbības mehānismus, arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG). |
| --- | --- |

(7b)

Vietējo un reģionālo pašvaldību darbība ir ārkārtīgi svarīga integrētu un decentralizētu energosistēmu kontekstā. Tāpēc Komisijai būtu jāpalīdz vietējām un reģionālajām pašvaldībām strādāt pārrobežu mērogā, palīdzot tām veidot sadarbības mehānismus, arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG).

| (7c) | Kohēzijas politika nodrošina kohēzijas politikas un citu ES likumdošanas jomu lielāku konsekvenci un koordināciju, tāpēc politikā var sekmīgāk iestrādāt klimata aspektus, izstrādāt efektīvākas, uz konkrētu avotu bāzētas politikas nostādnes, piedāvāt mērķtiecīgu ES finansējumu un līdz ar to labāk īstenot klimata politiku uz vietas. |
| --- | --- |

(7c)

Kohēzijas politika nodrošina kohēzijas politikas un citu ES likumdošanas jomu lielāku konsekvenci un koordināciju, tāpēc politikā var sekmīgāk iestrādāt klimata aspektus, izstrādāt efektīvākas, uz konkrētu avotu bāzētas politikas nostādnes, piedāvāt mērķtiecīgu ES finansējumu un līdz ar to labāk īstenot klimata politiku uz vietas.

| (7d) | Pārkārtojoties uz klimatneitrālu ekonomiku, ārkārtīgi svarīgi ir pilnībā ievērot daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principus, jo vide un klimata pārmaiņas ir tieši vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, un tās īsteno 90 % no pasākumiem, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, un 70 % no pasākumiem, kuri saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu. Turklāt šīs pašvaldības arī izstrādā pasākumus, kuru mērķis ir veicināt iedzīvotājos klimatam draudzīgu uzvedību, arī saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu, viedu mobilitāti, ilgtspējīgiem mājokļiem un enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

(7d)

Pārkārtojoties uz klimatneitrālu ekonomiku, ārkārtīgi svarīgi ir pilnībā ievērot daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principus, jo vide un klimata pārmaiņas ir tieši vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, un tās īsteno 90 % no pasākumiem, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, un 70 % no pasākumiem, kuri saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu. Turklāt šīs pašvaldības arī izstrādā pasākumus, kuru mērķis ir veicināt iedzīvotājos klimatam draudzīgu uzvedību, arī saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu, viedu mobilitāti, ilgtspējīgiem mājokļiem un enerģijas patēriņu.

| (8) | Atkrastes atjaunojamās enerģijas stratēģijā ir noteikts vērienīgs mērķis — līdz 2050. gadam visos Savienības jūras baseinos iegūt 300 GW jūras vēja un 40 GW okeāna enerģijas. Lai īstenotos šīs vērienīgās pārmaiņas, dalībvalstīm būs kopīgiem spēkiem jāstrādā pārrobežu mērogā jūras baseinu līmenī. Tāpēc dalībvalstīm būtu kopīgi jānosaka, kādā apjomā līdz 2050. gadam katrā jūras baseinā ir jāizvērš atkrastes atjaunojamās enerģijas ražošana, nosakot arī starpposma rādītājus 2030. un 2040. gadam
  , un savos jūras telpiskās plānošanas dokumentos attiecīgi jāpiešķir tam pietiekama telpa
  .
  Gadījumā, ja potenciālais dalībvalstu atkrastes atjaunojamo energoresursu daudzums neatbilstu plānotajam atkrastes atjaunojamās enerģijas apjomam, Komisijai būtu jāveic papildu pasākumi, lai attiecīgo neatbilstību mazinātu.
  Šie mērķi būtu jāatspoguļo atjauninātos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 tiks iesniegti 2023. un 2024. gadā. Nosakot daudzumu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā iespējas iegūt atkrastes atjaunojamo enerģiju katrā jūras baseinā,
  tehniskās un ekonomiskās iespējas veidot pārvades tīkla infrastruktūru un jāņem vērā
  vides aizsardzība,
  bioloģiskā daudzveidība,
  pielāgošanās klimata pārmaiņām un citi jūras izmantošanas veidi,
  sevišķi darbības, kas attiecīgajās teritorijās jau tiek veiktas, un iespējamais kaitējums videi,
  kā arī Savienības dekarbonizācijas mērķrādītāji. Turklāt dalībvalstīm būtu aizvien nopietnāk jāapsver iespēja atkrastes atjaunojamās enerģijas ražošanu kombinēt ar pārvades līnijām, kuras savieno vairākas dalībvalstis, tādēļ izmantojot hibrīdprojektus vai — vēlākā posmā — pamatīgāk satīklotu infrastruktūru. Šādi varētu nodrošināt elektroenerģijas plūsmu dažādos virzienos, tā nodrošinot maksimālu sociālekonomisko labklājību, optimizējot izdevumus par infrastruktūru un piedāvājot iespēju jūru izmantot ilgtspējīgāk.
  Dalībvalstīm, kuras robežojas ar jūras baseinu, būtu jāizmanto jūras telpiskās plānošanas process, kas nodrošinātu sabiedrības nopietnas līdzdalības pieeju, lai būtu ņemts vērā visu ieinteresēto personu un piekrastes kopienu viedoklis. |
| --- | --- |

(8)

Atkrastes atjaunojamās enerģijas stratēģijā ir noteikts vērienīgs mērķis — līdz 2050. gadam visos Savienības jūras baseinos iegūt 300 GW jūras vēja un 40 GW okeāna enerģijas. Lai īstenotos šīs vērienīgās pārmaiņas, dalībvalstīm būs kopīgiem spēkiem jāstrādā pārrobežu mērogā jūras baseinu līmenī. Tāpēc dalībvalstīm būtu kopīgi jānosaka, kādā apjomā līdz 2050. gadam katrā jūras baseinā ir jāizvērš atkrastes atjaunojamās enerģijas ražošana, nosakot arī starpposma rādītājus 2030. un 2040. gadam
  , un savos jūras telpiskās plānošanas dokumentos attiecīgi jāpiešķir tam pietiekama telpa
  .
  Gadījumā, ja potenciālais dalībvalstu atkrastes atjaunojamo energoresursu daudzums neatbilstu plānotajam atkrastes atjaunojamās enerģijas apjomam, Komisijai būtu jāveic papildu pasākumi, lai attiecīgo neatbilstību mazinātu.
  Šie mērķi būtu jāatspoguļo atjauninātos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 tiks iesniegti 2023. un 2024. gadā. Nosakot daudzumu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā iespējas iegūt atkrastes atjaunojamo enerģiju katrā jūras baseinā,
  tehniskās un ekonomiskās iespējas veidot pārvades tīkla infrastruktūru un jāņem vērā
  vides aizsardzība,
  bioloģiskā daudzveidība,
  pielāgošanās klimata pārmaiņām un citi jūras izmantošanas veidi,
  sevišķi darbības, kas attiecīgajās teritorijās jau tiek veiktas, un iespējamais kaitējums videi,
  kā arī Savienības dekarbonizācijas mērķrādītāji. Turklāt dalībvalstīm būtu aizvien nopietnāk jāapsver iespēja atkrastes atjaunojamās enerģijas ražošanu kombinēt ar pārvades līnijām, kuras savieno vairākas dalībvalstis, tādēļ izmantojot hibrīdprojektus vai — vēlākā posmā — pamatīgāk satīklotu infrastruktūru. Šādi varētu nodrošināt elektroenerģijas plūsmu dažādos virzienos, tā nodrošinot maksimālu sociālekonomisko labklājību, optimizējot izdevumus par infrastruktūru un piedāvājot iespēju jūru izmantot ilgtspējīgāk.
  Dalībvalstīm, kuras robežojas ar jūras baseinu, būtu jāizmanto jūras telpiskās plānošanas process, kas nodrošinātu sabiedrības nopietnas līdzdalības pieeju, lai būtu ņemts vērā visu ieinteresēto personu un piekrastes kopienu viedoklis.

| (8a) | Ir dažādi nosacījumi, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai izmantotu iespējas iegūt atjaunojamu enerģiju Eiropas jūrās un okeānos, arī salās un tālākajos reģionos. Tāpēc Savienība apņemas ieviest alternatīvas tehnoloģijas, kas nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz jūras vidi, kas šīm teritorijām ir īpaši nozīmīga. |
| --- | --- |

(8a)

Ir dažādi nosacījumi, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai izmantotu iespējas iegūt atjaunojamu enerģiju Eiropas jūrās un okeānos, arī salās un tālākajos reģionos. Tāpēc Savienība apņemas ieviest alternatīvas tehnoloģijas, kas nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz jūras vidi, kas šīm teritorijām ir īpaši nozīmīga.

| (8b) | Lai izmantotu iespējas iegūt atjaunojamo enerģiju visās Eiropas jūrās un okeānos, ir jāņem vērā jūras vides ģeogrāfiskā daudzveidība un alternatīvie izmantošanas veidi, un tādēļ ir vajadzīgs krietni plašāks tehnoloģisko risinājumu kopums. Šie risinājumi cita starpā ir peldošo atkrastes vēja un saules enerģijas iekārtu saražotā enerģija, viļņu, straumju un plūdmaiņu enerģija, termiskā un sāļuma gradientu atšķirības, jūras ūdens izmantošana aukstumapgādei un siltumapgādei, ģeotermālā enerģija un jūras biomasa (aļģes). |
| --- | --- |

(8b)

Lai izmantotu iespējas iegūt atjaunojamo enerģiju visās Eiropas jūrās un okeānos, ir jāņem vērā jūras vides ģeogrāfiskā daudzveidība un alternatīvie izmantošanas veidi, un tādēļ ir vajadzīgs krietni plašāks tehnoloģisko risinājumu kopums. Šie risinājumi cita starpā ir peldošo atkrastes vēja un saules enerģijas iekārtu saražotā enerģija, viļņu, straumju un plūdmaiņu enerģija, termiskā un sāļuma gradientu atšķirības, jūras ūdens izmantošana aukstumapgādei un siltumapgādei, ģeotermālā enerģija un jūras biomasa (aļģes).

| (8c) | Atjaunojamās enerģijas projekti lauku zemē un lauksaimniecības zemē vispār būtu īstenojami, vadoties pēc proporcionalitātes, papildināmības un kompensācijas principiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atjaunojamo energoresursu projekti ir korekti izvietoti tā, ka netiek zaudēta lauksaimniecības zeme, un jāmudina izvērst un izmantot atbilstošas tehnoloģijas, kuras nodrošina, ka atjaunojamās enerģijas ražošana ir saderīga ar lauksaimniecības un lopkopības produktu ražošanu. |
| --- | --- |

(8c)

Atjaunojamās enerģijas projekti lauku zemē un lauksaimniecības zemē vispār būtu īstenojami, vadoties pēc proporcionalitātes, papildināmības un kompensācijas principiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atjaunojamo energoresursu projekti ir korekti izvietoti tā, ka netiek zaudēta lauksaimniecības zeme, un jāmudina izvērst un izmantot atbilstošas tehnoloģijas, kuras nodrošina, ka atjaunojamās enerģijas ražošana ir saderīga ar lauksaimniecības un lopkopības produktu ražošanu.

| (9) | Atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu tirgus strauji aug, un līdz ar dalībvalstu atbalsta shēmām vai tiešo pārdošanu elektroenerģijas vairumtirgū tas ir vēl viens ceļš uz atjaunojamās enerģijas ražošanas tirgu. Vienlaikus
  šādi līgumi sniedz ražotājam konkrētu ienākumu garantiju, savukārt lietotājs var gūt labumu no stabilas elektroenerģijas cenas
  . Atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu tirgū joprojām darbojas vien dažas dalībvalstis un lielie uzņēmumi, un lielā daļā Savienības tirgus joprojām ir būtiski administratīvi, tehniski un finansiāli šķēršļi.
  Papildus atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumiem Komisija arī izvērtē šķēršļus, kas neļauj sākt izmantot atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes pirkuma līgumus, kuriem būs aizvien lielāka nozīme, lai sasniegtu ES noteiktos mērķrādītājus klimata un atjaunojamo energoresursu jomā.
  Tāpēc, lai veicinātu atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu izmantošanu, 15. pantā paredzētie pasākumi būtu jāpadara vēl stingrāki un tādēļ jāapsver iespējas ar kredīta garantijām mazināt ar šiem līgumiem saistītos finansiālos riskus, ņemot vērā, ka šīm garantijām, ja tās ir publiskas, nevajadzētu izstumt privāto finansējumu. |
| --- | --- |

(9)

Atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu tirgus strauji aug, un līdz ar dalībvalstu atbalsta shēmām vai tiešo pārdošanu elektroenerģijas vairumtirgū tas ir vēl viens ceļš uz atjaunojamās enerģijas ražošanas tirgu. Vienlaikus
  šādi līgumi sniedz ražotājam konkrētu ienākumu garantiju, savukārt lietotājs var gūt labumu no stabilas elektroenerģijas cenas
  . Atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu tirgū joprojām darbojas vien dažas dalībvalstis un lielie uzņēmumi, un lielā daļā Savienības tirgus joprojām ir būtiski administratīvi, tehniski un finansiāli šķēršļi.
  Papildus atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumiem Komisija arī izvērtē šķēršļus, kas neļauj sākt izmantot atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes pirkuma līgumus, kuriem būs aizvien lielāka nozīme, lai sasniegtu ES noteiktos mērķrādītājus klimata un atjaunojamo energoresursu jomā.
  Tāpēc, lai veicinātu atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu izmantošanu, 15. pantā paredzētie pasākumi būtu jāpadara vēl stingrāki un tādēļ jāapsver iespējas ar kredīta garantijām mazināt ar šiem līgumiem saistītos finansiālos riskus, ņemot vērā, ka šīm garantijām, ja tās ir publiskas, nevajadzētu izstumt privāto finansējumu.

| (10) | Pārāk sarežģītas un pārmērīgi ilgas administratīvās procedūras ir būtisks šķērslis, kas kavē atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu.
  Ir vajadzīga administratīvo procedūru un atļauju piešķiršanas procedūru vēl lielāka racionalizācija, lai atvieglotu administratīvo slogu gan atjaunojamo energoresursu projektiem, gan ar šādiem resursiem saistītajiem tīkla infrastruktūras projektiem. Viena gada laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāpārskata pamatnostādnes par atļauju piešķiršanu, lai tādējādi saīsinātu un vienkāršotu procesus, kuri attiecas uz jauniem atjaunojamo energoresursu projektiem, kā arī energoatjaunināšanas un modernizēšanas projektiem. Saistībā ar šīm pamatnostādnēm būtu jāizstrādā galvenie darbības rādītāji. |
| --- | --- |

(10)

Pārāk sarežģītas un pārmērīgi ilgas administratīvās procedūras ir būtisks šķērslis, kas kavē atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu.
  Ir vajadzīga administratīvo procedūru un atļauju piešķiršanas procedūru vēl lielāka racionalizācija, lai atvieglotu administratīvo slogu gan atjaunojamo energoresursu projektiem, gan ar šādiem resursiem saistītajiem tīkla infrastruktūras projektiem. Viena gada laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāpārskata pamatnostādnes par atļauju piešķiršanu, lai tādējādi saīsinātu un vienkāršotu procesus, kuri attiecas uz jauniem atjaunojamo energoresursu projektiem, kā arī energoatjaunināšanas un modernizēšanas projektiem. Saistībā ar šīm pamatnostādnēm būtu jāizstrādā galvenie darbības rādītāji.

| (10a) | Vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenie procesu dalībnieki, kas dod Eiropai lielākas izredzes sasniegt savus enerģētikas un klimata mērķus. Enerģijas ražošana vietējā līmenī ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmētu atjaunojamās enerģijas ražošanu, mazinātu atkarību no ārējiem energoresursiem un mazinātu enerģētiskās nabadzības īpatsvaru. |
| --- | --- |

(10a)

Vietējās un reģionālās pašvaldības ir galvenie procesu dalībnieki, kas dod Eiropai lielākas izredzes sasniegt savus enerģētikas un klimata mērķus. Enerģijas ražošana vietējā līmenī ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmētu atjaunojamās enerģijas ražošanu, mazinātu atkarību no ārējiem energoresursiem un mazinātu enerģētiskās nabadzības īpatsvaru.

| (11) | Ēkām ir vēl daudz neizmantotu iespēju rezultatīvi veicināt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos Savienībā. Siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācija ar lielāku atjaunojamās enerģijas ražošanas un izmantošanas īpatsvaru 
  — sevišķi vietējā līmenī —
  šajā nozarē būs jāpanāk, lai īstenotu
  Eiropas
  Klimata
  aktā
  iestrādāto vērienīgo ieceri sasniegt Savienības klimatneitralitātes mērķi. Tomēr progress saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu siltumapgādei un aukstumapgādei pēdējos desmit gados ir iesīkstējis un lielā mērā izpaužas vien kā aktīvāka biomasas izmantošana. Ja nebūs noteikti
  indikatīvi
  mērķrādītāji, pēc kuriem kāpināt atjaunojamās enerģijas ražošanu un izmantošanu ēkās, nebūs iespējams sekot līdzi progresam un noskaidrot problemātiskos posmus, kas bremzē atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu.
  Būtu jāļauj dalībvalstīm indikatīvā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām uzskaitīt atlikumsiltumu un atlikumaukstumu līdz pat 20 % apmērā ar mērķrādītāja 54 % maksimālo īpatsvaru.
  Turklāt ar noteiktiem mērķrādītājiem būs dots ilgtermiņa signāls investoriem, arī periodam uzreiz pēc 2030. gada. Tas būs elements, kas papildina pienākumus, kuri saistīti ar energoefektivitāti un ēku energoefektivitātes rādītājiem
  , un ir saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  . Tāpēc būtu jānosaka indikatīvi mērķrādītāji atjaunojamās enerģijas izmantošanai ēkās, lai vadītu un stimulētu dalībvalstu centienus pilnvērtīgi realizēt iespējas ▌izmantot un ražot atjaunojamo enerģiju
  pašās ēkās vai to tuvumā
  , un lai veicinātu tādu tehnoloģiju izstrādi ▌, ar kurām var ražot atjaunojamo enerģiju,
  un palīdzētu tās efektīvi integrēt energosistēmā,
  vienlaikus piedāvājot skaidrību investoriem un nodrošinot iesaisti vietējā līmenī
  , kā arī vairojot sistēmas lietderību
  .
  Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu uzdevums ir palielināt fosilās enerģijas izmaksas, lai galarezultātā panāktu tirgus stimulētas investīcijas enerģijas ietaupījumos vai pārkārtošanos uz atjaunojamo enerģiju. Ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām un citiem mērķrādītājiem, kas vajadzīgi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, būtu jāizvairās no dubulta sloga patērētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Ēkām ir vēl daudz neizmantotu iespēju rezultatīvi veicināt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos Savienībā. Siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācija ar lielāku atjaunojamās enerģijas ražošanas un izmantošanas īpatsvaru 
  — sevišķi vietējā līmenī —
  šajā nozarē būs jāpanāk, lai īstenotu
  Eiropas
  Klimata
  aktā
  iestrādāto vērienīgo ieceri sasniegt Savienības klimatneitralitātes mērķi. Tomēr progress saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu siltumapgādei un aukstumapgādei pēdējos desmit gados ir iesīkstējis un lielā mērā izpaužas vien kā aktīvāka biomasas izmantošana. Ja nebūs noteikti
  indikatīvi
  mērķrādītāji, pēc kuriem kāpināt atjaunojamās enerģijas ražošanu un izmantošanu ēkās, nebūs iespējams sekot līdzi progresam un noskaidrot problemātiskos posmus, kas bremzē atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu.
  Būtu jāļauj dalībvalstīm indikatīvā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām uzskaitīt atlikumsiltumu un atlikumaukstumu līdz pat 20 % apmērā ar mērķrādītāja 54 % maksimālo īpatsvaru.
  Turklāt ar noteiktiem mērķrādītājiem būs dots ilgtermiņa signāls investoriem, arī periodam uzreiz pēc 2030. gada. Tas būs elements, kas papildina pienākumus, kuri saistīti ar energoefektivitāti un ēku energoefektivitātes rādītājiem
  , un ir saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  . Tāpēc būtu jānosaka indikatīvi mērķrādītāji atjaunojamās enerģijas izmantošanai ēkās, lai vadītu un stimulētu dalībvalstu centienus pilnvērtīgi realizēt iespējas ▌izmantot un ražot atjaunojamo enerģiju
  pašās ēkās vai to tuvumā
  , un lai veicinātu tādu tehnoloģiju izstrādi ▌, ar kurām var ražot atjaunojamo enerģiju,
  un palīdzētu tās efektīvi integrēt energosistēmā,
  vienlaikus piedāvājot skaidrību investoriem un nodrošinot iesaisti vietējā līmenī
  , kā arī vairojot sistēmas lietderību
  .
  Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu uzdevums ir palielināt fosilās enerģijas izmaksas, lai galarezultātā panāktu tirgus stimulētas investīcijas enerģijas ietaupījumos vai pārkārtošanos uz atjaunojamo enerģiju. Ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām un citiem mērķrādītājiem, kas vajadzīgi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, būtu jāizvairās no dubulta sloga patērētājiem.

| (11a) | Nepieciešamība ātri īstenot enerģētikas pārkārtošanu nekad vēl nav bijusi tik spēcīga un skaidra, kā pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā. Krievija nodrošina vairāk nekā 40 % no visas ES patērētās gāzes, kas galvenokārt tiek izmantota ēku sektorā, kura īpatsvars ir 40 % no visa ES enerģijas patēriņa. Ātrāk izvēršot saules enerģijas jumta paneļu un siltumsūkņu uzstādīšanu, ES varētu būtiski samazināt fosilā kurināmā importa apjomus. Intensīvāk īstenojot šādas investīcijas sākumposmā, vēl ātrāk mazināsies ES atkarība no ārējiem piegādātājiem. Saskaņā ar plānu “REPowerEU” 2022. gadā vien varētu ietaupīt vēl 2,5 miljardus kubikmetru gāzes, uzstādot saules enerģijas jumta paneļu sistēmas ar jaudu līdz 15 TWh, un vēl 12 miljardus kubikmetru gāzes varētu ietaupīt uz katriem 10 miljoniem uzstādīto siltumsūkņu. Vienlaikus šādi pasākumi būtiski veicinātu vietējo darba tirgu, un šāds saules enerģijas jumta paneļu uzstādīšanas vilnis vien varētu nodrošināt līdz 225 000 jaunu vietējo darbvietu šādu sistēmu uzstādīšanas nozarē
   (13). |
| --- | --- |

(11a)

Nepieciešamība ātri īstenot enerģētikas pārkārtošanu nekad vēl nav bijusi tik spēcīga un skaidra, kā pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā. Krievija nodrošina vairāk nekā 40 % no visas ES patērētās gāzes, kas galvenokārt tiek izmantota ēku sektorā, kura īpatsvars ir 40 % no visa ES enerģijas patēriņa. Ātrāk izvēršot saules enerģijas jumta paneļu un siltumsūkņu uzstādīšanu, ES varētu būtiski samazināt fosilā kurināmā importa apjomus. Intensīvāk īstenojot šādas investīcijas sākumposmā, vēl ātrāk mazināsies ES atkarība no ārējiem piegādātājiem. Saskaņā ar plānu “REPowerEU” 2022. gadā vien varētu ietaupīt vēl 2,5 miljardus kubikmetru gāzes, uzstādot saules enerģijas jumta paneļu sistēmas ar jaudu līdz 15 TWh, un vēl 12 miljardus kubikmetru gāzes varētu ietaupīt uz katriem 10 miljoniem uzstādīto siltumsūkņu. Vienlaikus šādi pasākumi būtiski veicinātu vietējo darba tirgu, un šāds saules enerģijas jumta paneļu uzstādīšanas vilnis vien varētu nodrošināt līdz 225 000 jaunu vietējo darbvietu šādu sistēmu uzstādīšanas nozarē
   (13).

| (12) | Trūkst kvalificētu darbinieku, jo īpaši atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu uzstādīšanas un projektēšanas speciālistu, tāpēc lēnāka ir fosilā kurināmā siltumapgādes sistēmu nomaiņa ar atjaunojamos energoresursos balstītām sistēmām, un tas nopietni kavē atjaunojamo energoresursu integrēšanu ēkās, rūpniecībā un lauksaimniecībā. Lai prognozētu turpmāk vajadzīgās prasmes, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un atjaunojamās enerģijas kopienām. Būtu jānodrošina, ka pietiekamā skaitā ir pieejamas ļoti kvalitatīvas
  un efektīvas profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās stratēģijas un
  apmācības programmas, kā arī sertificēšanas iespējas, kas garantē, ka ir pareizi uzstādītas un droši darbojas dažnedažādas atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas
  un uzkrāšanas tehnoloģijas, arī elektrotransportlīdzekļu uzlādes punkti
  , turklāt tas ir jānodrošina tā, lai rosinātu uz līdzdalību šādās apmācības programmās un sertificēšanas sistēmās. Dalībvalstīm būtu jāizvērtē, kādus pasākumus veikt, lai piesaistītu grupas, kas pašlaik attiecīgajā profesionālajā jomā nav pietiekami pārstāvētas. Būtu jāpublicē apmācītu un sertificētu uzstādīšanas speciālistu saraksts, lai panāktu patērētāju uzticēšanos un lai viegli būtu pieejamas konkrēta lietotāja vajadzībām atbilstošu projektēšanas un uzstādīšanas speciālistu prasmes, kas garantē atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes pareizu ierīkošanu un darbību. |
| --- | --- |

(12)

Trūkst kvalificētu darbinieku, jo īpaši atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu uzstādīšanas un projektēšanas speciālistu, tāpēc lēnāka ir fosilā kurināmā siltumapgādes sistēmu nomaiņa ar atjaunojamos energoresursos balstītām sistēmām, un tas nopietni kavē atjaunojamo energoresursu integrēšanu ēkās, rūpniecībā un lauksaimniecībā. Lai prognozētu turpmāk vajadzīgās prasmes, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un atjaunojamās enerģijas kopienām. Būtu jānodrošina, ka pietiekamā skaitā ir pieejamas ļoti kvalitatīvas
  un efektīvas profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās stratēģijas un
  apmācības programmas, kā arī sertificēšanas iespējas, kas garantē, ka ir pareizi uzstādītas un droši darbojas dažnedažādas atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas
  un uzkrāšanas tehnoloģijas, arī elektrotransportlīdzekļu uzlādes punkti
  , turklāt tas ir jānodrošina tā, lai rosinātu uz līdzdalību šādās apmācības programmās un sertificēšanas sistēmās. Dalībvalstīm būtu jāizvērtē, kādus pasākumus veikt, lai piesaistītu grupas, kas pašlaik attiecīgajā profesionālajā jomā nav pietiekami pārstāvētas. Būtu jāpublicē apmācītu un sertificētu uzstādīšanas speciālistu saraksts, lai panāktu patērētāju uzticēšanos un lai viegli būtu pieejamas konkrēta lietotāja vajadzībām atbilstošu projektēšanas un uzstādīšanas speciālistu prasmes, kas garantē atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes pareizu ierīkošanu un darbību.

| (12a) | Lauksaimniecības un dārzkopības uzņēmumiem ir telpu un jumta platības, un tie ražo biomasu. Tieši šo aktīvu dēļ to darbībai ir galvenā nozīme, nodrošinot enerģētikas pārkārtošanu lauku reģionos un lauku kopienās, jo īpaši ņemot vērā decentralizēto ražošanu. Šī nozare salīdzinoši maz patērē enerģiju un var saražot krietni vairāk atjaunojamās enerģijas, nekā tai pašai ir vajadzīgs. Tāpēc būtu vēl aktīvāk jāveicina un jāatbalsta enerģijas koplietošana un enerģijas kopienu veidošanās. |
| --- | --- |

(12a)

Lauksaimniecības un dārzkopības uzņēmumiem ir telpu un jumta platības, un tie ražo biomasu. Tieši šo aktīvu dēļ to darbībai ir galvenā nozīme, nodrošinot enerģētikas pārkārtošanu lauku reģionos un lauku kopienās, jo īpaši ņemot vērā decentralizēto ražošanu. Šī nozare salīdzinoši maz patērē enerģiju un var saražot krietni vairāk atjaunojamās enerģijas, nekā tai pašai ir vajadzīgs. Tāpēc būtu vēl aktīvāk jāveicina un jāatbalsta enerģijas koplietošana un enerģijas kopienu veidošanās.

| (13) | Izcelsmes apliecinājumi ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai informētu patērētājus un veicinātu atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu plašāku izmantošanu. Lai veidotos saskaņota Savienības bāze izcelsmes apliecinājumu izmantošanai un lai būtu pieejami attiecīgi apliecinoši dokumenti personām, kas slēdz atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumus, būtu jādod visiem atjaunojamās enerģijas ražotājiem iespēja saņemt izcelsmes apliecinājumu, neskarot dalībvalstu pienākumu ņemt vērā izcelsmes apliecinājumu tirgus vērtību, ja enerģijas ražotāji saņem finansiālu atbalstu.
  Izcelsmes apliecinājumu sistēma dalībvalstīm būtu jāveido kā saskaņota sistēma, kas piemērojama visā Savienībā. Lai enerģētikas sistēma būtu elastīgāka un lai apmierinātu augošās patērētāju prasības, ir vajadzīgs novatoriskāks, digitālāks, tehnoloģiski progresīvāks un uzticamāks instruments, ar ko atbalstīt un dokumentēt atjaunojamās enerģijas ražošanu aizvien lielākā apjomā. Konkrēti, ar novatoriskām tehnoloģijām var panākt telpā un laikā detalizētākus izcelsmes apliecinājumus. Lai veicinātu digitālo inovāciju šajā jomā, dalībvalstīm šāda papildu detalizācijas pakāpe būtu jāiestrādā savās izcelsmes apliecinājumu sistēmās. |
| --- | --- |

(13)

Izcelsmes apliecinājumi ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai informētu patērētājus un veicinātu atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu plašāku izmantošanu. Lai veidotos saskaņota Savienības bāze izcelsmes apliecinājumu izmantošanai un lai būtu pieejami attiecīgi apliecinoši dokumenti personām, kas slēdz atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumus, būtu jādod visiem atjaunojamās enerģijas ražotājiem iespēja saņemt izcelsmes apliecinājumu, neskarot dalībvalstu pienākumu ņemt vērā izcelsmes apliecinājumu tirgus vērtību, ja enerģijas ražotāji saņem finansiālu atbalstu.
  Izcelsmes apliecinājumu sistēma dalībvalstīm būtu jāveido kā saskaņota sistēma, kas piemērojama visā Savienībā. Lai enerģētikas sistēma būtu elastīgāka un lai apmierinātu augošās patērētāju prasības, ir vajadzīgs novatoriskāks, digitālāks, tehnoloģiski progresīvāks un uzticamāks instruments, ar ko atbalstīt un dokumentēt atjaunojamās enerģijas ražošanu aizvien lielākā apjomā. Konkrēti, ar novatoriskām tehnoloģijām var panākt telpā un laikā detalizētākus izcelsmes apliecinājumus. Lai veicinātu digitālo inovāciju šajā jomā, dalībvalstīm šāda papildu detalizācijas pakāpe būtu jāiestrādā savās izcelsmes apliecinājumu sistēmās.

| (13a) | Īstenojot kopīgu Eiropas rīcību cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai, kā norādīts Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumā, dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jāapsver nepieciešamība paplašināt esošo gāzes tīkla infrastruktūru, lai būtu vieglāk integrēt no atjaunojamiem resursiem iegūtu gāzi un lai mazinātu paļaušanos uz fosilo kurināmo, un šāda nepieciešamība jo īpaši būtu jāapsver, ja attiecīgā infrastruktūra nopietni veicinātu vismaz divu dalībvalstu vai dalībvalsts un trešās valsts savstarpēju savienošanu. |
| --- | --- |

(13a)

Īstenojot kopīgu Eiropas rīcību cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai, kā norādīts Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumā, dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jāapsver nepieciešamība paplašināt esošo gāzes tīkla infrastruktūru, lai būtu vieglāk integrēt no atjaunojamiem resursiem iegūtu gāzi un lai mazinātu paļaušanos uz fosilo kurināmo, un šāda nepieciešamība jo īpaši būtu jāapsver, ja attiecīgā infrastruktūra nopietni veicinātu vismaz divu dalībvalstu vai dalībvalsts un trešās valsts savstarpēju savienošanu.

| (14) | Spēcīgāk būtu jāpilnveido centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkli, orientējoties uz to, lai efektīvi un elastīgi varētu izmantot plašāku atjaunojamo resursu klāstu siltuma un aukstuma iegūšanai un tādējādi panāktu atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu un energosistēmas pamatīgāku integrāciju. Tāpēc ir lietderīgi atjaunināt to atjaunojamo energoresursu sarakstu, kas aizvien lielākā apjomā būtu integrējami centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīklos, un jāprasa tajos integrēt siltumenerģijas uzkrāšanu, kas ir elastības avots, palielina energoefektivitāti un nodrošina rentablāku ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(14)

Spēcīgāk būtu jāpilnveido centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkli, orientējoties uz to, lai efektīvi un elastīgi varētu izmantot plašāku atjaunojamo resursu klāstu siltuma un aukstuma iegūšanai un tādējādi panāktu atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu un energosistēmas pamatīgāku integrāciju. Tāpēc ir lietderīgi atjaunināt to atjaunojamo energoresursu sarakstu, kas aizvien lielākā apjomā būtu integrējami centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīklos, un jāprasa tajos integrēt siltumenerģijas uzkrāšanu, kas ir elastības avots, palielina energoefektivitāti un nodrošina rentablāku ekspluatāciju.

| (14a) | Lai tīklā integrētu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģiju, vienlaikus garantējot tīkla stabilitāti un drošu piegādi, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, kas var būt saistīti ar tādu risinājumu izstrādi kā uzkrāšanas iekārtas, pieprasījuma pārvaldība un tīkla balansēšanas elektrostacijas, kā arī augstas efektivitātes koģenerācijas stacijas, kuras palīdz līdzsvarot tīklu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģijas atbalstam. |
| --- | --- |

(14a)

Lai tīklā integrētu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģiju, vienlaikus garantējot tīkla stabilitāti un drošu piegādi, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, kas var būt saistīti ar tādu risinājumu izstrādi kā uzkrāšanas iekārtas, pieprasījuma pārvaldība un tīkla balansēšanas elektrostacijas, kā arī augstas efektivitātes koģenerācijas stacijas, kuras palīdz līdzsvarot tīklu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģijas atbalstam.

| (15) | Tā kā elektrotransportlīdzekļu skaits Savienībā līdz 2030. gadam varētu pārsniegt 30 miljonus, ir jānodrošina, ka tie var dot pilnvērtīgu ieguldījumu
  , veicinot atjaunojamo resursu
  elektroenerģijas
  integrēšanu
  sistēmā, un tādējādi
  ļauj izmaksu ziņā optimāli
  panākt lielāku
  no atjaunojamiem resursiem iegūtas
  elektroenerģijas īpatsvaru. Pilnībā jāizmanto elektrotransportlīdzekļu
  iespējas patērēt atjaunojamo resursu
  elektroenerģiju tad, kad tās ir daudz, un
  ievadīt
  to
  atpakaļ
  tīklā,
  ja
  tās pietrūkst ▌. Tāpēc ir lietderīgi ieviest īpašus pasākumus, kuri attiecas uz elektrotransportlīdzekļiem un informāciju par
  atjaunojamo
  enerģiju un to, kā un kad tai piekļūt, un
  kuri
  papildina pasākumus,
  kas paredzēti
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
   (ES) 2014/94 (14) un [
  ierosinātajā regulā
  par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020].
  Turklāt, lai panāktu Eiropas transporta nozares dekarbonizāciju, izšķiroša nozīme var būt solāro elektrotransportlīdzekļu ieguldījumam. Tie ir krietni energoefektīvāki nekā ierastie akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļi, uzlādes vajadzībām nav pārāk atkarīgi no elektrotīkla un var papildu apjomā saražot tīro enerģiju, ko ar divvirzienu uzlādi var ievadīt tīklā, un tādējādi tie veicina Eiropas enerģētisko neatkarību un atjaunojamās enerģijas ražošanu [Gr. 26]. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā elektrotransportlīdzekļu skaits Savienībā līdz 2030. gadam varētu pārsniegt 30 miljonus, ir jānodrošina, ka tie var dot pilnvērtīgu ieguldījumu
  , veicinot atjaunojamo resursu
  elektroenerģijas
  integrēšanu
  sistēmā, un tādējādi
  ļauj izmaksu ziņā optimāli
  panākt lielāku
  no atjaunojamiem resursiem iegūtas
  elektroenerģijas īpatsvaru. Pilnībā jāizmanto elektrotransportlīdzekļu
  iespējas patērēt atjaunojamo resursu
  elektroenerģiju tad, kad tās ir daudz, un
  ievadīt
  to
  atpakaļ
  tīklā,
  ja
  tās pietrūkst ▌. Tāpēc ir lietderīgi ieviest īpašus pasākumus, kuri attiecas uz elektrotransportlīdzekļiem un informāciju par
  atjaunojamo
  enerģiju un to, kā un kad tai piekļūt, un
  kuri
  papildina pasākumus,
  kas paredzēti
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
   (ES) 2014/94 (14) un [
  ierosinātajā regulā
  par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020].
  Turklāt, lai panāktu Eiropas transporta nozares dekarbonizāciju, izšķiroša nozīme var būt solāro elektrotransportlīdzekļu ieguldījumam. Tie ir krietni energoefektīvāki nekā ierastie akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļi, uzlādes vajadzībām nav pārāk atkarīgi no elektrotīkla un var papildu apjomā saražot tīro enerģiju, ko ar divvirzienu uzlādi var ievadīt tīklā, un tādējādi tie veicina Eiropas enerģētisko neatkarību un atjaunojamās enerģijas ražošanu [Gr. 26].

| (15a) | Pilnībā jāizmanto iespējas, ko piedāvā tīkla balansēšanas elektrostacijas un koģenerācijas stacijas, kuras palīdz līdzsvarot tīklu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģijas atbalstam un tādējādi nodrošina, ka šādu atjaunojamo resursu elektroenerģiju var izmantot plašāk. |
| --- | --- |

(15a)

Pilnībā jāizmanto iespējas, ko piedāvā tīkla balansēšanas elektrostacijas un koģenerācijas stacijas, kuras palīdz līdzsvarot tīklu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģijas atbalstam un tādējādi nodrošina, ka šādu atjaunojamo resursu elektroenerģiju var izmantot plašāk.

| (16) | Lai konkurētspējīgi būtu izstrādāti elastības un balansēšanas pakalpojumi no izkliedētas uzkrāšanas aktīvu agregēšanas, ar nediskriminējošiem nosacījumiem
  un pilnībā ievērojot attiecīgos noteikumus, kuri paredzēti Regulā (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
   (15), būtu jānodrošina, ka bateriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī subjektiem, kas
  ar nepārprotamu piekrišanu
  rīkojas īpašnieku vai lietotāju uzdevumā — piemēram, ēku energosistēmas pārvaldniekiem, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un citiem elektroenerģijas tirgus dalībniekiem
  , tādiem kā elektrotransportlīdzekļu lietotāji
  , — reāllaikā bez maksas ir pieejama pamatinformācija par bateriju, piemēram, par to, kāds ir baterijas veselības stāvoklis, uzlādes stāvoklis, ietilpība un jaudas iestatījuma punkts. Tāpēc ir lietderīgi ieviest pasākumus, ar ko pievēršas nepieciešamībai pēc šādu datu pieejamības, lai veicinātu sadzīves bateriju, elektrotransportlīdzekļu
  , viedo siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu un citu viedierīču
  darbību integrēšanas kontekstā, un ar ko papildina noteikumus par bateriju datu pieejamību, kuri attiecas uz bateriju vieglāku pārprofilēšanu [ierosinātā Komisijas regula par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020]. Noteikumi par elektrotransportlīdzekļu bateriju datu pieejamību būtu jāpiemēro līdz ar visiem pārējiem noteikumiem, kas paredzēti Savienības tiesību aktos par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai konkurētspējīgi būtu izstrādāti elastības un balansēšanas pakalpojumi no izkliedētas uzkrāšanas aktīvu agregēšanas, ar nediskriminējošiem nosacījumiem
  un pilnībā ievērojot attiecīgos noteikumus, kuri paredzēti Regulā (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
   (15), būtu jānodrošina, ka bateriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī subjektiem, kas
  ar nepārprotamu piekrišanu
  rīkojas īpašnieku vai lietotāju uzdevumā — piemēram, ēku energosistēmas pārvaldniekiem, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un citiem elektroenerģijas tirgus dalībniekiem
  , tādiem kā elektrotransportlīdzekļu lietotāji
  , — reāllaikā bez maksas ir pieejama pamatinformācija par bateriju, piemēram, par to, kāds ir baterijas veselības stāvoklis, uzlādes stāvoklis, ietilpība un jaudas iestatījuma punkts. Tāpēc ir lietderīgi ieviest pasākumus, ar ko pievēršas nepieciešamībai pēc šādu datu pieejamības, lai veicinātu sadzīves bateriju, elektrotransportlīdzekļu
  , viedo siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu un citu viedierīču
  darbību integrēšanas kontekstā, un ar ko papildina noteikumus par bateriju datu pieejamību, kuri attiecas uz bateriju vieglāku pārprofilēšanu [ierosinātā Komisijas regula par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020]. Noteikumi par elektrotransportlīdzekļu bateriju datu pieejamību būtu jāpiemēro līdz ar visiem pārējiem noteikumiem, kas paredzēti Savienības tiesību aktos par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu.

| (17) | Autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos aizvien vairāk būs elektrotransportlīdzekļu, kuru uzlādes darbības nāksies optimizēt un pārvaldīt tā, lai nerastos pārslodze un lai pilnībā būtu izmantotas priekšrocības, ko piedāvā sistēmā pieejamā atjaunojamo resursu elektroenerģija un zemās elektroenerģijas cenas. Ja
  viedā un
  divvirzienu uzlāde palīdzētu atjaunojamo resursu elektroenerģiju vēl plašāk izmantot elektrotransportlīdzekļos pārvadājumu nozarē un elektroenerģijas sistēmā kopumā, būtu jānodrošina arī šāda funkcionalitāte. Uzlādes punktiem ir ilgs kalpošanas laiks, tāpēc prasības uzlādes infrastruktūrai būtu pastāvīgi jāatjaunina, nodrošinot, ka tās atbilst nākotnes vajadzībām un nav negatīvas tehnoloģiskās iesīkstēšanas ietekmes uz tehnoloģiju un pakalpojumu izstrādi. |
| --- | --- |

(17)

Autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos aizvien vairāk būs elektrotransportlīdzekļu, kuru uzlādes darbības nāksies optimizēt un pārvaldīt tā, lai nerastos pārslodze un lai pilnībā būtu izmantotas priekšrocības, ko piedāvā sistēmā pieejamā atjaunojamo resursu elektroenerģija un zemās elektroenerģijas cenas. Ja
  viedā un
  divvirzienu uzlāde palīdzētu atjaunojamo resursu elektroenerģiju vēl plašāk izmantot elektrotransportlīdzekļos pārvadājumu nozarē un elektroenerģijas sistēmā kopumā, būtu jānodrošina arī šāda funkcionalitāte. Uzlādes punktiem ir ilgs kalpošanas laiks, tāpēc prasības uzlādes infrastruktūrai būtu pastāvīgi jāatjaunina, nodrošinot, ka tās atbilst nākotnes vajadzībām un nav negatīvas tehnoloģiskās iesīkstēšanas ietekmes uz tehnoloģiju un pakalpojumu izstrādi.

| (18) | Būtu jānodrošina, ka elektrotransportlīdzekļu lietotājiem, kuri slēdz līgumus ar elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un elektroenerģijas tirgus dalībniekiem, ir tiesības saņemt informāciju un skaidrojumu tam, kā līguma noteikumi ietekmēs transportlīdzekļa izmantošanu un tā baterijas veselības stāvokli. Elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un elektroenerģijas tirgus dalībniekiem būtu elektrotransportlīdzekļu lietotājiem nepārprotami jāpaskaidro, kāda būs lietotāju atlīdzība par elastības, balansēšanas un uzkrāšanas pakalpojumiem, ko tie ar savu elektrotransportlīdzekli piedāvā elektroenerģijas sistēmai un tirgum. Turklāt, slēdzot šādus līgumus, ir jāgarantē elektrotransportlīdzekļu lietotājiem aizsargātas arī patērētāju tiesības, un tas jo īpaši attiecas uz personas datu aizsardzību saistībā ar transportlīdzekļa izmantošanu, piemēram, par atrašanās vietu un braukšanas paradumiem. Šādos līgumos var iestrādāt arī to, kāda veida elektroenerģiju elektrotransportlīdzekļa lietotājs labprātāk iepirktu elektrotransportlīdzekļa patēriņam, kā arī citas preferences. Iepriekšminēto iemeslu dēļ ir svarīgi
  panākt, ka maksimāli efektīvi tiek izmantota uzlādes infrastruktūra, kura jāizveido
  .
  Lai patērētāji vairāk uzticētos elektromobilitātei, ir būtiski nodrošināt, ka
  elektrotransportlīdzekļu lietotāji savu abonementu
  var
  izmantot dažādos uzlādes punktos. Tas arī dos elektrotransportlīdzekļa lietotāja izraudzītajam pakalpojumu sniedzējam iespēju elektrotransportlīdzekli optimāli integrēt elektroenerģijas sistēmā, tādēļ izmantojot prognozējamu plānošanu un stimulus, kuru pamatā ir elektrotransportlīdzekļa lietotāja preferences. Tas ir arī saskaņā ar principiem, kas raksturo uz patērētāju orientētu un uz ražojošiem patērētājiem balstītu energosistēmu, un ar elektrotransportlīdzekļu lietotāju tiesībām kā tiešajiem patērētājiem izvēlēties piegādātāju atbilstoši Direktīvas (ES) 2019/944 noteikumiem. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jānodrošina, ka elektrotransportlīdzekļu lietotājiem, kuri slēdz līgumus ar elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un elektroenerģijas tirgus dalībniekiem, ir tiesības saņemt informāciju un skaidrojumu tam, kā līguma noteikumi ietekmēs transportlīdzekļa izmantošanu un tā baterijas veselības stāvokli. Elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un elektroenerģijas tirgus dalībniekiem būtu elektrotransportlīdzekļu lietotājiem nepārprotami jāpaskaidro, kāda būs lietotāju atlīdzība par elastības, balansēšanas un uzkrāšanas pakalpojumiem, ko tie ar savu elektrotransportlīdzekli piedāvā elektroenerģijas sistēmai un tirgum. Turklāt, slēdzot šādus līgumus, ir jāgarantē elektrotransportlīdzekļu lietotājiem aizsargātas arī patērētāju tiesības, un tas jo īpaši attiecas uz personas datu aizsardzību saistībā ar transportlīdzekļa izmantošanu, piemēram, par atrašanās vietu un braukšanas paradumiem. Šādos līgumos var iestrādāt arī to, kāda veida elektroenerģiju elektrotransportlīdzekļa lietotājs labprātāk iepirktu elektrotransportlīdzekļa patēriņam, kā arī citas preferences. Iepriekšminēto iemeslu dēļ ir svarīgi
  panākt, ka maksimāli efektīvi tiek izmantota uzlādes infrastruktūra, kura jāizveido
  .
  Lai patērētāji vairāk uzticētos elektromobilitātei, ir būtiski nodrošināt, ka
  elektrotransportlīdzekļu lietotāji savu abonementu
  var
  izmantot dažādos uzlādes punktos. Tas arī dos elektrotransportlīdzekļa lietotāja izraudzītajam pakalpojumu sniedzējam iespēju elektrotransportlīdzekli optimāli integrēt elektroenerģijas sistēmā, tādēļ izmantojot prognozējamu plānošanu un stimulus, kuru pamatā ir elektrotransportlīdzekļa lietotāja preferences. Tas ir arī saskaņā ar principiem, kas raksturo uz patērētāju orientētu un uz ražojošiem patērētājiem balstītu energosistēmu, un ar elektrotransportlīdzekļu lietotāju tiesībām kā tiešajiem patērētājiem izvēlēties piegādātāju atbilstoši Direktīvas (ES) 2019/944 noteikumiem.

| (18a) | Ne vien sadzīves un elektrotransportlīdzekļu baterijām, bet arī dažādām citām ierīcēm — piemēram, viedās siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtām, karstā ūdens tvertnēm, siltumenerģijas uzkrāšanas iekārtām un citām viedām ierīcēm, — ir nopietns pieprasījumreakcijas potenciāls, kas steidzami būtu jāsāk izmantot, lai patērētāji varētu veicināt energosistēmas elastību. Tāpēc ir jāievieš pasākumi, kas ar nediskriminējošiem nosacījumiem, pilnībā ievērojot attiecīgos Regulas (ES) 2016/679 noteikumus, nodrošina, ka lietotājiem un arī trešām personām, kuras rīkojas īpašnieku vai lietotāju uzdevumā — piemēram, elektroenerģijas tirgus dalībniekiem —, reāllaikā bez maksas ir pieejami pieprasījumreakcijai svarīgi dati. |
| --- | --- |

(18a)

Ne vien sadzīves un elektrotransportlīdzekļu baterijām, bet arī dažādām citām ierīcēm — piemēram, viedās siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtām, karstā ūdens tvertnēm, siltumenerģijas uzkrāšanas iekārtām un citām viedām ierīcēm, — ir nopietns pieprasījumreakcijas potenciāls, kas steidzami būtu jāsāk izmantot, lai patērētāji varētu veicināt energosistēmas elastību. Tāpēc ir jāievieš pasākumi, kas ar nediskriminējošiem nosacījumiem, pilnībā ievērojot attiecīgos Regulas (ES) 2016/679 noteikumus, nodrošina, ka lietotājiem un arī trešām personām, kuras rīkojas īpašnieku vai lietotāju uzdevumā — piemēram, elektroenerģijas tirgus dalībniekiem —, reāllaikā bez maksas ir pieejami pieprasījumreakcijai svarīgi dati.

| (19) | Tātad arī izkliedētas
  un decentralizētas ražošanas, pieprasījumreakcijas un
  uzkrāšanas aktīvi — piemēram, sadzīves baterijas, elektrotransportlīdzekļu baterijas
  , viedās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, kā arī citas viedierīces un siltumenerģijas uzkrāšana
  , — piedāvā iespējas ar agregēšanas starpniecību nodrošināt tīklam būtiskus elastības un balansēšanas pakalpojumus. Lai
  šādas ierīces un ar tām saistītos
  pakalpojumus būtu vieglāk izstrādāt, regulējuma noteikumi par
  decentralizētas ražošanas un
  uzkrāšanas aktīvu pieslēgšanu un ekspluatāciju — piemēram, par tarifiem, saistību periodiem un pieslēguma specifikācijām, — būtu jāizstrādā tā, lai neapgrūtinātu iespējas ar visiem minētajiem uzkrāšanas aktīviem, arī maziem un mobiliem aktīviem, piedāvāt sistēmai elastības un balansēšanas pakalpojumus un veicināt atjaunojamo resursu elektroenerģijas vēl plašāku izmantošanu salīdzinājumā ar lielākiem, stacionāriem uzkrāšanas aktīviem.
  Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi mazākiem tirgus dalībniekiem, sevišķi atjaunojamās enerģijas kopienām, lai tie tirgū varētu piedalīties bez nesamērīga administratīvā vai regulatīvā sloga. |
| --- | --- |

(19)

Tātad arī izkliedētas
  un decentralizētas ražošanas, pieprasījumreakcijas un
  uzkrāšanas aktīvi — piemēram, sadzīves baterijas, elektrotransportlīdzekļu baterijas
  , viedās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, kā arī citas viedierīces un siltumenerģijas uzkrāšana
  , — piedāvā iespējas ar agregēšanas starpniecību nodrošināt tīklam būtiskus elastības un balansēšanas pakalpojumus. Lai
  šādas ierīces un ar tām saistītos
  pakalpojumus būtu vieglāk izstrādāt, regulējuma noteikumi par
  decentralizētas ražošanas un
  uzkrāšanas aktīvu pieslēgšanu un ekspluatāciju — piemēram, par tarifiem, saistību periodiem un pieslēguma specifikācijām, — būtu jāizstrādā tā, lai neapgrūtinātu iespējas ar visiem minētajiem uzkrāšanas aktīviem, arī maziem un mobiliem aktīviem, piedāvāt sistēmai elastības un balansēšanas pakalpojumus un veicināt atjaunojamo resursu elektroenerģijas vēl plašāku izmantošanu salīdzinājumā ar lielākiem, stacionāriem uzkrāšanas aktīviem.
  Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi mazākiem tirgus dalībniekiem, sevišķi atjaunojamās enerģijas kopienām, lai tie tirgū varētu piedalīties bez nesamērīga administratīvā vai regulatīvā sloga.

| (20) | Energosistēmas integrācijai ļoti svarīgi ir uzlādes punkti vietās, kur elektrotransportlīdzekļi parasti ir novietoti uz ilgāku laiku, piemēram, kur cilvēki transportlīdzekli novieto tāpēc, ka tur dzīvo vai strādā, tāpēc ir jānodrošina viedās
  un divvirzienu
  uzlādes funkcijas.
  Būtu īstenojamas konkrētas iniciatīvas, lai palielinātu uzlādes punktu skaitu lauku reģionos un mazapdzīvotos apgabalos un lai panāktu adekvātu sadalījumu pašos attālākajos un kalnainākajos apgabalos.
  Šajā ziņā elektrotransportlīdzekļu integrācijai elektroenerģijas sistēmā īpaši svarīga ir publiski nepieejamas parastās uzlādes infrastruktūras 
  — piemēram, viedās uzskaites sistēmu, —
  darbība, jo tās ir vietas, kur elektrotransportlīdzekļi regulāri tiek novietoti uz ilgu laiku, kā tas ir, piemēram, ēkās ar ierobežotu pieejamību, darbinieku stāvvietās vai stāvvietās, kas iznomātas fiziskām vai juridiskām personām |
| --- | --- |

(20)

Energosistēmas integrācijai ļoti svarīgi ir uzlādes punkti vietās, kur elektrotransportlīdzekļi parasti ir novietoti uz ilgāku laiku, piemēram, kur cilvēki transportlīdzekli novieto tāpēc, ka tur dzīvo vai strādā, tāpēc ir jānodrošina viedās
  un divvirzienu
  uzlādes funkcijas.
  Būtu īstenojamas konkrētas iniciatīvas, lai palielinātu uzlādes punktu skaitu lauku reģionos un mazapdzīvotos apgabalos un lai panāktu adekvātu sadalījumu pašos attālākajos un kalnainākajos apgabalos.
  Šajā ziņā elektrotransportlīdzekļu integrācijai elektroenerģijas sistēmā īpaši svarīga ir publiski nepieejamas parastās uzlādes infrastruktūras 
  — piemēram, viedās uzskaites sistēmu, —
  darbība, jo tās ir vietas, kur elektrotransportlīdzekļi regulāri tiek novietoti uz ilgu laiku, kā tas ir, piemēram, ēkās ar ierobežotu pieejamību, darbinieku stāvvietās vai stāvvietās, kas iznomātas fiziskām vai juridiskām personām

| (21) | Rūpniecības īpatsvars ir 25 % no Savienības enerģijas patēriņa, un šī nozare patērē daudz siltuma un aukstuma, bet 91 % no siltumapgādes un aukstumapgādes patlaban nodrošina fosilais kurināmais. Tomēr 50 % no siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma ir pēc zemas temperatūras (<200 oC), un to var rentabli apmierināt ar risinājumiem, ko piedāvā atjaunojama enerģija, cita starpā ar elektrifikāciju
  , kuru nodrošina tieši atjaunojamie energoresursi, ar rūpnieciskiem siltumsūkņiem un ģeotermāliem risinājumiem
  . Turklāt izejvielām rūpniecībā tiek izmantoti neatjaunojami resursi, lai ražotu, piemēram, tādus izstrādājumus kā tērauds vai ķimikālijas. Šodienas lēmumi par investīcijām rūpniecībā noteiks to, kādi būs nākotnes rūpniecības procesi un kādus enerģētikas risinājumus šī nozare varēs apsvērt, tāpēc ir svarīgi, lai šie lēmumi par investīcijām atbilstu nākotnes prasībām
  un to ietekmē neveidotos balasta aktīvi
  . Tāpēc būtu jānosaka etaloni, kas industriju stimulētu pārslēgties uz atjaunojamos resursos balstītiem ražošanas procesiem,
  kurus ne vien darbina atjaunojamā enerģija
  , bet
  kuros tiek izmantotas
  arī atjaunojamos resursos balstītas izejvielas, piemēram, tādas kā zaļais ūdeņradis. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Rūpniecības īpatsvars ir 25 % no Savienības enerģijas patēriņa, un šī nozare patērē daudz siltuma un aukstuma, bet 91 % no siltumapgādes un aukstumapgādes patlaban nodrošina fosilais kurināmais. Tomēr 50 % no siltumapgādes un aukstumapgādes pieprasījuma ir pēc zemas temperatūras (<200 oC), un to var rentabli apmierināt ar risinājumiem, ko piedāvā atjaunojama enerģija, cita starpā ar elektrifikāciju
  , kuru nodrošina tieši atjaunojamie energoresursi, ar rūpnieciskiem siltumsūkņiem un ģeotermāliem risinājumiem
  . Turklāt izejvielām rūpniecībā tiek izmantoti neatjaunojami resursi, lai ražotu, piemēram, tādus izstrādājumus kā tērauds vai ķimikālijas. Šodienas lēmumi par investīcijām rūpniecībā noteiks to, kādi būs nākotnes rūpniecības procesi un kādus enerģētikas risinājumus šī nozare varēs apsvērt, tāpēc ir svarīgi, lai šie lēmumi par investīcijām atbilstu nākotnes prasībām
  un to ietekmē neveidotos balasta aktīvi
  . Tāpēc būtu jānosaka etaloni, kas industriju stimulētu pārslēgties uz atjaunojamos resursos balstītiem ražošanas procesiem,
  kurus ne vien darbina atjaunojamā enerģija
  , bet
  kuros tiek izmantotas
  arī atjaunojamos resursos balstītas izejvielas, piemēram, tādas kā zaļais ūdeņradis. ▌

| (21a) | Dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka vairāk tiek izmantoti nepieciešamie telpiskās plānošanas instrumenti, ar kuriem lauksaimniecībā nosaka augsnes klasifikāciju un konstatē, ka tā ir lauksaimniecībai ļoti vērtīga augsne, vadoties pēc augsnes zinātnes principiem. Dalībvalstīm savās atjaunojamo energoresursu attīstības un veicināšanas politikas nostādnēs būtu jānodrošina, ka šāda augsne nemainīgi ir paredzēta lauksaimniecības un lopkopības vajadzībām. |
| --- | --- |

(21a)

Dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka vairāk tiek izmantoti nepieciešamie telpiskās plānošanas instrumenti, ar kuriem lauksaimniecībā nosaka augsnes klasifikāciju un konstatē, ka tā ir lauksaimniecībai ļoti vērtīga augsne, vadoties pēc augsnes zinātnes principiem. Dalībvalstīm savās atjaunojamo energoresursu attīstības un veicināšanas politikas nostādnēs būtu jānodrošina, ka šāda augsne nemainīgi ir paredzēta lauksaimniecības un lopkopības vajadzībām.

| (22) | Piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”,
  nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu var izmantot ne tikai enerģētiskām, bet arī citām vajadzībām, piemēram, kā izejmateriālu vai izejvielu tādās nozarēs kā tērauda vai ķīmiskā rūpniecība. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas izmantošana gan enerģētiskām. gan citām vajadzībām nozīmē, ka pilnībā tiek izmantotas iespējas ar šādu degvielu aizstāt fosilo kurināmo, kurš kalpo kā izejmateriāls, un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu
  ražošanas procesos, ko ir grūti elektrificēt,
  tāpēc šāda degviela būtu jāņem vērā, īstenojot mērķrādītāju, kurš noteikts attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas izmantošanu. Nedrīkst pieļaut, ka valstu pasākumi, ar kuriem atbalsta nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas izmantošanu
  šādās rūpniecības nozarēs
  , veicina neto piesārņojuma palielināšanos, jo lielāks pieprasījums pēc elektroenerģijas tiek apmierināts, to ražojot no visvairāk piesārņojošiem fosilā kurināmā veidiem, piemēram, no oglēm, dīzeļdegvielas, lignīta, naftas, kūdras un degslānekļa. |
| --- | --- |

(22)

Piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”,
  nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu var izmantot ne tikai enerģētiskām, bet arī citām vajadzībām, piemēram, kā izejmateriālu vai izejvielu tādās nozarēs kā tērauda vai ķīmiskā rūpniecība. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas izmantošana gan enerģētiskām. gan citām vajadzībām nozīmē, ka pilnībā tiek izmantotas iespējas ar šādu degvielu aizstāt fosilo kurināmo, kurš kalpo kā izejmateriāls, un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu
  ražošanas procesos, ko ir grūti elektrificēt,
  tāpēc šāda degviela būtu jāņem vērā, īstenojot mērķrādītāju, kurš noteikts attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas izmantošanu. Nedrīkst pieļaut, ka valstu pasākumi, ar kuriem atbalsta nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas izmantošanu
  šādās rūpniecības nozarēs
  , veicina neto piesārņojuma palielināšanos, jo lielāks pieprasījums pēc elektroenerģijas tiek apmierināts, to ražojot no visvairāk piesārņojošiem fosilā kurināmā veidiem, piemēram, no oglēm, dīzeļdegvielas, lignīta, naftas, kūdras un degslānekļa.

| (22a) | Kā norādīts ES Ūdeņraža stratēģijā, mazoglekļa degviela un mazoglekļa ūdeņradis var būt enerģētikas pārkārtošanai nozīmīgi elementi, lai mazinātu emisijas, ko rada esošais kurināmais. Mazoglekļa degviela un mazoglekļa ūdeņradis nav atjaunojamo resursu degvielas veidi, tāpēc Direktīvas (ES) .../... [Gāzes un ūdeņraža direktīva] pārskatīšanas procesā būtu jāparedz papildu noteikumi par to, kā mazoglekļa degviela un mazoglekļa ūdeņradis palīdz līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

(22a)

Kā norādīts ES Ūdeņraža stratēģijā, mazoglekļa degviela un mazoglekļa ūdeņradis var būt enerģētikas pārkārtošanai nozīmīgi elementi, lai mazinātu emisijas, ko rada esošais kurināmais. Mazoglekļa degviela un mazoglekļa ūdeņradis nav atjaunojamo resursu degvielas veidi, tāpēc Direktīvas (ES) .../... [Gāzes un ūdeņraža direktīva] pārskatīšanas procesā būtu jāparedz papildu noteikumi par to, kā mazoglekļa degviela un mazoglekļa ūdeņradis palīdz līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti.

| (23) | Vērienīgākas ieceres siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē ir galvenais faktors
  ,
  lai īstenotu atjaunojamās enerģijas vispārējo mērķrādītāju
  ,
  jo siltumapgādes
  un
  aukstumapgādes īpatsvars ir
  aptuveni
  puse
  no Savienības enerģijas patēriņa
  un aptver
  plašu
  tiešās izmantošanas
  un tehnoloģiju klāstu
  ēku
  ,
  rūpniecības, kā arī centralizētās siltumapgādes
  un
  aukstumapgādes vajadzībām. Lai panāktu, ka
  siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē
  ātrāk palielinās atjaunojamo
  energoresursu
  īpatsvars, būtu jānosaka visām dalībvalstīm saistošs
  vismaz 1,1 
  procentpunkta ikgadēja pieauguma rādītājs, turklāt nosakot 2,3 procentpunktu indikatīvu mērķrādītāju atbilstoši REPowerEU līmenim
  .
  Būtu jāsaglabā iespēja
  dalībvalstīm,
  kurās atjaunojamo
  energoresursu īpatsvars siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē jau pārsniedz 50 %, piemērot tikai pusi no saistošā ikgadējā
  pieauguma rādītāja
  ,
  savukārt
  dalībvalstis, kurās
  attiecīgais
  īpatsvars ir
  vismaz
  60 %
  , var uzskatīt
  ,
  ka ar šo īpatsvaru ir izpildīts vidējais ikgadējā pieauguma rādītājs
  saskaņā ar 23. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu.
  Ar vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību
  un
  saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  dalībvalstīm
  būtu jāizvērtē savas iespējas siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē izmantot no atjaunojamiem resursiem iegūtu enerģiju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu
  .
  Turklāt būtu jānosaka katrai dalībvalstij savs papildu pieauguma rādītājs, tādējādi uz IKP pamata
  un
  izmaksu ziņā efektīvi pārdalot starp dalībvalstīm papildu pasākumu slogu
  ,
  kas īstenojami, lai 2030. gadā būtu sasniegts vēlamais atjaunojamo energoresursu īpatsvars.
  Direktīvā (ES) 2018/2001 būtu arī
  jāiekļauj ietilpīgāks
  dažādu pasākumu saraksts
  , lai būtu vieglāk panākt atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanos siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē
  . No pasākumu saraksta
  dalībvalstīm vajadzētu īstenot trīs pasākumus. Attiecīgos pasākumus dalībvalstis pieņem un īsteno, nodrošinot, ka tie ir pieejami visiem patērētājiem, sevišķi mazturīgu vai neaizsargātu mājsaimniecību locekļiem, un dalībvalstīm būtu jāprasa, lai liela daļa pasākumu prioritāri būtu īstenoti mazturīgām mājsaimniecībām, kam draud enerģētiskā nabadzība, un sociālajos mājokļos [Gr. 38]. |
| --- | --- |

(23)

Vērienīgākas ieceres siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē ir galvenais faktors
  ,
  lai īstenotu atjaunojamās enerģijas vispārējo mērķrādītāju
  ,
  jo siltumapgādes
  un
  aukstumapgādes īpatsvars ir
  aptuveni
  puse
  no Savienības enerģijas patēriņa
  un aptver
  plašu
  tiešās izmantošanas
  un tehnoloģiju klāstu
  ēku
  ,
  rūpniecības, kā arī centralizētās siltumapgādes
  un
  aukstumapgādes vajadzībām. Lai panāktu, ka
  siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē
  ātrāk palielinās atjaunojamo
  energoresursu
  īpatsvars, būtu jānosaka visām dalībvalstīm saistošs
  vismaz 1,1 
  procentpunkta ikgadēja pieauguma rādītājs, turklāt nosakot 2,3 procentpunktu indikatīvu mērķrādītāju atbilstoši REPowerEU līmenim
  .
  Būtu jāsaglabā iespēja
  dalībvalstīm,
  kurās atjaunojamo
  energoresursu īpatsvars siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē jau pārsniedz 50 %, piemērot tikai pusi no saistošā ikgadējā
  pieauguma rādītāja
  ,
  savukārt
  dalībvalstis, kurās
  attiecīgais
  īpatsvars ir
  vismaz
  60 %
  , var uzskatīt
  ,
  ka ar šo īpatsvaru ir izpildīts vidējais ikgadējā pieauguma rādītājs
  saskaņā ar 23. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu.
  Ar vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību
  un
  saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  dalībvalstīm
  būtu jāizvērtē savas iespējas siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē izmantot no atjaunojamiem resursiem iegūtu enerģiju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu
  .
  Turklāt būtu jānosaka katrai dalībvalstij savs papildu pieauguma rādītājs, tādējādi uz IKP pamata
  un
  izmaksu ziņā efektīvi pārdalot starp dalībvalstīm papildu pasākumu slogu
  ,
  kas īstenojami, lai 2030. gadā būtu sasniegts vēlamais atjaunojamo energoresursu īpatsvars.
  Direktīvā (ES) 2018/2001 būtu arī
  jāiekļauj ietilpīgāks
  dažādu pasākumu saraksts
  , lai būtu vieglāk panākt atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanos siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē
  . No pasākumu saraksta
  dalībvalstīm vajadzētu īstenot trīs pasākumus. Attiecīgos pasākumus dalībvalstis pieņem un īsteno, nodrošinot, ka tie ir pieejami visiem patērētājiem, sevišķi mazturīgu vai neaizsargātu mājsaimniecību locekļiem, un dalībvalstīm būtu jāprasa, lai liela daļa pasākumu prioritāri būtu īstenoti mazturīgām mājsaimniecībām, kam draud enerģētiskā nabadzība, un sociālajos mājokļos [Gr. 38].

| (24) | Lai panāktu, ka centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde kļūst par ietekmīgāku faktoru līdz ar patērētāju labāku informēšanu, ir lietderīgi precizēt un stingrāk noteikt prasību atklāt informāciju par to, kāds šajās sistēmās ir atjaunojamo energoresursu īpatsvars
  un ar to saistīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms
  un kāda ir šo sistēmu energoefektivitāte. |
| --- | --- |

(24)

Lai panāktu, ka centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde kļūst par ietekmīgāku faktoru līdz ar patērētāju labāku informēšanu, ir lietderīgi precizēt un stingrāk noteikt prasību atklāt informāciju par to, kāds šajās sistēmās ir atjaunojamo energoresursu īpatsvars
  un ar to saistīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms
  un kāda ir šo sistēmu energoefektivitāte.

| (24a) | Lauksaimniecības nozarei ir iespējas ražot vairāk elektroenerģijas no atjaunojamiem resursiem. Elektroenerģija no atjaunojamiem resursiem tiek ražota decentralizēti, kas paver iespēju īstenot enerģētikas pārkārtošanu. Lai šo elektroenerģiju integrētu tīklā, ir vajadzīga pietiekama attiecīgā tīkla jauda. Taču lauku reģionos bieži vien ir tīkla beigu punkts, tāpēc nepietiek jaudas, lai integrētu papildu elektroenerģiju. Būtu pamatīgi jāveicina tīkla pastiprināšana lauku reģionos, lai saimniecības reāli varētu izmantot visas iespējas sekmēt enerģētikas pārkārtošanu ar decentralizētu elektroenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(24a)

Lauksaimniecības nozarei ir iespējas ražot vairāk elektroenerģijas no atjaunojamiem resursiem. Elektroenerģija no atjaunojamiem resursiem tiek ražota decentralizēti, kas paver iespēju īstenot enerģētikas pārkārtošanu. Lai šo elektroenerģiju integrētu tīklā, ir vajadzīga pietiekama attiecīgā tīkla jauda. Taču lauku reģionos bieži vien ir tīkla beigu punkts, tāpēc nepietiek jaudas, lai integrētu papildu elektroenerģiju. Būtu pamatīgi jāveicina tīkla pastiprināšana lauku reģionos, lai saimniecības reāli varētu izmantot visas iespējas sekmēt enerģētikas pārkārtošanu ar decentralizētu elektroenerģijas ražošanu.

| (24b) | Ar saimniecībā uzstādītām maza mēroga elektroenerģijas ražošanas iekārtām ir ārkārtīgi daudz iespēju veicināt saimniecības darbību pēc aprites principa, saimniecībā radīto atkritumu un atlieku — tostarp kūtsmēslu, — plūsmas pārveidojot par siltumu un elektroenerģiju. Tāpēc būtu jālikvidē visi šķēršļi, lai lauksaimniekus rosinātu ieguldīt šādās tehnoloģijās, piemēram, mazos fermentācijas reaktoros, tiecoties uz saimniekošanu pēc aprites principa. Viens no šādiem šķēršļiem ir procesa atlieku reģenerācija — piemēram, pēc biobāzētu mēslošanas līdzekļu izmantošanas (RENURE) principa —, kā arī amonija sulfāta reģenerācija, jo būtu vajadzīga iespēja tos klasificēt un izmantot kā mēslošanas līdzekļus. |
| --- | --- |

(24b)

Ar saimniecībā uzstādītām maza mēroga elektroenerģijas ražošanas iekārtām ir ārkārtīgi daudz iespēju veicināt saimniecības darbību pēc aprites principa, saimniecībā radīto atkritumu un atlieku — tostarp kūtsmēslu, — plūsmas pārveidojot par siltumu un elektroenerģiju. Tāpēc būtu jālikvidē visi šķēršļi, lai lauksaimniekus rosinātu ieguldīt šādās tehnoloģijās, piemēram, mazos fermentācijas reaktoros, tiecoties uz saimniekošanu pēc aprites principa. Viens no šādiem šķēršļiem ir procesa atlieku reģenerācija — piemēram, pēc biobāzētu mēslošanas līdzekļu izmantošanas (RENURE) principa —, kā arī amonija sulfāta reģenerācija, jo būtu vajadzīga iespēja tos klasificēt un izmantot kā mēslošanas līdzekļus.

| (25) | Mūsdienīgas, efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi, ir apliecinājušas, ka spēj piedāvāt rentablus risinājumus, ar ko integrēt atjaunojamo enerģiju, palielināt energoefektivitāti un energosistēmas integrāciju, tā dodot iespēju vienkāršāk panākt siltumapgādes un aukstumapgādes nozares vispārēju dekarbonizāciju. Lai panāktu šo iespēju pilnvērtīgu izmantošanu, atjaunojamās enerģijas un/vai atlikumsiltuma ikgadējais pieauguma rādītājs centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē būtu jāpalielina no 1 procentpunkta līdz
  2,3 procentpunktiem
  , nemainot nosacījumu, ka tas ir indikatīvs, un tā atspoguļojot šāda tīkla nevienmērīgo attīstību Savienībā. |
| --- | --- |

(25)

Mūsdienīgas, efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi, ir apliecinājušas, ka spēj piedāvāt rentablus risinājumus, ar ko integrēt atjaunojamo enerģiju, palielināt energoefektivitāti un energosistēmas integrāciju, tā dodot iespēju vienkāršāk panākt siltumapgādes un aukstumapgādes nozares vispārēju dekarbonizāciju. Lai panāktu šo iespēju pilnvērtīgu izmantošanu, atjaunojamās enerģijas un/vai atlikumsiltuma ikgadējais pieauguma rādītājs centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē būtu jāpalielina no 1 procentpunkta līdz
  2,3 procentpunktiem
  , nemainot nosacījumu, ka tas ir indikatīvs, un tā atspoguļojot šāda tīkla nevienmērīgo attīstību Savienībā.

| (26) | Lai kā nozīmīgāku faktoru atspoguļotu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi un norādītu uz nepieciešamību šādus tīklus veidot lielāka atjaunojamās enerģijas apjoma integrācijas vajadzībām, ir lietderīgi noteikt prasības, kuras nodrošinātu, ka trešām personām, kas ir atjaunojamās enerģijas, kā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma piegādātāji, ir pieslēgums centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes tīklu sistēmām, kuru jauda pārsniedz 25 MW. |
| --- | --- |

(26)

Lai kā nozīmīgāku faktoru atspoguļotu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi un norādītu uz nepieciešamību šādus tīklus veidot lielāka atjaunojamās enerģijas apjoma integrācijas vajadzībām, ir lietderīgi noteikt prasības, kuras nodrošinātu, ka trešām personām, kas ir atjaunojamās enerģijas, kā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma piegādātāji, ir pieslēgums centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes tīklu sistēmām, kuru jauda pārsniedz 25 MW.

| (27) | Lai arī plaši pieejams, atlikumsiltums un atlikumaukstums tomēr netiek pietiekami izmantots, kā rezultātā tiek izšķērdēti resursi, valstu energosistēmās ir zemāka energoefektivitāte un enerģijas patēriņš Savienībā ir lielāks, nekā būtu vajadzīgs. Prasības pēc ciešākas koordinācijas starp centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes operatoriem, rūpniecības un pakalpojumu nozarēm un vietējās pašpārvaldes iestādēm varētu veicināt dialogu un sadarbību, jo tas ir vajadzīgs, lai ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu palīdzību pilnvērtīgi izmantotu iespējas izmaksu ziņā lietderīgi izmantot atlikumsiltumu un atlikumaukstumu. |
| --- | --- |

(27)

Lai arī plaši pieejams, atlikumsiltums un atlikumaukstums tomēr netiek pietiekami izmantots, kā rezultātā tiek izšķērdēti resursi, valstu energosistēmās ir zemāka energoefektivitāte un enerģijas patēriņš Savienībā ir lielāks, nekā būtu vajadzīgs. Prasības pēc ciešākas koordinācijas starp centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes operatoriem, rūpniecības un pakalpojumu nozarēm un vietējās pašpārvaldes iestādēm varētu veicināt dialogu un sadarbību, jo tas ir vajadzīgs, lai ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu palīdzību pilnvērtīgi izmantotu iespējas izmaksu ziņā lietderīgi izmantot atlikumsiltumu un atlikumaukstumu.

| (28) | Lai panāktu, ka centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde ir pilnvērtīgs enerģētikas nozares integrācijas komponents, plašāk ir jāizvērš sadarbība ar elektroenerģijas sadales sistēmu operatoriem un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoriem un sadarbības apjoms ir jāpaplašina, tajā iekļaujot tīklam vajadzīgo investīciju plānošanu un arī tirgus un tādējādi labāk izmantojot centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes piedāvātās iespējas elektroenerģijas tirgos nodrošināt elastības pakalpojumus. Būtu jādod iespēja izvērst sadarbību ar gāzes tīklu operatoriem, arī ūdeņraža un citu energotīklu operatoriem, lai panāktu dažādu enerģijas nesēju plašāku integrāciju un to iespējami rentablāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(28)

Lai panāktu, ka centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde ir pilnvērtīgs enerģētikas nozares integrācijas komponents, plašāk ir jāizvērš sadarbība ar elektroenerģijas sadales sistēmu operatoriem un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoriem un sadarbības apjoms ir jāpaplašina, tajā iekļaujot tīklam vajadzīgo investīciju plānošanu un arī tirgus un tādējādi labāk izmantojot centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes piedāvātās iespējas elektroenerģijas tirgos nodrošināt elastības pakalpojumus. Būtu jādod iespēja izvērst sadarbību ar gāzes tīklu operatoriem, arī ūdeņraža un citu energotīklu operatoriem, lai panāktu dažādu enerģijas nesēju plašāku integrāciju un to iespējami rentablāku izmantošanu.

| (29) | Atjaunojamo resursu degvielas un atjaunojamo resursu elektroenerģijas izmantošana transporta nozarē var palīdzēt izmaksu ziņā efektīvi panākt Savienības transporta nozares dekarbonizāciju un cita starpā arī labāk īstenot enerģijas avotu dažādošanu minētajā nozarē, vienlaikus Savienības ekonomikā veicinot inovāciju, izaugsmi un nodarbinātību un samazinot atkarību no enerģijas importa. Lai īstenotu vērienīgāku mērķrādītāju, ko Savienība noteikusi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupīšanu, būtu jāpalielina visiem transporta veidiem Savienībā piegādātās atjaunojamās enerģijas īpatsvars. Ja mērķrādītājs transportam būtu noteikts kā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītājs, tas rosinātu transportā aizvien vairāk izmantot siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma izteiksmē rentablākos degvielas veidus ar vislabākajiem darbības rādītājiem. Vēl siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītājs stimulētu inovāciju un būtu noteikts skaidrs etalons, pēc kura salīdzināt dažādus degvielas veidus un atjaunojamo resursu elektroenerģiju atkarībā no attiecīgās degvielas vai šādas elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes. Turklāt vērienīgāks mērķrādītājs uz enerģijas bāzes modernajai biodegvielai un biogāzei un mērķrādītāja noteikšana nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielai nodrošinātu, ka atjaunojamo resursu degviela tiek plašāk un ar vismazāko ietekmi uz vidi izmantota tajos transporta veidos, kurus ir grūti elektrificēt. Minētie mērķrādītāji būtu jāsasniedz, nosakot pienākumus degvielas piegādātājiem, kā arī ar citiem pasākumiem, kas iekļauti [Regulā (ES) 2021/XXX par atjaunojamo resursu un mazoglekļa degvielas izmantošanu jūras transportā (FuelEU Maritime) un Regulā (ES) 2021/XXX par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam]. Īpaši pienākumi tieši aviācijas degvielas piegādātāju būtu jānosaka tikai saskaņā ar [Regulu (ES) 2021/XXX par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam]. |
| --- | --- |

(29)

Atjaunojamo resursu degvielas un atjaunojamo resursu elektroenerģijas izmantošana transporta nozarē var palīdzēt izmaksu ziņā efektīvi panākt Savienības transporta nozares dekarbonizāciju un cita starpā arī labāk īstenot enerģijas avotu dažādošanu minētajā nozarē, vienlaikus Savienības ekonomikā veicinot inovāciju, izaugsmi un nodarbinātību un samazinot atkarību no enerģijas importa. Lai īstenotu vērienīgāku mērķrādītāju, ko Savienība noteikusi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupīšanu, būtu jāpalielina visiem transporta veidiem Savienībā piegādātās atjaunojamās enerģijas īpatsvars. Ja mērķrādītājs transportam būtu noteikts kā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītājs, tas rosinātu transportā aizvien vairāk izmantot siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma izteiksmē rentablākos degvielas veidus ar vislabākajiem darbības rādītājiem. Vēl siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītājs stimulētu inovāciju un būtu noteikts skaidrs etalons, pēc kura salīdzināt dažādus degvielas veidus un atjaunojamo resursu elektroenerģiju atkarībā no attiecīgās degvielas vai šādas elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes. Turklāt vērienīgāks mērķrādītājs uz enerģijas bāzes modernajai biodegvielai un biogāzei un mērķrādītāja noteikšana nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielai nodrošinātu, ka atjaunojamo resursu degviela tiek plašāk un ar vismazāko ietekmi uz vidi izmantota tajos transporta veidos, kurus ir grūti elektrificēt. Minētie mērķrādītāji būtu jāsasniedz, nosakot pienākumus degvielas piegādātājiem, kā arī ar citiem pasākumiem, kas iekļauti [Regulā (ES) 2021/XXX par atjaunojamo resursu un mazoglekļa degvielas izmantošanu jūras transportā (FuelEU Maritime) un Regulā (ES) 2021/XXX par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam]. Īpaši pienākumi tieši aviācijas degvielas piegādātāju būtu jānosaka tikai saskaņā ar [Regulu (ES) 2021/XXX par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam].

| (29a) | Covid-19 pandēmija ir skaidri parādījusi, cik stratēģiski svarīga ir transporta nozare. Zaļo joslu ieviešana, kas garantēja drošas piegādes ķēdes veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības dienestiem, pirmās nepieciešamības pārtikas piegādei un farmaceitiskajiem produktiem, bija laba prakse, kam nākotnē krīzes laikos būtu jādod priekšroka salīdzinājumā ar emisiju samazināšanu. |
| --- | --- |

(29a)

Covid-19 pandēmija ir skaidri parādījusi, cik stratēģiski svarīga ir transporta nozare. Zaļo joslu ieviešana, kas garantēja drošas piegādes ķēdes veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības dienestiem, pirmās nepieciešamības pārtikas piegādei un farmaceitiskajiem produktiem, bija laba prakse, kam nākotnē krīzes laikos būtu jādod priekšroka salīdzinājumā ar emisiju samazināšanu.

| (29b) | Vēja vilces tehnoloģiju un vēja vilces sistēmu ieviešana vai uzstādīšana ir uzskatāma par atjaunojamu enerģijas avotu un par vienu no risinājumiem, kā panākt jūras transporta dekarbonizācijau. |
| --- | --- |

(29b)

Vēja vilces tehnoloģiju un vēja vilces sistēmu ieviešana vai uzstādīšana ir uzskatāma par atjaunojamu enerģijas avotu un par vienu no risinājumiem, kā panākt jūras transporta dekarbonizācijau.

| (30) | Transporta nozares dekarbonizācijai ārkārtīgi svarīga būs elektromobilitāte. Lai veicinātu turpmāku elektromobilitātes attīstību, dalībvalstīm būtu jāizveido kredītu mehānisms, kas ļautu publiski pieejamu uzlādes punktu operatoriem ar atjaunojamo resursu elektroenerģijas
  vai atjaunojamās enerģijas
  piegādi dot savu ieguldījumu, palīdzot pildīt pienākumu, kuru dalībvalstis noteikušas degvielas piegādātājiem.
  Dalībvalstis šajā mehānismā var iekļaut privātas uzlādes stacijas, ja vien ir iespējams apliecināt, ka šīm uzlādes stacijām piegādāto atjaunojamo resursu elektroenerģiju saņem tikai elektrotransportlīdzekļi.
  Ar šādu mehānismu atbalstot elektroenerģiju transporta nozarē, dalībvalstīm ir svarīgi arī turpmāk noteikt vērienīgas ieceres attiecībā uz savas šķidro degvielu struktūras dekarbonizāciju
  , sevišķi tajos
  transporta
  sektoros, kuros grūti panākt dekarbonizāciju, piemēram, jūras transporta un aviācijas nozarē, kuru tieša elektrifikācija ir krietni sarežģītāk īstenojama
  . |
| --- | --- |

(30)

Transporta nozares dekarbonizācijai ārkārtīgi svarīga būs elektromobilitāte. Lai veicinātu turpmāku elektromobilitātes attīstību, dalībvalstīm būtu jāizveido kredītu mehānisms, kas ļautu publiski pieejamu uzlādes punktu operatoriem ar atjaunojamo resursu elektroenerģijas
  vai atjaunojamās enerģijas
  piegādi dot savu ieguldījumu, palīdzot pildīt pienākumu, kuru dalībvalstis noteikušas degvielas piegādātājiem.
  Dalībvalstis šajā mehānismā var iekļaut privātas uzlādes stacijas, ja vien ir iespējams apliecināt, ka šīm uzlādes stacijām piegādāto atjaunojamo resursu elektroenerģiju saņem tikai elektrotransportlīdzekļi.
  Ar šādu mehānismu atbalstot elektroenerģiju transporta nozarē, dalībvalstīm ir svarīgi arī turpmāk noteikt vērienīgas ieceres attiecībā uz savas šķidro degvielu struktūras dekarbonizāciju
  , sevišķi tajos
  transporta
  sektoros, kuros grūti panākt dekarbonizāciju, piemēram, jūras transporta un aviācijas nozarē, kuru tieša elektrifikācija ir krietni sarežģītāk īstenojama
  .

| (30a) | Ūdeņradi var izmantot kā izejmateriālu vai enerģijas avotu rūpnieciskos un ķīmiskos procesos, kā arī gaisa un jūras transporta nozarē, lai panāktu dekarbonizāciju sektoros, kurus tieši elektrificēt nav tehnoloģiski iespējams vai kuros šāda elektrifikācija nav konkurētspējīga, un ūdeņradi var arī izmantot enerģijas uzkrāšanai, lai vajadzības gadījumā līdzsvarotu energosistēmu, un tāpēc tas ir energosistēmas integrācijai svarīgs elements. |
| --- | --- |

(30a)

Ūdeņradi var izmantot kā izejmateriālu vai enerģijas avotu rūpnieciskos un ķīmiskos procesos, kā arī gaisa un jūras transporta nozarē, lai panāktu dekarbonizāciju sektoros, kurus tieši elektrificēt nav tehnoloģiski iespējams vai kuros šāda elektrifikācija nav konkurētspējīga, un ūdeņradi var arī izmantot enerģijas uzkrāšanai, lai vajadzības gadījumā līdzsvarotu energosistēmu, un tāpēc tas ir energosistēmas integrācijai svarīgs elements.

| (30b) | Ar Savienības tiesisko regulējumu un iniciatīvām, kuru mērķis ir īstenot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus, būtu jāatbalsta rūpniecības pārkārtošanās uz ilgtspējīgāku Eiropas energosistēmu, un tas jo īpaši attiecas uz jaunu mērķrādītāju un ražošanas robežvērtību noteikšanu. |
| --- | --- |

(30b)

Ar Savienības tiesisko regulējumu un iniciatīvām, kuru mērķis ir īstenot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus, būtu jāatbalsta rūpniecības pārkārtošanās uz ilgtspējīgāku Eiropas energosistēmu, un tas jo īpaši attiecas uz jaunu mērķrādītāju un ražošanas robežvērtību noteikšanu.

| (31) | Savienības atjaunojamo energoresursu politikas uzdevums ir palīdzēt sasniegt Eiropas Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas izteiksmē. Tiecoties īstenot šo mērķi, ir būtiski veicināt arī plašāku vides mērķu sasniegšanu un jo īpaši nepieļaut bioloģiskās daudzveidības izzušanu, kuru negatīvi ietekmē netieša zemes izmantošanas maiņa saistībā ar tādas biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā ražošanu, kam raksturīgs augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks.
  Tāpat arī lielu vēja parku vai saules fotoelementu uzstādīšanas projektu neatbilstoša plānošana var nevēlami ietekmēt bioloģisko daudzveidību, ainavas un vietējās kopienas. Būtu jāņem vērā arī netiešā ietekme, ko rada mežu izciršana un augsnes sablīvēšanās, vēja turbīnu ietekme un sekas, kuras rodas saistībā ar konfliktiem par zemes izmantošanu saules enerģijas parku vajadzībām.
  Jautājums par to, kā veicināt šo klimata un vides mērķu sasniegšanu, ir gan Savienības iedzīvotājiem, gan Savienības likumdevējam nopietns un ilgstoši aktuāls uzdevums, kas skar vairākas paaudzes.
  Tāpēc attiecīgus degvielas veidus Savienībai vajadzētu popularizēt tikai tādos daudzumus, kas nodrošina, lai vajadzīgais vēriens būtu līdzsvarā ar nepieciešamību nepieļaut, ka tas veicina gan tiešu, gan netiešu zemes izmantošanas maiņu.
  Tātad izmaiņas transportam paredzētā mērķrādītāja aprēķināšanas kārtībā nedrīkst ietekmēt ierobežojumus, kas noteikti attiecībā uz to, kā šī mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām uzskaitīt, no vienas puses, dažus no pārtikas un barības kultūraugiem ražotas degvielas veidus un, no otras puses, degvielas veidus, kuriem raksturīgs augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks. Turklāt, lai neradītu stimulu transporta nozarē izmantot no pārtikas un barības kultūraugiem ražotu biodegvielu un biogāzi
  un lai ņemtu vērā karu pret Ukrainu
  , būtu jādod dalībvalstīm iespēja arī turpmāk izvēlēties, vai transportam noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām šādu biodegvielu un biogāzi uzskaitīt vai ne. Ja dalībvalstis šādu biodegvielu un biogāzi neuzskaita, tās var attiecīgi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, pieņemot, ka no pārtikas un barības kultūraugiem ražota biodegviela aiztaupa 50 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma — tas atbilst tipiskajām vērtībām, kas šīs direktīvas pielikumā siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma izteiksmē ir noteiktas svarīgākajiem ražošanas paņēmieniem biodegvielas ražošanai no pārtikas un barības kultūraugiem —, kā arī samazināt minimālo aiztaupījuma robežvērtību, kuru piemēro lielākajai daļai iekārtu, kas ražo šādu biodegvielu.
  Turklāt dalībvalstīm būtu arī jāapsver iespēja garantēt papildu nodrošinājumu ar pārtiku, lai stabilizētu pasaules pārtikas preču tirgus. |
| --- | --- |

(31)

Savienības atjaunojamo energoresursu politikas uzdevums ir palīdzēt sasniegt Eiropas Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas izteiksmē. Tiecoties īstenot šo mērķi, ir būtiski veicināt arī plašāku vides mērķu sasniegšanu un jo īpaši nepieļaut bioloģiskās daudzveidības izzušanu, kuru negatīvi ietekmē netieša zemes izmantošanas maiņa saistībā ar tādas biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā ražošanu, kam raksturīgs augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks.
  Tāpat arī lielu vēja parku vai saules fotoelementu uzstādīšanas projektu neatbilstoša plānošana var nevēlami ietekmēt bioloģisko daudzveidību, ainavas un vietējās kopienas. Būtu jāņem vērā arī netiešā ietekme, ko rada mežu izciršana un augsnes sablīvēšanās, vēja turbīnu ietekme un sekas, kuras rodas saistībā ar konfliktiem par zemes izmantošanu saules enerģijas parku vajadzībām.
  Jautājums par to, kā veicināt šo klimata un vides mērķu sasniegšanu, ir gan Savienības iedzīvotājiem, gan Savienības likumdevējam nopietns un ilgstoši aktuāls uzdevums, kas skar vairākas paaudzes.
  Tāpēc attiecīgus degvielas veidus Savienībai vajadzētu popularizēt tikai tādos daudzumus, kas nodrošina, lai vajadzīgais vēriens būtu līdzsvarā ar nepieciešamību nepieļaut, ka tas veicina gan tiešu, gan netiešu zemes izmantošanas maiņu.
  Tātad izmaiņas transportam paredzētā mērķrādītāja aprēķināšanas kārtībā nedrīkst ietekmēt ierobežojumus, kas noteikti attiecībā uz to, kā šī mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām uzskaitīt, no vienas puses, dažus no pārtikas un barības kultūraugiem ražotas degvielas veidus un, no otras puses, degvielas veidus, kuriem raksturīgs augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks. Turklāt, lai neradītu stimulu transporta nozarē izmantot no pārtikas un barības kultūraugiem ražotu biodegvielu un biogāzi
  un lai ņemtu vērā karu pret Ukrainu
  , būtu jādod dalībvalstīm iespēja arī turpmāk izvēlēties, vai transportam noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām šādu biodegvielu un biogāzi uzskaitīt vai ne. Ja dalībvalstis šādu biodegvielu un biogāzi neuzskaita, tās var attiecīgi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, pieņemot, ka no pārtikas un barības kultūraugiem ražota biodegviela aiztaupa 50 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma — tas atbilst tipiskajām vērtībām, kas šīs direktīvas pielikumā siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma izteiksmē ir noteiktas svarīgākajiem ražošanas paņēmieniem biodegvielas ražošanai no pārtikas un barības kultūraugiem —, kā arī samazināt minimālo aiztaupījuma robežvērtību, kuru piemēro lielākajai daļai iekārtu, kas ražo šādu biodegvielu.
  Turklāt dalībvalstīm būtu arī jāapsver iespēja garantēt papildu nodrošinājumu ar pārtiku, lai stabilizētu pasaules pārtikas preču tirgus.

| (31a) | Būtu jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pants, kurā atzīts, ka tālākie reģioni ir īpaši neaizsargāti, ko nosaka tādi faktori kā attālums, kas tos šķir no kontinentālās daļas reģioniem, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, jo tas viss kopā pamatīgi bremzē šo reģionu attīstību un rada ievērojamas papildu izmaksas daudzās jomās, sevišķi transporta jomā. Centieni un mērķrādītāji, kas Eiropas līmenī tiek īstenoti un ir noteikti, lai panāktu siltumnīcefekta gāzu apjoma samazināšanos, ir jāpielāgo šai sarežģītajai situācijai, vides mērķus līdzsvarojot ar augstajām sociālajām izmaksām attiecīgajos reģionos. |
| --- | --- |

(31a)

Būtu jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pants, kurā atzīts, ka tālākie reģioni ir īpaši neaizsargāti, ko nosaka tādi faktori kā attālums, kas tos šķir no kontinentālās daļas reģioniem, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, jo tas viss kopā pamatīgi bremzē šo reģionu attīstību un rada ievērojamas papildu izmaksas daudzās jomās, sevišķi transporta jomā. Centieni un mērķrādītāji, kas Eiropas līmenī tiek īstenoti un ir noteikti, lai panāktu siltumnīcefekta gāzu apjoma samazināšanos, ir jāpielāgo šai sarežģītajai situācijai, vides mērķus līdzsvarojot ar augstajām sociālajām izmaksām attiecīgajos reģionos.

| (32) | Ja transporta mērķrādītāju izsaka kā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, dažu atjaunojamo energoresursu veicināšanai nav jāizmanto reizinātāji. Tas ir tāpēc, ka dažādi atjaunojamie energoresursi nodrošina atšķirīgus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus un līdz ar to atšķirīgi veicina mērķrādītāja sasniegšanu. Būtu jāuzskata, ka atjaunojamo resursu elektroenerģijai emisiju nav, proti, tā nodrošina emisiju 100 % aiztaupījumu salīdzinājumā ar elektroenerģiju, kas ražota no fosilā kurināmā. Tā veidosies stimuls izmantot atjaunojamo resursu elektroenerģiju, jo ir maz ticams, ka tik augstu aiztaupījuma procentu varētu panākt ar atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu. Tādējādi elektrifikācija, kuras pamatā ir atjaunojamie energoresursi, kļūtu par efektīvāko autotransporta dekarbonizācijas paņēmienu. Turklāt, lai panāktu, ka modernā biodegviela un biogāze, un arī no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamiem resursiem iegūta degviela tiek vairāk izmantota aviācijas un jūras transporta nozarēs, ko ir grūti elektrificēt, ir lietderīgi saglabāt reizinātāju degvielai, kuru piegādā šiem transporta veidiem, ja tā tiek uzskaitīta tieši šādai degvielai noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(32)

Ja transporta mērķrādītāju izsaka kā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, dažu atjaunojamo energoresursu veicināšanai nav jāizmanto reizinātāji. Tas ir tāpēc, ka dažādi atjaunojamie energoresursi nodrošina atšķirīgus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus un līdz ar to atšķirīgi veicina mērķrādītāja sasniegšanu. Būtu jāuzskata, ka atjaunojamo resursu elektroenerģijai emisiju nav, proti, tā nodrošina emisiju 100 % aiztaupījumu salīdzinājumā ar elektroenerģiju, kas ražota no fosilā kurināmā. Tā veidosies stimuls izmantot atjaunojamo resursu elektroenerģiju, jo ir maz ticams, ka tik augstu aiztaupījuma procentu varētu panākt ar atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu. Tādējādi elektrifikācija, kuras pamatā ir atjaunojamie energoresursi, kļūtu par efektīvāko autotransporta dekarbonizācijas paņēmienu. Turklāt, lai panāktu, ka modernā biodegviela un biogāze, un arī no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamiem resursiem iegūta degviela tiek vairāk izmantota aviācijas un jūras transporta nozarēs, ko ir grūti elektrificēt, ir lietderīgi saglabāt reizinātāju degvielai, kuru piegādā šiem transporta veidiem, ja tā tiek uzskaitīta tieši šādai degvielai noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām.

| (33) | Tiešā patēriņa sektoru — tostarp transporta nozares, — tieša elektrifikācija padara sistēmu efektīvāku un ļauj vieglāk pārkārtoties uz energosistēmu, kuras pamatā ir atjaunojamā enerģija. Tātad tas pats par sevi ir iedarbīgs instruments, ar ko samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu. Tāpēc nav vajadzības veidot sistēmu papildināšanai, kuru piemērot tieši atjaunojamo resursu elektroenerģijai, kas piegādāta elektrotransportlīdzekļiem transporta nozarē [Gr. 10]. |
| --- | --- |

(33)

Tiešā patēriņa sektoru — tostarp transporta nozares, — tieša elektrifikācija padara sistēmu efektīvāku un ļauj vieglāk pārkārtoties uz energosistēmu, kuras pamatā ir atjaunojamā enerģija. Tātad tas pats par sevi ir iedarbīgs instruments, ar ko samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu. Tāpēc nav vajadzības veidot sistēmu papildināšanai, kuru piemērot tieši atjaunojamo resursu elektroenerģijai, kas piegādāta elektrotransportlīdzekļiem transporta nozarē [Gr. 10].

| (34) | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela kā atjaunojamā enerģija ir jāuzskaita neatkarīgi no tā, kurā nozarē šāda degviela patērēta, tāpēc noteikumus, pēc kuriem nosaka, vai tā ir atjaunojamo resursu degviela, ja ražota no elektroenerģijas, un kuri bija jāpiemēro tikai tad, ja attiecīgā degviela patērēta transporta nozarē, vajadzētu piemērot plašāk, tos attiecinot uz visiem nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas veidiem neatkarīgi tā, kurā nozarē šāda degviela patērēta. |
| --- | --- |

(34)

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela kā atjaunojamā enerģija ir jāuzskaita neatkarīgi no tā, kurā nozarē šāda degviela patērēta, tāpēc noteikumus, pēc kuriem nosaka, vai tā ir atjaunojamo resursu degviela, ja ražota no elektroenerģijas, un kuri bija jāpiemēro tikai tad, ja attiecīgā degviela patērēta transporta nozarē, vajadzētu piemērot plašāk, tos attiecinot uz visiem nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas veidiem neatkarīgi tā, kurā nozarē šāda degviela patērēta.

| (34a) | Elektroenerģiju, kas iegūta no tieša pieslēguma vienai vai vairākām atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas iekārtām, var pilnībā uzskaitīt kā atjaunojamo resursu elektroenerģiju, ja to izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai. Iekārtas uzskatāmi apliecina, ka attiecīgā elektroenerģija ir piegādāta, neņemot elektroenerģiju no tīkla. Elektroenerģiju, kas ņemta no tīkla, var uzskaitīt kā pilnībā atjaunojamu enerģiju, ja vien tā ražota tikai un vienīgi no atjaunojamiem energoresursiem un ja ir uzskatāmi apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības un citi atbilstoši kritēriji, slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumu. Lai ražojums pilnībā kvalificētos kā nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela, ģeogrāfiskā korelācija būtu jāveido pēc valsts, nevis tirdzniecības zonas, un būtu jāņem vērā arī atkrastes situācijas. Īpašības, kas attiecīgo elektroenerģiju raksturo kā atjaunojamu energoresursu, ir jāprasa atzīt tikai vienu reizi un tikai vienā tiešā patēriņa sektorā. Tādi paši nosacījumi būtu jāpiemēro nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielai, kas Savienībā tiek importēta [Gr. 11]. |
| --- | --- |

(34a)

Elektroenerģiju, kas iegūta no tieša pieslēguma vienai vai vairākām atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas iekārtām, var pilnībā uzskaitīt kā atjaunojamo resursu elektroenerģiju, ja to izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai. Iekārtas uzskatāmi apliecina, ka attiecīgā elektroenerģija ir piegādāta, neņemot elektroenerģiju no tīkla. Elektroenerģiju, kas ņemta no tīkla, var uzskaitīt kā pilnībā atjaunojamu enerģiju, ja vien tā ražota tikai un vienīgi no atjaunojamiem energoresursiem un ja ir uzskatāmi apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības un citi atbilstoši kritēriji, slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumu. Lai ražojums pilnībā kvalificētos kā nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela, ģeogrāfiskā korelācija būtu jāveido pēc valsts, nevis tirdzniecības zonas, un būtu jāņem vērā arī atkrastes situācijas. Īpašības, kas attiecīgo elektroenerģiju raksturo kā atjaunojamu energoresursu, ir jāprasa atzīt tikai vienu reizi un tikai vienā tiešā patēriņa sektorā. Tādi paši nosacījumi būtu jāpiemēro nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielai, kas Savienībā tiek importēta [Gr. 11].

| (35) | Lai panāktu, ka Savienības ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji, kas piemērojami cietā biomasas kurināmā veidiem siltuma, elektroenerģijas un aukstuma ražošanas iekārtās, ir vides ziņā iedarbīgāki, šādu kritēriju piemērošanas minimālā robežvērtība no patlaban 20 MW būtu jāpazemina līdz
  7,5 MW
  . |
| --- | --- |

(35)

Lai panāktu, ka Savienības ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji, kas piemērojami cietā biomasas kurināmā veidiem siltuma, elektroenerģijas un aukstuma ražošanas iekārtās, ir vides ziņā iedarbīgāki, šādu kritēriju piemērošanas minimālā robežvērtība no patlaban 20 MW būtu jāpazemina līdz
  7,5 MW
  .

| (36) | Direktīva (ES) 2018/2001 ir stiprinājusi bioenerģijas ilgtspējai un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumiem paredzēto sistēmu, nosakot kritērijus visām tiešā patēriņa nozarēm. Tajā ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ražots no meža biomasas, un tajos ir prasīts nodrošināt ilgtspējīgu mežizstrādi un uzskaitīt zemes izmantošanas maiņas radītās emisijas. Lai panāktu, ka stingrāk ir aizsargātas bioloģiski īpaši daudzveidīgas un ar oglekli bagātas dzīvotnes, piemēram, pirmatnējie meži
  un senie meži
  , bioloģiski ļoti daudzveidīgi meži, zālāji, kūdrāji
  un virsāji
  , būtu jānosaka izņēmumi un ierobežojumi attiecībā uz meža biomasas ieguvi no šīm teritorijām atbilstoši pieejai, kuru piemēro biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, kas ražots no lauksaimniecības biomasas Turklāt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji būtu jāpiemēro arī esošajām iekārtām, kurās galvenokārt tiek izmantota biomasa, un tādējādi jāpanāk, ka bioenerģijas ražošana visās šajās iekārtās nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos salīdzinājumā ar enerģiju, kas ražota no fosilā kurināmā.
  Daļēji dabiski mežiem — proti, meži vai citas meža zemes, kas nav ne pirmatnējie meži, ne plantācijas meži un ko veido galvenokārt vietējo sugu koki un krūmi, kuri nav stādīti, — ir bioloģiskajai daudzveidībai un klimatam ļoti vērtīgi, un tos nedrīkst pārveidot par plantācijas mežiem vai kā citādi degradēt. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš meža zinātnei, risinot aktuālus jautājumus un sniedzot datus, jo tie ir ļoti būtiski, lai labāk saprastu, cik mūsu koki ir svarīgi klimatam, videi, ekonomikai un sabiedrībai. No lauksaimniecības biomasas un no meža biomasas ražota biodegviela, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela būtu jāiegūst no zemes platībām un mežiem, kuru gadījumā ir ievērotas trešo personu tiesības uz zemes vai meža izmantošanu un lietošanu un ar pārstāvības iestāžu un organizāciju līdzdalību no attiecīgajām trešām personām ir saņemta iepriekšēja piekrišana, ko tās brīvi un apzināti sniegušas, turklāt ir ievērotas trešo personu cilvēktiesības un darba tiesības un nav apdraudētas trešo personu iespējas iegūt pārtiku un barību. |
| --- | --- |

(36)

Direktīva (ES) 2018/2001 ir stiprinājusi bioenerģijas ilgtspējai un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumiem paredzēto sistēmu, nosakot kritērijus visām tiešā patēriņa nozarēm. Tajā ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ražots no meža biomasas, un tajos ir prasīts nodrošināt ilgtspējīgu mežizstrādi un uzskaitīt zemes izmantošanas maiņas radītās emisijas. Lai panāktu, ka stingrāk ir aizsargātas bioloģiski īpaši daudzveidīgas un ar oglekli bagātas dzīvotnes, piemēram, pirmatnējie meži
  un senie meži
  , bioloģiski ļoti daudzveidīgi meži, zālāji, kūdrāji
  un virsāji
  , būtu jānosaka izņēmumi un ierobežojumi attiecībā uz meža biomasas ieguvi no šīm teritorijām atbilstoši pieejai, kuru piemēro biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, kas ražots no lauksaimniecības biomasas Turklāt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji būtu jāpiemēro arī esošajām iekārtām, kurās galvenokārt tiek izmantota biomasa, un tādējādi jāpanāk, ka bioenerģijas ražošana visās šajās iekārtās nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos salīdzinājumā ar enerģiju, kas ražota no fosilā kurināmā.
  Daļēji dabiski mežiem — proti, meži vai citas meža zemes, kas nav ne pirmatnējie meži, ne plantācijas meži un ko veido galvenokārt vietējo sugu koki un krūmi, kuri nav stādīti, — ir bioloģiskajai daudzveidībai un klimatam ļoti vērtīgi, un tos nedrīkst pārveidot par plantācijas mežiem vai kā citādi degradēt. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš meža zinātnei, risinot aktuālus jautājumus un sniedzot datus, jo tie ir ļoti būtiski, lai labāk saprastu, cik mūsu koki ir svarīgi klimatam, videi, ekonomikai un sabiedrībai. No lauksaimniecības biomasas un no meža biomasas ražota biodegviela, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela būtu jāiegūst no zemes platībām un mežiem, kuru gadījumā ir ievērotas trešo personu tiesības uz zemes vai meža izmantošanu un lietošanu un ar pārstāvības iestāžu un organizāciju līdzdalību no attiecīgajām trešām personām ir saņemta iepriekšēja piekrišana, ko tās brīvi un apzināti sniegušas, turklāt ir ievērotas trešo personu cilvēktiesības un darba tiesības un nav apdraudētas trešo personu iespējas iegūt pārtiku un barību.

| (37) | Lai samazinātu administratīvo slogu atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas ražotājiem un arī dalībvalstīm, gadījumos, kad Komisija ar īstenošanas aktu kādu brīvprātīgu vai valsts shēmu atzinusi par tādu, kas pierāda vai sniedz precīzus datus par atbilstību ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kā arī citām šajā direktīvā noteiktajām prasībām, dalībvalstīm šādu shēmu sertifikācijas rezultāti būtu jāpieņem tiktāl, cik tos ir atzinusi Komisija. Lai samazinātu slogu mazām iekārtām, dalībvalstīm būtu jāizveido vienkāršots verifikācijas mehānisms iekārtām ar jaudu no 5 līdz
  20 MW
  . |
| --- | --- |

(37)

Lai samazinātu administratīvo slogu atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas ražotājiem un arī dalībvalstīm, gadījumos, kad Komisija ar īstenošanas aktu kādu brīvprātīgu vai valsts shēmu atzinusi par tādu, kas pierāda vai sniedz precīzus datus par atbilstību ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kā arī citām šajā direktīvā noteiktajām prasībām, dalībvalstīm šādu shēmu sertifikācijas rezultāti būtu jāpieņem tiktāl, cik tos ir atzinusi Komisija. Lai samazinātu slogu mazām iekārtām, dalībvalstīm būtu jāizveido vienkāršots verifikācijas mehānisms iekārtām ar jaudu no 5 līdz
  20 MW
  .

| (38) | Komisija ir iecerējusi izveidot Savienības datubāzi, kas ļaus izsekot šķidrās un gāzveida atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas veidus. Minētā datubāze būtu jāpiemēro plašāk — ne vien transportam, bet arī visām pārējām tiešā patēriņa nozarēm, kurās šāda degviela patērēta. Tam būtu jākļūst par būtisku ieguldījumu, kas nodrošina vispusīgu šādas degvielas ražošanas un patēriņa monitoringu, mazinot divkāršas uzskaites un pārkāpumu risku piegādes ķēdēs, kas iekļautos šajā Savienības datubāzē. Turklāt, lai par vienu un to pašu atjaunojamo resursu gāzi nevarētu iesniegt vairākus pieprasījumus, kuri dublējas, datubāzē reģistrētam atjaunojamo resursu gāzes sūtījumam izsniegtu izcelsmes apliecinājumu vajadzētu anulēt.
  Būtu jānodrošina, ka datubāze atklāti, pārredzami un lietotājam ērti ir pieejama sabiedrībai. Komisijai būtu jāpublicē plašai sabiedrībai pieejami gada ziņojumi par informāciju, kas paziņota Savienības datubāzē, cita starpā arī par biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā daudzumiem, ģeogrāfisko izcelsmi un izejmateriālu veidu. |
| --- | --- |

(38)

Komisija ir iecerējusi izveidot Savienības datubāzi, kas ļaus izsekot šķidrās un gāzveida atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas veidus. Minētā datubāze būtu jāpiemēro plašāk — ne vien transportam, bet arī visām pārējām tiešā patēriņa nozarēm, kurās šāda degviela patērēta. Tam būtu jākļūst par būtisku ieguldījumu, kas nodrošina vispusīgu šādas degvielas ražošanas un patēriņa monitoringu, mazinot divkāršas uzskaites un pārkāpumu risku piegādes ķēdēs, kas iekļautos šajā Savienības datubāzē. Turklāt, lai par vienu un to pašu atjaunojamo resursu gāzi nevarētu iesniegt vairākus pieprasījumus, kuri dublējas, datubāzē reģistrētam atjaunojamo resursu gāzes sūtījumam izsniegtu izcelsmes apliecinājumu vajadzētu anulēt.
  Būtu jānodrošina, ka datubāze atklāti, pārredzami un lietotājam ērti ir pieejama sabiedrībai. Komisijai būtu jāpublicē plašai sabiedrībai pieejami gada ziņojumi par informāciju, kas paziņota Savienības datubāzē, cita starpā arī par biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā daudzumiem, ģeogrāfisko izcelsmi un izejmateriālu veidu.

| (38a) | Lai kompensētu ar šo direktīvu iedzīvotājiem, pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem ieviesto regulatīvo slogu, Komisijai, saskaņā ar 48. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu sagatavojot savu ikgadējo apsekojumu par slogu, būtu jāizvērtē tiesiskais regulējums attiecīgajās nozarēs atbilstoši principam “viens pieņemts — viens atcelts”, kā tas noteikts Komisijas 2021. gada 29. aprīļa paziņojumā “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”, un attiecīgā gadījumā jāpiedāvā tiesību aktu priekšlikumi, ar kuriem groza vai svītro noteikumus citos Savienības tiesību aktos, kas attiecīgajās nozarēs rada atbilstības nodrošināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(38a)

Lai kompensētu ar šo direktīvu iedzīvotājiem, pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem ieviesto regulatīvo slogu, Komisijai, saskaņā ar 48. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu sagatavojot savu ikgadējo apsekojumu par slogu, būtu jāizvērtē tiesiskais regulējums attiecīgajās nozarēs atbilstoši principam “viens pieņemts — viens atcelts”, kā tas noteikts Komisijas 2021. gada 29. aprīļa paziņojumā “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”, un attiecīgā gadījumā jāpiedāvā tiesību aktu priekšlikumi, ar kuriem groza vai svītro noteikumus citos Savienības tiesību aktos, kas attiecīgajās nozarēs rada atbilstības nodrošināšanas izmaksas.

| (38b) | Ir jāpieņem atbilstoši noteikumi par cīņu pret krāpšanu, jo īpaši attiecībā uz lietotu cepamo eļļu, ņemot vērā to, cik plaši tiek praktizēta palmu eļļas piemaisīšana. Ir būtiski atklāt un novērst krāpšanu, lai nepieļautu negodīgu konkurenci un to, ka vēršas plašumā mežu izciršana trešās valstīs, tāpēc būtu īstenojamas pilnīgas un sertificētas izsekošanas iespējas. |
| --- | --- |

(38b)

Ir jāpieņem atbilstoši noteikumi par cīņu pret krāpšanu, jo īpaši attiecībā uz lietotu cepamo eļļu, ņemot vērā to, cik plaši tiek praktizēta palmu eļļas piemaisīšana. Ir būtiski atklāt un novērst krāpšanu, lai nepieļautu negodīgu konkurenci un to, ka vēršas plašumā mežu izciršana trešās valstīs, tāpēc būtu īstenojamas pilnīgas un sertificētas izsekošanas iespējas.

| (39) | Pārvaldības regulā (Regula (ES) 2018/1999) ir vairākas atsauces uz Savienībai saistošo mērķrādītāju, saskaņā ar kuru ir jāpanāk, ka 2030. gadā Savienībā patērētās atjaunojamās enerģijas īpatsvars ir vismaz 32 %. Lai efektīvi palīdzētu īstenot ieceri siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam samazināt
  vismaz
  par 55 %, šis mērķrādītājs ir jāpalielina, tāpēc minētās atsauces būtu jāgroza. Neviens papildu plānošanas un ziņošanas prasību kopums neveidos jaunu plānošanas un ziņošanas sistēmu — šādu prasību kopumam būtu jāpiemēro spēkā esošais plānošanas un ziņošanas regulējums, kas izveidots ar Regulu (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

(39)

Pārvaldības regulā (Regula (ES) 2018/1999) ir vairākas atsauces uz Savienībai saistošo mērķrādītāju, saskaņā ar kuru ir jāpanāk, ka 2030. gadā Savienībā patērētās atjaunojamās enerģijas īpatsvars ir vismaz 32 %. Lai efektīvi palīdzētu īstenot ieceri siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam samazināt
  vismaz
  par 55 %, šis mērķrādītājs ir jāpalielina, tāpēc minētās atsauces būtu jāgroza. Neviens papildu plānošanas un ziņošanas prasību kopums neveidos jaunu plānošanas un ziņošanas sistēmu — šādu prasību kopumam būtu jāpiemēro spēkā esošais plānošanas un ziņošanas regulējums, kas izveidots ar Regulu (ES) 2018/1999.

| (40) | Lai nepieļautu, ka dublējas regulējuma prasības, kuras attiecas uz transporta degvielas dekarbonizācijas mērķiem, būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/70/EK (16) darbības joma, to saskaņojot ar Direktīvu (ES) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Lai nepieļautu, ka dublējas regulējuma prasības, kuras attiecas uz transporta degvielas dekarbonizācijas mērķiem, būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/70/EK (16) darbības joma, to saskaņojot ar Direktīvu (ES) 2018/2001.

| (40a) | Tāpat ir svarīgi veicināt pētniecību un inovāciju tīras enerģijas — piemēram, ūdeņraža — jomā, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc alternatīvas degvielas un lai pirmkārt un galvenokārt panāktu, ka tirgū ir pieejama enerģija, kas lētāka par tādu fosilo kurināmo kā dīzeļdegviela, degvieleļļa un benzīns, kuru cena patlaban ir rekordliela. |
| --- | --- |

(40a)

Tāpat ir svarīgi veicināt pētniecību un inovāciju tīras enerģijas — piemēram, ūdeņraža — jomā, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc alternatīvas degvielas un lai pirmkārt un galvenokārt panāktu, ka tirgū ir pieejama enerģija, kas lētāka par tādu fosilo kurināmo kā dīzeļdegviela, degvieleļļa un benzīns, kuru cena patlaban ir rekordliela.

| (41) | Būtu jāgroza Direktīvas 98/70/EK definīcijas, lai tās saskaņotu ar Direktīvu (ES) 2018/2001 un tādējādi nepieļautu, ka šajos divos tiesību aktos ir piemērotas atšķirīgas definīcijas. |
| --- | --- |

(41)

Būtu jāgroza Direktīvas 98/70/EK definīcijas, lai tās saskaņotu ar Direktīvu (ES) 2018/2001 un tādējādi nepieļautu, ka šajos divos tiesību aktos ir piemērotas atšķirīgas definīcijas.

| (42) | Direktīvā 98/70/EK noteiktie pienākumi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un biodegvielas izmantošanu būtu jāsvītro, lai regulējumu racionalizētu un nepieļautu divkāršu regulējumu, rēķinoties ar stingrākiem pienākumiem panākt transporta degvielas dekarbonizāciju, kas noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001. |
| --- | --- |

(42)

Direktīvā 98/70/EK noteiktie pienākumi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un biodegvielas izmantošanu būtu jāsvītro, lai regulējumu racionalizētu un nepieļautu divkāršu regulējumu, rēķinoties ar stingrākiem pienākumiem panākt transporta degvielas dekarbonizāciju, kas noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001.

| (43) | Lai nepieļautu ziņošanas pienākumu regulējuma dublēšanos, būtu jāsvītro Direktīvā 98/70/EK noteiktie pienākumi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas monitoringu un attiecīgo ziņošanu. |
| --- | --- |

(43)

Lai nepieļautu ziņošanas pienākumu regulējuma dublēšanos, būtu jāsvītro Direktīvā 98/70/EK noteiktie pienākumi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas monitoringu un attiecīgo ziņošanu.

| (44) | Būtu jāatceļ Padomes Direktīva (ES) 2015/652, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 98/70/EK 7.a panta vienādai īstenošanai, jo Direktīvas 98/70/EK 7.a pants ar šo direktīvu tiek atcelts, tāpēc vairs nav aktuāls. |
| --- | --- |

(44)

Būtu jāatceļ Padomes Direktīva (ES) 2015/652, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 98/70/EK 7.a panta vienādai īstenošanai, jo Direktīvas 98/70/EK 7.a pants ar šo direktīvu tiek atcelts, tāpēc vairs nav aktuāls.

| (45) | Biobāzētu dīzeļdegvielas komponentu gadījumā Direktīvā 98/70/EK ir iekļauta atsauce uz dīzeļdegvielu B7, t. i., dīzeļdegvielu, kas satur līdz 7 % taukskābju metilesteru (FAME), tāpēc iespējas īstenot vērienīgākus biodegvielas iekļaušanas mērķrādītājus, kuri noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001, patlaban ir ierobežotas. Tas skaidrojams ar faktu, ka gandrīz visu Savienības dīzeļdegvielas piedāvājumu jau nodrošina B7. Tāpēc biobāzētu komponentu maksimālais īpatsvars būtu jāpalielina no 7 % līdz 10 %. Lai nodrošinātu, ka tirgū turpina ienākt dīzeļdegviela B10 (t. i., dīzeļdegviela, kas satur līdz 10 % taukskābju metilesteru (FAME)), Savienības mērogā ir jānosaka B7 aizsardzības pakāpe 7 % FAME saturam dīzeļdegvielā, jo ir sagaidāms, ka līdz 2030. gadam vēl būs daudz tādu transportlīdzekļu, kuros B10 izmantot nevar. Tas būtu jāatspoguļo ar šo aktu grozītās Direktīvas 98/70/EK 4. panta 1. punkta otrajā daļā. |
| --- | --- |

(45)

Biobāzētu dīzeļdegvielas komponentu gadījumā Direktīvā 98/70/EK ir iekļauta atsauce uz dīzeļdegvielu B7, t. i., dīzeļdegvielu, kas satur līdz 7 % taukskābju metilesteru (FAME), tāpēc iespējas īstenot vērienīgākus biodegvielas iekļaušanas mērķrādītājus, kuri noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001, patlaban ir ierobežotas. Tas skaidrojams ar faktu, ka gandrīz visu Savienības dīzeļdegvielas piedāvājumu jau nodrošina B7. Tāpēc biobāzētu komponentu maksimālais īpatsvars būtu jāpalielina no 7 % līdz 10 %. Lai nodrošinātu, ka tirgū turpina ienākt dīzeļdegviela B10 (t. i., dīzeļdegviela, kas satur līdz 10 % taukskābju metilesteru (FAME)), Savienības mērogā ir jānosaka B7 aizsardzības pakāpe 7 % FAME saturam dīzeļdegvielā, jo ir sagaidāms, ka līdz 2030. gadam vēl būs daudz tādu transportlīdzekļu, kuros B10 izmantot nevar. Tas būtu jāatspoguļo ar šo aktu grozītās Direktīvas 98/70/EK 4. panta 1. punkta otrajā daļā.

| (45a) | Turklāt, plašāk izmantojot atjaunojamo enerģiju, var vairot enerģētisko drošību un pašpietiekamību, tādējādi cita starpā arī mazinot atkarību no fosilā kurināmā. Tomēr ir būtiski arī turpmāk stiprināt un savstarpēji savienot pārvades sistēmu, lai taisnīgi un lietderīgi izmantotu šo pārkārtošanas procesu, nodrošinot, ka iegūtās priekšrocības ir vienmērīgi sadalītas Savienības iedzīvotājiem un neiestājas enerģētiskā nabadzība. |
| --- | --- |

(45a)

Turklāt, plašāk izmantojot atjaunojamo enerģiju, var vairot enerģētisko drošību un pašpietiekamību, tādējādi cita starpā arī mazinot atkarību no fosilā kurināmā. Tomēr ir būtiski arī turpmāk stiprināt un savstarpēji savienot pārvades sistēmu, lai taisnīgi un lietderīgi izmantotu šo pārkārtošanas procesu, nodrošinot, ka iegūtās priekšrocības ir vienmērīgi sadalītas Savienības iedzīvotājiem un neiestājas enerģētiskā nabadzība.

| (46) | Ar pārejas noteikumiem būtu jāparedz iespēja arī turpmāk sakārtoti vākt datus un pildīt ziņošanas pienākumus saistībā ar tiem Direktīvas 98/70/EK pantiem, kas ar šo direktīvu ir svītroti. |
| --- | --- |

(46)

Ar pārejas noteikumiem būtu jāparedz iespēja arī turpmāk sakārtoti vākt datus un pildīt ziņošanas pienākumus saistībā ar tiem Direktīvas 98/70/EK pantiem, kas ar šo direktīvu ir svītroti.

| (47) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (17) dalībvalstis ir apņēmušās par saviem transponēšanas pasākumiem paziņot, pamatotos gadījumos pievienojot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas elementiem un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka ir pamats nosūtīt šādus dokumentus, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā Komisija/Beļģija (18) (lieta C-543/17). |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (17) dalībvalstis ir apņēmušās par saviem transponēšanas pasākumiem paziņot, pamatotos gadījumos pievienojot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas elementiem un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka ir pamats nosūtīt šādus dokumentus, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā Komisija/Beļģija (18) (lieta C-543/17).

| (47a) | Savienībai un tās jaunattīstības partnervalstīm ir ārkārtīgi daudz iespēju attiecībā uz sadarbību tehnoloģiju jomā, atjaunojamo energoresursu projektiem un tīras enerģijas eksportu, kā arī savstarpēji vairāk savienojamu tīras enerģijas tīklu veidošanu. Lai gan investīcijas atjaunojamos energoresursos kopumā stabili palielinās, tās vēl arvien koncentrējas tikai dažos reģionos un valstīs. Nemainīgi pārāk niecīgs šajā ziņā ir to reģionu īpatsvars, kuros pārsvarā ir jaunattīstības un jaunietekmes valstis — tie piesaista vien aptuveni 15 % no visām pasaules investīcijām atjaunojamos energoresursos
   (19)

  . Partnerības enerģētikas jomā Savienībai būtu jāveido, mērķtiecīgi pievēršoties atjaunojamo energoresursu ražošanas projektiem, atjaunojamo energoresursu projektu izstrādes atbalstam, kā arī tiesiskā regulējuma un finanšu sistēmu izveidei, un šādās partnerībās cita starpā būtu jānodrošina nepieciešamā tehniskā palīdzība un zināšanu nodošana ciešā sadarbībā ar privāto sektoru. Par priekšnoteikumu sadarbībai ar Savienību būtu jānosaka apņemšanās īstenot labu pārvaldību un stabilas ilgtermiņa sadarbības perspektīva. Sadarbībai ilgtspējīgas enerģētikas jomā būtu jākļūst par galveno prioritāti valstīm, kas šādai sadarbībai ir piemērotas saskaņā ar iniciatīvu “Global Gateway” [Gr. 12]. |
| --- | --- |

(47a)

Savienībai un tās jaunattīstības partnervalstīm ir ārkārtīgi daudz iespēju attiecībā uz sadarbību tehnoloģiju jomā, atjaunojamo energoresursu projektiem un tīras enerģijas eksportu, kā arī savstarpēji vairāk savienojamu tīras enerģijas tīklu veidošanu. Lai gan investīcijas atjaunojamos energoresursos kopumā stabili palielinās, tās vēl arvien koncentrējas tikai dažos reģionos un valstīs. Nemainīgi pārāk niecīgs šajā ziņā ir to reģionu īpatsvars, kuros pārsvarā ir jaunattīstības un jaunietekmes valstis — tie piesaista vien aptuveni 15 % no visām pasaules investīcijām atjaunojamos energoresursos
   (19)

  . Partnerības enerģētikas jomā Savienībai būtu jāveido, mērķtiecīgi pievēršoties atjaunojamo energoresursu ražošanas projektiem, atjaunojamo energoresursu projektu izstrādes atbalstam, kā arī tiesiskā regulējuma un finanšu sistēmu izveidei, un šādās partnerībās cita starpā būtu jānodrošina nepieciešamā tehniskā palīdzība un zināšanu nodošana ciešā sadarbībā ar privāto sektoru. Par priekšnoteikumu sadarbībai ar Savienību būtu jānosaka apņemšanās īstenot labu pārvaldību un stabilas ilgtermiņa sadarbības perspektīva. Sadarbībai ilgtspējīgas enerģētikas jomā būtu jākļūst par galveno prioritāti valstīm, kas šādai sadarbībai ir piemērotas saskaņā ar iniciatīvu “Global Gateway” [Gr. 12].

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā (ES) 2018/2001

Direktīvu (ES) 2018/2001 groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. panta otro daļu groza šādi:








  -a) | daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:










  “1) | “no atjaunojamiem energoresursiem iegūta enerģija” jeb “atjaunojamā enerģija” ir enerģija no atjaunojamiem nefosiliem energoresursiem, proti, vēja, saules (saules siltumenerģija un saules fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, osmozes enerģija, apkārtējās vides enerģija, plūdmaiņu, viļņu un cita jūras enerģija, hidroenerģija un biomasas, atkritumu poligonu gāzes, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāzes un biogāzes enerģija;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. panta otro daļu groza šādi:

-a)

daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1)

| -aa) | daļas 16. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “c) | kuras galvenais mērķis ir atbilstoši principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” nodrošināt kopējus vides, ekonomiskos vai sociālos ieguvumus saviem kapitāla daļu turētājiem vai dalībniekiem vai vietējām teritorijām, kurās tā darbojas, nevis gūt finansiālu peļņu;”; |
| --- | --- | --- |

-aa)

daļas 16. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

kuras galvenais mērķis ir atbilstoši principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” nodrošināt kopējus vides, ekonomiskos vai sociālos ieguvumus saviem kapitāla daļu turētājiem vai dalībniekiem vai vietējām teritorijām, kurās tā darbojas, nevis gūt finansiālu peļņu;”;

| a) | daļas 36. punktu aizstāj ar šādu:






  “36) | “nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela” ir šķidrā vai gāzveida degviela, kuras enerģijas saturu veido atjaunojamie energoresursi, izņemot biomasu;”; |
| --- | --- | --- |

a)

daļas 36. punktu aizstāj ar šādu:

“36)

| b) | daļas 47. punktu aizstāj ar šādu:






  “47) | “standartvērtība” ir vērtība, kas iegūta no tipiskās vērtības, piemērojot iepriekš noteiktus koeficientus, un ko šajā direktīvā konkrēti norādītos gadījumos var izmantot faktiskās vērtības vietā;”; |
| --- | --- | --- |

b)

daļas 47. punktu aizstāj ar šādu:

“47)

| c) | pievieno šādus punktus:






  “
  47a
  ) | “kvalitatīvs apaļkoks” ir apaļkoks, kas ir nozāģēts vai kā citādi iegūts un novākts un kas, pateicoties tādiem raksturlielumiem kā suga, izmērs, taisnums un zarainums, ir piemērots rūpnieciskai izmantošanai, kā to noteikušas un pienācīgi pamatojušas dalībvalstis, ņemot vērā attiecīgo mežu stāvokli. Šī definīcija neattiecas uz retināšanas darbiem pirms tirdzniecības, nedz arī kokiem, kas iegūti no mežiem, kuri cietuši no ugunsgrēka, kaitēkļiem, slimībām vai kaitējuma abiotisku faktoru ietekmē; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“
  47a
  )

| 47b) | “novatoriska atjaunojamās enerģijas tehnoloģija” ir atjaunojamās enerģijas ražošanas tehnoloģija, kas uzlabo vismaz vienā aspektā līdzīgu progresīvo atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju vai dod iespēju izmantot lielākoties nelietotu atjaunojamo energoresursu un kas tehnoloģiskā, tirgus vai finanšu ziņā ir nepārprotami saistīta ar lielāku risku, salīdzinot ar risku, kurš parasti saistīts ar līdzīgu nenovatorisku tehnoloģiju vai darbību; |
| --- | --- |

47b)

| 47c
  ) | “tirdzniecības zona” ir tirdzniecības zona, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/943 (20) 2. panta 65. punktā; |
| --- | --- |

47c
  )

| 47d
  ) | “viedā uzskaites sistēma” ir viedā uzskaites sistēma, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/944 (21) 2. panta 23. punktā; |
| --- | --- |

47d
  )

| 47e
  ) | “uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kā tas definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 33. punktā; |
| --- | --- |

47e
  )

| 47f
  ) | “tirgus dalībnieks” ir tirgus dalībnieks, kā tas definēts Regulas (ES) 2019/943 2. panta 25. punktā; |
| --- | --- |

47f
  )

| 47g
  ) | “elektroenerģijas tirgus” ir elektroenerģijas tirgus, kā tas definēts Direktīvas 2019/944 2. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

47g
  )

| 47h
  ) | “sadzīves baterija” ir atsevišķa atkārtoti uzlādējama baterija, kuras nominālā jauda ir lielāka par 2 kWh un kuru var uzstādīt un izmantot mājas apstākļos; |
| --- | --- |

47h
  )

| 47i
  ) | “elektrotransportlīdzekļa baterija” ir elektrotransportlīdzekļa baterija, kā tā definēta 2. panta 12. punktā [priekšlikumā regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020 (22)]; |
| --- | --- |

47i
  )

| 47j
  ) | “rūpnieciskā baterija” ir rūpnieciskā baterija, kā tā definēta 2. panta 11. punktā [priekšlikumā regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020]; |
| --- | --- |

47j
  )

| 47k
  ) | “veselības stāvoklis” ir veselības stāvoklis, kā tas definēts 2. panta 25. punktā [priekšlikumā regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020 (23)]; |
| --- | --- |

47k
  )

| 47l
  ) | “uzlādes stāvoklis” ir uzlādes stāvoklis, kā tas definēts 2. panta 24. punktā [priekšlikumā regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020]; |
| --- | --- |

47l
  )

| 47m
  ) | “jaudas iestatījuma punkts” ir informācija, kura glabājas baterijas pārvaldības sistēmā un pēc kuras nosaka, ar kādiem jaudas iestatījumiem baterija darbojas uzlādes vai izlādes procesā, lai panāktu optimālu baterijas veselības stāvokli un izmantošanu ekspluatācijā; |
| --- | --- |

47m
  )

| 47n
  ) | “viedā uzlāde” ir uzlādes process, kurā baterijai piegādātās elektroenerģijas intensitāte tiek pielāgota reāllaikā, ņemot vērā elektronisko sakaru ceļā saņemtu informāciju
  , un kuru var īstenot ar parastu uzlādes ātrumu vai ātras uzlādes režīmā, reaģējot uz dinamiskiem cenas signāliem vai optimizējot elektroenerģijas plūsmu
  ; |
| --- | --- |

47n
  )

| 47o
  ) | “regulatīvā iestāde” ir regulatīvā iestāde, kā tā definēta Regulas (ES) 2019/943 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

47o
  )

| 47p
  ) | “divvirzienu uzlāde” ir
  viedās uzlādes process
  , kurā ▌plūsmu var vērst pretējā virzienā tā, lai
  elektroenerģija
  plūstu no baterijas uz uzlādes punktu, kam tā pieslēgta; |
| --- | --- |

47p
  )

| 47q
  ) | “parastās jaudas uzlādes punkts” ir parastās jaudas uzlādes punkts, kā tas definēts 2. panta 31. punktā [priekšlikumā regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, ar kuru atceļ Direktīvu 2014/94/ES]; |
| --- | --- |

47q
  )

| 47r) | “kopienas baterija” ir atsevišķa atkārtoti uzlādējama baterija, kuras nominālā jauda ir lielāka par 50 kWh un kuru var uzstādīt un izmantot dzīvojamā, komerciālā vai rūpnieciskā vidē, un kura pieder atjaunojamo resursu pašpatērētājiem vai atjaunojamās enerģijas kopienai, kas rīkojas kolektīvi; |
| --- | --- |

47r)

| 47s) | “atjaunojamās enerģijas pirkuma līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru fiziska vai juridiska persona piekrīt pirkt atjaunojamo enerģiju tieši no ražotāja, un tas cita starpā — bet ne tikai — var būt atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgums, zaļā ūdeņraža pirkuma līgums vai atjaunojamo resursu siltumenerģijas un aukstumenerģijas pirkuma līgums; |
| --- | --- |

47s)

| 47t) | “atjaunojamo resursu siltumenerģijas un aukstumenerģijas pirkuma līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru fiziska vai juridiska persona piekrīt pirkt atjaunojamo resursu siltumenerģiju un ausktumenerģiju tieši no ražotāja; |
| --- | --- |

47t)

| 47u) | “zaļā ūdeņraža pirkuma līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru fiziska vai juridiska persona piekrīt pirkt nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu tieši no ražotāja; |
| --- | --- |

47u)

| 47v
  ) | “rūpniecības nozare” ir uzņēmumi un produkti, kas ietilpst saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas (NACE 2. red.) (24) B, C, F sadaļā un J sadaļas 63. nodaļā; |
| --- | --- |

47v
  )

| 47w
  ) | izmantošana “ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām” nozīmē, ka degviela tiek izmantota kā izejviela rūpnieciskā procesā, nevis enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

47w
  )

| 47x
  ) | “atjaunojamo resursu degviela” ir biodegviela, bioloģiskais šķidrais kurināmais, biomasas kurināmais un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela; |
| --- | --- |

47x
  )

| 47y) | “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir attiecīgs princips, kā tas definēts Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18. punktā; |
| --- | --- |

47y)

| 47z) | “atkrastes atjaunojamo energoresursu hibrīdaktīvs” ir pārvades aktīvs, kas kalpo divējādam mērķim — savienot atkrastes atjaunojamās enerģijas ražošanu un savienot divas vai vairākas tirdzniecības zonas; |
| --- | --- |

47z)

| 47zaa) | “centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde uz atjaunojamo energoresursu bāzes” ir ļoti energoefektīva centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēma, kas darbojas tikai un vienīgi ar atjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

47zaa)

| 47ab) | “primārā koksnes biomasa” ir visi apaļkoki, kas nozāģēti vai citādi iegūti un novākti. Tā ir visa novāktā koksne, proti, viss mežos novāktais daudzums, arī koksne, kas atgūta no dabiski bojāgājušiem un kritušiem kokiem un kas iegūta mežistrādes procesā. Tā ir visa ar vai bez mizas novāktā koksne, arī apaļkoka, šķeltā, rupji tēstā vai citā veidā novāktā koksne — piemēram, zari, saknes, celmi un uzaugumi, ja tos iegūst —, un rupji sadalīta koksne vai koksne šķēpelēs. Tā nav koksnes biomasa, kas iegūta, veicot ilgtspējīgus meža ugunsgrēku profilakses pasākumus teritorijās, kur ir liels ugunsgrēku risks, nedz koksnes biomasa, kura iegūta, veicot ceļu satiksmes drošības pasākumus, nedz arī koksnes biomasa, kas iegūta no dabas katastrofās cietušiem mežiem vai kas no mežiem, kuros aktivizējušies kaitēkļi vai slimības, ir iegūta, lai nepieļautu attiecīgo kaitēkļu vai slimību izplatību, tomēr nodrošinot, ka šāda ieguve ir minimāla un ka ir aizsargāta bioloģiskā daudzveidība, kā rezultātā meži kļūst daudzveidīgāki un noturīgāki, un tas tiek darīts, vadoties pēc Komisijas pamatnostādnēm [Gr. 42]; |
| --- | --- |

47ab)

| 47ac) | “zaļais ūdeņradis” ir ūdeņradis, kas saražots ūdens elektrolīzes procesā (ar atjaunojamo resursu elektroenerģiju darbināmā elektrolīzerī) vai biogāzes riforminga vai biomasas bioķīmiskas pārveides procesā, ja vien ir izpildīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktie ilgtspējas kritēriji; |
| --- | --- |

47ac)

| 47ad
  ) | “plantācijas mežs” ir stādīts mežs, kas tiek intensīvi apsaimniekots un stādīšanas laikā un audzes brieduma stadijā atbilst šādiem kritērijiem: viena vai divas sugas, viena vecumklase un regulārs attālums starp kokiem. Tās ir īscirtmeta plantācijas koksnes, šķiedras un enerģijas ieguvei, bet nav meži, kuri stādīti aizsardzībai vai ekosistēmas atjaunošanai, nedz arī stādot vai sējot izveidoti meži, kas audzes brieduma stadijā līdzinās vai nākotnē līdzināsies mežiem, kuri atjaunojas dabiski; |
| --- | --- |

47ad
  )

| 47ae
  ) | “stādīts mežs” ir mežs, ko galvenokārt veido stādīti un/vai ar nolūku iesēti koki, ja vien ir sagaidāms, ka stādīto vai iesēto koku īpatsvars to brieduma stadijā būs vairāk nekā piecdesmit procenti no augošo koku krājas. Tas ir arī sākotnēji stādīto vai iesēto koku atvasājs; ▌ |
| --- | --- |

47ae
  )

| 47af) | “osmozes enerģija” ir enerģija, kas rodas dabiski starp diviem šķidrumiem ar atšķirīgu sāls koncentrāciju, parasti starp saldūdeni un sālsūdeni; |
| --- | --- |

47af)

| 47ag) | “sistēmas efektivitāte” nozīmē, ka energosistēma rentabli integrē variablus atjaunojamos energoresursus un nodrošina maksimālu pieprasījuma elastības vērtību, lai optimāli īstenotu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, un sistēmas efektivitāti vērtē pēc tā, kā ir samazinājušās sistēmas investīciju un darbības izmaksas, siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms un fosilā kurināmā izmantošana katras valsts energoresursu struktūrā; |
| --- | --- |

47ag)

| 47ah) | “atjaunojamo resursu hibrīdelektrostacija” nozīmē, ka ir apvienotas divas vai vairākas atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijas, kurām ir viens tīkla pieslēgums, un ir iespējams veidot arī uzkrāšanas jaudu; |
| --- | --- |

47ah)

| 47ai) | “komplekss enerģijas uzkrāšanas projekts” nozīmē, ka projektu veido enerģijas uzkrāšanas iekārta un atjaunojamās enerģijas ražošanas iekārta, kas savienotas aiz viena un tā paša tīkla piekļuves punkta; |
| --- | --- |

47ai)

| 47aj) | “solārais elektrotransportlīdzeklis” ir ļoti energoefektīvs mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar spēka pārvadu, kurš ietver tikai neperifēru elektrisku mehānismu kā enerģijas pārveidotāju ar atkārtoti uzlādējamu elektroenerģijas akumulēšanas sistēmu (ko var uzlādēt ārēji), un kas aprīkots ar transportlīdzeklī integrētiem fotoelementu paneļiem [Gr. 29];”; |
| --- | --- |

47aj)

| 2) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka 2030. gadā no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvars ir vismaz
  45
   % no Savienības enerģijas bruto galapatēriņa.


  Lai veicinātu ar novatoriskām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām iegūtas atjaunojamās enerģijas ražošanu un izmantošanu un lai nosargātu Savienības rūpniecības konkurētspēju, katra dalībvalsts laika periodam no ... [šīs direktīvas stāšanās spēkā] līdz 2030. gadam nosaka indikatīvu vismaz 5 % mērķrādītāju attiecībā uz jauniegūtu atjaunojamo energoresursu jaudu kā novatorisku atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju.




  Lai atvieglotu atjaunojamo resursu elektroenerģijas plašāku ieviešanu un lai vairotu elastības un balansēšanas pakalpojumus, dalībvalstis nosaka indikatīvu mērķrādītāju uzkrāšanas tehnoloģijām.




  Lai palīdzētu rentabli īstenot šā punkta pirmajā daļā minēto mērķrādītāju un panākt sistēmas efektivitāti, dalībvalstis nosaka indikatīvu minimālo valsts mērķrādītāju attiecībā uz pieprasījuma elastību, saskaņā ar kuru maksimālais pieprasījums pēc elektroenerģijas līdz 2030. gadam būtu jāsamazina vismaz par 5 %. Šo mērķrādītāju īsteno, aktivizējot pieprasījuma elastību visās tiešā patēriņa nozarēs, cita starpā ar ēku renovāciju un ar energoefektivitāti, ievērojot Direktīvu (ES) .../... [pārskatītā Direktīva (ES) 2018/844] un Direktīvu (ES) .../... [pārskatītā Direktīva (ES) 2018/2002].




  Pieprasījuma elastībai paredzēto valsts mērķrādītāju, arī starpposma atskaites punktus, dalībvalstis norāda kā vienu no nacionālajiem mērķiem, ko saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 4. panta d) punkta 3. apakšpunktu ir noteikušas savos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, lai panāktu lielāku sistēmas elastību. Vajadzības gadījumā Komisija var veikt papildu pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot savus mērķrādītājus.




  Ievērojot Regulas (ES) 2018/1999 4. panta d) punkta 3. apakšpunktu, katra dalībvalsts savā integrētajā enerģētikas un klimata plānā izklāsta pasākumus, kas vajadzīgi šā panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā minēto mērķrādītāju īstenošanai.;” |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka 2030. gadā no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvars ir vismaz
  45
   % no Savienības enerģijas bruto galapatēriņa.

Lai veicinātu ar novatoriskām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām iegūtas atjaunojamās enerģijas ražošanu un izmantošanu un lai nosargātu Savienības rūpniecības konkurētspēju, katra dalībvalsts laika periodam no ... [šīs direktīvas stāšanās spēkā] līdz 2030. gadam nosaka indikatīvu vismaz 5 % mērķrādītāju attiecībā uz jauniegūtu atjaunojamo energoresursu jaudu kā novatorisku atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju.

Lai atvieglotu atjaunojamo resursu elektroenerģijas plašāku ieviešanu un lai vairotu elastības un balansēšanas pakalpojumus, dalībvalstis nosaka indikatīvu mērķrādītāju uzkrāšanas tehnoloģijām.

Lai palīdzētu rentabli īstenot šā punkta pirmajā daļā minēto mērķrādītāju un panākt sistēmas efektivitāti, dalībvalstis nosaka indikatīvu minimālo valsts mērķrādītāju attiecībā uz pieprasījuma elastību, saskaņā ar kuru maksimālais pieprasījums pēc elektroenerģijas līdz 2030. gadam būtu jāsamazina vismaz par 5 %. Šo mērķrādītāju īsteno, aktivizējot pieprasījuma elastību visās tiešā patēriņa nozarēs, cita starpā ar ēku renovāciju un ar energoefektivitāti, ievērojot Direktīvu (ES) .../... [pārskatītā Direktīva (ES) 2018/844] un Direktīvu (ES) .../... [pārskatītā Direktīva (ES) 2018/2002].

Pieprasījuma elastībai paredzēto valsts mērķrādītāju, arī starpposma atskaites punktus, dalībvalstis norāda kā vienu no nacionālajiem mērķiem, ko saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 4. panta d) punkta 3. apakšpunktu ir noteikušas savos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, lai panāktu lielāku sistēmas elastību. Vajadzības gadījumā Komisija var veikt papildu pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot savus mērķrādītājus.

Ievērojot Regulas (ES) 2018/1999 4. panta d) punkta 3. apakšpunktu, katra dalībvalsts savā integrētajā enerģētikas un klimata plānā izklāsta pasākumus, kas vajadzīgi šā panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā minēto mērķrādītāju īstenošanai.;”

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nodrošina, ka enerģija no biomasas tiek ražota tā, lai minimāla būtu nevēlama kropļojoša ietekme uz biomasas izejvielu tirgu un nelabvēlīga ietekme uz bioloģisko daudzveidību
  , vidi un klimatu
  . Tādēļ dalībvalstis ņem vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā, un trešajā daļā minēto kaskādes principu.
  Īstenojot pirmajā daļā minētos pasākumus,






  a) | dalībvalstis nepiešķir nekādu atbalstu






  i) | zāģbaļķu, finierkluču, celmu un sakņu izmantošanai enerģijas ražošanas vajadzībām; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nodrošina, ka enerģija no biomasas tiek ražota tā, lai minimāla būtu nevēlama kropļojoša ietekme uz biomasas izejvielu tirgu un nelabvēlīga ietekme uz bioloģisko daudzveidību
  , vidi un klimatu
  . Tādēļ dalībvalstis ņem vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā, un trešajā daļā minēto kaskādes principu.

Īstenojot pirmajā daļā minētos pasākumus,

a)

dalībvalstis nepiešķir nekādu atbalstu

i)

zāģbaļķu, finierkluču, celmu un sakņu izmantošanai enerģijas ražošanas vajadzībām;

| ii) | atjaunojamās enerģijas ražošanai atkritumu dedzināšanas procesā, ja nav izpildīti Direktīvā 2008/98/EK noteiktie pienākumi attiecībā uz dalītu savākšanu
  un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju
  ; |
| --- | --- |

ii)

atjaunojamās enerģijas ražošanai atkritumu dedzināšanas procesā, ja nav izpildīti Direktīvā 2008/98/EK noteiktie pienākumi attiecībā uz dalītu savākšanu
  un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju
  ;

| iii) | praksei, kas neatbilst trešajā daļā minētajam
  īstenošanas
  aktam; |
| --- | --- |

iii)

praksei, kas neatbilst trešajā daļā minētajam
  īstenošanas
  aktam;

| b) | Neskarot
  6. pantā minētos nosacījumus un
  pirmajā daļā minētos pienākumus, dalībvalstis no 2026. gada 31. decembra vairs nepiešķir nekādu atbalstu elektroenerģijas ražošanai no meža biomasas iekārtās, kurās tiek ražota tikai elektroenerģija, ja vien šāda elektroenerģija neatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem:






  i) | elektroenerģija tiek ražota reģionā, kas ir atkarīgs no cietā fosilā kurināmā un tāpēc ir norādīts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plāns, kuru apstiprinājusi ▌Komisija, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, un kas atbilst attiecīgajām 29. panta 11. punkta prasībām; |
| --- | --- | --- |

b)

Neskarot
  6. pantā minētos nosacījumus un
  pirmajā daļā minētos pienākumus, dalībvalstis no 2026. gada 31. decembra vairs nepiešķir nekādu atbalstu elektroenerģijas ražošanai no meža biomasas iekārtās, kurās tiek ražota tikai elektroenerģija, ja vien šāda elektroenerģija neatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem:

i)

elektroenerģija tiek ražota reģionā, kas ir atkarīgs no cietā fosilā kurināmā un tāpēc ir norādīts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plāns, kuru apstiprinājusi ▌Komisija, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, un kas atbilst attiecīgajām 29. panta 11. punkta prasībām;

| ii) | elektroenerģija tiek ražota, izmantojot biomasas CO2 uztveršanu un uzglabāšanu, un atbilst 29. panta 11. punkta otrās daļas prasībām; |
| --- | --- |

ii)

elektroenerģija tiek ražota, izmantojot biomasas CO2 uztveršanu un uzglabāšanu, un atbilst 29. panta 11. punkta otrās daļas prasībām;

| iia) | elektroenerģija tiek ražota stacijās, kas ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena] jau darbojas, ko nav iespējams pārveidot koģenerācijas vajadzībām, jo nav vajadzīgās infrastruktūras un pieprasījuma, un kas atbilst 29. panta 11. punkta prasībām, ja vien dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai, ka izmanto šo izņēmumu, to pamatojot ar pārbaudītu un aktualizētu zinātnisko un tehnisko informāciju, un ja Komisija šo izņēmumu apstiprina. |
| --- | --- |

iia)

elektroenerģija tiek ražota stacijās, kas ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena] jau darbojas, ko nav iespējams pārveidot koģenerācijas vajadzībām, jo nav vajadzīgās infrastruktūras un pieprasījuma, un kas atbilst 29. panta 11. punkta prasībām, ja vien dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai, ka izmanto šo izņēmumu, to pamatojot ar pārbaudītu un aktualizētu zinātnisko un tehnisko informāciju, un ja Komisija šo izņēmumu apstiprina.

Ne vēlāk kā vienu gadu pēc [šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija saskaņā ar 35. pantu pieņem
  īstenošanas
  aktu par to, kā
  meža
  biomasai piemērot kaskādes principu un, konkrēti, kā līdz minimumam samazināt kvalitatīvu apaļkoku izmantošanu enerģijas ražošanai, īpašu uzmanību pievēršot atbalsta shēmām un pienācīgi ņemot vērā
  ekonomikas un vides kontekstā augstāko pievienoto vērtību un
  valstu specifiku
  , arī saistībā ar dabas ugunsgrēku profilaksi un sanitāro cirti
  .

Līdz 2026. gadam Komisija iesniedz ziņojumu par dalībvalstu biomasas atbalsta shēmu ietekmi, arī uz bioloģisko daudzveidību
  , klimatu, vidi
  un iespējamiem tirgus izkropļojumiem, un izvērtēs ▌meža biomasas atbalsta
  shēmas
  .;”

| c) | pantā iekļauj šādu 4.a punktu:

  “4.a   Dalībvalstis izveido sistēmu, ko var veidot atbalsta shēmas un kas var nodrošināt, ka ir vieglāk ieviest atjaunojamo energoresursu
  projektus un kompleksus enerģijas uzkrāšanas projektus, kā arī atjaunojamo resursu
  elektroenerģijas pirkuma līgumus
  un atjaunojamo resursu siltumenerģijas un aukstumenerģijas pirkuma līgumus
  , tā dodot iespēju atjaunojamās
  enerģijas
  izmantošanu izvērst tādā līmenī, kurš atbilst 2. punktā minētajam dalībvalsts nacionālajam devumam, un tādā tempā, kas atbilst indikatīvajām trajektorijām, kuras minētas Regulas (ES) 2018/1999 4. panta a) punkta 2. apakšpunktā. Konkrēti, ar minēto sistēmu novērš vēl atlikušos šķēršļus — arī tos, kas saistīti ar atļauju piešķiršanas procedūrām
  , enerģijas kopienu veidošanu un nepieciešamo energopārvades tīklu attīstību
   —, lai
  palīdzētu panākt, ka
  augstā līmenī
  ir nodrošināta apgāde
  ar atjaunojamo
  enerģiju
  . Sistēmu dalībvalstis veido, ņemot vērā vajadzību pēc papildu atjaunojamo resursu
  elektroenerģijas un uzkrāšanas infrastruktūras, kas jāveido
  , lai apmierinātu pieprasījumu transporta, rūpniecības, ēku, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, un
  kas
  nepieciešama nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai.


  Ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, dalībvalstis nodrošina atjaunojamo resursu elektroenerģijas elastīgu patēriņu, tirdzniecību un uzkrāšanu šajās tiešā patēriņa nozarēs, lai rentabli veicinātu tās plašāku izmantošanu.




  Savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos dalībvalstis iekļauj kopsavilkumu par politikas nostādnēm un pasākumiem, kas īstenojami saskaņā ar šo veicinošo sistēmu, un attiecīgi savos progresa ziņojumos izvērtē to īstenošanu, ievērojot Regulu (ES) 2018/1999.”; |
| --- | --- |

c)

pantā iekļauj šādu 4.a punktu:

“4.a   Dalībvalstis izveido sistēmu, ko var veidot atbalsta shēmas un kas var nodrošināt, ka ir vieglāk ieviest atjaunojamo energoresursu
  projektus un kompleksus enerģijas uzkrāšanas projektus, kā arī atjaunojamo resursu
  elektroenerģijas pirkuma līgumus
  un atjaunojamo resursu siltumenerģijas un aukstumenerģijas pirkuma līgumus
  , tā dodot iespēju atjaunojamās
  enerģijas
  izmantošanu izvērst tādā līmenī, kurš atbilst 2. punktā minētajam dalībvalsts nacionālajam devumam, un tādā tempā, kas atbilst indikatīvajām trajektorijām, kuras minētas Regulas (ES) 2018/1999 4. panta a) punkta 2. apakšpunktā. Konkrēti, ar minēto sistēmu novērš vēl atlikušos šķēršļus — arī tos, kas saistīti ar atļauju piešķiršanas procedūrām
  , enerģijas kopienu veidošanu un nepieciešamo energopārvades tīklu attīstību
   —, lai
  palīdzētu panākt, ka
  augstā līmenī
  ir nodrošināta apgāde
  ar atjaunojamo
  enerģiju
  . Sistēmu dalībvalstis veido, ņemot vērā vajadzību pēc papildu atjaunojamo resursu
  elektroenerģijas un uzkrāšanas infrastruktūras, kas jāveido
  , lai apmierinātu pieprasījumu transporta, rūpniecības, ēku, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, un
  kas
  nepieciešama nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai.

Ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, dalībvalstis nodrošina atjaunojamo resursu elektroenerģijas elastīgu patēriņu, tirdzniecību un uzkrāšanu šajās tiešā patēriņa nozarēs, lai rentabli veicinātu tās plašāku izmantošanu.

Savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos dalībvalstis iekļauj kopsavilkumu par politikas nostādnēm un pasākumiem, kas īstenojami saskaņā ar šo veicinošo sistēmu, un attiecīgi savos progresa ziņojumos izvērtē to īstenošanu, ievērojot Regulu (ES) 2018/1999.”;

| 3) | direktīvas 7. pantu groza šādi:








  -a) | panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “c) | no atjaunojamiem energoresursiem un no atjaunojamo resursu degvielas iegūtas enerģijas galapatēriņš transporta nozarē.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

direktīvas 7. pantu groza šādi:

-a)

-a)

panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

“c)

no atjaunojamiem energoresursiem un no atjaunojamo resursu degvielas iegūtas enerģijas galapatēriņš transporta nozarē.”;

no atjaunojamiem energoresursiem un no atjaunojamo resursu degvielas iegūtas enerģijas galapatēriņš transporta nozarē.”;

| a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Attiecībā uz pirmās daļas a), b) vai c) apakšpunktu gāzi un elektroenerģiju no atjaunojamiem energoresursiem ņem vērā tikai vienu reizi, lai aprēķinātu no atjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā. No nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas iegūtu enerģiju uzskaita nozarē — elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes vai transporta nozarē —, kurā tā patērēta.
  Ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela tiek patērēta citā dalībvalstī, nevis tajā, kur tā saražota, tad 80 % no enerģijas apjoma, kas iegūta no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas, uzskaita šādas enerģijas patēriņa valstī un nozarē, savukārt 20 % no attiecīgās enerģijas apjoma uzskaita ražošanas valstī, ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi. Lai Komisija varētu īstenot šādas vienošanās uzraudzību un lai nepieļautu divkāršu uzskaiti, par katru šādu vienošanu būtu jāpaziņo Komisijai, norādot arī precīzu piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, pārsūtīšanas laikus un datumu, kurā vienošanās stāsies spēkā. Komisija nodrošina, ka ir pieejama informācija par panākto vienošanos, arī par laika periodiem, apjomu, cenu un citiem papildu nosacījumiem.
  ”; |
| --- | --- |

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz pirmās daļas a), b) vai c) apakšpunktu gāzi un elektroenerģiju no atjaunojamiem energoresursiem ņem vērā tikai vienu reizi, lai aprēķinātu no atjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā. No nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas iegūtu enerģiju uzskaita nozarē — elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes vai transporta nozarē —, kurā tā patērēta.
  Ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela tiek patērēta citā dalībvalstī, nevis tajā, kur tā saražota, tad 80 % no enerģijas apjoma, kas iegūta no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas, uzskaita šādas enerģijas patēriņa valstī un nozarē, savukārt 20 % no attiecīgās enerģijas apjoma uzskaita ražošanas valstī, ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi. Lai Komisija varētu īstenot šādas vienošanās uzraudzību un lai nepieļautu divkāršu uzskaiti, par katru šādu vienošanu būtu jāpaziņo Komisijai, norādot arī precīzu piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, pārsūtīšanas laikus un datumu, kurā vienošanās stāsies spēkā. Komisija nodrošina, ka ir pieejama informācija par panākto vienošanos, arī par laika periodiem, apjomu, cenu un citiem papildu nosacījumiem.
  ”;

Ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela tiek patērēta citā dalībvalstī, nevis tajā, kur tā saražota, tad 80 % no enerģijas apjoma, kas iegūta no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas, uzskaita šādas enerģijas patēriņa valstī un nozarē, savukārt 20 % no attiecīgās enerģijas apjoma uzskaita ražošanas valstī, ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi. Lai Komisija varētu īstenot šādas vienošanās uzraudzību un lai nepieļautu divkāršu uzskaiti, par katru šādu vienošanu būtu jāpaziņo Komisijai, norādot arī precīzu piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, pārsūtīšanas laikus un datumu, kurā vienošanās stāsies spēkā. Komisija nodrošina, ka ir pieejama informācija par panākto vienošanos, arī par laika periodiem, apjomu, cenu un citiem papildu nosacījumiem.

| aa) | panta 1. punktā aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:




  “Šīs direktīvas 15.a pantā, 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu 100 % apmērā uzskaita attiecīgās degvielas patēriņa valstī.”; |
| --- | --- |

aa)

aa)

panta 1. punktā aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:

panta 1. punktā aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:

“Šīs direktīvas 15.a pantā, 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu 100 % apmērā uzskaita attiecīgās degvielas patēriņa valstī.”;

“Šīs direktīvas 15.a pantā, 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu 100 % apmērā uzskaita attiecīgās degvielas patēriņa valstī.”;

| b) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta vajadzībām atjaunojamo resursu elektroenerģijas bruto galapatēriņu aprēķina kā dalībvalstī no atjaunojamiem resursiem saražotās elektroenerģijas daudzumu, ieskaitot elektroenerģiju, kuru no atjaunojamiem resursiem saražojuši šādas enerģijas pašpatērētāji un atjaunojamās enerģijas kopienas, un no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas saražoto elektroenerģiju, bet neieskaitot to elektroenerģijas daudzumu, kas saražots hidroakumulācijas blokos, izmantojot iepriekš augšup sūknētu ūdeni, nedz arī elektroenerģiju, kura izmantota nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta vajadzībām atjaunojamo resursu elektroenerģijas bruto galapatēriņu aprēķina kā dalībvalstī no atjaunojamiem resursiem saražotās elektroenerģijas daudzumu, ieskaitot elektroenerģiju, kuru no atjaunojamiem resursiem saražojuši šādas enerģijas pašpatērētāji un atjaunojamās enerģijas kopienas, un no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas saražoto elektroenerģiju, bet neieskaitot to elektroenerģijas daudzumu, kas saražots hidroakumulācijas blokos, izmantojot iepriekš augšup sūknētu ūdeni, nedz arī elektroenerģiju, kura izmantota nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai.”;

| c) | panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas galapatēriņu transporta nozarē aprēķina, summējot visu transporta nozarē patērēto biodegvielu, biogāzi un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu;”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 4. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas galapatēriņu transporta nozarē aprēķina, summējot visu transporta nozarē patērēto biodegvielu, biogāzi un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu;”;

| 4) | direktīvas 9. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a   Katra dalībvalsts
  turpmāk norādītajā kārtībā slēdz sadarbības nolīgumus, lai
  ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm
  izstrādātu kopīgus projektus atjaunojamās enerģijas ražošanai, cita starpā arī atkrastes atjaunojamo energoresursu hibrīdaktīviem:










  a) | līdz 2025. gada 31. decembrim dalībvalstis, kuru elektroenerģijas patēriņš gadā nepārsniedz 100 TWh, izstrādā vismaz divus kopīgus projektus; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   Katra dalībvalsts
  turpmāk norādītajā kārtībā slēdz sadarbības nolīgumus, lai
  ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm
  izstrādātu kopīgus projektus atjaunojamās enerģijas ražošanai, cita starpā arī atkrastes atjaunojamo energoresursu hibrīdaktīviem:

a)

līdz 2025. gada 31. decembrim dalībvalstis, kuru elektroenerģijas patēriņš gadā nepārsniedz 100 TWh, izstrādā vismaz divus kopīgus projektus;

| b) | līdz 2030. gadam dalībvalstis, kuru elektroenerģijas patēriņš gadā pārsniedz 100 TWh, izstrādā vismaz trešo kopīgo projektu. ▌ |
| --- | --- |

b)

līdz 2030. gadam dalībvalstis, kuru elektroenerģijas patēriņš gadā pārsniedz 100 TWh, izstrādā vismaz trešo kopīgo projektu. ▌

Šādi kopīgi projekti nav kopīgu interešu projekti, kas jau apstiprināti saskaņā ar Regulu (ES) 2022/869
   (1a)

  . Kopīgus projektus izvēlas pēc vajadzībām, kas noteiktas augsta līmeņa integrētajos atkrastes tīkla stratēģiskajos attīstības plānos katram jūras baseinam un tīkla attīstības desmit gadu plānā, taču šādu projektu darbības joma var būt arī plašāka, un to īstenošanā var iesaistīties vietējās un reģionālās pašvaldības un privātā sektora dalībnieki.

Lai izpildītu pirmās daļas prasības, šajos projektos
  iesaistītajām dalībvalstīm
  ņem vērā projektus
  , kas finansēti ar nacionālo devumu, īstenojot ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1294 (25) izveidoto Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu.

Dalībvalstis cenšas panākt šādu kopīgu projektu izmaksu un ieguvumu taisnīgu sadalījumu. Tādēļ attiecīgajā sadarbības nolīgumā ir ņemti vērā visi kopīgā projekta attiecīgie izdevumi un ieguvumi.

Par pirmajā daļā minētajiem sadarbības nolīgumiem dalībvalstis paziņo Komisijai, norādot arī datumu, kurā paredzēts sākt projekta darbību.

(25)  Komisijas 2020. gada 15. septembra Īstenošanas regula (ES) 2020/1294 par Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu (OV L 303, 17.9.2020., 1. lpp.)."

25

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “7.a   Dalībvalstis, kas robežojas ar vienu jūras baseinu, sadarbojas, lai
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  kopīgi noteiktu, cik daudz atkrastes atjaunojamās enerģijas tās attiecīgajā jūras baseinā plāno saražot līdz 2050. gadam, nosakot arī starpposma rādītājus
  un indikatīvās līknes katram jūras baseinam
  attiecībā uz 2030. un 2040. gadu
  , ievērojot Regulu (ES) 2022/869
  .
  Katra dalībvalsts norāda, cik lielu apjomu tā plāno panākt ar valsts iepirkumu, īpašu uzmanību pievēršot tam, kādas ir tehniskās un ekonomiskās iespējas veidot tīkla infrastruktūru.




  Savos sadarbības nolīgumos dalībvalstis kolektīvi nodrošina, ka šie plāni ļauj sasniegt mērķus, kas noteikti Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumā “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā”, tomēr ievērojot Savienības vides tiesību aktus un sargājot bioloģisko daudzveidību, kā arī ņemot
  vērā katra reģiona specifiku un attīstību,
  sevišķi pasākumus, kuri attiecīgajās teritorijās jau tiek īstenoti, iespējamo kaitējumu videi,
  iespējas konkrētajā jūras baseinā iegūt atkrastes atjaunojamo enerģiju un to, cik svarīga ir saistītā tīkla integrēta plānošana. Dalībvalstis par attiecīgo daudzumu
  un plānoto tīklu
  paziņo atjauninātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, kurus tās iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  Komisija var veikt papildu pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm panākt atbilstību katra jūras baseina attiecīgajai trajektorijai.




  Pēc tam, kad ir paziņots par atjauninātajiem integrētajiem enerģētikas un klimata plāniem, Komisija izvērtē visus gadījumus, kuros potenciālais dalībvalstu atkrastes atjaunojamo energoresursu daudzums, iespējams, neatbilst 2030., 2040. un 2050. gadam plānotajam atkrastes atjaunojamās enerģijas apjomam. Attiecīgā gadījumā Komisija veic papildu pasākumus, lai šo neatbilstību novērstu.




  Dalībvalstis, kas robežojas ar vienu jūras baseinu, kopīgi izvēlas pietiekamu telpu atkrastes atjaunojamās enerģijas projektiem un to attiecīgi piešķir savos jūras telpiskās plānošanas dokumentos, vienlaikus nodrošinot sabiedrības nopietnas līdzdalības pieeju, lai būtu ņemts vērā visu ieinteresēto personu un piekrastes kopienu viedoklis, kā arī ietekme uz darbībām, kuras attiecīgajās teritorijās jau tiek veiktas.




  Lai būtu vieglāk saņemt atļauju kopīgiem atkrastes atjaunojamās enerģijas projektiem, dalībvalstis mazina atļauju piešķiršanas procesa komplicētību un padara šo procesu efektīvāku un pārredzamāku, kā arī vērienīgāk savstarpēji sadarbojas un tādēļ cita starpā attiecīgā gadījumā veido vienotu kontaktpunktu (“vienas pieturas aģentūru”) katram prioritārajam atkrastes tīkla koridoram.




  Lai panāktu plašāku sabiedrības atbalstu, dalībvalstis dod iespēju atjaunojamās enerģijas kopienas iekļaut kopīgos sadarbības projektos, kuri attiecas uz atkrastes atjaunojamo enerģiju.
  ”; |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“7.a   Dalībvalstis, kas robežojas ar vienu jūras baseinu, sadarbojas, lai
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  kopīgi noteiktu, cik daudz atkrastes atjaunojamās enerģijas tās attiecīgajā jūras baseinā plāno saražot līdz 2050. gadam, nosakot arī starpposma rādītājus
  un indikatīvās līknes katram jūras baseinam
  attiecībā uz 2030. un 2040. gadu
  , ievērojot Regulu (ES) 2022/869
  .
  Katra dalībvalsts norāda, cik lielu apjomu tā plāno panākt ar valsts iepirkumu, īpašu uzmanību pievēršot tam, kādas ir tehniskās un ekonomiskās iespējas veidot tīkla infrastruktūru.

Savos sadarbības nolīgumos dalībvalstis kolektīvi nodrošina, ka šie plāni ļauj sasniegt mērķus, kas noteikti Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumā “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā”, tomēr ievērojot Savienības vides tiesību aktus un sargājot bioloģisko daudzveidību, kā arī ņemot
  vērā katra reģiona specifiku un attīstību,
  sevišķi pasākumus, kuri attiecīgajās teritorijās jau tiek īstenoti, iespējamo kaitējumu videi,
  iespējas konkrētajā jūras baseinā iegūt atkrastes atjaunojamo enerģiju un to, cik svarīga ir saistītā tīkla integrēta plānošana. Dalībvalstis par attiecīgo daudzumu
  un plānoto tīklu
  paziņo atjauninātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, kurus tās iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  Komisija var veikt papildu pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm panākt atbilstību katra jūras baseina attiecīgajai trajektorijai.

Pēc tam, kad ir paziņots par atjauninātajiem integrētajiem enerģētikas un klimata plāniem, Komisija izvērtē visus gadījumus, kuros potenciālais dalībvalstu atkrastes atjaunojamo energoresursu daudzums, iespējams, neatbilst 2030., 2040. un 2050. gadam plānotajam atkrastes atjaunojamās enerģijas apjomam. Attiecīgā gadījumā Komisija veic papildu pasākumus, lai šo neatbilstību novērstu.

Dalībvalstis, kas robežojas ar vienu jūras baseinu, kopīgi izvēlas pietiekamu telpu atkrastes atjaunojamās enerģijas projektiem un to attiecīgi piešķir savos jūras telpiskās plānošanas dokumentos, vienlaikus nodrošinot sabiedrības nopietnas līdzdalības pieeju, lai būtu ņemts vērā visu ieinteresēto personu un piekrastes kopienu viedoklis, kā arī ietekme uz darbībām, kuras attiecīgajās teritorijās jau tiek veiktas.

Lai būtu vieglāk saņemt atļauju kopīgiem atkrastes atjaunojamās enerģijas projektiem, dalībvalstis mazina atļauju piešķiršanas procesa komplicētību un padara šo procesu efektīvāku un pārredzamāku, kā arī vērienīgāk savstarpēji sadarbojas un tādēļ cita starpā attiecīgā gadījumā veido vienotu kontaktpunktu (“vienas pieturas aģentūru”) katram prioritārajam atkrastes tīkla koridoram.

Lai panāktu plašāku sabiedrības atbalstu, dalībvalstis dod iespēju atjaunojamās enerģijas kopienas iekļaut kopīgos sadarbības projektos, kuri attiecas uz atkrastes atjaunojamo enerģiju.
  ”;

| 5) | direktīvas 15. pantu groza šādi:








  -a) | panta 1. punktu groza šādi:










  a) | punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:




  “Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi, kuri attiecas uz atļauju piešķiršanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kas piemērojamas stacijām, tostarp atjaunojamo resursu hibrīdelektrostacijām un saistītajiem pārvades un sadales tīkliem elektroenerģijas, siltumenerģijas vai ausktumenerģijas ražošanai no atjaunojamiem resursiem, un visi valsts noteikumi, kuri attiecas uz procesu biomasas pārveidošanai par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo, biomasas kurināmo vai citiem energoproduktiem un uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, ir samērīgi un nepieciešami un palīdz īstenot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

direktīvas 15. pantu groza šādi:

-a)

-a)

panta 1. punktu groza šādi:

panta 1. punktu groza šādi:

a)

a)

punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi, kuri attiecas uz atļauju piešķiršanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kas piemērojamas stacijām, tostarp atjaunojamo resursu hibrīdelektrostacijām un saistītajiem pārvades un sadales tīkliem elektroenerģijas, siltumenerģijas vai ausktumenerģijas ražošanai no atjaunojamiem resursiem, un visi valsts noteikumi, kuri attiecas uz procesu biomasas pārveidošanai par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo, biomasas kurināmo vai citiem energoproduktiem un uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, ir samērīgi un nepieciešami un palīdz īstenot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.”;

“Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi, kuri attiecas uz atļauju piešķiršanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kas piemērojamas stacijām, tostarp atjaunojamo resursu hibrīdelektrostacijām un saistītajiem pārvades un sadales tīkliem elektroenerģijas, siltumenerģijas vai ausktumenerģijas ražošanai no atjaunojamiem resursiem, un visi valsts noteikumi, kuri attiecas uz procesu biomasas pārveidošanai par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo, biomasas kurināmo vai citiem energoproduktiem un uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, ir samērīgi un nepieciešami un palīdz īstenot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.”;

| -aa) | punkta otro daļu groza šādi:










  i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “a) | visas administratīvās procedūras un arī reģionālie un pašvaldību procesi ir racionalizēti un attiecīgajā administratīvajā līmenī tiek ātrāk īstenoti, un pirmajā daļā minētajām procedūrām ir noteikti prognozējami termiņi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

punkta otro daļu groza šādi:

punkta otro daļu groza šādi:

i)

i)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

“a)

visas administratīvās procedūras un arī reģionālie un pašvaldību procesi ir racionalizēti un attiecīgajā administratīvajā līmenī tiek ātrāk īstenoti, un pirmajā daļā minētajām procedūrām ir noteikti prognozējami termiņi;”;

visas administratīvās procedūras un arī reģionālie un pašvaldību procesi ir racionalizēti un attiecīgajā administratīvajā līmenī tiek ātrāk īstenoti, un pirmajā daļā minētajām procedūrām ir noteikti prognozējami termiņi;”;

| ii) | punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:










  “c) | visi administratīvie maksājumi, kurus iekasē no patērētājiem, plānotājiem, arhitektiem, būvniekiem, aprīkojuma un sistēmu uzstādītājiem un piegādātājiem, ir pārredzami un pamatoti ar konkrētām izmaksām; un |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“c)

“c)

visi administratīvie maksājumi, kurus iekasē no patērētājiem, plānotājiem, arhitektiem, būvniekiem, aprīkojuma un sistēmu uzstādītājiem un piegādātājiem, ir pārredzami un pamatoti ar konkrētām izmaksām; un

visi administratīvie maksājumi, kurus iekasē no patērētājiem, plānotājiem, arhitektiem, būvniekiem, aprīkojuma un sistēmu uzstādītājiem un piegādātājiem, ir pārredzami un pamatoti ar konkrētām izmaksām; un

| d) | decentralizētām iekārtām un no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas atjaunojamās enerģijas ražošanai un uzkrāšanai ir noteiktas vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju piešķiršanas procedūras, arī vienkārša paziņošanas procedūra un vienoti kontaktpunkti.”; |
| --- | --- |

d)

d)

decentralizētām iekārtām un no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas atjaunojamās enerģijas ražošanai un uzkrāšanai ir noteiktas vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju piešķiršanas procedūras, arī vienkārša paziņošanas procedūra un vienoti kontaktpunkti.”;

decentralizētām iekārtām un no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas atjaunojamās enerģijas ražošanai un uzkrāšanai ir noteiktas vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju piešķiršanas procedūras, arī vienkārša paziņošanas procedūra un vienoti kontaktpunkti.”;

| a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Dalībvalstis skaidri nosaka visas tehniskās specifikācijas, kuras attiecībā uz atjaunojamās enerģijas aprīkojumu un sistēmām ir jāievēro, lai varētu gūt labumu no atbalsta shēmām
  un kvalificētos publiskajam iepirkumam
  . Ja ir noteikti
  regulatīvi vai
  saskaņoti standarti vai Eiropas standarti, arī citas tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas iestādes, šādas tehniskās specifikācijas nosaka, atsaucoties uz šiem standartiem. Priekšroku dod
  regulatīviem un
  saskaņotiem standartiem, uz kuriem ES tiesību aktu 
  — tostarp, piemēram, Regulas (ES) 2017/1369 vai Direktīvas 2009/125/EK —
  vajadzībām ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja šādu standartu nav, izmanto citus saskaņotus standartus un Eiropas standartus (tieši tādā secībā). Šādās tehniskajās specifikācijās nav noteikts, kur tieši aprīkojums un sistēmas ir sertificējamas, un tās neapgrūtina iekšējā tirgus pienācīgu darbību.”; |
| --- | --- |

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis skaidri nosaka visas tehniskās specifikācijas, kuras attiecībā uz atjaunojamās enerģijas aprīkojumu un sistēmām ir jāievēro, lai varētu gūt labumu no atbalsta shēmām
  un kvalificētos publiskajam iepirkumam
  . Ja ir noteikti
  regulatīvi vai
  saskaņoti standarti vai Eiropas standarti, arī citas tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas iestādes, šādas tehniskās specifikācijas nosaka, atsaucoties uz šiem standartiem. Priekšroku dod
  regulatīviem un
  saskaņotiem standartiem, uz kuriem ES tiesību aktu 
  — tostarp, piemēram, Regulas (ES) 2017/1369 vai Direktīvas 2009/125/EK —
  vajadzībām ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja šādu standartu nav, izmanto citus saskaņotus standartus un Eiropas standartus (tieši tādā secībā). Šādās tehniskajās specifikācijās nav noteikts, kur tieši aprīkojums un sistēmas ir sertificējamas, un tās neapgrūtina iekšējā tirgus pienācīgu darbību.”;

| aa) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai pilsētas infrastruktūras, rūpniecisko un komerciālo zonu, dzīvojamo rajonu un enerģētikas un transporta infrastruktūras — tai skaitā elektroapgādes, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes, dabasgāzes un alternatīvas degvielas tīklu, — plānošanas, arī agrīnas telpiskās plānošanas, projektēšanas, būvniecības un atjaunošanas procesos to kompetentās iestādes valsts, reģionālā un vietējā līmenī iestrādātu noteikumus, kas paredz, ka tiek integrēti un izvērsti atjaunojamie energoresursi, arī šādu resursu pašpatēriņš un atjaunojamās enerģijas kopienas, un ka tiek izmantots nenovēršams atlikumsiltums un atlikumaukstums. Konkrēti, dalībvalstis mudina vietējās un reģionālās administratīvās struktūras pilsētas infrastruktūras plānošanas procesā attiecīgā gadījumā iestrādāt siltumapgādi un aukstumapgādi, kas nodrošināta no atjaunojamiem resursiem, un apspriesties ar tīkla operatoriem, lai pārdomātu to, kā energoefektivitātes un pieprasījumreakcijas programmas un konkrēti noteikumi par atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu un atjaunojamās enerģijas kopienām ietekmētu operatoru infrastruktūras attīstības plānus.”; |
| --- | --- |

aa)

aa)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai pilsētas infrastruktūras, rūpniecisko un komerciālo zonu, dzīvojamo rajonu un enerģētikas un transporta infrastruktūras — tai skaitā elektroapgādes, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes, dabasgāzes un alternatīvas degvielas tīklu, — plānošanas, arī agrīnas telpiskās plānošanas, projektēšanas, būvniecības un atjaunošanas procesos to kompetentās iestādes valsts, reģionālā un vietējā līmenī iestrādātu noteikumus, kas paredz, ka tiek integrēti un izvērsti atjaunojamie energoresursi, arī šādu resursu pašpatēriņš un atjaunojamās enerģijas kopienas, un ka tiek izmantots nenovēršams atlikumsiltums un atlikumaukstums. Konkrēti, dalībvalstis mudina vietējās un reģionālās administratīvās struktūras pilsētas infrastruktūras plānošanas procesā attiecīgā gadījumā iestrādāt siltumapgādi un aukstumapgādi, kas nodrošināta no atjaunojamiem resursiem, un apspriesties ar tīkla operatoriem, lai pārdomātu to, kā energoefektivitātes un pieprasījumreakcijas programmas un konkrēti noteikumi par atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu un atjaunojamās enerģijas kopienām ietekmētu operatoru infrastruktūras attīstības plānus.”;

| b) | panta 4., 5., 6. un 7. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 4., 5., 6. un 7. punktu svītro;

| c) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Dalībvalstis izvērtē normatīvos un administratīvos šķēršļus, kas neļauj izmantot ilgtermiņa atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  pirkuma līgumus
  , arī atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumus, atjaunojamo resursu siltumenerģijas un aukstumenerģijas pirkuma līgumus, zaļā ūdeņraža pirkuma līgumus, kompleksus enerģijas uzkrāšanas projektus un pārrobežu projektus.
  ▌


  Dalībvalstis
  novērš ▌šķēršļus
  , kas valsts un pārrobežu līmenī neļauj izvērst minētos elementus — piemēram, šķēršļus, kuri liedz piešķirt atļaujas energoietilpīgiem uzņēmumiem un MVU, kā arī citiem mazākiem dalībniekiem un pašvaldībām —,
  un veicina šādu līgumu ieviešanu, un tādēļ cita starpā apsver iespējas mazināt ar tiem saistītos finansiālos riskus, jo īpaši ar kredīta garantijām. Dalībvalstis nodrošina, ka minētajiem līgumiem nav piemērojamas nesamērīgas vai diskriminējošas procedūras, nedz arī
  nekādas
  maksas
  vai nodevas
  un ka visus saistītos izcelsmes apliecinājumus saskaņā ar
  atjaunojamās enerģijas
  pirkuma līgumu var nodot ▌enerģijas pircējam.
  Savas politikas nostādnes un pasākumus, ar ko veicina atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  pirkuma līgumu ieviešanu, dalībvalstis izklāsta integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kas minēti Regulas (ES) 2018/1999 3. un 14. pantā, un progresa ziņojumos, kurus iesniedz saskaņā ar minētās regulas 17. pantu. Minētajos ziņojumos tās arī norāda, kādā apjomā atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanu atbalsta
  dažādu veidu
  atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  pirkuma līgumi.


  Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji visus attiecīgos dokumentus var iesniegt digitālā formātā. Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto iespēju iesniegt digitālu pieteikumu, viss atļaujas piešķiršanas process, arī iekšējie administratīvie procesi, ir jāveic digitāli. Dalībvalstis turpmāk nodrošina atklātas uzklausīšanas un līdzdalības procedūru digitalizāciju.
  ”; |
| --- | --- |

c)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Dalībvalstis izvērtē normatīvos un administratīvos šķēršļus, kas neļauj izmantot ilgtermiņa atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  pirkuma līgumus
  , arī atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumus, atjaunojamo resursu siltumenerģijas un aukstumenerģijas pirkuma līgumus, zaļā ūdeņraža pirkuma līgumus, kompleksus enerģijas uzkrāšanas projektus un pārrobežu projektus.
  ▌

Dalībvalstis
  novērš ▌šķēršļus
  , kas valsts un pārrobežu līmenī neļauj izvērst minētos elementus — piemēram, šķēršļus, kuri liedz piešķirt atļaujas energoietilpīgiem uzņēmumiem un MVU, kā arī citiem mazākiem dalībniekiem un pašvaldībām —,
  un veicina šādu līgumu ieviešanu, un tādēļ cita starpā apsver iespējas mazināt ar tiem saistītos finansiālos riskus, jo īpaši ar kredīta garantijām. Dalībvalstis nodrošina, ka minētajiem līgumiem nav piemērojamas nesamērīgas vai diskriminējošas procedūras, nedz arī
  nekādas
  maksas
  vai nodevas
  un ka visus saistītos izcelsmes apliecinājumus saskaņā ar
  atjaunojamās enerģijas
  pirkuma līgumu var nodot ▌enerģijas pircējam.

Savas politikas nostādnes un pasākumus, ar ko veicina atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  pirkuma līgumu ieviešanu, dalībvalstis izklāsta integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kas minēti Regulas (ES) 2018/1999 3. un 14. pantā, un progresa ziņojumos, kurus iesniedz saskaņā ar minētās regulas 17. pantu. Minētajos ziņojumos tās arī norāda, kādā apjomā atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanu atbalsta
  dažādu veidu
  atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  pirkuma līgumi.

Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji visus attiecīgos dokumentus var iesniegt digitālā formātā. Ja pieteikuma iesniedzējs izmanto iespēju iesniegt digitālu pieteikumu, viss atļaujas piešķiršanas process, arī iekšējie administratīvie procesi, ir jāveic digitāli. Dalībvalstis turpmāk nodrošina atklātas uzklausīšanas un līdzdalības procedūru digitalizāciju.
  ”;

| d) | pantam pievieno šādu 9. punktu:

  “9.   
  Līdz ... [viens gads
  pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija
  pārskata pamatnostādnes dalībvalstīm par atļauju piešķiršanas praksi, lai jauniem projektiem un energoatjaunināšanas projektiem process būtu ātrāks un vienkāršāks. Šajās pamatnostādnēs ir ieteikumi par to, kā īstenot un piemērot
  15. ▌un 17. pantā izklāstītos noteikumus par administratīvajām procedūrām un to piemērošanu
  atjaunojamo resursu siltumenerģijas, aukstumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai un atjaunojamo resursu koģenerācijai, un galveno darbības rādītāju kopums, lai pārredzami varētu vērtēt panākto progresu un efektivitāti un attiecīgi īstenot uzraudzību.




  Tādēļ Komisija pienācīgi apspriežas, arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. Šajās pamatnostādnēs ir arī informācija par digitālajiem un cilvēkresursiem iestādēs, kuras piešķir atļaujas, par efektīviem vienotiem kontaktpunktiem, par telpisko plānošanu, militāriem un ar civilo aviāciju saistītiem ierobežojumiem, par tiesvedību, strīdu izšķiršanu civillietās un mediāciju, kā arī par to, kā pielāgot un modernizēt tiesību aktus par kalnrūpniecību, ģeoloģiskos darbus un kā nodrošināt šo uzdevumu izpildei atbilstošas tehniskās iespējas.




  Sava atļauju piešķiršanas procesa novērtējumu un saskaņā ar pamatnostādnēm īstenojamos uzlabošanas pasākumus dalībvalstis, ievērojot šajā pantā norādīto kārtību un termiņus, izklāsta atjauninātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, kā norādīts Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktā.




  Plānos piedāvātos korektīvos pasākumus un katras dalībvalsts iegūto vērtējumu Komisija analizē galvenajos darbības rādītājos. Ir nodrošināts, ka novērtējums ir publiski pieejams.




  Ja nav panākts progress, Komisija
  var veikt papildu pasākumus dalībvalstu atbalstam, lai palīdzētu tām
  reformēt un racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras
  .”; |
| --- | --- |

d)

pantam pievieno šādu 9. punktu:

“9.   
  Līdz ... [viens gads
  pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija
  pārskata pamatnostādnes dalībvalstīm par atļauju piešķiršanas praksi, lai jauniem projektiem un energoatjaunināšanas projektiem process būtu ātrāks un vienkāršāks. Šajās pamatnostādnēs ir ieteikumi par to, kā īstenot un piemērot
  15. ▌un 17. pantā izklāstītos noteikumus par administratīvajām procedūrām un to piemērošanu
  atjaunojamo resursu siltumenerģijas, aukstumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai un atjaunojamo resursu koģenerācijai, un galveno darbības rādītāju kopums, lai pārredzami varētu vērtēt panākto progresu un efektivitāti un attiecīgi īstenot uzraudzību.

Tādēļ Komisija pienācīgi apspriežas, arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. Šajās pamatnostādnēs ir arī informācija par digitālajiem un cilvēkresursiem iestādēs, kuras piešķir atļaujas, par efektīviem vienotiem kontaktpunktiem, par telpisko plānošanu, militāriem un ar civilo aviāciju saistītiem ierobežojumiem, par tiesvedību, strīdu izšķiršanu civillietās un mediāciju, kā arī par to, kā pielāgot un modernizēt tiesību aktus par kalnrūpniecību, ģeoloģiskos darbus un kā nodrošināt šo uzdevumu izpildei atbilstošas tehniskās iespējas.

Sava atļauju piešķiršanas procesa novērtējumu un saskaņā ar pamatnostādnēm īstenojamos uzlabošanas pasākumus dalībvalstis, ievērojot šajā pantā norādīto kārtību un termiņus, izklāsta atjauninātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, kā norādīts Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktā.

Plānos piedāvātos korektīvos pasākumus un katras dalībvalsts iegūto vērtējumu Komisija analizē galvenajos darbības rādītājos. Ir nodrošināts, ka novērtējums ir publiski pieejams.

Ja nav panākts progress, Komisija
  var veikt papildu pasākumus dalībvalstu atbalstam, lai palīdzētu tām
  reformēt un racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras
  .”;

| 6) | direktīvā iekļauj šādu pantu:

  “15.a pants

  Atjaunojamās enerģijas integrēšana ēkās


  1.   Lai veicinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu un izmantošanu
  , kā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošanu
  ēku sektorā, dalībvalstis nosaka indikatīvu mērķrādītāju attiecībā uz to, kādam 2030. gadā valsts ēku sektorā ir jābūt
  pašās ēkās vai to tuvumā, arī no tīkla,
  saražotu atjaunojamo energoresursu īpatsvaram enerģijas galapatēriņā, un šis mērķrādītājs ir saderīgs ar indikatīvo mērķrādītāju, saskaņā ar kuru ir jāpanāk, ka 2030. gadā no atjaunojamiem energoresursiem
  un no nenovēršama atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  iegūtas enerģijas īpatsvars ēku sektorā ir vismaz 49 % no Savienības enerģijas galapatēriņa.
  Dalībvalstis, kuras ar nodokļu vai emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu nenosaka konkrētu oglekļa cenu ēku sektorā, un dalībvalstis, kas izmanto iespēju jauno ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu uz laiku nepiemērot ēkām un transportam, atjaunojamiem energoresursiem nosaka lielāku indikatīvo īpatsvaru.
  Nacionālais
  indikatīvais
  mērķrādītājs ir noteikts īpatsvara izteiksmē no valsts enerģijas galapatēriņa un ir aprēķināts saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku
  , kas ļauj īpatsvaru no galapatēriņa aprēķināt, ņemot vērā no atjaunojamiem resursiem iegūtu elektroenerģiju, ieskaitot pašpatēriņu, enerģijas kopienas, atjaunojamās enerģijas īpatsvaru elektroenerģijas struktūrā un nenovēršamu atlikumsiltumu un atlikumaukstumu
  . Savu mērķrādītāju un informāciju par to, kā to ir plānots īstenot, dalībvalstis iestrādā atjauninātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, ko tās iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.


  Pirmajā daļā minētā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām dalībvalstis var uzskaitīt atlikumsiltumu un atlikumaukstumu ne vairāk kā 20 % apmērā. Ja dalībvalstis to nolemj darīt, mērķrādītāju palielina par pusi no uzskaitei izmantotā atlikumsiltuma un atlikumaukstuma īpatsvara, nepārsniedzot mērķrādītāja 54 % maksimālo īpatsvaru.




  2.   Dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos un attiecīgā gadījumā savās atbalsta shēmās ievieš pasākumus, ar ko palielina
  gan pašās ēkās vai to tuvumā, gan no tīkla saražotas
  atjaunojamo resursu elektroenerģijas, kā arī siltumenerģijas un aukstumenerģijas īpatsvaru ēku fondā, arī valsts pasākumus, kuri palīdz būtiski palielināt atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu, atjaunojamās enerģijas kopienas
  , vietēju atjaunojamās enerģijas koplietošanu
  un vietējās enerģijas uzkrāšanu
  , viedo un divvirzienu uzlādi, citus elastības pakalpojumus (tādus kā pieprasījumreakcija)
  , turklāt apvienojumā ar energoefektivitātes uzlabošanu, kas saistīta ar
  augstas efektivitātes
  koģenerāciju un pasīvām, gandrīz nulles enerģijas un nulles enerģijas ēkām
  , ņemot vērā novatoriskas tehnoloģijas
  .
  Lai sasniegtu
  atjaunojamo energoresursu
  indikatīvo īpatsvaru, kas noteikts 1. punktā, dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos un attiecīgā gadījumā savās atbalsta shēmās vai ar citiem līdzvērtīgiem līdzekļiem prasa panākt, ka
  jaunās
  ēkās
  un ēkās, kuras būtiski jāatjauno,
  saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES noteikumiem 
  — un ja tas ir ekonomiski, tehniski un funkcionāli iespējams, —
  ir ievērots obligāts īpatsvars attiecībā uz enerģijas izmantošanu, kas no atjaunojamiem energoresursiem iegūta
  gan pašās ēkās vai to tuvumā, gan saražota no tīkla
  . Dalībvalstis šādu obligāto īpatsvaru ļauj panākt cita starpā arī ar efektīvu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi.
  Esošo ēku gadījumā šā punkta pirmā daļa uz bruņotajiem spēkiem attiecas vien tiktāl, cik šādu noteikumu piemērošana nav pretrunā tam, kāda pēc būtības ir bruņoto spēku darbība un tās primārais mērķis, turklāt uz materiāliem, kurus izmanto tikai militārā nolūkā, šā punkta pirmā daļa neattiecas.


  3.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atjaunojamās enerģijas patēriņa īpatsvaru saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 9. panta un Direktīvas 2012/27/ES 5. panta noteikumiem par paraugu valsts, reģionālā un vietējā līmenī kalpo attiecīgas sabiedriskās ēkas. Dalībvalstis cita starpā var ļaut šo pienākumu pildīt, nosakot, ka sabiedrisko ēku vai privātajam un publiskajam sektoram kopīgu ēku jumtus
  vai citas derīgas virsmas un pamatvirsmas
  trešās personas var izmantot, lai uzstādītu iekārtas, kas ražo enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem.


  Dalībvalstis veicina sadarbību starp vietējās pašpārvaldes iestādēm un atjaunojamās enerģijas kopienām ēku sektorā, tādēļ jo īpaši izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. Šāds atbalsts ir norādīts dalībvalstu valsts ēku renovācijas plānos saskaņā ar Direktīvas ... [ĒEED] 3. pantu.




  4.   Lai sasniegtu 1. punktā noteikto atjaunojamās enerģijas indikatīvo īpatsvaru, dalībvalstis veicina to, ka vairāk tiek izmantotas atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas un aprīkojums
  , arī konkrētā vietējā kontekstā novatoriskas tehnoloģijas, piemēram viedas un atjaunojamos resursos bāzētas elektrificētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas un aprīkojums, ko attiecīgā gadījumā papildina visu ēkas decentralizēto energoresursu vieda pārvaldība ar ēku energopārvaldības sistēmām, kuras spēj mijiedarboties ar energotīklu
  . Tādēļ dalībvalstis izmanto visus attiecīgos pasākumus, instrumentus un stimulus, cita starpā arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 (26) izstrādātu energomarķējumu, energoefektivitātes sertifikātus saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES vai citus piemērotus valsts vai Savienības līmenī izstrādātus sertifikātus vai standartus, un nodrošina atbilstošas informācijas un konsultāciju sniegšanu
  , arī ar vienas pieturas aģentūrām,
  par ļoti energoefektīvām atjaunojamos resursos bāzētām alternatīvām, kā arī par finanšu instrumentiem un stimuliem, kas pieejami, lai veicinātu vecu siltumapgādes
  un aukstumapgādes
  sistēmu aizstāšanu un aizvien plašāku pāreju uz atjaunojamās enerģijas risinājumiem.”;



  (26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Regula (ES) 2017/1369, ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.)." |
| --- | --- |

6)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“15.a pants

Atjaunojamās enerģijas integrēšana ēkās

1.   Lai veicinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu un izmantošanu
  , kā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošanu
  ēku sektorā, dalībvalstis nosaka indikatīvu mērķrādītāju attiecībā uz to, kādam 2030. gadā valsts ēku sektorā ir jābūt
  pašās ēkās vai to tuvumā, arī no tīkla,
  saražotu atjaunojamo energoresursu īpatsvaram enerģijas galapatēriņā, un šis mērķrādītājs ir saderīgs ar indikatīvo mērķrādītāju, saskaņā ar kuru ir jāpanāk, ka 2030. gadā no atjaunojamiem energoresursiem
  un no nenovēršama atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  iegūtas enerģijas īpatsvars ēku sektorā ir vismaz 49 % no Savienības enerģijas galapatēriņa.
  Dalībvalstis, kuras ar nodokļu vai emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu nenosaka konkrētu oglekļa cenu ēku sektorā, un dalībvalstis, kas izmanto iespēju jauno ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu uz laiku nepiemērot ēkām un transportam, atjaunojamiem energoresursiem nosaka lielāku indikatīvo īpatsvaru.
  Nacionālais
  indikatīvais
  mērķrādītājs ir noteikts īpatsvara izteiksmē no valsts enerģijas galapatēriņa un ir aprēķināts saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku
  , kas ļauj īpatsvaru no galapatēriņa aprēķināt, ņemot vērā no atjaunojamiem resursiem iegūtu elektroenerģiju, ieskaitot pašpatēriņu, enerģijas kopienas, atjaunojamās enerģijas īpatsvaru elektroenerģijas struktūrā un nenovēršamu atlikumsiltumu un atlikumaukstumu
  . Savu mērķrādītāju un informāciju par to, kā to ir plānots īstenot, dalībvalstis iestrādā atjauninātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos, ko tās iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.

Pirmajā daļā minētā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām dalībvalstis var uzskaitīt atlikumsiltumu un atlikumaukstumu ne vairāk kā 20 % apmērā. Ja dalībvalstis to nolemj darīt, mērķrādītāju palielina par pusi no uzskaitei izmantotā atlikumsiltuma un atlikumaukstuma īpatsvara, nepārsniedzot mērķrādītāja 54 % maksimālo īpatsvaru.

2.   Dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos un attiecīgā gadījumā savās atbalsta shēmās ievieš pasākumus, ar ko palielina
  gan pašās ēkās vai to tuvumā, gan no tīkla saražotas
  atjaunojamo resursu elektroenerģijas, kā arī siltumenerģijas un aukstumenerģijas īpatsvaru ēku fondā, arī valsts pasākumus, kuri palīdz būtiski palielināt atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu, atjaunojamās enerģijas kopienas
  , vietēju atjaunojamās enerģijas koplietošanu
  un vietējās enerģijas uzkrāšanu
  , viedo un divvirzienu uzlādi, citus elastības pakalpojumus (tādus kā pieprasījumreakcija)
  , turklāt apvienojumā ar energoefektivitātes uzlabošanu, kas saistīta ar
  augstas efektivitātes
  koģenerāciju un pasīvām, gandrīz nulles enerģijas un nulles enerģijas ēkām
  , ņemot vērā novatoriskas tehnoloģijas
  .

Lai sasniegtu
  atjaunojamo energoresursu
  indikatīvo īpatsvaru, kas noteikts 1. punktā, dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos un attiecīgā gadījumā savās atbalsta shēmās vai ar citiem līdzvērtīgiem līdzekļiem prasa panākt, ka
  jaunās
  ēkās
  un ēkās, kuras būtiski jāatjauno,
  saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES noteikumiem 
  — un ja tas ir ekonomiski, tehniski un funkcionāli iespējams, —
  ir ievērots obligāts īpatsvars attiecībā uz enerģijas izmantošanu, kas no atjaunojamiem energoresursiem iegūta
  gan pašās ēkās vai to tuvumā, gan saražota no tīkla
  . Dalībvalstis šādu obligāto īpatsvaru ļauj panākt cita starpā arī ar efektīvu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi.

Esošo ēku gadījumā šā punkta pirmā daļa uz bruņotajiem spēkiem attiecas vien tiktāl, cik šādu noteikumu piemērošana nav pretrunā tam, kāda pēc būtības ir bruņoto spēku darbība un tās primārais mērķis, turklāt uz materiāliem, kurus izmanto tikai militārā nolūkā, šā punkta pirmā daļa neattiecas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atjaunojamās enerģijas patēriņa īpatsvaru saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 9. panta un Direktīvas 2012/27/ES 5. panta noteikumiem par paraugu valsts, reģionālā un vietējā līmenī kalpo attiecīgas sabiedriskās ēkas. Dalībvalstis cita starpā var ļaut šo pienākumu pildīt, nosakot, ka sabiedrisko ēku vai privātajam un publiskajam sektoram kopīgu ēku jumtus
  vai citas derīgas virsmas un pamatvirsmas
  trešās personas var izmantot, lai uzstādītu iekārtas, kas ražo enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem.

Dalībvalstis veicina sadarbību starp vietējās pašpārvaldes iestādēm un atjaunojamās enerģijas kopienām ēku sektorā, tādēļ jo īpaši izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. Šāds atbalsts ir norādīts dalībvalstu valsts ēku renovācijas plānos saskaņā ar Direktīvas ... [ĒEED] 3. pantu.

4.   Lai sasniegtu 1. punktā noteikto atjaunojamās enerģijas indikatīvo īpatsvaru, dalībvalstis veicina to, ka vairāk tiek izmantotas atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas un aprīkojums
  , arī konkrētā vietējā kontekstā novatoriskas tehnoloģijas, piemēram viedas un atjaunojamos resursos bāzētas elektrificētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas un aprīkojums, ko attiecīgā gadījumā papildina visu ēkas decentralizēto energoresursu vieda pārvaldība ar ēku energopārvaldības sistēmām, kuras spēj mijiedarboties ar energotīklu
  . Tādēļ dalībvalstis izmanto visus attiecīgos pasākumus, instrumentus un stimulus, cita starpā arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 (26) izstrādātu energomarķējumu, energoefektivitātes sertifikātus saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES vai citus piemērotus valsts vai Savienības līmenī izstrādātus sertifikātus vai standartus, un nodrošina atbilstošas informācijas un konsultāciju sniegšanu
  , arī ar vienas pieturas aģentūrām,
  par ļoti energoefektīvām atjaunojamos resursos bāzētām alternatīvām, kā arī par finanšu instrumentiem un stimuliem, kas pieejami, lai veicinātu vecu siltumapgādes
  un aukstumapgādes
  sistēmu aizstāšanu un aizvien plašāku pāreju uz atjaunojamās enerģijas risinājumiem.”;

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Regula (ES) 2017/1369, ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.)."

26

| 7) | direktīvas
  18. pantu groza šādi
  :








  a) | panta
  3. un 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

  “3.   Dalībvalstis nodrošina, ka visu veidu atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu uzstādītājiem un projektētājiem ēku sektorā, rūpniecības un lauksaimniecības nozarēs un tiem, kuri uzstāda
  citas atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas tehnoloģijas, arī uzlādes stacijas, ir pieejamas sertificēšanas shēmas vai līdzvērtīgas valsts kvalificēšanas shēmas
  . Šajās shēmās var ņemt vērā attiecīgas esošas shēmas un struktūras, un to pamatā ir IV pielikumā noteiktie kritēriji. Katra dalībvalsts
  pārbauda
  saskaņā ar šiem kritērijiem
  citu dalībvalstu piešķirtās sertifikācijas atzinumu
  .


  Līdz 2023. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados
  dalībvalstis
  izvērtē, cik lielā mērā pieejamais apmācīto un kvalificēto uzstādīšanas speciālistu skaits atšķiras no vajadzīgā, un attiecīgā gadījumā iesaka, kā šādu nepilnību novērst. Ir nodrošināta minētā novērtējuma un ieteikumu publiska pieejamība.


  Dalībvalstis
  paredz nosacījumus, arī profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās stratēģijas, kas
  nodrošina, ka ▌pietiekamā skaitā ir pieejami apmācīti un kvalificēti uzstādītāji,
  kā minēts 3. punktā,
  lai sniegtu pakalpojumus, kuri veicina atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes pieaugumu vajadzīgajā apjomā, tā palīdzot panākt 23. pantā noteikto atjaunojamās enerģijas īpatsvara ikgadējo pieaugumu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē
  un īstenot 15.a pantā ēkām, 22.a pantā rūpniecības nozarei un 25. pantā transporta nozarei noteiktos atjaunojamās enerģijas mērķrādītājus, un kas palīdz īstenot 3. pantā noteikto vispārējo mērķrādītāju
  .
  Lai
  būtu pietiekams skaits
  uzstādītāju un projektētāju, dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejamas
  ar valstu kvalificēšanas un sertificēšanas shēmām saderīgas
  pietiekamas apmācības programmas, kuru rezultātā tiek iegūta kvalifikācija vai sertifikācija attiecībā uz atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes tehnoloģijām un to jaunākajiem novatoriskajiem risinājumiem. Dalībvalstis ievieš pasākumus, kas veicina piedalīšanos šādās programmās, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu un pašnodarbinātu personu piedalīšanos
  , un kas nodrošina dzimumu līdzsvaru un pievēršas tieši nepietiekami pārstāvētu minoritāšu mērķauditorijai
  .
  Ja tas ir saderīgi ar jau izveidotām apmācības un kvalificēšanas shēmām,
  dalībvalstis var ar attiecīgajiem tehnoloģiju nodrošinātājiem un pārdevējiem slēgt brīvprātīgus līgumus, lai pietiekamā skaitā apmācītu uzstādītājus darbam ar jaunākajiem novatoriskajiem risinājumiem un tehnoloģijām, kas pieejami tirgū, un attiecīgo speciālistu skaitu var noteikt pēc pārdošanas prognozēm.


  Savas politikas nostādnes un pasākumus, kas veicina efektīvu, ļoti kvalitatīvu un iekļaujošu apmācību, pārkvalificēšanos un profesionālo pilnveidošanos darba ņēmējiem atjaunojamās enerģijas jomā dalībvalstis izklāsta integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kas minēti Regulas (ES) 2018/1999 3. un 14. pantā, un progresa ziņojums, kurus iesniedz saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.




  4.   Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par 3. punktā minētajām sertificēšanas shēmām
  vai līdzvērtīgām valsts kvalificēšanas shēmām
  ir publiski pieejama.
  Turklāt
  dalībvalstis nodrošina, ka
  pārredzami un viegli iegūstamā veidā ir publiski pieejams regulāri atjaunināts
  to uzstādītāju saraksts, kas ir kvalificēti vai sertificēti saskaņā ar 3. punktu ▌.”; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas
  18. pantu groza šādi
  :

18. pantu groza šādi

a)

a)

panta
  3. un 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

panta

“3.   Dalībvalstis nodrošina, ka visu veidu atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu uzstādītājiem un projektētājiem ēku sektorā, rūpniecības un lauksaimniecības nozarēs un tiem, kuri uzstāda
  citas atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas tehnoloģijas, arī uzlādes stacijas, ir pieejamas sertificēšanas shēmas vai līdzvērtīgas valsts kvalificēšanas shēmas
  . Šajās shēmās var ņemt vērā attiecīgas esošas shēmas un struktūras, un to pamatā ir IV pielikumā noteiktie kritēriji. Katra dalībvalsts
  pārbauda
  saskaņā ar šiem kritērijiem
  citu dalībvalstu piešķirtās sertifikācijas atzinumu
  .

Līdz 2023. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados
  dalībvalstis
  izvērtē, cik lielā mērā pieejamais apmācīto un kvalificēto uzstādīšanas speciālistu skaits atšķiras no vajadzīgā, un attiecīgā gadījumā iesaka, kā šādu nepilnību novērst. Ir nodrošināta minētā novērtējuma un ieteikumu publiska pieejamība.

Dalībvalstis
  paredz nosacījumus, arī profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās stratēģijas, kas
  nodrošina, ka ▌pietiekamā skaitā ir pieejami apmācīti un kvalificēti uzstādītāji,
  kā minēts 3. punktā,
  lai sniegtu pakalpojumus, kuri veicina atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes pieaugumu vajadzīgajā apjomā, tā palīdzot panākt 23. pantā noteikto atjaunojamās enerģijas īpatsvara ikgadējo pieaugumu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē
  un īstenot 15.a pantā ēkām, 22.a pantā rūpniecības nozarei un 25. pantā transporta nozarei noteiktos atjaunojamās enerģijas mērķrādītājus, un kas palīdz īstenot 3. pantā noteikto vispārējo mērķrādītāju
  .

Lai
  būtu pietiekams skaits
  uzstādītāju un projektētāju, dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejamas
  ar valstu kvalificēšanas un sertificēšanas shēmām saderīgas
  pietiekamas apmācības programmas, kuru rezultātā tiek iegūta kvalifikācija vai sertifikācija attiecībā uz atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes tehnoloģijām un to jaunākajiem novatoriskajiem risinājumiem. Dalībvalstis ievieš pasākumus, kas veicina piedalīšanos šādās programmās, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu un pašnodarbinātu personu piedalīšanos
  , un kas nodrošina dzimumu līdzsvaru un pievēršas tieši nepietiekami pārstāvētu minoritāšu mērķauditorijai
  .
  Ja tas ir saderīgi ar jau izveidotām apmācības un kvalificēšanas shēmām,
  dalībvalstis var ar attiecīgajiem tehnoloģiju nodrošinātājiem un pārdevējiem slēgt brīvprātīgus līgumus, lai pietiekamā skaitā apmācītu uzstādītājus darbam ar jaunākajiem novatoriskajiem risinājumiem un tehnoloģijām, kas pieejami tirgū, un attiecīgo speciālistu skaitu var noteikt pēc pārdošanas prognozēm.

Savas politikas nostādnes un pasākumus, kas veicina efektīvu, ļoti kvalitatīvu un iekļaujošu apmācību, pārkvalificēšanos un profesionālo pilnveidošanos darba ņēmējiem atjaunojamās enerģijas jomā dalībvalstis izklāsta integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kas minēti Regulas (ES) 2018/1999 3. un 14. pantā, un progresa ziņojums, kurus iesniedz saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par 3. punktā minētajām sertificēšanas shēmām
  vai līdzvērtīgām valsts kvalificēšanas shēmām
  ir publiski pieejama.
  Turklāt
  dalībvalstis nodrošina, ka
  pārredzami un viegli iegūstamā veidā ir publiski pieejams regulāri atjaunināts
  to uzstādītāju saraksts, kas ir kvalificēti vai sertificēti saskaņā ar 3. punktu ▌.”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:





  “6.a
     
  Visus pasākumus saskaņā ar šo pantu veic, neskarot tos, kas īstenoti saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... [Energoefektivitātes direktīva] un Direktīvu (ES) .../... [ĒEED].”; |
| --- | --- |

b)

b)

pantam pievieno šādu punktu:

pantam pievieno šādu punktu:

“6.a
     
  Visus pasākumus saskaņā ar šo pantu veic, neskarot tos, kas īstenoti saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... [Energoefektivitātes direktīva] un Direktīvu (ES) .../... [ĒEED].”;

| 8) | direktīvas 19. pantu groza šādi:








  -a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:





  “1.
     
  Lai tiešajiem patērētājiem būtu skaidrs priekšstats par to, no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir enerģijas piegādātāja energoresursu struktūras elements un ir daļa no enerģijas, kura patērētājiem piegādāta saskaņā ar līgumiem, kas piedāvāti ar norādi uz atjaunojamās enerģijas patēriņu, dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamās enerģijas izcelsmi šīs direktīvas nozīmē var apliecināt pēc objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem.”; |
| --- | --- | --- |

8)

direktīvas 19. pantu groza šādi:

-a)

-a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Lai tiešajiem patērētājiem būtu skaidrs priekšstats par to, no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir enerģijas piegādātāja energoresursu struktūras elements un ir daļa no enerģijas, kura patērētājiem piegādāta saskaņā ar līgumiem, kas piedāvāti ar norādi uz atjaunojamās enerģijas patēriņu, dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamās enerģijas izcelsmi šīs direktīvas nozīmē var apliecināt pēc objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem.”;

| a) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Tādēļ dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājums ir izsniegts, atbildot uz pieprasījumu, kuru iesniedzis ražotājs, kas ražo enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Dalībvalstis
  piedāvā vienotu sistēmu
  izcelsmes apliecinājumiem, kas jāizsniedz attiecībā uz
  zaļo ūdeņradi
  .


  Lai ņemtu vērā izcelsmes apliecinājuma tirgus vērtību, dalībvalstis var nolemt, ka šāds izcelsmes apliecinājums netiek sniegts ražotājam, kurš saņem finansiālu palīdzību no atbalsta shēmas.




  Komisija piedāvā izcelsmes apliecinājumus papildinošu informāciju, tomēr nepieļaujot divkāršu uzskaiti.


  Izcelsmes apliecinājumus var izsniegt ar nosacījumu par minimālās jaudas ierobežojumu. Izcelsmes
  apliecinājums ir
  par standartapjomu — 1 MWh
  ar iespēju to izsniegt pa atsevišķiem elementiem
  .
  Izcelsmes apliecinājumi ir pienācīgi standartizēti pēc Eiropas standarta CEN-EN16325, un tos izsniedz pēc enerģijas ražotāja pieprasījuma, ja vien tā rezultātā nenotiek divkārša uzskaite. Ir ieviesti vienkāršoti reģistrācijas procesi un noteikta mazāka reģistrācijas maksa nelielām iekārtām (< 50 kW) un enerģijas kopienām. Var izsniegt vairākām nelielām iekārtām kopīgu izcelsmes apliecinājumu.


  Par katru saražotās enerģijas vienību izsniedz ne vairāk kā vienu izcelsmes apliecinājumu
  , turklāt vienu un to pašu enerģijas vienību uzskaita tikai vienu reizi
  .”; |
| --- | --- | --- |

a)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Tādēļ dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājums ir izsniegts, atbildot uz pieprasījumu, kuru iesniedzis ražotājs, kas ražo enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Dalībvalstis
  piedāvā vienotu sistēmu
  izcelsmes apliecinājumiem, kas jāizsniedz attiecībā uz
  zaļo ūdeņradi
  .

piedāvā vienotu sistēmu

zaļo ūdeņradi

Lai ņemtu vērā izcelsmes apliecinājuma tirgus vērtību, dalībvalstis var nolemt, ka šāds izcelsmes apliecinājums netiek sniegts ražotājam, kurš saņem finansiālu palīdzību no atbalsta shēmas.

Lai ņemtu vērā izcelsmes apliecinājuma tirgus vērtību, dalībvalstis var nolemt, ka šāds izcelsmes apliecinājums netiek sniegts ražotājam, kurš saņem finansiālu palīdzību no atbalsta shēmas.

Komisija piedāvā izcelsmes apliecinājumus papildinošu informāciju, tomēr nepieļaujot divkāršu uzskaiti.

Komisija piedāvā izcelsmes apliecinājumus papildinošu informāciju, tomēr nepieļaujot divkāršu uzskaiti.

Izcelsmes apliecinājumus var izsniegt ar nosacījumu par minimālās jaudas ierobežojumu. Izcelsmes
  apliecinājums ir
  par standartapjomu — 1 MWh
  ar iespēju to izsniegt pa atsevišķiem elementiem
  .
  Izcelsmes apliecinājumi ir pienācīgi standartizēti pēc Eiropas standarta CEN-EN16325, un tos izsniedz pēc enerģijas ražotāja pieprasījuma, ja vien tā rezultātā nenotiek divkārša uzskaite. Ir ieviesti vienkāršoti reģistrācijas procesi un noteikta mazāka reģistrācijas maksa nelielām iekārtām (< 50 kW) un enerģijas kopienām. Var izsniegt vairākām nelielām iekārtām kopīgu izcelsmes apliecinājumu.

apliecinājums ir

ar iespēju to izsniegt pa atsevišķiem elementiem

Izcelsmes apliecinājumi ir pienācīgi standartizēti pēc Eiropas standarta CEN-EN16325, un tos izsniedz pēc enerģijas ražotāja pieprasījuma, ja vien tā rezultātā nenotiek divkārša uzskaite. Ir ieviesti vienkāršoti reģistrācijas procesi un noteikta mazāka reģistrācijas maksa nelielām iekārtām (< 50 kW) un enerģijas kopienām. Var izsniegt vairākām nelielām iekārtām kopīgu izcelsmes apliecinājumu.

Par katru saražotās enerģijas vienību izsniedz ne vairāk kā vienu izcelsmes apliecinājumu
  , turklāt vienu un to pašu enerģijas vienību uzskaita tikai vienu reizi
  .”;

, turklāt vienu un to pašu enerģijas vienību uzskaita tikai vienu reizi

| ia) | punkta otro daļu svītro; |
| --- | --- |

ia)

ia)

punkta otro daļu svītro;

punkta otro daļu svītro;

| ib) | punkta ceturtās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “c) | ja izcelsmes apliecinājumi nav izsniegti pašam ražotājam, bet gan piegādātājam vai patērētājam, kurš enerģiju iegādājas konkurences apstākļos vai saskaņā ar ilgtermiņa atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumiem.”; |
| --- | --- | --- |

ib)

ib)

punkta ceturtās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

punkta ceturtās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

“c)

ja izcelsmes apliecinājumi nav izsniegti pašam ražotājam, bet gan piegādātājam vai patērētājam, kurš enerģiju iegādājas konkurences apstākļos vai saskaņā ar ilgtermiņa atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumiem.”;

ja izcelsmes apliecinājumi nav izsniegti pašam ražotājam, bet gan piegādātājam vai patērētājam, kurš enerģiju iegādājas konkurences apstākļos vai saskaņā ar ilgtermiņa atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumiem.”;

| ii) | punkta piekto daļu svītro; |
| --- | --- |

ii)

punkta piekto daļu svītro;

| aa) | 3. punktu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Šā panta 1. punkta nolūkos izcelsmes apliecinājumi ir derīgi darījumu veikšanai 12 mēnešus pēc attiecīgās enerģijas vienības saražošanas. Dalībvalstis nodrošina, ka visi neatceltie izcelsmes apliecinājumi zaudē spēku vēlākais 18 mēnešus pēc enerģijas vienības saražošanas. Dalībvalstis ietver spēku zaudējušos izcelsmes apliecinājumus savos atlikušās energoresursu struktūras aprēķinos.”; |
| --- | --- |

aa)

aa)

3. punktu aizstāj ar šādu:

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Šā panta 1. punkta nolūkos izcelsmes apliecinājumi ir derīgi darījumu veikšanai 12 mēnešus pēc attiecīgās enerģijas vienības saražošanas. Dalībvalstis nodrošina, ka visi neatceltie izcelsmes apliecinājumi zaudē spēku vēlākais 18 mēnešus pēc enerģijas vienības saražošanas. Dalībvalstis ietver spēku zaudējušos izcelsmes apliecinājumus savos atlikušās energoresursu struktūras aprēķinos.”;

| ab) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:





  “4.
     
  Lai būtu atklāta šā panta 8. un 13. punktā minētā informācija, dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc izcelsmes apliecinājuma derīguma termiņa beigām energouzņēmumi attiecīgos izcelsmes apliecinājumus atceļ. Turklāt līdz ... [viens gads pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu tiek publicēti dati par atlikušo valsts energoresursu struktūru.”; |
| --- | --- |

ab)

ab)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Lai būtu atklāta šā panta 8. un 13. punktā minētā informācija, dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc izcelsmes apliecinājuma derīguma termiņa beigām energouzņēmumi attiecīgos izcelsmes apliecinājumus atceļ. Turklāt līdz ... [viens gads pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu tiek publicēti dati par atlikušo valsts energoresursu struktūru.”;

| ac) | panta 7. punkta pirmo daļu groza šādi:










  i) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “a) | energoresursu, no kura enerģija ražota, kā arī ražošanas sākuma un beigu datumus pēc iespējas konkrētākā reāllaika izteiksmē, lai iegūtu intervālus, kas nepārsniedz vienu ražošanas stundu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

ac)

ac)

panta 7. punkta pirmo daļu groza šādi:

panta 7. punkta pirmo daļu groza šādi:

i)

i)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

“a)

energoresursu, no kura enerģija ražota, kā arī ražošanas sākuma un beigu datumus pēc iespējas konkrētākā reāllaika izteiksmē, lai iegūtu intervālus, kas nepārsniedz vienu ražošanas stundu;”;

energoresursu, no kura enerģija ražota, kā arī ražošanas sākuma un beigu datumus pēc iespējas konkrētākā reāllaika izteiksmē, lai iegūtu intervālus, kas nepārsniedz vienu ražošanas stundu;”;

| ii) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “c) | enerģijas ražošanas iekārtas identifikāciju, atrašanās vietu, elektroenerģijas tirdzniecības zonu, iekārtas veidu un jaudu;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

“c)

enerģijas ražošanas iekārtas identifikāciju, atrašanās vietu, elektroenerģijas tirdzniecības zonu, iekārtas veidu un jaudu;”;

enerģijas ražošanas iekārtas identifikāciju, atrašanās vietu, elektroenerģijas tirdzniecības zonu, iekārtas veidu un jaudu;”;

| iii) | pievieno šādus apakšpunktus:










  “g) | siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu garantētās enerģijas aprites ciklā, ievērojot standartu ISO 14067:2018; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

pievieno šādus apakšpunktus:

pievieno šādus apakšpunktus:

“g)

“g)

siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu garantētās enerģijas aprites ciklā, ievērojot standartu ISO 14067:2018;

siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu garantētās enerģijas aprites ciklā, ievērojot standartu ISO 14067:2018;

| h) | precizētu laika granularitāti; |
| --- | --- |

h)

h)

precizētu laika granularitāti;

precizētu laika granularitāti;

| i) | atrašanās vietas saskaņošanu.”; |
| --- | --- |

i)

i)

atrašanās vietas saskaņošanu.”;

atrašanās vietas saskaņošanu.”;

| b) | panta 8. 
  punktu
  ▌aizstāj ar šādu:
  “Ja elektroenerģijas piegādātājam Direktīvas 2009/72/EK 3. panta 9. punkta a) apakšpunkta vajadzībām ir jāpierāda
  , no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir šī piegādātāja
  energoresursu
  struktūras elements
  , tas šādu pierādījumu sniedz ar izcelsmes apliecinājumu, izņemot to savas energoresursu struktūras daļu, kas atbilst neizsekojamiem komerciāliem piedāvājumiem, ja tādi ir, kuriem piegādātājs var izmantot atlikušo energoresursu struktūru.


  Ja gāzes piegādātājam saskaņā ar [COM(2021) 803 piedāvātās] Direktīvas (ES) .../... [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunojamo resursu gāzes un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo tirgu] I pielikuma 5. punktu ir jāpierāda, no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir šī piegādātāja energoresursu struktūras elements, tas šādu pierādījumu sniedz ar izcelsmes apliecinājumu, izņemot to savas energoresursu struktūras daļu, kas atbilst neizsekojamiem komerciāliem piedāvājumiem, ja tādi ir, kuriem piegādātājs var izmantot atlikušo energoresursu struktūru.




  Ja dalībvalstis ir noteikušas, ka izcelsmes apliecinājumi vajadzīgi arī citiem enerģijas veidiem, piegādātāji informācijas atklāšanai izmanto tādus pašus izcelsmes apliecinājumus, kādi izmantoti piegādātājai enerģijai. Turklāt, ja patērētājs gāzi patērē no ūdeņraža vai dabasgāzes tīkla, dalībvalstis var nodrošināt, ka atceltie izcelsmes apliecinājumi atbilst attiecīgajiem tīkla raksturlielumiem. Tāpat arī saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu sagatavotus izcelsmes apliecinājumus var izmantot, lai pierādītu, ka ir izpildīta prasība apliecināt augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu. Ja elektroenerģija no atjaunojamiem resursiem tiek ražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, tad saskaņā ar šā panta 2. punktu var izsniegt tikai vienu izcelsmes apliecinājumu, kurā norādīti abi raksturlielumi.”; |
| --- | --- |

b)

panta 8. 
  punktu
  ▌aizstāj ar šādu:

punktu

“Ja elektroenerģijas piegādātājam Direktīvas 2009/72/EK 3. panta 9. punkta a) apakšpunkta vajadzībām ir jāpierāda
  , no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir šī piegādātāja
  energoresursu
  struktūras elements
  , tas šādu pierādījumu sniedz ar izcelsmes apliecinājumu, izņemot to savas energoresursu struktūras daļu, kas atbilst neizsekojamiem komerciāliem piedāvājumiem, ja tādi ir, kuriem piegādātājs var izmantot atlikušo energoresursu struktūru.

, no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir šī piegādātāja

struktūras elements

Ja gāzes piegādātājam saskaņā ar [COM(2021) 803 piedāvātās] Direktīvas (ES) .../... [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunojamo resursu gāzes un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo tirgu] I pielikuma 5. punktu ir jāpierāda, no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir šī piegādātāja energoresursu struktūras elements, tas šādu pierādījumu sniedz ar izcelsmes apliecinājumu, izņemot to savas energoresursu struktūras daļu, kas atbilst neizsekojamiem komerciāliem piedāvājumiem, ja tādi ir, kuriem piegādātājs var izmantot atlikušo energoresursu struktūru.

Ja gāzes piegādātājam saskaņā ar [COM(2021) 803 piedāvātās] Direktīvas (ES) .../... [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunojamo resursu gāzes un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo tirgu] I pielikuma 5. punktu ir jāpierāda, no kurienes nākusi atjaunojamā enerģija, kas ir šī piegādātāja energoresursu struktūras elements, tas šādu pierādījumu sniedz ar izcelsmes apliecinājumu, izņemot to savas energoresursu struktūras daļu, kas atbilst neizsekojamiem komerciāliem piedāvājumiem, ja tādi ir, kuriem piegādātājs var izmantot atlikušo energoresursu struktūru.

Ja dalībvalstis ir noteikušas, ka izcelsmes apliecinājumi vajadzīgi arī citiem enerģijas veidiem, piegādātāji informācijas atklāšanai izmanto tādus pašus izcelsmes apliecinājumus, kādi izmantoti piegādātājai enerģijai. Turklāt, ja patērētājs gāzi patērē no ūdeņraža vai dabasgāzes tīkla, dalībvalstis var nodrošināt, ka atceltie izcelsmes apliecinājumi atbilst attiecīgajiem tīkla raksturlielumiem. Tāpat arī saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu sagatavotus izcelsmes apliecinājumus var izmantot, lai pierādītu, ka ir izpildīta prasība apliecināt augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu. Ja elektroenerģija no atjaunojamiem resursiem tiek ražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, tad saskaņā ar šā panta 2. punktu var izsniegt tikai vienu izcelsmes apliecinājumu, kurā norādīti abi raksturlielumi.”;

Ja dalībvalstis ir noteikušas, ka izcelsmes apliecinājumi vajadzīgi arī citiem enerģijas veidiem, piegādātāji informācijas atklāšanai izmanto tādus pašus izcelsmes apliecinājumus, kādi izmantoti piegādātājai enerģijai. Turklāt, ja patērētājs gāzi patērē no ūdeņraža vai dabasgāzes tīkla, dalībvalstis var nodrošināt, ka atceltie izcelsmes apliecinājumi atbilst attiecīgajiem tīkla raksturlielumiem. Tāpat arī saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu sagatavotus izcelsmes apliecinājumus var izmantot, lai pierādītu, ka ir izpildīta prasība apliecināt augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu. Ja elektroenerģija no atjaunojamiem resursiem tiek ražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā, tad saskaņā ar šā panta 2. punktu var izsniegt tikai vienu izcelsmes apliecinājumu, kurā norādīti abi raksturlielumi.”;

| ba) | panta 9. punktu aizstāj ar šādu:





  “9.
     
  Citu dalībvalstu izsniegtus izcelsmes apliecinājumus saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstis atzīst tikai un vienīgi kā 1. punktā un 7. punkta pirmās daļas a) līdz i) apakšpunktā minēto elementu pierādījumu. Izcelsmes apliecinājumu dalībvalsts var atteikties atzīt tikai tad, ja tai ir pamats šaubīties par izcelsmes apliecinājuma precizitāti, ticamību vai autentiskumu. Par savu atteikumu un tā pamatojumu dalībvalsts informē Komisiju.”; |
| --- | --- |

ba)

ba)

panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.
     
  Citu dalībvalstu izsniegtus izcelsmes apliecinājumus saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstis atzīst tikai un vienīgi kā 1. punktā un 7. punkta pirmās daļas a) līdz i) apakšpunktā minēto elementu pierādījumu. Izcelsmes apliecinājumu dalībvalsts var atteikties atzīt tikai tad, ja tai ir pamats šaubīties par izcelsmes apliecinājuma precizitāti, ticamību vai autentiskumu. Par savu atteikumu un tā pamatojumu dalībvalsts informē Komisiju.”;

| bb) | panta 11. punktu aizstāj ar šādu:





  “11.
     
  Dalībvalstis neatzīst trešās valsts izsniegtus izcelsmes apliecinājumus, ja vien Savienība ar šo trešo valsti nav panākusi vienošanos par to, ka tās savstarpēji atzīst Savienībā izsniegtos izcelsmes apliecinājumus un izcelsmes apliecinājumus, kas izsniegti saderīgās izcelsmes apliecinājumu sistēmās, kuras izveidotas attiecīgajā trešā valstī, turklāt tikai tādā gadījumā, ja tas ir tiešs enerģijas imports vai eksports. Komisija sagatavo pamatnostādnes, tajās precizējot, kādas ir Savienības prasības, lai atzītu trešās valsts izsniegtus izcelsmes apliecinājumus, un cita starpā precizējot arī attiecīgo pārvaldības kārtību, kas ir šādu apliecinājumu pamatā, un Komisija to dara, lai šādu vienošanos ar trešām valstīm varētu panākt racionālāk un ātrāk.




  Līdz ... [viens gads pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija sagatavo pamatnostādnes par attiecīgiem aizsardzības pasākumiem pārrobežu pārvedumu gadījumā.”; |
| --- | --- |

bb)

bb)

panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

“11.
     
  Dalībvalstis neatzīst trešās valsts izsniegtus izcelsmes apliecinājumus, ja vien Savienība ar šo trešo valsti nav panākusi vienošanos par to, ka tās savstarpēji atzīst Savienībā izsniegtos izcelsmes apliecinājumus un izcelsmes apliecinājumus, kas izsniegti saderīgās izcelsmes apliecinājumu sistēmās, kuras izveidotas attiecīgajā trešā valstī, turklāt tikai tādā gadījumā, ja tas ir tiešs enerģijas imports vai eksports. Komisija sagatavo pamatnostādnes, tajās precizējot, kādas ir Savienības prasības, lai atzītu trešās valsts izsniegtus izcelsmes apliecinājumus, un cita starpā precizējot arī attiecīgo pārvaldības kārtību, kas ir šādu apliecinājumu pamatā, un Komisija to dara, lai šādu vienošanos ar trešām valstīm varētu panākt racionālāk un ātrāk.

Līdz ... [viens gads pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija sagatavo pamatnostādnes par attiecīgiem aizsardzības pasākumiem pārrobežu pārvedumu gadījumā.”;

| bc) | panta 13. punktu aizstāj ar šādu:





  “13.
     
  Komisija līdz 2025. gada 30. jūnijam pieņem ziņojumu, kurā izvērtē iespējamos variantus Savienības mēroga zaļā marķējuma izveidošanai, lai veicinātu jaunās iekārtās ražotas atjaunojamās enerģijas izmantošanu. Lai pierādītu atbilstību šāda marķējuma prasībām, piegādātāji izmanto izcelsmes apliecinājumos iekļauto informāciju.”; |
| --- | --- |

bc)

bc)

panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

“13.
     
  Komisija līdz 2025. gada 30. jūnijam pieņem ziņojumu, kurā izvērtē iespējamos variantus Savienības mēroga zaļā marķējuma izveidošanai, lai veicinātu jaunās iekārtās ražotas atjaunojamās enerģijas izmantošanu. Lai pierādītu atbilstību šāda marķējuma prasībām, piegādātāji izmanto izcelsmes apliecinājumos iekļauto informāciju.”;

| bd) | pantam pievieno šādu punktu:





  “13.a
     
  Komisija seko līdzi tam, kā darbojas izcelsmes apliecinājumu sistēma, un līdz 2025. gada 30. jūnijam izvērtē, cik līdzsvarots ir izcelsmes apliecinājumu piedāvājums un pieprasījums tirgū, turklāt nelīdzsvarotības gadījumā noskaidro attiecīgos faktorus, kas ietekmē piedāvājumu un pieprasījumu, un piedāvā pasākumus, ar kuriem novērst iespējamu strukturālu nelīdzsvarotību, lai tādējādi palīdzētu tirgos koncentrēties uz jaunām atjaunojamo energoresursu iekārtām.”; |
| --- | --- |

bd)

bd)

pantam pievieno šādu punktu:

pantam pievieno šādu punktu:

“13.a
     
  Komisija seko līdzi tam, kā darbojas izcelsmes apliecinājumu sistēma, un līdz 2025. gada 30. jūnijam izvērtē, cik līdzsvarots ir izcelsmes apliecinājumu piedāvājums un pieprasījums tirgū, turklāt nelīdzsvarotības gadījumā noskaidro attiecīgos faktorus, kas ietekmē piedāvājumu un pieprasījumu, un piedāvā pasākumus, ar kuriem novērst iespējamu strukturālu nelīdzsvarotību, lai tādējādi palīdzētu tirgos koncentrēties uz jaunām atjaunojamo energoresursu iekārtām.”;

| 9) | direktīvas 20. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu iestrādāto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu
  vai modernizēt esošo
  infrastruktūru centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei no atjaunojamiem energoresursiem, lai īstenotu šīs direktīvas 3. panta 1. punktā noteikto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis
  , ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”,
  vajadzības gadījumā veic pasākumus, ar ko veido efektīvu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūru, lai tādējādi veicinātu ar atjaunojamiem energoresursiem nodrošinātu siltumapgādi un aukstumapgādi, ▌to kombinējot ar siltumenerģijas uzkrāšanu
  , pieprasījumreakcijas sistēmām, kā arī elektroenerģijas un siltuma koģenerācijas iekārtām
  .




  3.a
     
  Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, kuri reglamentē elektroenerģijas tirgu, dalībvalstis attiecīgā gadījumā veic vajadzīgos pasākumus, lai tīklā integrētu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģiju, vienlaikus garantējot tīkla stabilitāti un drošu piegādi.
  ”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 20. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu iestrādāto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu
  vai modernizēt esošo
  infrastruktūru centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei no atjaunojamiem energoresursiem, lai īstenotu šīs direktīvas 3. panta 1. punktā noteikto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis
  , ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”,
  vajadzības gadījumā veic pasākumus, ar ko veido efektīvu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūru, lai tādējādi veicinātu ar atjaunojamiem energoresursiem nodrošinātu siltumapgādi un aukstumapgādi, ▌to kombinējot ar siltumenerģijas uzkrāšanu
  , pieprasījumreakcijas sistēmām, kā arī elektroenerģijas un siltuma koģenerācijas iekārtām
  .

3.a
     
  Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, kuri reglamentē elektroenerģijas tirgu, dalībvalstis attiecīgā gadījumā veic vajadzīgos pasākumus, lai tīklā integrētu variablu atjaunojamo resursu elektroenerģiju, vienlaikus garantējot tīkla stabilitāti un drošu piegādi.
  ”;

| 10) | direktīvā iekļauj šādu 20.a pantu:


  “20.a pants


  Atbalsts atjaunojamo resursu elektroenerģijas integrēšanai sistēmā


  “1.   Dalībvalstis prasa, lai pārvades sistēmu operatori un 
  — ja tas ir tehniski iespējams, —
  sadales sistēmu operatori attiecīgās valsts teritorijā nodrošinātu, ka pēc iespējas precīzāk un pēc iespējas konkrētākā reāllaika izteiksmē laika intervālos, kas nepārsniedz vienu stundu, ir pieejama informācija par atjaunojamo resursu elektroenerģijas īpatsvaru un par siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu elektroenerģijai, kura piegādāta katrā tirdzniecības zonā, kopā ar prognozēm, ja tādas ir pieejamas.
  Dalībvalstis nodrošina, ka nepieciešamie dati ir pieejami sadales sistēmu operatoriem. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem visa vajadzīgā informācija operatoriem nav pieejama, tie piemēro datu ziņošanas sistēmu, kura jau darbojas elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklā (ENTSO-E), ievērojot Direktīvas (ES) 2019/944 noteikumus. Tomēr pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori nav atbildīgi par kļūdām prognozēs, aplēsēs vai aprēķinos ārēju apstākļu ietekmē. Dalībvalstis stimulē viedo tīklu atjaunināšanu, lai varētu labāk uzraudzīt līdzsvaru tīklā, un nodrošina, ka informācija ir pieejama reāllaikā.




  Ja tas ir tehniski iespējams, arī sadales sistēmu operatoriem būtu jānodrošina, ka ir pieejams anonīmu datu apkopojums par pieprasījumreakcijas iespējām un atjaunojamo resursu elektroenerģiju, ko saražojuši pašpatērētāji un atjaunojamās enerģijas kopienas un kas ir ievadīta tīklā
  .




  1.a
     Ir nodrošināta
  pirmajā punktā minētās
  informācijas
  un datu
  digitāla pieejamība tādā veidā
  , ka var īstenoties sadarbspēja, pamatojoties uz saskaņotiem datu formātiem un standartizētām datu kopām
  , lai attiecīgo informāciju un datus
  nediskriminējoši
  varētu izmantot elektroenerģijas tirgus dalībnieki, agregatori, patērētāji un tiešie lietotāji un lai to varētu nolasīt elektronisko sakaru ierīces ▌.


  2.   Papildus prasībām, kas noteiktas [priekšlikumā regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020], dalībvalstis
  pieņem pasākumus, ar ko pieprasa, lai
  sadzīves un rūpniecisko bateriju ražotāji nodrošinātu, ka bateriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī trešām personām, kuras
  ar šādu īpašnieku vai lietotāju nepārprotamu piekrišanu un saskaņā ar attiecīgajiem Regulā (ES) 2016/679 izklāstītajiem noteikumiem
  rīkojas viņu vārdā — piemēram, ēku energopārvaldības uzņēmumiem un elektroenerģijas tirgus dalībniekiem —, ar nediskriminējošiem noteikumiem un
  bez maksas
  reāllaikā ir pieejama pamatinformācija par baterijas pārvaldības sistēmu, arī informācija par baterijas ietilpību, veselības stāvokli, uzlādes stāvokli un jaudas iestatījuma punktu.


  Līdz ... [6 mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]
  dalībvalstis
  pieņem pasākumus, ar ko pieprasa, lai
  transportlīdzekļu ražotāji nodrošinātu, ka elektrotransportlīdzekļu īpašniekiem un lietotājiem, kā arī trešām personām, kuras
  ar šādu īpašnieku vai lietotāju nepārprotamu piekrišanu
  rīkojas viņu vārdā — piemēram, elektroenerģijas tirgus dalībniekiem un elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem —, ar nediskriminējošiem noteikumiem un
  bez maksas bateriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī subjektiem, kuri rīkojas viņu vārdā,
  reāllaikā ir pieejami transportlīdzekļa ģenerētie dati par baterijas veselības stāvokli, baterijas jaudas iestatījuma punktu
  un
  baterijas ietilpību ▌, ievērojot arī papildu prasības, kas noteiktas tipa apstiprināšanas un tirgus uzraudzības regulā
  , un pilnībā ievērojot visus attiecīgos Regulas (ES) 2016/679 noteikumus
  .
  Saskaņā ar Bateriju regulu dati ir kopīgoti formātā, ko iespējams tikai lasīt, tā liedzot iespēju trešām personām mainīt datu parametrus.




  Dalībvalstis nodrošina, ka ražotāji, kuri izgatavo viedās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, siltumenerģijas uzkrāšanas elementus un citas viedierīces, ar ko patērētāji energosistēmā var vieglāk sniegt pieprasījumreakcijas pakalpojumus, dod iespēju lietotājiem, kā arī trešām personām, kas ar īpašnieku vai lietotāju nepārprotamu piekrišanu un saskaņā ar attiecīgajiem Regulā (ES) 2016/679 izklāstītajiem noteikumiem rīkojas viņu vārdā, ar nediskriminējošiem noteikumiem un bez maksas reāllaikā iegūt attiecīgos datus par pieprasījumreakciju.




  3.   Papildus prasībām, kuras noteiktas [priekšlikumā regulai par alternatīvās degvielas infrastruktūras ieviešanu un par Direktīvas 2014/94/ES atcelšanu], dalībvalstis nodrošina, ka publiski nepieejami parastās jaudas uzlādes punkti, kas ierīkoti attiecīgās valsts teritorijā, no [šīs grozījumu direktīvas transponēšanas termiņš] var nodrošināt viedās uzlādes funkcijas
  un saskarni ar viedās uzskaites sistēmām — kad dalībvalstis šādas sistēmas ir ieviesušas —, un
  attiecīgā gadījumā, balstoties uz regulatīvās iestādes novērtējumu, arī divvirzienu uzlādes funkcijas
  , kā noteikts Regulas ... [Alternatīvās degvielas infrastruktūras regula] 14. panta 4. punktā un kā attiecīgi iespējamo ieguldījumu novērtējušas regulatīvās iestādes
  .


  4.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka sistēmas un balansēšanas pakalpojumu sniegšanai ir piesaistīti visi elektroenerģijas ražošanas līdzekļi, tostarp atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas elementi. Dalībvalstis arī
  nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums nav diskriminējošs attiecībā uz iespēju mazām vai mobilām sistēmām — piemēram, sadzīves
  un kopienu
  baterijām un elektrotransportlīdzekļiem
  , kā arī sistēmā iesaistītiem decentralizētiem energoresursiem ar jaudu, kas nepārsniedz 1 MW, siltumenerģijas uzkrāšanas elementiem, elektroenerģijas un siltuma koģenerācijas iekārtām, siltumsūkņiem un citām tehnoloģijām, ar kurām var nodrošināt elastību
  , — gan tieši, gan ar agregēšanas starpniecību piedalīties elektroenerģijas tirgos, cita starpā īstenojot arī pārslodzes vadību un sniedzot elastības un balansēšanas pakalpojumus
  elektroenerģijas tīkliem un centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkliem, piedāvājot enerģijas uzkrāšanas un elastības iespējas, kā arī balansēšanas pakalpojumus
  .
  Dalībvalstis nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus mazākiem tirgus dalībniekiem — jo īpaši atjaunojamās enerģijas kopienām —, lai tie varētu piedalīties tirgū bez nesamērīga administratīvā vai regulatīvā sloga.






  4.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj tiešajiem patērētājiem slēgt līgumus ar elektroenerģijas tirgus dalībniekiem un elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, saņemot informāciju par līguma noteikumiem, arī par savu personas datu aizsardzību, un par šāda līguma ietekmi uz patērētājiem, arī attiecībā uz atlīdzību par elastību.”; |
| --- | --- |

10)

direktīvā iekļauj šādu 20.a pantu:

“20.a pants

Atbalsts atjaunojamo resursu elektroenerģijas integrēšanai sistēmā

“1.   Dalībvalstis prasa, lai pārvades sistēmu operatori un 
  — ja tas ir tehniski iespējams, —
  sadales sistēmu operatori attiecīgās valsts teritorijā nodrošinātu, ka pēc iespējas precīzāk un pēc iespējas konkrētākā reāllaika izteiksmē laika intervālos, kas nepārsniedz vienu stundu, ir pieejama informācija par atjaunojamo resursu elektroenerģijas īpatsvaru un par siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu elektroenerģijai, kura piegādāta katrā tirdzniecības zonā, kopā ar prognozēm, ja tādas ir pieejamas.
  Dalībvalstis nodrošina, ka nepieciešamie dati ir pieejami sadales sistēmu operatoriem. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem visa vajadzīgā informācija operatoriem nav pieejama, tie piemēro datu ziņošanas sistēmu, kura jau darbojas elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklā (ENTSO-E), ievērojot Direktīvas (ES) 2019/944 noteikumus. Tomēr pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori nav atbildīgi par kļūdām prognozēs, aplēsēs vai aprēķinos ārēju apstākļu ietekmē. Dalībvalstis stimulē viedo tīklu atjaunināšanu, lai varētu labāk uzraudzīt līdzsvaru tīklā, un nodrošina, ka informācija ir pieejama reāllaikā.

Ja tas ir tehniski iespējams, arī sadales sistēmu operatoriem būtu jānodrošina, ka ir pieejams anonīmu datu apkopojums par pieprasījumreakcijas iespējām un atjaunojamo resursu elektroenerģiju, ko saražojuši pašpatērētāji un atjaunojamās enerģijas kopienas un kas ir ievadīta tīklā
  .

1.a
     Ir nodrošināta
  pirmajā punktā minētās
  informācijas
  un datu
  digitāla pieejamība tādā veidā
  , ka var īstenoties sadarbspēja, pamatojoties uz saskaņotiem datu formātiem un standartizētām datu kopām
  , lai attiecīgo informāciju un datus
  nediskriminējoši
  varētu izmantot elektroenerģijas tirgus dalībnieki, agregatori, patērētāji un tiešie lietotāji un lai to varētu nolasīt elektronisko sakaru ierīces ▌.

2.   Papildus prasībām, kas noteiktas [priekšlikumā regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020], dalībvalstis
  pieņem pasākumus, ar ko pieprasa, lai
  sadzīves un rūpniecisko bateriju ražotāji nodrošinātu, ka bateriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī trešām personām, kuras
  ar šādu īpašnieku vai lietotāju nepārprotamu piekrišanu un saskaņā ar attiecīgajiem Regulā (ES) 2016/679 izklāstītajiem noteikumiem
  rīkojas viņu vārdā — piemēram, ēku energopārvaldības uzņēmumiem un elektroenerģijas tirgus dalībniekiem —, ar nediskriminējošiem noteikumiem un
  bez maksas
  reāllaikā ir pieejama pamatinformācija par baterijas pārvaldības sistēmu, arī informācija par baterijas ietilpību, veselības stāvokli, uzlādes stāvokli un jaudas iestatījuma punktu.

Līdz ... [6 mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]
  dalībvalstis
  pieņem pasākumus, ar ko pieprasa, lai
  transportlīdzekļu ražotāji nodrošinātu, ka elektrotransportlīdzekļu īpašniekiem un lietotājiem, kā arī trešām personām, kuras
  ar šādu īpašnieku vai lietotāju nepārprotamu piekrišanu
  rīkojas viņu vārdā — piemēram, elektroenerģijas tirgus dalībniekiem un elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem —, ar nediskriminējošiem noteikumiem un
  bez maksas bateriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī subjektiem, kuri rīkojas viņu vārdā,
  reāllaikā ir pieejami transportlīdzekļa ģenerētie dati par baterijas veselības stāvokli, baterijas jaudas iestatījuma punktu
  un
  baterijas ietilpību ▌, ievērojot arī papildu prasības, kas noteiktas tipa apstiprināšanas un tirgus uzraudzības regulā
  , un pilnībā ievērojot visus attiecīgos Regulas (ES) 2016/679 noteikumus
  .
  Saskaņā ar Bateriju regulu dati ir kopīgoti formātā, ko iespējams tikai lasīt, tā liedzot iespēju trešām personām mainīt datu parametrus.

Dalībvalstis nodrošina, ka ražotāji, kuri izgatavo viedās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, siltumenerģijas uzkrāšanas elementus un citas viedierīces, ar ko patērētāji energosistēmā var vieglāk sniegt pieprasījumreakcijas pakalpojumus, dod iespēju lietotājiem, kā arī trešām personām, kas ar īpašnieku vai lietotāju nepārprotamu piekrišanu un saskaņā ar attiecīgajiem Regulā (ES) 2016/679 izklāstītajiem noteikumiem rīkojas viņu vārdā, ar nediskriminējošiem noteikumiem un bez maksas reāllaikā iegūt attiecīgos datus par pieprasījumreakciju.

3.   Papildus prasībām, kuras noteiktas [priekšlikumā regulai par alternatīvās degvielas infrastruktūras ieviešanu un par Direktīvas 2014/94/ES atcelšanu], dalībvalstis nodrošina, ka publiski nepieejami parastās jaudas uzlādes punkti, kas ierīkoti attiecīgās valsts teritorijā, no [šīs grozījumu direktīvas transponēšanas termiņš] var nodrošināt viedās uzlādes funkcijas
  un saskarni ar viedās uzskaites sistēmām — kad dalībvalstis šādas sistēmas ir ieviesušas —, un
  attiecīgā gadījumā, balstoties uz regulatīvās iestādes novērtējumu, arī divvirzienu uzlādes funkcijas
  , kā noteikts Regulas ... [Alternatīvās degvielas infrastruktūras regula] 14. panta 4. punktā un kā attiecīgi iespējamo ieguldījumu novērtējušas regulatīvās iestādes
  .

4.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka sistēmas un balansēšanas pakalpojumu sniegšanai ir piesaistīti visi elektroenerģijas ražošanas līdzekļi, tostarp atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas elementi. Dalībvalstis arī
  nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums nav diskriminējošs attiecībā uz iespēju mazām vai mobilām sistēmām — piemēram, sadzīves
  un kopienu
  baterijām un elektrotransportlīdzekļiem
  , kā arī sistēmā iesaistītiem decentralizētiem energoresursiem ar jaudu, kas nepārsniedz 1 MW, siltumenerģijas uzkrāšanas elementiem, elektroenerģijas un siltuma koģenerācijas iekārtām, siltumsūkņiem un citām tehnoloģijām, ar kurām var nodrošināt elastību
  , — gan tieši, gan ar agregēšanas starpniecību piedalīties elektroenerģijas tirgos, cita starpā īstenojot arī pārslodzes vadību un sniedzot elastības un balansēšanas pakalpojumus
  elektroenerģijas tīkliem un centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkliem, piedāvājot enerģijas uzkrāšanas un elastības iespējas, kā arī balansēšanas pakalpojumus
  .
  Dalībvalstis nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus mazākiem tirgus dalībniekiem — jo īpaši atjaunojamās enerģijas kopienām —, lai tie varētu piedalīties tirgū bez nesamērīga administratīvā vai regulatīvā sloga.

4.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj tiešajiem patērētājiem slēgt līgumus ar elektroenerģijas tirgus dalībniekiem un elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, saņemot informāciju par līguma noteikumiem, arī par savu personas datu aizsardzību, un par šāda līguma ietekmi uz patērētājiem, arī attiecībā uz atlīdzību par elastību.”;

| 11) | direktīvā iekļauj šādu 22.a pantu:

  “22.a pants

  Atjaunojamās enerģijas vispārēja integrēšana rūpniecībā


  1.   Dalībvalstis cenšas panākt, lai līdz 2030. gadam atjaunojamo energoresursu īpatsvars no visa rūpniecības nozarē gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantoto energoresursu daudzuma katru gadu palielinātos par indikatīva vidējā minimālā pieauguma
  1,9
   procentpunktiem.
  Attiecīgo pieaugumu aprēķina kā vidējo rādītāju trīs gadu periodam, t. i., 2024.–2027. gada periodam un 2027.–2030. gada periodam.




  Politikas nostādnes un
  pasākumus, kas plānoti un īstenoti, lai panāktu šādu indikatīvu pieaugumu, dalībvalstis iestrādā savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un progresa ziņojumos, kas iesniedzami saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3., 14. un 17. pantu.
  Tie cita starpā ir tādi pasākumi kā atjaunojamos resursos bāzēta rūpniecisko procesu elektrifikācija, ja vien tas uzskatāms par rentablu risinājumu. Pasākumus, ar kuriem iecerēts palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru rūpniecībā, dalībvalstis pieņem, ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.




  Dalībvalstis izveido tiesisko regulējumu, kas var ietvert atbalsta pasākumus rūpniecībai saskaņā ar 3. panta 4.a punktu un veicināt atjaunojamo energoresursu un zaļā ūdeņraža plašāku izmantošanu rūpniecības patēriņam, pilnībā rēķinoties ar efektivitātes un starptautiskās konkurences apsvērumiem, jo tas ir nepieciešams priekšnoteikums plašāka atjaunojamās enerģijas patēriņa ieviešanai rūpniecībā. Konkrēti, ar attiecīgo regulējumu būtu jāpievēršas normatīviem, administratīviem un ekonomiskiem šķēršļiem, ievērojot 3. panta 4.a punktu un 15. panta 8. punktu.


  Dalībvalstis nodrošina, ka nebioloģiskas izcelsmes
  atjaunojamo resursu degvielas
  īpatsvars,
  kas izmantota gala
  enerģijas
  un ar enerģētiku nesaistītām
  vajadzībām, līdz 2030. gadam
  ir
  50 % no
  rūpniecībā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotā
  ūdeņraža
  daudzuma. Dalībvalstis nodrošina, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas īpatsvars, kas izmantota gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām, līdz 2035. gadam ir 70 % no rūpniecībā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotā ūdeņraža daudzuma. Komisija 2026. gadā un pēc tam katru gadu analizē nebioloģiskas izcelsmes degvielas pieejamību. Attiecīgo
  procentuālo daļu
  aprēķina
  ,
  ievērojot
  šādus noteikumus [Gr. 34]:






  a) | saucēju aprēķina, ņemot vērā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotā ūdeņraža enerģijas saturu, neskaitot ūdeņradi, kas izmantots kā starpprodukts konvencionālas transporta degvielas ražošanai
  , un ūdeņradi, kurš rūpnieciskās iekārtās saražots kā blakusprodukts vai iegūts no blakusproduktiem
  ; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvā iekļauj šādu 22.a pantu:

“22.a pants

Atjaunojamās enerģijas vispārēja integrēšana rūpniecībā

1.   Dalībvalstis cenšas panākt, lai līdz 2030. gadam atjaunojamo energoresursu īpatsvars no visa rūpniecības nozarē gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantoto energoresursu daudzuma katru gadu palielinātos par indikatīva vidējā minimālā pieauguma
  1,9
   procentpunktiem.
  Attiecīgo pieaugumu aprēķina kā vidējo rādītāju trīs gadu periodam, t. i., 2024.–2027. gada periodam un 2027.–2030. gada periodam.

Politikas nostādnes un
  pasākumus, kas plānoti un īstenoti, lai panāktu šādu indikatīvu pieaugumu, dalībvalstis iestrādā savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un progresa ziņojumos, kas iesniedzami saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3., 14. un 17. pantu.
  Tie cita starpā ir tādi pasākumi kā atjaunojamos resursos bāzēta rūpniecisko procesu elektrifikācija, ja vien tas uzskatāms par rentablu risinājumu. Pasākumus, ar kuriem iecerēts palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru rūpniecībā, dalībvalstis pieņem, ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

Dalībvalstis izveido tiesisko regulējumu, kas var ietvert atbalsta pasākumus rūpniecībai saskaņā ar 3. panta 4.a punktu un veicināt atjaunojamo energoresursu un zaļā ūdeņraža plašāku izmantošanu rūpniecības patēriņam, pilnībā rēķinoties ar efektivitātes un starptautiskās konkurences apsvērumiem, jo tas ir nepieciešams priekšnoteikums plašāka atjaunojamās enerģijas patēriņa ieviešanai rūpniecībā. Konkrēti, ar attiecīgo regulējumu būtu jāpievēršas normatīviem, administratīviem un ekonomiskiem šķēršļiem, ievērojot 3. panta 4.a punktu un 15. panta 8. punktu.

Dalībvalstis nodrošina, ka nebioloģiskas izcelsmes
  atjaunojamo resursu degvielas
  īpatsvars,
  kas izmantota gala
  enerģijas
  un ar enerģētiku nesaistītām
  vajadzībām, līdz 2030. gadam
  ir
  50 % no
  rūpniecībā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotā
  ūdeņraža
  daudzuma. Dalībvalstis nodrošina, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas īpatsvars, kas izmantota gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām, līdz 2035. gadam ir 70 % no rūpniecībā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotā ūdeņraža daudzuma. Komisija 2026. gadā un pēc tam katru gadu analizē nebioloģiskas izcelsmes degvielas pieejamību. Attiecīgo
  procentuālo daļu
  aprēķina
  ,
  ievērojot
  šādus noteikumus [Gr. 34]:

a)

saucēju aprēķina, ņemot vērā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotā ūdeņraža enerģijas saturu, neskaitot ūdeņradi, kas izmantots kā starpprodukts konvencionālas transporta degvielas ražošanai
  , un ūdeņradi, kurš rūpnieciskās iekārtās saražots kā blakusprodukts vai iegūts no blakusproduktiem
  ;

| b) | skaitītāju aprēķina, ņemot vērā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotās nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas enerģijas saturu, neskaitot nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, kas izmantota kā starpprodukts ▌transporta degvielas ražošanai; |
| --- | --- |

b)

skaitītāju aprēķina, ņemot vērā gala enerģijas un ar enerģētiku nesaistītām vajadzībām izmantotās nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas enerģijas saturu, neskaitot nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu, kas izmantota kā starpprodukts ▌transporta degvielas ražošanai;

| c) | skaitītāju un saucēju aprēķina, izmantojot III pielikumā noteikto transporta degvielas enerģijas satura vērtību.

  Pēc tam, kad ir ieviesti 1. punktā minētie noteikumi, Komisija līdz 2026. gada 31. janvārim izvērtē, vai, ņemot vērā norises tiesiskā regulējuma, tehnikas un zinātnes jomā, ir lietderīgi un pamatoti pielāgot pakārtoto mērķrādītāju, kas attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu ir noteikts 2030. gadam, un attiecīgā gadījumā šo pantu tādēļ groza, pievienojot ietekmes novērtējumu.


  Lai veicinātu atjaunojamās enerģijas nodrošinātu risinājumu izmantošanu zemas un vidējas temperatūras rūpniecisko siltumapgādes procesu vajadzībām, dalībvalstis cenšas panākt, ka plašāk ir pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas un tehniski īstenojamas atjaunojamos resursos bāzētas alternatīvas no fosilā kurināmā iegūtas enerģijas izmantošanai rūpnieciskās siltumapgādes procesos, un tādējādi sasniegt mērķi — ne vēlāk kā līdz 2027. gadam beigt izmantot fosilā kurināmā bāzi rūpnieciskiem procesiem, kuriem vajadzīgā karsēšanas temperatūra nepārsniedz 200 oC.

  ▌ |
| --- | --- |

c)

skaitītāju un saucēju aprēķina, izmantojot III pielikumā noteikto transporta degvielas enerģijas satura vērtību.

▌

1.a
     
  Līdz ... [viens gads pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija izstrādā vispārēju importa stratēģiju ūdeņradim, lai veicinātu Eiropas ūdeņraža tirgus veidošanos. Minētā stratēģija papildina iniciatīvas, kas veicina ūdeņraža iekšzemes ražošanu Savienībā, un tādējādi palīdz īstenot šo direktīvu un sasniegt tajā noteiktos mērķrādītājus, tomēr pienācīgi ņemot vērā tādus aspektus kā droša energoapgāde un Savienības stratēģiskā autonomija enerģētikas jomā. Minētajā stratēģijā iestrādā pasākumus, kas sekmē vienlīdzīgu konkurences apstākļu veidošanos, pamatojoties uz līdzvērtīgiem noteikumiem vai standartiem trešās valstīs vides aizsardzības, ilgtspējas un klimata pārmaiņu mazināšanas kontekstā. Stratēģijā ir indikatīvi atskaites punkti un pasākumi importam. Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai šo stratēģiju īstenotu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un progresa ziņojumos, kas iesniedzami saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 3., 14. un 17. pantu. Turklāt stratēģija ir veidota, arī ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt, ka enerģija ir pieejama vietējiem iedzīvotājiem.”;

| 12) | direktīvas 23. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Lai veicinātu atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, katra dalībvalsts atjaunojamās enerģijas īpatsvaru minētajā nozarē palielina par
  indikatīviem 2,3 procentpunktiem
  , kas ir vidējais ikgadējais rādītājs, kurš aprēķināts 2021.–2025. gada periodam un 2026.–2030. gada periodam, sākot no atjaunojamās enerģijas īpatsvara siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē 2020. gadā, kas izteikts kā nacionālais īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā un aprēķināts saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku.
  Dalībvalstīm, kur tiek izmantots atlikumsiltums un atlikumaukstums, šis pieaugums ir
  2,8
   procentpunkti. Šādā gadījumā dalībvalstis atlikumsiltumu un atlikumaukstumu var uzskaitīt līdz pat 40 % apmērā no ikgadējā vidējā pieauguma.”; |
| --- | --- | --- |

12)

direktīvas 23. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai veicinātu atjaunojamās enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, katra dalībvalsts atjaunojamās enerģijas īpatsvaru minētajā nozarē palielina par
  indikatīviem 2,3 procentpunktiem
  , kas ir vidējais ikgadējais rādītājs, kurš aprēķināts 2021.–2025. gada periodam un 2026.–2030. gada periodam, sākot no atjaunojamās enerģijas īpatsvara siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē 2020. gadā, kas izteikts kā nacionālais īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā un aprēķināts saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku.

Dalībvalstīm, kur tiek izmantots atlikumsiltums un atlikumaukstums, šis pieaugums ir
  2,8
   procentpunkti. Šādā gadījumā dalībvalstis atlikumsiltumu un atlikumaukstumu var uzskaitīt līdz pat 40 % apmērā no ikgadējā vidējā pieauguma.”;

| b) | pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a   
  Lai sniegtu Komisijai pilnīgu priekšstatu par to, cik ļoti atšķirīgs ir rūpnieciskā siltuma pieprasījuma līmenis Savienībā,
  dalībvalstis izvērtē savas iespējas siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē izmantot no atjaunojamiem resursiem iegūtu enerģiju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu, un cita starpā
  sagatavo izmaksu un ieguvumu analīzi, kas attiecas uz visu pozitīvo papildu ietekmi, un
  attiecīgā gadījumā analizē, kuras teritorijas būtu piemērotas, lai šādu izmantošanu izvērstu ar zemu ekoloģisko risku, un kādas būtu iespējas īstenot maza mēroga projektus mājsaimniecībām
  , kādas iespējas būtu MVU, rūpnieciskās simbiozes un komerciālo ēku vajadzībām, un izklāsta prasības infrastruktūrai, nodrošinot vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību
  . Novērtējumā
  analizē, kādas ekonomiski īstenojamas tehnoloģijas izmantošanai rūpnieciskām un sadzīves vajadzībām ir pieejamas, un to dara, lai noteiktu
  atskaites punktus un pasākumus,
  ar ko
  palielināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu siltumapgādei un aukstumapgādei un attiecīgā gadījumā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošanu centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei
  , kā arī mazās mājsaimniecībās un MVU
  , tā tiecoties sagatavot valsts ilgtermiņa
  stratēģiju ar mērķi samazināt
  siltumapgādes un aukstumapgādes
  radīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu un gaisa piesārņojumu
  .
  Šāda stratēģija ir sagatavota, ņemot vērā, ka dažādiem procesiem un pielietojumiem raksturīga atšķirīga siltuma kvalitāte (augsta, vidēja, zema temperatūra).
  Novērtējums
  ir saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un
  ir daļa no integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna, kā tas minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. un 14. pantā, un ir pievienots visaptverošam siltumapgādes un aukstumapgādes izvērtējumam, kas jāsagatavo saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 1. punktu.”; |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   
  Lai sniegtu Komisijai pilnīgu priekšstatu par to, cik ļoti atšķirīgs ir rūpnieciskā siltuma pieprasījuma līmenis Savienībā,
  dalībvalstis izvērtē savas iespējas siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē izmantot no atjaunojamiem resursiem iegūtu enerģiju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu, un cita starpā
  sagatavo izmaksu un ieguvumu analīzi, kas attiecas uz visu pozitīvo papildu ietekmi, un
  attiecīgā gadījumā analizē, kuras teritorijas būtu piemērotas, lai šādu izmantošanu izvērstu ar zemu ekoloģisko risku, un kādas būtu iespējas īstenot maza mēroga projektus mājsaimniecībām
  , kādas iespējas būtu MVU, rūpnieciskās simbiozes un komerciālo ēku vajadzībām, un izklāsta prasības infrastruktūrai, nodrošinot vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību
  . Novērtējumā
  analizē, kādas ekonomiski īstenojamas tehnoloģijas izmantošanai rūpnieciskām un sadzīves vajadzībām ir pieejamas, un to dara, lai noteiktu
  atskaites punktus un pasākumus,
  ar ko
  palielināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu siltumapgādei un aukstumapgādei un attiecīgā gadījumā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošanu centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei
  , kā arī mazās mājsaimniecībās un MVU
  , tā tiecoties sagatavot valsts ilgtermiņa
  stratēģiju ar mērķi samazināt
  siltumapgādes un aukstumapgādes
  radīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu un gaisa piesārņojumu
  .
  Šāda stratēģija ir sagatavota, ņemot vērā, ka dažādiem procesiem un pielietojumiem raksturīga atšķirīga siltuma kvalitāte (augsta, vidēja, zema temperatūra).
  Novērtējums
  ir saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un
  ir daļa no integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna, kā tas minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. un 14. pantā, un ir pievienots visaptverošam siltumapgādes un aukstumapgādes izvērtējumam, kas jāsagatavo saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 1. punktu.”;

| c) | panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu svītro;

| ca) | panta 2. punktam pievieno šādu daļu:



  “Konkrēti, dalībvalstis sniedz informāciju ēku īpašniekiem vai īrniekiem un MVU par rentabliem pasākumiem un finansēšanas instrumentiem, ar ko uzlabot atjaunojamās enerģijas izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās. Dalībvalstis informāciju sniedz ar pieejamiem un pārredzamiem konsultāciju rīkiem, kas izvietoti vienas pieturas aģentūrās.”; |
| --- | --- |

ca)

ca)

panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Konkrēti, dalībvalstis sniedz informāciju ēku īpašniekiem vai īrniekiem un MVU par rentabliem pasākumiem un finansēšanas instrumentiem, ar ko uzlabot atjaunojamās enerģijas izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās. Dalībvalstis informāciju sniedz ar pieejamiem un pārredzamiem konsultāciju rīkiem, kas izvietoti vienas pieturas aģentūrās.”;

| d) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Lai panāktu 1. punkta pirmajā daļā minēto vidējo ikgadējo pieaugumu, dalībvalstis
  īsteno vismaz trīs
  no šiem pasākumiem:






  a) | atjaunojamās enerģijas vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma fiziska integrācija energoresursos un kurināmā resursos, kas tiek piegādāti siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Lai panāktu 1. punkta pirmajā daļā minēto vidējo ikgadējo pieaugumu, dalībvalstis
  īsteno vismaz trīs
  no šiem pasākumiem:

a)

atjaunojamās enerģijas vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma fiziska integrācija energoresursos un kurināmā resursos, kas tiek piegādāti siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām;

| b) | ļoti efektīvu atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ierīkošana ēkās
  , ēku pieslēgšana ļoti efektīvām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām
  vai atjaunojamās enerģijas vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošana rūpnieciskās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos; |
| --- | --- |

b)

ļoti efektīvu atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ierīkošana ēkās
  , ēku pieslēgšana ļoti efektīvām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām
  vai atjaunojamās enerģijas vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošana rūpnieciskās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos;

| c) | pasākumi, uz kuriem attiecas tirgojami sertifikāti, kas apliecina 1. punkta pirmajā daļā noteiktā pienākuma izpildi ar atbalstu šā punkta b) apakšpunktā minētajiem ierīkošanas pasākumiem, kurus veic cits uzņēmējs, piemēram, neatkarīgs atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas ierīkotājs vai energopakalpojumu uzņēmums, kas sniedz atjaunojamo energoresursu risinājumu ierīkošanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, uz kuriem attiecas tirgojami sertifikāti, kas apliecina 1. punkta pirmajā daļā noteiktā pienākuma izpildi ar atbalstu šā punkta b) apakšpunktā minētajiem ierīkošanas pasākumiem, kurus veic cits uzņēmējs, piemēram, neatkarīgs atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas ierīkotājs vai energopakalpojumu uzņēmums, kas sniedz atjaunojamo energoresursu risinājumu ierīkošanas pakalpojumus;

| d) | pasākumi, ar ko veido valsts iestāžu un
  reģionālo un
  vietējo pašvaldību spējas
  kartēt vietējas atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes iespējas,
  plānot un īstenot atjaunojamo energoresursu projektus un infrastruktūru
  , kā arī par tiem konsultēt
  ; |
| --- | --- |

d)

pasākumi, ar ko veido valsts iestāžu un
  reģionālo un
  vietējo pašvaldību spējas
  kartēt vietējas atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes iespējas,
  plānot un īstenot atjaunojamo energoresursu projektus un infrastruktūru
  , kā arī par tiem konsultēt
  ;

| e) | riska mazināšanas sistēmu veidošana, lai samazinātu kapitāla cenu atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes
  , kā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  projektiem
  , cita starpā ļaujot arī apvienot mazākus projektus un tos vienotākā veselumā sasaistot ar citiem energoefektivitātes un ēku renovācijas pasākumiem
  ; |
| --- | --- |

e)

riska mazināšanas sistēmu veidošana, lai samazinātu kapitāla cenu atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes
  , kā arī atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  projektiem
  , cita starpā ļaujot arī apvienot mazākus projektus un tos vienotākā veselumā sasaistot ar citiem energoefektivitātes un ēku renovācijas pasākumiem
  ;

| f) | korporatīvo patērētāju un mazo patērētāju apvienību
  atjaunojamo resursu
  siltumenerģijas
  un aukstumenerģijas
  pirkuma līgumu veicināšana; |
| --- | --- |

f)

korporatīvo patērētāju un mazo patērētāju apvienību
  atjaunojamo resursu
  siltumenerģijas
  un aukstumenerģijas
  pirkuma līgumu veicināšana;

| g) | fosilās
  siltumenerģijas avotu, ar atjaunojamiem resursiem nesavietojamu
  siltumapgādes sistēmu plānotās aizstāšanas shēmas vai shēmas, kas paredz pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā, ar atskaites punktiem; |
| --- | --- |

g)

fosilās
  siltumenerģijas avotu, ar atjaunojamiem resursiem nesavietojamu
  siltumapgādes sistēmu plānotās aizstāšanas shēmas vai shēmas, kas paredz pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā, ar atskaites punktiem;

| h) | atjaunojamo resursu siltumapgādes (arī aukstumapgādes) plānošanas prasības vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

h)

atjaunojamo resursu siltumapgādes (arī aukstumapgādes) plānošanas prasības vietējā un reģionālā līmenī;

| i) | citi politikas pasākumi ar līdzvērtīgu ietekmi, arī fiskālie pasākumi, atbalsta shēmas vai citi finansiāli stimuli
  , kuri sekmē atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu uzstādīšanu un energotīklu veidošanu, kas piegādā atjaunojamo enerģiju siltumapgādei un aukstumapgādei ēkās un rūpniecības nozarē; |
| --- | --- |

i)

citi politikas pasākumi ar līdzvērtīgu ietekmi, arī fiskālie pasākumi, atbalsta shēmas vai citi finansiāli stimuli
  , kuri sekmē atjaunojamo resursu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtu uzstādīšanu un energotīklu veidošanu, kas piegādā atjaunojamo enerģiju siltumapgādei un aukstumapgādei ēkās un rūpniecības nozarē;

| j) | pasākumi, kas sekmē biogāzes ražošanu un ievadīšanu gāzes tīklā, nevis tās izmantošanu elektroenerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

j)

pasākumi, kas sekmē biogāzes ražošanu un ievadīšanu gāzes tīklā, nevis tās izmantošanu elektroenerģijas ražošanai;

| k) | pasākumi, kas veicina siltumenerģijas uzkrāšanas tehnoloģiju integrāciju siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās; |
| --- | --- |

k)

pasākumi, kas veicina siltumenerģijas uzkrāšanas tehnoloģiju integrāciju siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās;

| l) | pasākumi, kas sekmē tādu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīklu veidošanos, kas pamatojas uz atjaunojamo resursu izmantošanu un pieder patērētājiem, jo īpaši atjaunojamās enerģijas kopienām, cita starpā arī veicinoši regulatīvie pasākumi, finansēšanas mehānismi un atbalsts. |
| --- | --- |

l)

pasākumi, kas sekmē tādu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīklu veidošanos, kas pamatojas uz atjaunojamo resursu izmantošanu un pieder patērētājiem, jo īpaši atjaunojamās enerģijas kopienām, cita starpā arī veicinoši regulatīvie pasākumi, finansēšanas mehānismi un atbalsts.

Minētos pasākumus dalībvalstis pieņem un īsteno, nodrošinot, ka tie ir pieejami visiem patērētājiem,
  arī īrniekiem,
  sevišķi mazturīgu vai neaizsargātu mājsaimniecību locekļiem,
  un dalībvalstis prasa, lai liela daļa pasākumu prioritāri būtu īstenoti mājsaimniecībās, kas dzīvo enerģētiskās nabadzības apstākļos, kā tas definēts Direktīvā ... [pārstrādātā Energoefektivitātes direktīva], un sociālajos mājokļos, kurām
  citādi nebūtu pietiekama sākotnējā kapitāla, lai no minētajiem pasākumiem gūtu labumu.”;

| 13) | direktīvas 24. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   
  Ja sadarbībā ar iesaistītajām vietējām pašvaldībām ir sagatavota ekonomikas un vides kontekstā pozitīva izmaksu un ieguvumu analīze, dalībvalstis atbalsta to, ka tiek renovēti un veidoti ļoti efektīvi 4. un 5. paaudzes no atjaunojamiem resursiem nodrošinātas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkli, kas darbojas tikai un vienīgi ar atjaunojamiem energoresursiem un nenovēršamu atlikumsiltumu un atlikumaukstumu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka tiešajiem patērētājiem viegli pieejamā veidā — piemēram, rēķinos vai piegādātāja tīmekļa vietnē, — un pēc pieprasījuma ir sniegta informācija par energoefektivitāti
  , siltumnīcefekta gāzu emisijām
  un atjaunojamās enerģijas īpatsvaru šo patērētāju centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās. Informācija par atjaunojamās enerģijas īpatsvaru ir izteikta vismaz procentos no siltumenerģijas un aukstumenerģijas bruto galapatēriņa, kas attiecas uz konkrētās centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas patērētājiem, un ir arī norādīts, cik daudz enerģijas izmantots, lai patērētājam vai tiešajam lietotājam piegādātu vienu siltumenerģijas vienību.”; |
| --- | --- | --- |

13)

direktīvas 24. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   
  Ja sadarbībā ar iesaistītajām vietējām pašvaldībām ir sagatavota ekonomikas un vides kontekstā pozitīva izmaksu un ieguvumu analīze, dalībvalstis atbalsta to, ka tiek renovēti un veidoti ļoti efektīvi 4. un 5. paaudzes no atjaunojamiem resursiem nodrošinātas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes tīkli, kas darbojas tikai un vienīgi ar atjaunojamiem energoresursiem un nenovēršamu atlikumsiltumu un atlikumaukstumu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka tiešajiem patērētājiem viegli pieejamā veidā — piemēram, rēķinos vai piegādātāja tīmekļa vietnē, — un pēc pieprasījuma ir sniegta informācija par energoefektivitāti
  , siltumnīcefekta gāzu emisijām
  un atjaunojamās enerģijas īpatsvaru šo patērētāju centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās. Informācija par atjaunojamās enerģijas īpatsvaru ir izteikta vismaz procentos no siltumenerģijas un aukstumenerģijas bruto galapatēriņa, kas attiecas uz konkrētās centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas patērētājiem, un ir arī norādīts, cik daudz enerģijas izmantots, lai patērētājam vai tiešajam lietotājam piegādātu vienu siltumenerģijas vienību.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Dalībvalstis cenšas panākt, lai no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtas enerģijas 
  — arī no atjaunojamo resursu elektroenerģijas saražotas siltumenerģijas, —
  īpatsvars centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē palielinātos par vismaz
  2,3
   procentpunktiem, kas ir vidējais ikgadējais rādītājs, kurš aprēķināts 2021.–2025. gada periodam un 2026.–2030. gada periodam, sākot no atjaunojamo energoresursu, atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  , kā arī no atjaunojamo resursu elektroenerģijas saražotas siltumenerģijas
  nodrošinātas enerģijas īpatsvara centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē 2020. gadā, un dalībvalstis nosaka šim nolūkam vajadzīgos pasākumus. Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ir izteikts īpatsvara izteiksmē no enerģijas bruto galapatēriņa centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, attiecīgi pielāgojot ierastiem vidējiem klimatiskajiem apstākļiem.
  Dalībvalstis, kurām no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtas enerģijas īpatsvars centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē pārsniedz 60 %, attiecīgo īpatsvaru var uzskaitīt kā pirmajā daļā minētā vidējā ikgadējā pieauguma izpildes vajadzībām.
  Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu pirmajā daļā minēto vidējo ikgadējo pieaugumu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Dalībvalstis cenšas panākt, lai no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtas enerģijas 
  — arī no atjaunojamo resursu elektroenerģijas saražotas siltumenerģijas, —
  īpatsvars centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē palielinātos par vismaz
  2,3
   procentpunktiem, kas ir vidējais ikgadējais rādītājs, kurš aprēķināts 2021.–2025. gada periodam un 2026.–2030. gada periodam, sākot no atjaunojamo energoresursu, atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  , kā arī no atjaunojamo resursu elektroenerģijas saražotas siltumenerģijas
  nodrošinātas enerģijas īpatsvara centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē 2020. gadā, un dalībvalstis nosaka šim nolūkam vajadzīgos pasākumus. Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ir izteikts īpatsvara izteiksmē no enerģijas bruto galapatēriņa centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, attiecīgi pielāgojot ierastiem vidējiem klimatiskajiem apstākļiem.

Dalībvalstis, kurām no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtas enerģijas īpatsvars centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē pārsniedz 60 %, attiecīgo īpatsvaru var uzskaitīt kā pirmajā daļā minētā vidējā ikgadējā pieauguma izpildes vajadzībām.

Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu pirmajā daļā minēto vidējo ikgadējo pieaugumu.”;

| c) | pantā iekļauj šādu 4.a punktu:

  “4.a   Dalībvalstis nodrošina, ka par 25 MWth jaudīgāku centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu operatoriem ir
  stimuls
  pieslēgt tīklam trešās personas, kas ir no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtas enerģijas piegādātāji, vai ir
  stimuls
  izteikt piedāvājumu pieslēgt un pirkt no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtu siltumenerģiju vai aukstumenerģiju, kuru piegādā trešās personas, un tam pamatā ir nediskriminējoši kritēriji,
  kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij, ja šāds pieslēgums ir tehniski un ekonomiski īstenojams,
  un attiecīgajiem operatoriem ir pienākums veikt vienu vai vairākas šādas darbības:






  a) | jāapmierina jauno patērētāju pieprasījums; |
| --- | --- | --- |

c)

pantā iekļauj šādu 4.a punktu:

“4.a   Dalībvalstis nodrošina, ka par 25 MWth jaudīgāku centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu operatoriem ir
  stimuls
  pieslēgt tīklam trešās personas, kas ir no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtas enerģijas piegādātāji, vai ir
  stimuls
  izteikt piedāvājumu pieslēgt un pirkt no atjaunojamiem energoresursiem un no atlikumsiltuma un atlikumaukstuma iegūtu siltumenerģiju vai aukstumenerģiju, kuru piegādā trešās personas, un tam pamatā ir nediskriminējoši kritēriji,
  kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij, ja šāds pieslēgums ir tehniski un ekonomiski īstenojams,
  un attiecīgajiem operatoriem ir pienākums veikt vienu vai vairākas šādas darbības:

a)

jāapmierina jauno patērētāju pieprasījums;

| b) | jāaizstāj esošā siltumenerģijas vai aukstumenerģijas ražošanas jauda; |
| --- | --- |

b)

jāaizstāj esošā siltumenerģijas vai aukstumenerģijas ražošanas jauda;

| c) | jāpaplašina esošā siltumenerģijas vai aukstumenerģijas ražošanas jauda. |
| --- | --- |

c)

jāpaplašina esošā siltumenerģijas vai aukstumenerģijas ražošanas jauda.

Dalībvalstis var nolemt, ka centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei izmantoto atjaunojamo resursu elektroenerģiju tās uzskaita šā panta 4. punktā noteiktā vidējā ikgadējā pieauguma vajadzībām. Šīs direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpildei uzskaitīto atjaunojamo resursu elektroenerģiju neņem vērā, lai sasniegtu 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktos mērķus.

Pieņemot lēmumu uzskaitīt centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei izmantoto atjaunojamo resursu elektroenerģiju, dalībvalstis pirms šāda mehānisma ieviešanas par to informē Komisiju. Centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās atjaunojamo resursu elektroenerģijas daudzumu dalībvalstis iestrādā savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.
  ”;

Pieņemot lēmumu uzskaitīt centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei izmantoto atjaunojamo resursu elektroenerģiju, dalībvalstis pirms šāda mehānisma ieviešanas par to informē Komisiju. Centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās atjaunojamo resursu elektroenerģijas daudzumu dalībvalstis iestrādā savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata progresa ziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

| d) | panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “5.   Turpmāk minētajās situācijās dalībvalstis var ļaut centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operatoram atteikties pieslēgt un pirkt trešās personas piegādātu siltumenerģiju vai aukstumenerģiju:






  a) | sistēmai trūkst vajadzīgās jaudas, ņemot vērā citas atjaunojamo resursu siltumenerģijas vai aukstumenerģijas vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma piegādes; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Turpmāk minētajās situācijās dalībvalstis var ļaut centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operatoram atteikties pieslēgt un pirkt trešās personas piegādātu siltumenerģiju vai aukstumenerģiju:

a)

sistēmai trūkst vajadzīgās jaudas, ņemot vērā citas atjaunojamo resursu siltumenerģijas vai aukstumenerģijas vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma piegādes;

| b) | trešās personas piegādātā siltumenerģija vai aukstumenerģija neatbilst tehniskajiem parametriem, kas vajadzīgi, lai to pieslēgtu tīklam un garantētu uzticamu un drošu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas darbību; |
| --- | --- |

b)

trešās personas piegādātā siltumenerģija vai aukstumenerģija neatbilst tehniskajiem parametriem, kas vajadzīgi, lai to pieslēgtu tīklam un garantētu uzticamu un drošu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas darbību;

| c) | operators var pierādīt, ka nodrošinātas pieejamības gadījumā cena par siltumenerģiju vai aukstumenerģiju tiešajiem patērētājiem nesamērīgi palielinātos salīdzinājumā ar cenu, par kādu to nodrošina galvenā vietējā siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma, ar kuru atjaunojamie energoresursi vai atlikumsiltums un atlikumaukstums konkurētu; |
| --- | --- |

c)

operators var pierādīt, ka nodrošinātas pieejamības gadījumā cena par siltumenerģiju vai aukstumenerģiju tiešajiem patērētājiem nesamērīgi palielinātos salīdzinājumā ar cenu, par kādu to nodrošina galvenā vietējā siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma, ar kuru atjaunojamie energoresursi vai atlikumsiltums un atlikumaukstums konkurētu;

| d) | operatora sistēma atbilst efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes definīcijai, kā tas notiekts [ierosinātās pārstrādātās Energoefektivitātes direktīvas x. pantā]. |
| --- | --- |

d)

operatora sistēma atbilst efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes definīcijai, kā tas notiekts [ierosinātās pārstrādātās Energoefektivitātes direktīvas x. pantā].

Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators saskaņā ar pirmo daļu atsakās pieslēgt tīklam siltumenerģijas vai aukstumenerģijas piegādātāju, attiecīgais operators informē kompetento iestādi par atteikuma iemesliem, kā arī par nosacījumiem, kas jāievēro, un pasākumiem, kuri sistēmā jāveic, lai pieslēgums būtu iespējams. Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviesta attiecīga kārtība nepamatotu atteikumu noraidīšanai.

6.   Lai veicinātu atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošanu, dalībvalstis
  vajadzības gadījumā
  izveido sistēmu, kas vienotu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatorus un iespējamos atlikumsiltuma un atlikumaukstuma avotus rūpniecības un pakalpojumu nozarē. Minētā koordinācijas sistēma nodrošina
  , ka tiek piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, un veicina
  dialogu par atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantošanu, kurā iesaistīti vismaz šādi dalībnieki:

| a) | centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatori; |
| --- | --- |

a)

centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatori;

| b) | rūpniecības un pakalpojumu nozares uzņēmumi, kuriem rodas atlikumsiltums un atlikumaukstums, ko var ekonomiski reģenerēt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās — piemēram, datu centri, rūpniecības uzņēmumi, lielas komerciālās ēkas
  , enerģijas uzkrāšanas iekārtas
  un sabiedriskais transports; ▌ |
| --- | --- |

b)

rūpniecības un pakalpojumu nozares uzņēmumi, kuriem rodas atlikumsiltums un atlikumaukstums, ko var ekonomiski reģenerēt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās — piemēram, datu centri, rūpniecības uzņēmumi, lielas komerciālās ēkas
  , enerģijas uzkrāšanas iekārtas
  un sabiedriskais transports; ▌

| c) | vietējās pašvaldības, kas atbildīgas par energoinfrastruktūras plānošanu un apstiprināšanu; |
| --- | --- |

c)

vietējās pašvaldības, kas atbildīgas par energoinfrastruktūras plānošanu un apstiprināšanu;

| d) | zinātniskie eksperti, kas strādā pie mūsdienīgākajām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, kas ir ļoti energoefektīvas un pilnībā pamatojas uz atjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

d)

zinātniskie eksperti, kas strādā pie mūsdienīgākajām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, kas ir ļoti energoefektīvas un pilnībā pamatojas uz atjaunojamiem energoresursiem;

| e) | atjaunojamās enerģijas kopienas, kas iesaistījušās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos.
  ”; |
| --- | --- |

e)

atjaunojamās enerģijas kopienas, kas iesaistījušās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos.
  ”;

| e) | panta 8., 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

  “8.   Dalībvalstis izveido sistēmu, saskaņā ar kuru elektroenerģijas sadales sistēmu operatori vismaz reizi četros gados sadarbībā ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatoriem to attiecīgajā teritorijā izvērtē centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu iespējas nodrošināt balansēšanu un citus sistēmas pakalpojumus, arī pieprasījumreakciju un no
  centralizētiem un decentralizētiem
  atjaunojamiem resursiem iegūtas elektroenerģijas pārprodukcijas uzkrāšanu siltumenerģijas veidā, kā arī izvērtē, vai noskaidrotās iespējas
  saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  varētu izmantot resursu un izmaksu ziņā efektīvāk nekā alternatīvus risinājumus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka elektroenerģijas pārvades un sadales sistēmu operatori attiecīgās valsts teritorijā tīklu plāno, tīklā investē un infrastruktūru veido, pienācīgi ņemot vērā saskaņā ar pirmo daļu veicamā izvērtējuma rezultātus.
  Dalībvalstis atvieglo koordināciju starp centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatoriem un elektroenerģijas pārvades un sadales sistēmu operatoriem, lai nodrošinātu, ka balansēšanas, uzkrāšanas un citi elastības pakalpojumi — piemēram, pieprasījumreakcija —, ko nodrošina centralizētās siltumapgādes un centralizētās aukstumapgādes sistēmu operatori, var
  nediskriminējoši
  darboties attiecīgās valsts elektroenerģijas tirgū.
  Saskaņā ar pirmo un trešo daļu noteiktās izvērtēšanas un koordinācijas prasības dalībvalstis var attiecināt arī uz gāzes pārvades un sadales sistēmu operatoriem, arī ūdeņraža tīkliem un citiem energotīkliem.


  9.   Dalībvalstis garantē, ka patērētāju tiesības un centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekspluatācijas noteikumi saskaņā ar šo pantu ir precīzi definēti un publiski pieejami un ka kompetentā iestāde nodrošina to izpildi.






  10. | Dalībvalstij nav jāpiemēro
  2. punkts
  , ja ir izpildīts vismaz viens no šiem nosacījumiem:






  a) | valsts centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes īpatsvars 2018. gada 24. decembrī bija mazāks par vai vienāds ar 2 % no enerģijas bruto galapatēriņa siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

panta 8., 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

“8.   Dalībvalstis izveido sistēmu, saskaņā ar kuru elektroenerģijas sadales sistēmu operatori vismaz reizi četros gados sadarbībā ar centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatoriem to attiecīgajā teritorijā izvērtē centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu iespējas nodrošināt balansēšanu un citus sistēmas pakalpojumus, arī pieprasījumreakciju un no
  centralizētiem un decentralizētiem
  atjaunojamiem resursiem iegūtas elektroenerģijas pārprodukcijas uzkrāšanu siltumenerģijas veidā, kā arī izvērtē, vai noskaidrotās iespējas
  saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”
  varētu izmantot resursu un izmaksu ziņā efektīvāk nekā alternatīvus risinājumus.

Dalībvalstis nodrošina, ka elektroenerģijas pārvades un sadales sistēmu operatori attiecīgās valsts teritorijā tīklu plāno, tīklā investē un infrastruktūru veido, pienācīgi ņemot vērā saskaņā ar pirmo daļu veicamā izvērtējuma rezultātus.

Dalībvalstis atvieglo koordināciju starp centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu operatoriem un elektroenerģijas pārvades un sadales sistēmu operatoriem, lai nodrošinātu, ka balansēšanas, uzkrāšanas un citi elastības pakalpojumi — piemēram, pieprasījumreakcija —, ko nodrošina centralizētās siltumapgādes un centralizētās aukstumapgādes sistēmu operatori, var
  nediskriminējoši
  darboties attiecīgās valsts elektroenerģijas tirgū.

Saskaņā ar pirmo un trešo daļu noteiktās izvērtēšanas un koordinācijas prasības dalībvalstis var attiecināt arī uz gāzes pārvades un sadales sistēmu operatoriem, arī ūdeņraža tīkliem un citiem energotīkliem.

9.   Dalībvalstis garantē, ka patērētāju tiesības un centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekspluatācijas noteikumi saskaņā ar šo pantu ir precīzi definēti un publiski pieejami un ka kompetentā iestāde nodrošina to izpildi.

10.

a)

valsts centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes īpatsvars 2018. gada 24. decembrī bija mazāks par vai vienāds ar 2 % no enerģijas bruto galapatēriņa siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē;

| b) | valsts centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes īpatsvars, pārsniedzot 2 % no enerģijas bruto galapatēriņa siltumapgādē un aukstumapgādē 2018. gada 24. decembrī, ir palielināts ar jaunas, efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes izveidošanu, pamatojoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu un uz šīs direktīvas 23. panta 1.a punktā minēto izvērtējumu; |
| --- | --- |

b)

valsts centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes īpatsvars, pārsniedzot 2 % no enerģijas bruto galapatēriņa siltumapgādē un aukstumapgādē 2018. gada 24. decembrī, ir palielināts ar jaunas, efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes izveidošanu, pamatojoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 I pielikumu un uz šīs direktīvas 23. panta 1.a punktā minēto izvērtējumu;

| c) | 90 % no enerģijas bruto galapatēriņa centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās notiek centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās, kuras atbilst definīcijai, kas noteikta [ierosinātās pārstrādātās Energoefektivitātes direktīvas x. pantā].”; |
| --- | --- |

c)

90 % no enerģijas bruto galapatēriņa centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās notiek centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmās, kuras atbilst definīcijai, kas noteikta [ierosinātās pārstrādātās Energoefektivitātes direktīvas x. pantā].”;

| 14) | direktīvas 25. pantu aizstāj ar šādu:

  “25. pants

  Siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšana transporta nozarē, izmantojot atjaunojamo enerģiju


  1.   Katra dalībvalsts degvielas piegādātājiem nosaka pienākumu nodrošināt, ka






  a) | transporta nozarei piegādātās atjaunojamo resursu degvielas un atjaunojamo resursu elektroenerģijas daudzums saskaņā ar dalībvalsts noteikto ▌trajektoriju nodrošina, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte samazinās vismaz par
  16 %
  salīdzinājumā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto bāzlīniju; |
| --- | --- | --- |

14)

direktīvas 25. pantu aizstāj ar šādu:

“25. pants

Siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšana transporta nozarē, izmantojot atjaunojamo enerģiju

1.   Katra dalībvalsts degvielas piegādātājiem nosaka pienākumu nodrošināt, ka

a)

transporta nozarei piegādātās atjaunojamo resursu degvielas un atjaunojamo resursu elektroenerģijas daudzums saskaņā ar dalībvalsts noteikto ▌trajektoriju nodrošina, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte samazinās vismaz par
  16 %
  salīdzinājumā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto bāzlīniju;

| b) | no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotās modernās biodegvielas un biogāzes īpatsvars transporta nozarei piegādātās enerģijas apjomā ir vismaz ▌0,5 % 2025. gadā un
  vismaz
  2,2 % 2030. gadā, un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas īpatsvars
  2028. gadā
  ir vismaz 2,6 %
  un 2030. gadā — vismaz 5,7 %; |
| --- | --- |

b)

no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotās modernās biodegvielas un biogāzes īpatsvars transporta nozarei piegādātās enerģijas apjomā ir vismaz ▌0,5 % 2025. gadā un
  vismaz
  2,2 % 2030. gadā, un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas īpatsvars
  2028. gadā
  ir vismaz 2,6 %
  un 2030. gadā — vismaz 5,7 %;

| ba) | no 2030. gada degvielas piegādātāji nodrošina, ka jūras pārvadājumiem, ko grūti dekarbonizēt, vismaz 1,2 % apmērā piegādāta nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela un zaļais ūdeņradis. Dalībvalstis, kuru teritorijā nav jūras ostu, var izvēlēties šo noteikumu nepiemērot. Ja dalībvalsts plāno izmantot šo atkāpi, tā informē Komisiju ne vēlāk kā viena gada laikā pēc ... [šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]. Komisijai paziņo arī par visām turpmākajām izmaiņām.



  Ja IX pielikuma A daļā norādītais izejmateriālu saraksts tiek grozīts saskaņā ar 28. panta 6. punktu, tad attiecīgi tiek palielināts šā punkta b) apakšpunktā minētais no šādiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes minimālais īpatsvars transporta nozarei piegādātās enerģijas apjomā, un tas tiek darīts, pamatojoties uz Komisijas sagatavotu ietekmes novērtējumu.


  Komisija izvērtē 1. punktā noteikto pienākumu, lai līdz 2025. gadam iesniegtu tiesību akta priekšlikumu, ar ko šo pienākumu palielina, ja vēl pamatīgāk samazinās atjaunojamās enerģijas ražošanas izmaksas, ja ir jāizpilda Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz dekarbonizāciju vai ja pienākumu ir pamats palielināt, jo Savienībā būtiski samazinās enerģijas patēriņš.

  Lai aprēķinātu a) apakšpunktā minēto samazinājumu un b) apakšpunktā minēto īpatsvaru, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu dalībvalstis ņem vērā arī tad, ja šāda degviela izmantota kā starpprodukts konvencionālas
  transporta
  degvielas ražošanai. Lai aprēķinātu a) apakšpunktā minēto samazinājumu, dalībvalstis var ņemt vērā reciklēta oglekļa degvielu.
  Nosakot degvielas piegādātāju pienākumu, prasību nodrošināt no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes minimālo īpatsvaru dalībvalstis attiecībā uz šādu degvielu var nepiemērot degvielas piegādātājiem, kas piegādā elektroenerģiju vai no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamiem resursiem iegūtu šķidro un gāzveida transporta degvielu. |
| --- | --- |

ba)

no 2030. gada degvielas piegādātāji nodrošina, ka jūras pārvadājumiem, ko grūti dekarbonizēt, vismaz 1,2 % apmērā piegādāta nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela un zaļais ūdeņradis. Dalībvalstis, kuru teritorijā nav jūras ostu, var izvēlēties šo noteikumu nepiemērot. Ja dalībvalsts plāno izmantot šo atkāpi, tā informē Komisiju ne vēlāk kā viena gada laikā pēc ... [šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]. Komisijai paziņo arī par visām turpmākajām izmaiņām.

Lai aprēķinātu a) apakšpunktā minēto samazinājumu un b) apakšpunktā minēto īpatsvaru, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu dalībvalstis ņem vērā arī tad, ja šāda degviela izmantota kā starpprodukts konvencionālas
  transporta
  degvielas ražošanai. Lai aprēķinātu a) apakšpunktā minēto samazinājumu, dalībvalstis var ņemt vērā reciklēta oglekļa degvielu.

Nosakot degvielas piegādātāju pienākumu, prasību nodrošināt no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes minimālo īpatsvaru dalībvalstis attiecībā uz šādu degvielu var nepiemērot degvielas piegādātājiem, kas piegādā elektroenerģiju vai no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamiem resursiem iegūtu šķidro un gāzveida transporta degvielu.

2.   Dalībvalstis izveido mehānismu, kas degvielas piegādātājiem valsts teritorijā ļauj apmainīties ar kredītiem par atjaunojamās enerģijas piegādi transporta nozarei. Uzņēmēji, kas piegādā atjaunojamo resursu elektroenerģiju
  vieglajiem un lielas noslodzes
  elektrotransportlīdzekļiem, izmantojot publiskas uzlādes stacijas
  vai atjaunojamus energoresursus
  , saņem kredītus neatkarīgi no tā, vai uz uzņēmējiem attiecas dalībvalsts degvielas piegādātājiem noteiktais pienākums, un tie var šos kredītus pārdot degvielas piegādātājiem, kuriem atļauts šos kredītus izmantot, lai izpildītu 1. punkta pirmajā daļā noteikto pienākumu.
  Dalībvalstis var nolemt, ka pirmajā daļā minētajā mehānismā iekļauj privātas uzlādes stacijas, ja vien ir iespējams apliecināt, ka šīm privātajām uzlādes stacijām piegādāto atjaunojamo resursu elektroenerģiju saņem tikai elektrotransportlīdzekļi.
  ”;

| 15) | direktīvas 26. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Aprēķinot dalībvalsts no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas bruto galapatēriņu, kas minēts 7. pantā, un siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, kurš minēts 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā, kā arī biomasas kurināmā īpatsvars, ko patērē transporta nozarē, nav vairāk kā par vienu procentpunktu lielāks par šādas degvielas un kurināmā īpatsvaru no enerģijas galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts transporta nozarē 2020. gadā un nepārsniedz 7 % no enerģijas galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts transporta nozarē.”;

  Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija var pieļaut atkāpi no šā punkta pirmās daļas un ļaut dalībvalstīm šā punkta pirmajā daļā minēto 7 % maksimālo īpatsvaru no enerģijas galapatēriņa autotransporta un dzelzceļa transporta nozarē aprēķināt, neņemot vērā bioloģisko šķidro kurināmo, kas izmantots elektroenerģijas ražošanai LESD 349. panta nozīmē tālākajos reģionos, ja vien šādu atkāpi pamato vietējā specifika. Dalībvalstis līdz ... [šīs grozījumu direktīvas transponēšanas diena] prasa Komisijai piemērot atkāpi un sniedz jaunāko zinātnisko un tehnisko pamatojumu šādas atkāpes piemērošanai. Komisija trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas pieņem attiecīgu lēmumu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

direktīvas 26. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Aprēķinot dalībvalsts no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas bruto galapatēriņu, kas minēts 7. pantā, un siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, kurš minēts 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā, kā arī biomasas kurināmā īpatsvars, ko patērē transporta nozarē, nav vairāk kā par vienu procentpunktu lielāks par šādas degvielas un kurināmā īpatsvaru no enerģijas galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts transporta nozarē 2020. gadā un nepārsniedz 7 % no enerģijas galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts transporta nozarē.”;

Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija var pieļaut atkāpi no šā punkta pirmās daļas un ļaut dalībvalstīm šā punkta pirmajā daļā minēto 7 % maksimālo īpatsvaru no enerģijas galapatēriņa autotransporta un dzelzceļa transporta nozarē aprēķināt, neņemot vērā bioloģisko šķidro kurināmo, kas izmantots elektroenerģijas ražošanai LESD 349. panta nozīmē tālākajos reģionos, ja vien šādu atkāpi pamato vietējā specifika. Dalībvalstis līdz ... [šīs grozījumu direktīvas transponēšanas diena] prasa Komisijai piemērot atkāpi un sniedz jaunāko zinātnisko un tehnisko pamatojumu šādas atkāpes piemērošanai. Komisija trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas pieņem attiecīgu lēmumu.”;

| ia) | punkta otro daļu aizstāj ar šādu:



  “Ja pirmajā daļā minētais biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā īpatsvars dalībvalstī nesasniedz 1 %, to var palielināt ne vairāk kā līdz 2 % no enerģijas galapatēriņa autotransporta un dzelzceļa transporta nozarē.”; |
| --- | --- |

ia)

ia)

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja pirmajā daļā minētais biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā īpatsvars dalībvalstī nesasniedz 1 %, to var palielināt ne vairāk kā līdz 2 % no enerģijas galapatēriņa autotransporta un dzelzceļa transporta nozarē.”;

| ii) | ceturto daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas un transporta nozarē patērētas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā, kā arī biomasas kurināmā īpatsvars dalībvalstī ir ierobežots tā, ka nesasniedz 7 %, vai ja dalībvalsts nolemj šo īpatsvaru ierobežot vēl vairāk, šī dalībvalsts var attiecīgi samazināt 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, ņemot vērā to, cik lielā mērā šāda degviela un kurināmais palīdzētu aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tādēļ dalībvalstis uzskata, ka šāda degviela un kurināmais aiztaupa 50 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma.”; |
| --- | --- |

ii)

ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Ja no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas un transporta nozarē patērētas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā, kā arī biomasas kurināmā īpatsvars dalībvalstī ir ierobežots tā, ka nesasniedz 7 %, vai ja dalībvalsts nolemj šo īpatsvaru ierobežot vēl vairāk, šī dalībvalsts var attiecīgi samazināt 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanas mērķrādītāju, ņemot vērā to, cik lielā mērā šāda degviela un kurināmais palīdzētu aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tādēļ dalībvalstis uzskata, ka šāda degviela un kurināmais aiztaupa 50 % no siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma.”;

| b) | panta
  2. punktu groza šādi:










  i) | vārdus “25. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto minimālo īpatsvaru” pirmajā daļā un vārdus “25. panta 1. punkta pirmajā daļā minētā minimālā īpatsvara” piektajā daļā attiecīgi aizstāj ar vārdiem “25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāju” un “25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta
  2. punktu groza šādi:

2. punktu groza šādi:

i)

i)

vārdus “25. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto minimālo īpatsvaru” pirmajā daļā un vārdus “25. panta 1. punkta pirmajā daļā minētā minimālā īpatsvara” piektajā daļā attiecīgi aizstāj ar vārdiem “25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāju” un “25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja”;

| ii) | punkta otro daļu aizstāj ar šādu:




  “Līdz ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena] attiecīgais ierobežojums ir samazināts līdz 0 %.”; |
| --- | --- |

ii)

ii)

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Līdz ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena] attiecīgais ierobežojums ir samazināts līdz 0 %.”;

“Līdz ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena] attiecīgais ierobežojums ir samazināts līdz 0 %.”;

| iii) | aiz ceturtās daļas iekļauj šādu daļu:




  “Līdz 2023. gada 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu ziņojumu par to, kā pasaulē ir palielinājusies attiecīgo pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu ražošana. Šajā atjauninātajā ziņojumā ir iepriekšējo divu gadu jaunākie dati par mežu izciršanu un par izejmateriāliem ar augstu netiešas zemes izmantošanas maiņas risku, un uzmanības centrā ir arī citas augsta riska preces, kas ietilpst to izejmateriālu kategorijā, kuriem ir augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks. Šā punkta sestajā daļā minētajos deleģētajos aktos maksimālais īpatsvars, kas attiecas uz gada vidējo produktīvās platības palielināšanos pasaulē uz oglekļa krājumiem bagātu zemes platību rēķina, ir 7,9 %.”; |
| --- | --- |

iii)

iii)

aiz ceturtās daļas iekļauj šādu daļu:

aiz ceturtās daļas iekļauj šādu daļu:

“Līdz 2023. gada 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu ziņojumu par to, kā pasaulē ir palielinājusies attiecīgo pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu ražošana. Šajā atjauninātajā ziņojumā ir iepriekšējo divu gadu jaunākie dati par mežu izciršanu un par izejmateriāliem ar augstu netiešas zemes izmantošanas maiņas risku, un uzmanības centrā ir arī citas augsta riska preces, kas ietilpst to izejmateriālu kategorijā, kuriem ir augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks. Šā punkta sestajā daļā minētajos deleģētajos aktos maksimālais īpatsvars, kas attiecas uz gada vidējo produktīvās platības palielināšanos pasaulē uz oglekļa krājumiem bagātu zemes platību rēķina, ir 7,9 %.”;

“Līdz 2023. gada 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu ziņojumu par to, kā pasaulē ir palielinājusies attiecīgo pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu ražošana. Šajā atjauninātajā ziņojumā ir iepriekšējo divu gadu jaunākie dati par mežu izciršanu un par izejmateriāliem ar augstu netiešas zemes izmantošanas maiņas risku, un uzmanības centrā ir arī citas augsta riska preces, kas ietilpst to izejmateriālu kategorijā, kuriem ir augsts netiešas zemes izmantošanas maiņas risks. Šā punkta sestajā daļā minētajos deleģētajos aktos maksimālais īpatsvars, kas attiecas uz gada vidējo produktīvās platības palielināšanos pasaulē uz oglekļa krājumiem bagātu zemes platību rēķina, ir 7,9 %.”;

| 16) | direktīvas 27. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Aprēķināšanas noteikumi transporta nozarē un attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu neatkarīgi no šādas degvielas galapatēriņa”; |
| --- | --- | --- |

16)

direktīvas 27. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Aprēķināšanas noteikumi transporta nozarē un attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu neatkarīgi no šādas degvielas galapatēriņa”;

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Direktīvas 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanas apjomu aprēķina, ievērojot šādus noteikumus:






  a) | aiztaupīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu aprēķina šādi:






  i) | attiecībā uz biodegvielu un biogāzi — šādas visiem transporta veidiem piegādātās degvielas daudzumu reizinot ar attiecīgi aiztaupīto emisijas apjomu, kas noteikts saskaņā ar 31. pantu; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Direktīvas 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanas apjomu aprēķina, ievērojot šādus noteikumus:

a)

aiztaupīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu aprēķina šādi:

i)

attiecībā uz biodegvielu un biogāzi — šādas visiem transporta veidiem piegādātās degvielas daudzumu reizinot ar attiecīgi aiztaupīto emisijas apjomu, kas noteikts saskaņā ar 31. pantu;

| ii) | attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu — šādas visiem transporta veidiem piegādātās degvielas daudzumu reizinot ar attiecīgi aiztaupīto emisijas apjomu, kas noteikts, ievērojot deleģētos aktus, kuri pieņemti saskaņā ar 29.a panta 3. punktu; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu — šādas visiem transporta veidiem piegādātās degvielas daudzumu reizinot ar attiecīgi aiztaupīto emisijas apjomu, kas noteikts, ievērojot deleģētos aktus, kuri pieņemti saskaņā ar 29.a panta 3. punktu;

| iii) | attiecībā uz atjaunojamo resursu elektroenerģiju — šādas visiem transporta veidiem piegādātās elektroenerģijas daudzumu reizinot ar ▌fosilās degvielas komparatoru.


  Direktīvas V pielikumā noteiktais komparators
  ECF(e)

  tiek izmantots līdz 2029. gada 31. decembrim
  .
  Sākot ar 2030. gada 1. janvāri, tiek izmantots V pielikumā noteiktais komparators EF(t).




  Tomēr aiztaupītā emisijas apjoma aprēķināšanai laika periodā no 2030. gada un turpmāk siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms, kas 2030. gadā aiztaupīts, transporta nozarē izmantojot atjaunojamo resursu elektroenerģiju, un aprēķināts ar komparatoru EF(t), ir atjaunojamo resursu elektroenerģijas papildu ieguldījums tam, kas līdz 2029. gada 31. decembrim jau bija panākts ar komparatoru ECF(e)

  ; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz atjaunojamo resursu elektroenerģiju — šādas visiem transporta veidiem piegādātās elektroenerģijas daudzumu reizinot ar ▌fosilās degvielas komparatoru.

Direktīvas V pielikumā noteiktais komparators
  ECF(e)

  tiek izmantots līdz 2029. gada 31. decembrim
  .
  Sākot ar 2030. gada 1. janvāri, tiek izmantots V pielikumā noteiktais komparators EF(t).

Tomēr aiztaupītā emisijas apjoma aprēķināšanai laika periodā no 2030. gada un turpmāk siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms, kas 2030. gadā aiztaupīts, transporta nozarē izmantojot atjaunojamo resursu elektroenerģiju, un aprēķināts ar komparatoru EF(t), ir atjaunojamo resursu elektroenerģijas papildu ieguldījums tam, kas līdz 2029. gada 31. decembrim jau bija panākts ar komparatoru ECF(e)

  ;

| b) | direktīvas 25. panta 1. punktā minēto bāzlīniju aprēķina, transporta nozarei piegādātās enerģijas daudzumu reizinot ar V pielikumā noteikto fosilās degvielas komparatoru EF(t); |
| --- | --- |

b)

direktīvas 25. panta 1. punktā minēto bāzlīniju aprēķina, transporta nozarei piegādātās enerģijas daudzumu reizinot ar V pielikumā noteikto fosilās degvielas komparatoru EF(t);

| c) | attiecīgos enerģijas daudzumus aprēķina, ievērojot šādus noteikumus:






  i) | lai noteiktu transporta nozarei piegādātās enerģijas daudzumu, izmanto III pielikumā transporta degvielai noteiktās enerģijas satura vērtības; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecīgos enerģijas daudzumus aprēķina, ievērojot šādus noteikumus:

i)

lai noteiktu transporta nozarei piegādātās enerģijas daudzumu, izmanto III pielikumā transporta degvielai noteiktās enerģijas satura vērtības;

| ii) | lai noteiktu III pielikumā neiekļautas transporta degvielas enerģijas saturu, dalībvalstis izmanto attiecīgos Eiropas standartus degvielas siltumspējas noteikšanai. Ja šim nolūkam nav pieņemta Eiropas standarta, tiek izmantoti attiecīgie ISO standarti; |
| --- | --- |

ii)

lai noteiktu III pielikumā neiekļautas transporta degvielas enerģijas saturu, dalībvalstis izmanto attiecīgos Eiropas standartus degvielas siltumspējas noteikšanai. Ja šim nolūkam nav pieņemta Eiropas standarta, tiek izmantoti attiecīgie ISO standarti;

| iii) | transporta nozarei piegādātās atjaunojamo resursu elektroenerģijas daudzumu nosaka, šai nozarei piegādātās elektroenerģijas daudzumu reizinot ar dalībvalsts teritorijā iepriekšējos divos gados piegādātās atjaunojamo resursu elektroenerģijas vidējo īpatsvaru. Izņēmuma kārtā, ja elektroenerģija ir iegūta no tieša savienojuma ar iekārtu, kura ražo atjaunojamo resursu elektroenerģiju, un piegādāta transporta nozarei, visu attiecīgo elektroenerģijas daudzumu uzskaita kā atjaunojamo resursu elektroenerģiju; |
| --- | --- |

iii)

transporta nozarei piegādātās atjaunojamo resursu elektroenerģijas daudzumu nosaka, šai nozarei piegādātās elektroenerģijas daudzumu reizinot ar dalībvalsts teritorijā iepriekšējos divos gados piegādātās atjaunojamo resursu elektroenerģijas vidējo īpatsvaru. Izņēmuma kārtā, ja elektroenerģija ir iegūta no tieša savienojuma ar iekārtu, kura ražo atjaunojamo resursu elektroenerģiju, un piegādāta transporta nozarei, visu attiecīgo elektroenerģijas daudzumu uzskaita kā atjaunojamo resursu elektroenerģiju;

| iv) | no IX pielikuma B daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas biodegvielas un biogāzes īpatsvars no transporta nozarei piegādātās degvielas un elektroenerģijas enerģijas satura nepārsniedz 1,7 %, izņemot Kipru un Maltu.

  Ja IX pielikuma B daļā norādītais izejmateriālu saraksts tiek grozīts saskaņā ar 28. panta 6. punktu, tad attiecīgi tiek palielināts šādas biodegvielas un biogāzes maksimālais īpatsvars, un tas tiek darīts, pamatojoties uz Komisijas sagatavotu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

iv)

no IX pielikuma B daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas biodegvielas un biogāzes īpatsvars no transporta nozarei piegādātās degvielas un elektroenerģijas enerģijas satura nepārsniedz 1,7 %, izņemot Kipru un Maltu.

| d) | ar atjaunojamās enerģijas izmantošanu panāktu siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanos nosaka, ar visiem transporta veidiem piegādātās biodegvielas, biogāzes un atjaunojamo resursu elektroenerģijas izmantošanu aiztaupīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu dalot ar bāzlīniju.
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 35. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, III pielikumā norādīto transporta degvielas enerģijas saturu pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai.”; |
| --- | --- |

d)

ar atjaunojamās enerģijas izmantošanu panāktu siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes samazināšanos nosaka, ar visiem transporta veidiem piegādātās biodegvielas, biogāzes un atjaunojamo resursu elektroenerģijas izmantošanu aiztaupīto siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu dalot ar bāzlīniju.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 35. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, III pielikumā norādīto transporta degvielas enerģijas saturu pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai.”;

| c) | pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a   Direktīvas 25. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētos mērķrādītājus aprēķina, ievērojot šādus noteikumus:






  a) | lai aprēķinātu saucēju, t. i., transporta nozarē patērētās enerģijas daudzumu, ņem vērā visu transporta nozarei piegādāto degvielu un elektroenerģiju; |
| --- | --- | --- |

c)

pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   Direktīvas 25. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētos mērķrādītājus aprēķina, ievērojot šādus noteikumus:

a)

lai aprēķinātu saucēju, t. i., transporta nozarē patērētās enerģijas daudzumu, ņem vērā visu transporta nozarei piegādāto degvielu un elektroenerģiju;

| b) | lai aprēķinātu skaitītāju, ņem vērā no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas enerģijas saturu, kas piegādāta visiem transporta veidiem Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

b)

lai aprēķinātu skaitītāju, ņem vērā no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas enerģijas saturu, kas piegādāta visiem transporta veidiem Savienības teritorijā;

| c) | uzskata, ka no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas īpatsvars, kas piegādāta aviācijas un jūras transportam, ir 1,2 reizes lielāks par šādas degvielas enerģijas saturu.”; |
| --- | --- |

c)

uzskata, ka no IX pielikuma A daļā uzskaitītajiem izejmateriāliem saražotas modernās biodegvielas un biogāzes, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas īpatsvars, kas piegādāta aviācijas un jūras transportam, ir 1,2 reizes lielāks par šādas degvielas enerģijas saturu.”;

| d) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 2. punktu svītro;

| e) | panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu
  :



  3.
     
  Ja elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai — vai nu tieši pašas degvielas ražošanai, vai attiecīgu starpproduktu ražošanai —, atjaunojamās enerģijas īpatsvaru nosaka, izmantojot atjaunojamo resursu elektroenerģijas vidējo īpatsvaru ražošanas valstī, kas mērīts divus konkrētajam gadam iepriekšējos gadus.




  Elektroenerģiju, kas iegūta no tieša pieslēguma vienai vai vairākām atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas iekārtām, var pilnībā uzskaitīt kā atjaunojamo resursu elektroenerģiju, ja to izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai un ja iekārta uzskatāmi apliecina, ka attiecīgā elektroenerģija ir piegādāta, neņemot elektroenerģiju no tīkla.




  Elektroenerģiju, kas ņemta no tīkla, var uzskaitīt kā pilnībā atjaunojamu enerģiju, ja vien tā ražota tikai un vienīgi no atjaunojamiem energoresursiem un ja ir uzskatāmi apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības un citi atbilstoši kritēriji, nodrošinot, ka īpašības, kas attiecīgo elektroenerģiju raksturo kā atjaunojamu energoresursu, ir prasīts atzīt tikai vienu reizi un tikai vienā tiešā patēriņa sektorā.




  To var panākt ar šādu prasību izpildi
  :








  a) | lai uzskatāmi būtu apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības, būtu jāprasa degvielas ražotājiem slēgt vienu vai vairākus atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumus ar iekārtām, kas elektroenerģiju ražo tādā apjomā, kas ir vismaz līdzvērtīgs elektroenerģijas daudzumam, kuru prasīts atzīt kā pilnībā atjaunojamu energoresursu; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu
  :

aizstāj ar šādu

3.
     
  Ja elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai — vai nu tieši pašas degvielas ražošanai, vai attiecīgu starpproduktu ražošanai —, atjaunojamās enerģijas īpatsvaru nosaka, izmantojot atjaunojamo resursu elektroenerģijas vidējo īpatsvaru ražošanas valstī, kas mērīts divus konkrētajam gadam iepriekšējos gadus.

Elektroenerģiju, kas iegūta no tieša pieslēguma vienai vai vairākām atjaunojamo resursu elektroenerģijas ražošanas iekārtām, var pilnībā uzskaitīt kā atjaunojamo resursu elektroenerģiju, ja to izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas ražošanai un ja iekārta uzskatāmi apliecina, ka attiecīgā elektroenerģija ir piegādāta, neņemot elektroenerģiju no tīkla.

Elektroenerģiju, kas ņemta no tīkla, var uzskaitīt kā pilnībā atjaunojamu enerģiju, ja vien tā ražota tikai un vienīgi no atjaunojamiem energoresursiem un ja ir uzskatāmi apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības un citi atbilstoši kritēriji, nodrošinot, ka īpašības, kas attiecīgo elektroenerģiju raksturo kā atjaunojamu energoresursu, ir prasīts atzīt tikai vienu reizi un tikai vienā tiešā patēriņa sektorā.

To var panākt ar šādu prasību izpildi
  :

a)

lai uzskatāmi būtu apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības, būtu jāprasa degvielas ražotājiem slēgt vienu vai vairākus atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumus ar iekārtām, kas elektroenerģiju ražo tādā apjomā, kas ir vismaz līdzvērtīgs elektroenerģijas daudzumam, kuru prasīts atzīt kā pilnībā atjaunojamu energoresursu;

| b) | lai ražojums pilnībā kvalificētos kā nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela, ir jāpanāk, ka reizi ceturksnī atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas daudzums, kas degvielas ražošanai pirkta saskaņā ar vienu vai vairākiem elektroenerģijas pirkuma līgumiem, un degvielas ražošanai no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums ir līdzsvarā. |
| --- | --- |

b)

lai ražojums pilnībā kvalificētos kā nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela, ir jāpanāk, ka reizi ceturksnī atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas daudzums, kas degvielas ražošanai pirkta saskaņā ar vienu vai vairākiem elektroenerģijas pirkuma līgumiem, un degvielas ražošanai no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums ir līdzsvarā.

Lai ražojums pilnībā kvalificētos kā nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degviela, no 2030. gada 1. janvāra ir jāpanāk, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas daudzums, kas degvielas ražošanai pirkta saskaņā ar vienu vai vairākiem elektroenerģijas pirkuma līgumiem, un degvielas ražošanai no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums ir līdzsvarā vai nu mēneša, vai ceturkšņa, vai gada griezumā. Pagaidu korelācija ir atkarīga no Komisijas sagatavotā novērtējuma. Šī prasība ir spēkā visām esošajām stacijām, arī tām, kuras nodotas ekspluatācijā pirms 2030. gada.

Attiecībā uz elektrolīzera atrašanās vietu ir izpildīts vismaz viens no šiem nosacījumiem:

| a) | iekārta, kas ražo atjaunojamo resursu elektroenerģiju saskaņā ar atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas tajā pašā valstī, kurā atrodas elektrolīzeris, vai arī kaimiņvalstī; vai |
| --- | --- |

a)

iekārta, kas ražo atjaunojamo resursu elektroenerģiju saskaņā ar atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas tajā pašā valstī, kurā atrodas elektrolīzeris, vai arī kaimiņvalstī; vai

| b) | iekārta, kas ražo atjaunojamo resursu elektroenerģiju saskaņā ar atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas atkrastes tirdzniecības zonā, kas robežojas ar valsti, kurā atrodas elektrolīzeris, vai arī atrodas kaimiņvalstī. |
| --- | --- |

b)

iekārta, kas ražo atjaunojamo resursu elektroenerģiju saskaņā ar atjaunojamo resursu elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas atkrastes tirdzniecības zonā, kas robežojas ar valsti, kurā atrodas elektrolīzeris, vai arī atrodas kaimiņvalstī.

Elektroenerģiju, kas ņemta vai no jauna ievadīta no enerģijas uzkrāšanas iekārtas no tīkla, var uzskaitīt kā pilnībā atjaunojamu enerģiju, ja vien tā ražota tikai un vienīgi no atjaunojamiem energoresursiem un ja ir uzskatāmi apliecinātas atjaunojama energoresursa īpašības un citi atbilstoši kritēriji, nodrošinot, ka īpašības, kas attiecīgo elektroenerģiju raksturo kā atjaunojamu energoresursu, ir prasīts atzīt tikai vienu reizi un tikai vienā tiešā patēriņa sektorā [Gr. 13].

Solārā elektrotransportlīdzekļa saražoto elektroenerģiju, kas izmantota paša transportlīdzekļa kustībai, var uzskaitīt kā pilnībā atjaunojamu enerģiju [Gr. 32].

| 17) | direktīvas 28. pantu groza šādi:






  a) | panta 2., 3. un 4. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

17)

direktīvas 28. pantu groza šādi:

a)

panta 2., 3. un 4. punktu svītro;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija saskaņā ar 35. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, precizējot metodiku, pēc kuras noteikt biomasas un fosilā kurināmā kopīgas pārstrādes procesā iegūtas transporta biodegvielas un biogāzes īpatsvaru.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija saskaņā ar 35. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, precizējot metodiku, pēc kuras noteikt biomasas un fosilā kurināmā kopīgas pārstrādes procesā iegūtas transporta biodegvielas un biogāzes īpatsvaru.”;

| ba) | panta 6. punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:










  “c) | nepieciešamību nepieļaut nopietnus izkropļojumus blakusproduktu, atkritumu vai atlikumu tirgos, ņemot vērā izejvielu turpmāku pieejamību, un nepieciešamību nepieļaut tirgus izkropļojumus, kuru ietekmē izejvielas tiek masveidā importētas; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

panta 6. punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

panta 6. punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“c)

“c)

nepieciešamību nepieļaut nopietnus izkropļojumus blakusproduktu, atkritumu vai atlikumu tirgos, ņemot vērā izejvielu turpmāku pieejamību, un nepieciešamību nepieļaut tirgus izkropļojumus, kuru ietekmē izejvielas tiek masveidā importētas;

nepieciešamību nepieļaut nopietnus izkropļojumus blakusproduktu, atkritumu vai atlikumu tirgos, ņemot vērā izejvielu turpmāku pieejamību, un nepieciešamību nepieļaut tirgus izkropļojumus, kuru ietekmē izejvielas tiek masveidā importētas;

| d) | ar emisiju aprites cikla novērtējumu pamatotas iespējas būtiski aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu salīdzinājumā ar fosilo kurināmo, ņemot vērā pieejamos izejmateriālu apjomus un to, kāds ir konkurētspējīgu jau iepriekš praktizētas rūpnieciskās izmantošanas veidu īpatsvars, turklāt pienācīgi rēķinoties ar konkrētās valsts specifiku;”; |
| --- | --- |

d)

d)

ar emisiju aprites cikla novērtējumu pamatotas iespējas būtiski aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu salīdzinājumā ar fosilo kurināmo, ņemot vērā pieejamos izejmateriālu apjomus un to, kāds ir konkurētspējīgu jau iepriekš praktizētas rūpnieciskās izmantošanas veidu īpatsvars, turklāt pienācīgi rēķinoties ar konkrētās valsts specifiku;”;

ar emisiju aprites cikla novērtējumu pamatotas iespējas būtiski aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu salīdzinājumā ar fosilo kurināmo, ņemot vērā pieejamos izejmateriālu apjomus un to, kāds ir konkurētspējīgu jau iepriekš praktizētas rūpnieciskās izmantošanas veidu īpatsvars, turklāt pienācīgi rēķinoties ar konkrētās valsts specifiku;”;

| c) | panta 7. punktā vārdus “25. panta 1. punkta ceturtajā daļā” aizstāj ar vārdiem “25. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā”; |
| --- | --- |

c)

panta 7. punktā vārdus “25. panta 1. punkta ceturtajā daļā” aizstāj ar vārdiem “25. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā”;

| 18) | direktīvas 29. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:








  -i) | punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:




  “Šīs daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām no biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā iegūtu enerģiju ņem vērā tikai tad, ja attiecīgā degviela un kurināmais atbilst šā panta 2.–7. un 10. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem un ja attiecīgās degvielas un kurināmā gadījumā ir ņemta vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un 3. pantā minētais kaskādes princips:” [Gr. 43]; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

direktīvas 29. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

-i)

-i)

punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Šīs daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām no biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā iegūtu enerģiju ņem vērā tikai tad, ja attiecīgā degviela un kurināmais atbilst šā panta 2.–7. un 10. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem un ja attiecīgās degvielas un kurināmā gadījumā ir ņemta vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un 3. pantā minētais kaskādes princips:” [Gr. 43];

“Šīs daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām no biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā iegūtu enerģiju ņem vērā tikai tad, ja attiecīgā degviela un kurināmais atbilst šā panta 2.–7. un 10. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem un ja attiecīgās degvielas un kurināmā gadījumā ir ņemta vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un 3. pantā minētais kaskādes princips:”

| i) | punkta pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | cik liela mērā tas palīdz sasniegt dalībvalstu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru un īstenot šīs direktīvas 3. panta 1. punktā, 15.a panta 1. punktā, 22.a panta 1. punktā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minētos mērķrādītājus;”; |
| --- | --- | --- |

i)

punkta pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

cik liela mērā tas palīdz sasniegt dalībvalstu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru un īstenot šīs direktīvas 3. panta 1. punktā, 15.a panta 1. punktā, 22.a panta 1. punktā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minētos mērķrādītājus;”;

| ia) | punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:




  “Šā punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām no cietā biomasas kurināmā iegūtu enerģiju neņem vērā, ja attiecīgais kurināmais ir iegūts no primārās koksnes biomasas, kā noteikts šīs direktīvas 2. pantā. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām enerģijas īpatsvars, kas saražota no cietā biomasas kurināmā, kurš iegūts no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šāda kurināmā nodrošinātas enerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.” [Gr. 44]; |
| --- | --- |

ia)

ia)

punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Šā punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām no cietā biomasas kurināmā iegūtu enerģiju neņem vērā, ja attiecīgais kurināmais ir iegūts no primārās koksnes biomasas, kā noteikts šīs direktīvas 2. pantā. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām enerģijas īpatsvars, kas saražota no cietā biomasas kurināmā, kurš iegūts no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šāda kurināmā nodrošinātas enerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.” [Gr. 44];

“Šā punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām no cietā biomasas kurināmā iegūtu enerģiju neņem vērā, ja attiecīgais kurināmais ir iegūts no primārās koksnes biomasas, kā noteikts šīs direktīvas 2. pantā. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteiktā mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām enerģijas īpatsvars, kas saražota no cietā biomasas kurināmā, kurš iegūts no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šāda kurināmā nodrošinātas enerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.”

| ib) | punkta otro daļu aizstāj ar šādu:




  “Tomēr, ja biodegviela, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais ir ražoti no atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un mežsaimniecības atlikumi, tad šādas degvielas un kurināmā gadījumā jābūt izpildītiem tikai 10. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem, lai attiecīgo degvielu un kurināmo ņemtu vērā šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām. Ja tie ir jaukti atkritumi, operatoriem tomēr ir jāizmanto noteiktas kvalitātes sistēmas jaukto atkritumu šķirošanai, lai nodalītu fosilos materiālus. Šo daļu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo.”; |
| --- | --- |

ib)

ib)

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr, ja biodegviela, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais ir ražoti no atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un mežsaimniecības atlikumi, tad šādas degvielas un kurināmā gadījumā jābūt izpildītiem tikai 10. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem, lai attiecīgo degvielu un kurināmo ņemtu vērā šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām. Ja tie ir jaukti atkritumi, operatoriem tomēr ir jāizmanto noteiktas kvalitātes sistēmas jaukto atkritumu šķirošanai, lai nodalītu fosilos materiālus. Šo daļu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo.”;

“Tomēr, ja biodegviela, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais ir ražoti no atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības un mežsaimniecības atlikumi, tad šādas degvielas un kurināmā gadījumā jābūt izpildītiem tikai 10. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem, lai attiecīgo degvielu un kurināmo ņemtu vērā šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām. Ja tie ir jaukti atkritumi, operatoriem tomēr ir jāizmanto noteiktas kvalitātes sistēmas jaukto atkritumu šķirošanai, lai nodalītu fosilos materiālus. Šo daļu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo.”;

| ii) | punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:
  “Biomasas kurināmais atbilst 2.–7. un 10. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem, ja to izmanto:






  — | a) cietā biomasas kurināmā gadījumā — iekārtās, kuras ražo elektroenerģiju, siltumenerģiju un aukstumenerģiju un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir vienāda ar vai lielāka par
  7,5
   MW, |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Biomasas kurināmais atbilst 2.–7. un 10. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijiem, ja to izmanto:

—

a) cietā biomasas kurināmā gadījumā — iekārtās, kuras ražo elektroenerģiju, siltumenerģiju un aukstumenerģiju un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir vienāda ar vai lielāka par
  7,5
   MW,

7,5

| — | b) gāzveida biomasas kurināmā gadījumā — iekārtās, kuras ražo elektroenerģiju, siltumenerģiju un aukstumenerģiju un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir vienāda ar vai lielāka par 2 MW, |
| --- | --- |

—

b) gāzveida biomasas kurināmā gadījumā — iekārtās, kuras ražo elektroenerģiju, siltumenerģiju un aukstumenerģiju un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir vienāda ar vai lielāka par 2 MW,

| — | c) iekārtās, kuras ražo gāzveida biomasas kurināmo ar šādu vidējo biometāna caurplūdumu:






  i) | virs
  500
   m3 metāna ekvivalenta/h, ja mēra temperatūras un spiediena standartapstākļos (t. i., 0 oC un 1 bar atmosfēras spiediens); |
| --- | --- | --- |

—

c) iekārtās, kuras ražo gāzveida biomasas kurināmo ar šādu vidējo biometāna caurplūdumu:

i)

virs
  500
   m3 metāna ekvivalenta/h, ja mēra temperatūras un spiediena standartapstākļos (t. i., 0 oC un 1 bar atmosfēras spiediens);

500

3

o

| ii) | ja biogāze ir metāna un nedegošu citu gāzu maisījums — metāna caurplūdums ir mazāks par i) punktā noteikto robežvērtību, pārrēķinātu proporcionāli metāna tilpumdaļai maisījumā.”; |
| --- | --- |

ii)

ja biogāze ir metāna un nedegošu citu gāzu maisījums — metāna caurplūdums ir mazāks par i) punktā noteikto robežvērtību, pārrēķinātu proporcionāli metāna tilpumdaļai maisījumā.”;

| iii) | punktā aiz ceturtās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijus dalībvalstis var piemērot arī iekārtām ar mazāku kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu vai biometāna caurplūdumu.”; |
| --- | --- |

iii)

punktā aiz ceturtās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijus dalībvalstis var piemērot arī iekārtām ar mazāku kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu vai biometāna caurplūdumu.”;

| aa) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:




  “No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no bioloģiskās daudzveidības ziņā augstvērtīgas zemes platības, proti, no tādas zemes platības, kas 2008. gada janvārī vai vēlāk ir bijusi kādā no turpmāk minētajiem statusiem, un neatkarīgi no tā, vai attiecīgā zemes platība šādu statusu ir saglabājusi:










  a) | pirmatnējie un senie meži un citas kokaugiem klātas zemes, t. i., meži un citas kokaugiem klātas zemes, kurās ir sastopamas endēmiskas sugas, kurās nav skaidri konstatējama cilvēku darbība un kuru ekoloģiskie procesi nav nopietni traucēti; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no bioloģiskās daudzveidības ziņā augstvērtīgas zemes platības, proti, no tādas zemes platības, kas 2008. gada janvārī vai vēlāk ir bijusi kādā no turpmāk minētajiem statusiem, un neatkarīgi no tā, vai attiecīgā zemes platība šādu statusu ir saglabājusi:

“No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no bioloģiskās daudzveidības ziņā augstvērtīgas zemes platības, proti, no tādas zemes platības, kas 2008. gada janvārī vai vēlāk ir bijusi kādā no turpmāk minētajiem statusiem, un neatkarīgi no tā, vai attiecīgā zemes platība šādu statusu ir saglabājusi:

a)

a)

pirmatnējie un senie meži un citas kokaugiem klātas zemes, t. i., meži un citas kokaugiem klātas zemes, kurās ir sastopamas endēmiskas sugas, kurās nav skaidri konstatējama cilvēku darbība un kuru ekoloģiskie procesi nav nopietni traucēti;

pirmatnējie un senie meži un citas kokaugiem klātas zemes, t. i., meži un citas kokaugiem klātas zemes, kurās ir sastopamas endēmiskas sugas, kurās nav skaidri konstatējama cilvēku darbība un kuru ekoloģiskie procesi nav nopietni traucēti;

| b) | mežs ar lielu bioloģisko daudzveidību un citas kokaugiem klātas zemes, kas ir sugām bagātas un nav degradētas un ko attiecīgā kompetentā iestāde ir atzinusi par zemēm ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, kuri liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

b)

b)

mežs ar lielu bioloģisko daudzveidību un citas kokaugiem klātas zemes, kas ir sugām bagātas un nav degradētas un ko attiecīgā kompetentā iestāde ir atzinusi par zemēm ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, kuri liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus;

mežs ar lielu bioloģisko daudzveidību un citas kokaugiem klātas zemes, kas ir sugām bagātas un nav degradētas un ko attiecīgā kompetentā iestāde ir atzinusi par zemēm ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, kuri liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus;

| c) | platības,










  i) | kas ar likumu noteiktas vai ko attiecīgā kompetentā iestāde noteikusi dabas aizsardzībai, vai |
| --- | --- | --- |

c)

c)

platības,

platības,

i)

i)

kas ar likumu noteiktas vai ko attiecīgā kompetentā iestāde noteikusi dabas aizsardzībai, vai

kas ar likumu noteiktas vai ko attiecīgā kompetentā iestāde noteikusi dabas aizsardzībai, vai

| ii) | kas noteiktas reti sastopamu, apdraudētu vai izmirstošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotos sarakstos ar nosacījumu, ka tie ir atzīti saskaņā ar 30. panta 4. punkta pirmo daļu, ja vien nav pierādījumu, kas liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kas noteiktas reti sastopamu, apdraudētu vai izmirstošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotos sarakstos ar nosacījumu, ka tie ir atzīti saskaņā ar 30. panta 4. punkta pirmo daļu, ja vien nav pierādījumu, kas liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus;

kas noteiktas reti sastopamu, apdraudētu vai izmirstošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotos sarakstos ar nosacījumu, ka tie ir atzīti saskaņā ar 30. panta 4. punkta pirmo daļu, ja vien nav pierādījumu, kas liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus;

| d) | zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību, kuri aizņem vairāk nekā vienu hektāru:










  i) | dabiski zālāji, t. i., zālāji, kuri arī bez cilvēku iejaukšanās būtu zālāji un kuros saglabājas dabiskais sugu sastāvs, kā arī ekoloģiskie parametri un procesi; vai |
| --- | --- | --- |

d)

d)

zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību, kuri aizņem vairāk nekā vienu hektāru:

zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību, kuri aizņem vairāk nekā vienu hektāru:

i)

i)

dabiski zālāji, t. i., zālāji, kuri arī bez cilvēku iejaukšanās būtu zālāji un kuros saglabājas dabiskais sugu sastāvs, kā arī ekoloģiskie parametri un procesi; vai

dabiski zālāji, t. i., zālāji, kuri arī bez cilvēku iejaukšanās būtu zālāji un kuros saglabājas dabiskais sugu sastāvs, kā arī ekoloģiskie parametri un procesi; vai

| ii) | zālāji, kas nav dabiski zālāji, t. i., zālāji, kuri bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti, un kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai tiem saglabātu lielas bioloģiskās daudzveidības zālāju statusu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

zālāji, kas nav dabiski zālāji, t. i., zālāji, kuri bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti, un kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai tiem saglabātu lielas bioloģiskās daudzveidības zālāju statusu;

zālāji, kas nav dabiski zālāji, t. i., zālāji, kuri bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti, un kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai tiem saglabātu lielas bioloģiskās daudzveidības zālāju statusu;

| iii) | virsāji, kas uztur dabisko sugu sastāvu, kā arī ekoloģiskos parametrus un procesus.
  ”; |
| --- | --- |

iii)

iii)

virsāji, kas uztur dabisko sugu sastāvu, kā arī ekoloģiskos parametrus un procesus.
  ”;

virsāji, kas uztur dabisko sugu sastāvu, kā arī ekoloģiskos parametrus un procesus.

| b) | panta 3. punktā aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Šo punktu, izņemot pirmās daļas c) apakšpunktu, piemēro arī biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, kas ražoti no meža biomasas.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Šo punktu, izņemot pirmās daļas c) apakšpunktu, piemēro arī biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, kas ražoti no meža biomasas.”;

| c) | panta
  4. punktu aizstāj ar šādu
  :

  “
  4.
     
  No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no oglekļa krājumiem bagātas zemes platības, proti, no tādas zemes platības, kas 2008. gada janvārī ir bijusi kādā no turpmāk minētajiem statusiem un šādu statusu nav saglabājusi:










  a) | mitrāji, t. i., zemes platība, kuru nepārtraukti vai ievērojamu gada daļu klāj ūdens vai kura ievērojamu gada daļu ir piesātināta ar ūdeni; |
| --- | --- | --- |

c)

panta
  4. punktu aizstāj ar šādu
  :

4. punktu aizstāj ar šādu

“
  4.
     
  No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no oglekļa krājumiem bagātas zemes platības, proti, no tādas zemes platības, kas 2008. gada janvārī ir bijusi kādā no turpmāk minētajiem statusiem un šādu statusu nav saglabājusi:

a)

mitrāji, t. i., zemes platība, kuru nepārtraukti vai ievērojamu gada daļu klāj ūdens vai kura ievērojamu gada daļu ir piesātināta ar ūdeni;

| b) | pastāvīga mežaudze, t. i., platība, kura aizņem vairāk nekā vienu hektāru un kurā koku augstums pārsniedz piecus metrus un vainaga projekcija ir vairāk nekā 30 % vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ; |
| --- | --- |

b)

pastāvīga mežaudze, t. i., platība, kura aizņem vairāk nekā vienu hektāru un kurā koku augstums pārsniedz piecus metrus un vainaga projekcija ir vairāk nekā 30 % vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ;

| c) | platība, kura aizņem vairāk nekā vienu hektāru un kurā koku augstums pārsniedz piecus metrus un vainaga projekcija ir 10–30 % vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ, ja vien nav sniegti pierādījumi, ka šīs platības oglekļa uzkrājums pirms un pēc pārveidošanas ir tāds, ka, piemērojot V pielikuma C daļā izklāstīto metodiku, būtu izpildīti šā panta 10. punktā paredzētie nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

platība, kura aizņem vairāk nekā vienu hektāru un kurā koku augstums pārsniedz piecus metrus un vainaga projekcija ir 10–30 % vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ, ja vien nav sniegti pierādījumi, ka šīs platības oglekļa uzkrājums pirms un pēc pārveidošanas ir tāds, ka, piemērojot V pielikuma C daļā izklāstīto metodiku, būtu izpildīti šā panta 10. punktā paredzētie nosacījumi;

| ca) | virsāji, kas uztur dabisko sugu sastāvu, kā arī ekoloģiskos parametrus un procesus. |
| --- | --- |

ca)

virsāji, kas uztur dabisko sugu sastāvu, kā arī ekoloģiskos parametrus un procesus.

Šo punktu nepiemēro, ja izejvielu iegūšanas laikā zemes platība bija tādā pašā statusā, kāds tai bija 2008. gada janvārī.

Šā punkta pirmo daļu, izņemot b) un c) apakšpunktu, un otro daļu piemēro arī biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un biomasas kurināmajam, kas ražoti no meža biomasas.”;

| d) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   No lauksaimniecības vai mežsaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no zemes platības, kas 2008. gada janvārī bija kūdrājs, ja vien nav pierādījumu tam, ka attiecīgā izejviela ir audzēta un ievākta bez iepriekš nenosusinātas augsnes nosusināšanas
  , un ja kompetentā valsts iestāde var ziņot, ka ir izpildītas valsts vai reģionālā līmeņa prasības atbilstoši 6. punktā minētajiem kritērijiem, kuri jāievēro, lai līdz minimumam samazinātu risku, ka tiek izmantota ar ilgtspēju nesavienojamos ražošanas procesos iegūta meža biomasa
  .”; |
| --- | --- |

d)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   No lauksaimniecības vai mežsaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas no zemes platības, kas 2008. gada janvārī bija kūdrājs, ja vien nav pierādījumu tam, ka attiecīgā izejviela ir audzēta un ievākta bez iepriekš nenosusinātas augsnes nosusināšanas
  , un ja kompetentā valsts iestāde var ziņot, ka ir izpildītas valsts vai reģionālā līmeņa prasības atbilstoši 6. punktā minētajiem kritērijiem, kuri jāievēro, lai līdz minimumam samazinātu risku, ka tiek izmantota ar ilgtspēju nesavienojamos ražošanas procesos iegūta meža biomasa
  .”;

| da) | pantā iekļauj šādu punktu:





  “5.a
     
  No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas valstī, kas nav Parīzes nolīguma puse.”; |
| --- | --- |

da)

da)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a
     
  No lauksaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no izejvielām, kuras iegūtas valstī, kas nav Parīzes nolīguma puse.”;

| e) | panta 6. punkta
  pirmo daļu groza šādi
  :








  i) | pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:




  “Lai nepieļautu, ka tiek izmantota ar ilgtspēju nesavienojamos ražošanas procesos iegūta koksnes biomasa, no mežsaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no primārās koksnes biomasas, turklāt šādas degvielas un kurināmā gadījumā ir jānodrošina, ka ir ņemta vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un 3. pantā minētais kaskādes princips un ka ir ievēroti turpmāk minētie kritēriji. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām enerģijas īpatsvars, kas saražota no biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā, kuri iegūti no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šādas degvielas vai kurināmā nodrošinātas enerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.” [Gr. 45]; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 6. punkta
  pirmo daļu groza šādi
  :

pirmo daļu groza šādi

i)

i)

pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Lai nepieļautu, ka tiek izmantota ar ilgtspēju nesavienojamos ražošanas procesos iegūta koksnes biomasa, no mežsaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no primārās koksnes biomasas, turklāt šādas degvielas un kurināmā gadījumā ir jānodrošina, ka ir ņemta vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un 3. pantā minētais kaskādes princips un ka ir ievēroti turpmāk minētie kritēriji. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām enerģijas īpatsvars, kas saražota no biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā, kuri iegūti no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šādas degvielas vai kurināmā nodrošinātas enerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.” [Gr. 45];

“Lai nepieļautu, ka tiek izmantota ar ilgtspēju nesavienojamos ražošanas procesos iegūta koksnes biomasa, no mežsaimniecības biomasas iegūtu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kas ņemti vērā šā panta 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām, nedrīkst ražot no primārās koksnes biomasas, turklāt šādas degvielas un kurināmā gadījumā ir jānodrošina, ka ir ņemta vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteiktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un 3. pantā minētais kaskādes princips un ka ir ievēroti turpmāk minētie kritēriji. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām enerģijas īpatsvars, kas saražota no biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā, kuri iegūti no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šādas degvielas vai kurināmā nodrošinātas enerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.”

| ii) | punkta a) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:










  “iii) | ka tiek aizsargātas platības, tostarp mitrājos, zālājos, virsājos un kūdrājos, kas ar starptautiskiem vai valsts tiesību aktiem vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas dabas aizsardzībai, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un nepieļautu dzīvotņu iznīcināšanu, kā noteikts Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK, un lai saglabātu Direktīvā 2008/56/EK noteikto okeānu vides stāvokli, kā arī Direktīvā 2000/60/EK noteikto upju ekoloģisko stāvokli;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

punkta a) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:

punkta a) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:

“iii)

“iii)

ka tiek aizsargātas platības, tostarp mitrājos, zālājos, virsājos un kūdrājos, kas ar starptautiskiem vai valsts tiesību aktiem vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas dabas aizsardzībai, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un nepieļautu dzīvotņu iznīcināšanu, kā noteikts Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK, un lai saglabātu Direktīvā 2008/56/EK noteikto okeānu vides stāvokli, kā arī Direktīvā 2000/60/EK noteikto upju ekoloģisko stāvokli;”;

ka tiek aizsargātas platības, tostarp mitrājos, zālājos, virsājos un kūdrājos, kas ar starptautiskiem vai valsts tiesību aktiem vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas dabas aizsardzībai, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un nepieļautu dzīvotņu iznīcināšanu, kā noteikts Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK, un lai saglabātu Direktīvā 2008/56/EK noteikto okeānu vides stāvokli, kā arī Direktīvā 2000/60/EK noteikto upju ekoloģisko stāvokli;”;

| iii) | punkta a) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:






  “iv) | ka mežizstrāde ir notikusi,
  nodrošinot
  augsnes kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības
  saglabāšanos
  , lai
  nepieļautu
  nelabvēlīgu ietekmi, un tas ir darīts tā, lai
  nebūtu iespēju ievākt materiālu iegūšanai nederīgus celmus un saknes — piemēram, ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses palīdzību —
  , lai nepieļautu pirmatnējo
  un seno
  mežu degradāciju vai pārveidošanu par plantāciju mežiem un lai nepieļautu mežizstrādi neaizsargātās augsnēs,
  ka nav iespējamas
  kailcirtes 
  — ja vien šādi netiek panākts labvēlīgs un atbilstošs ekosistēmas stāvoklis —, ir nodrošinātas
  vietējiem apstākļiem piemērotas
  un ekoloģiski atbilstošas
  robežvērtības atmirušas koksnes iegūšanai un
  ir nodrošinātas
  prasības izmantot tādas mežizstrādes sistēmas, kas līdz minimumam samazina ietekmi uz augsnes kvalitāti, arī augsnes sablīvēšanos, un uz bioloģiskās daudzveidības elementiem un dzīvotnēm;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

punkta a) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:

“iv)

ka mežizstrāde ir notikusi,
  nodrošinot
  augsnes kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības
  saglabāšanos
  , lai
  nepieļautu
  nelabvēlīgu ietekmi, un tas ir darīts tā, lai
  nebūtu iespēju ievākt materiālu iegūšanai nederīgus celmus un saknes — piemēram, ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses palīdzību —
  , lai nepieļautu pirmatnējo
  un seno
  mežu degradāciju vai pārveidošanu par plantāciju mežiem un lai nepieļautu mežizstrādi neaizsargātās augsnēs,
  ka nav iespējamas
  kailcirtes 
  — ja vien šādi netiek panākts labvēlīgs un atbilstošs ekosistēmas stāvoklis —, ir nodrošinātas
  vietējiem apstākļiem piemērotas
  un ekoloģiski atbilstošas
  robežvērtības atmirušas koksnes iegūšanai un
  ir nodrošinātas
  prasības izmantot tādas mežizstrādes sistēmas, kas līdz minimumam samazina ietekmi uz augsnes kvalitāti, arī augsnes sablīvēšanos, un uz bioloģiskās daudzveidības elementiem un dzīvotnēm;”;

nodrošinot

saglabāšanos

nepieļautu

nebūtu iespēju ievākt materiālu iegūšanai nederīgus celmus un saknes — piemēram, ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses palīdzību —

un seno

ka nav iespējamas

— ja vien šādi netiek panākts labvēlīgs un atbilstošs ekosistēmas stāvoklis —, ir nodrošinātas

un ekoloģiski atbilstošas

ir nodrošinātas

| v) | punkta
  b) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:






  “iv) | ka mežizstrāde ir notikusi,
  nodrošinot
  augsnes kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības
  saglabāšanos
  , lai
  nepieļautu
  nelabvēlīgu ietekmi, un tas ir darīts tā, lai
  nebūtu iespēju ievākt materiālu iegūšanai nederīgus celmus un saknes — piemēram, ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses palīdzību —
  , lai nepieļautu pirmatnējo
  un seno
  mežu degradāciju vai pārveidošanu par plantāciju mežiem un lai nepieļautu mežizstrādi neaizsargātās augsnēs,
  ka nav iespējamas
  kailcirtes 
  — ja vien šādi netiek panākts labvēlīgs un atbilstošs ekosistēmas stāvoklis —, ir nodrošinātas
  vietējiem apstākļiem piemērotas
  un ekoloģiski atbilstošas
  robežvērtības atmirušas koksnes iegūšanai un
  ir nodrošinātas
  prasības izmantot tādas mežizstrādes sistēmas, kas līdz minimumam samazina ietekmi uz augsnes kvalitāti, arī augsnes sablīvēšanos, un uz bioloģiskās daudzveidības elementiem un dzīvotnēm;”; |
| --- | --- | --- |

v)

v)

punkta
  b) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:

punkta

“iv)

ka mežizstrāde ir notikusi,
  nodrošinot
  augsnes kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības
  saglabāšanos
  , lai
  nepieļautu
  nelabvēlīgu ietekmi, un tas ir darīts tā, lai
  nebūtu iespēju ievākt materiālu iegūšanai nederīgus celmus un saknes — piemēram, ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses palīdzību —
  , lai nepieļautu pirmatnējo
  un seno
  mežu degradāciju vai pārveidošanu par plantāciju mežiem un lai nepieļautu mežizstrādi neaizsargātās augsnēs,
  ka nav iespējamas
  kailcirtes 
  — ja vien šādi netiek panākts labvēlīgs un atbilstošs ekosistēmas stāvoklis —, ir nodrošinātas
  vietējiem apstākļiem piemērotas
  un ekoloģiski atbilstošas
  robežvērtības atmirušas koksnes iegūšanai un
  ir nodrošinātas
  prasības izmantot tādas mežizstrādes sistēmas, kas līdz minimumam samazina ietekmi uz augsnes kvalitāti, arī augsnes sablīvēšanos, un uz bioloģiskās daudzveidības elementiem un dzīvotnēm;”;

nodrošinot

saglabāšanos

nepieļautu

nebūtu iespēju ievākt materiālu iegūšanai nederīgus celmus un saknes — piemēram, ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakses palīdzību —

un seno

ka nav iespējamas

— ja vien šādi netiek panākts labvēlīgs un atbilstošs ekosistēmas stāvoklis —, ir nodrošinātas

un ekoloģiski atbilstošas

ir nodrošinātas

| fa) | pantā iekļauj šādu punktu:





  “7.a
     
  No mežsaimniecības biomasas saražotas biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā apjoms nepārsniedz maksimālo robežvērtību, kas valsts līmenī noteikta meža biomasas izmantošanai atbilstoši dalībvalsts noteiktajiem mērķrādītājiem attiecībā uz oglekļa piesaistītāju palielināšanos, kā noteikts Regulā ... [pārskatītā Regula (ES) 2018/841].”; |
| --- | --- |

fa)

fa)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“7.a
     
  No mežsaimniecības biomasas saražotas biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā apjoms nepārsniedz maksimālo robežvērtību, kas valsts līmenī noteikta meža biomasas izmantošanai atbilstoši dalībvalsts noteiktajiem mērķrādītājiem attiecībā uz oglekļa piesaistītāju palielināšanos, kā noteikts Regulā ... [pārskatītā Regula (ES) 2018/841].”;

| g) | panta 10. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | vismaz 70 % elektroenerģijas, siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanai no biomasas kurināmā iekārtās
  , kas sākušas darboties no 2021. gada 1. janvāra un darbojas
  līdz 2025. gada 31. decembrim, un vismaz
  85 % iekārtām, kuras sāk darboties
  no 2026. gada 1. janvāra.”[Gr. 46]; |
| --- | --- | --- |

g)

panta 10. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

vismaz 70 % elektroenerģijas, siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanai no biomasas kurināmā iekārtās
  , kas sākušas darboties no 2021. gada 1. janvāra un darbojas
  līdz 2025. gada 31. decembrim, un vismaz
  85 % iekārtām, kuras sāk darboties
  no 2026. gada 1. janvāra.”[Gr. 46];

, kas sākušas darboties no 2021. gada 1. janvāra un darbojas

85 % iekārtām, kuras sāk darboties

[Gr. 46]

| ga) | panta 11. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:



  “11.   
  Elektroenerģiju, kas ražota no biomasas kurināmā, 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām ņem vērā tikai tad, ja attiecīgais kurināmais nav primārā koksnes biomasa un ja elektroenerģija atbilst vienai vai vairākām turpmāk minētajām prasībām. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām elektroenerģijas īpatsvars, kas saražota no biomasas kurināmā, kurš iegūts no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šāda kurināmā nodrošinātas elektroenerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.” [Gr. 47]; |
| --- | --- |

ga)

ga)

panta 11. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

panta 11. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“11.   
  Elektroenerģiju, kas ražota no biomasas kurināmā, 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunkta vajadzībām ņem vērā tikai tad, ja attiecīgais kurināmais nav primārā koksnes biomasa un ja elektroenerģija atbilst vienai vai vairākām turpmāk minētajām prasībām. Šīs direktīvas 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām elektroenerģijas īpatsvars, kas saražota no biomasas kurināmā, kurš iegūts no primārās koksnes biomasas, kā tā ir definēta šīs direktīvas 2. pantā, nepārsniedz attiecīgā īpatsvara vidējo vērtību, kas raksturo šāda kurināmā nodrošinātas elektroenerģijas kopējo patēriņu 2017.–2022. gada periodā, par pamatu ņemot jaunākos pieejamos datus.” [Gr. 47];

| gb) | direktīvas 29. panta 13. punktu aizstāj ar šādu:



  “13.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas c) 
  apakšpunkta vajadzībām
  dalībvalstis uz ierobežotu laikposmu var atkāpties no kritērijiem, kas noteikti šā panta 2. līdz 7. punktā un 10. un 11. punktā,
  un pieņemt
  atšķirīgus kritērijus:






  a) | iekārtām, kas atrodas
  kādā no
  LESD 349. pantā
  minētajiem tālākajiem reģioniem
  ,
  atbilstoši tam, kādā apjomā
  šādas iekārtas ražo elektroenerģiju
  , siltumenerģiju
  vai
  aukstumenerģiju
  no biomasas
  kurināmā un bioloģiskā šķidrā kurināmā, un biodegvielai, jo īpaši kosmosa nozarei un ar to saistītajām astrofizikas darbībām
  ; un |
| --- | --- | --- |

gb)

gb)

direktīvas 29. panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 29. panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

“13.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas c) 
  apakšpunkta vajadzībām
  dalībvalstis uz ierobežotu laikposmu var atkāpties no kritērijiem, kas noteikti šā panta 2. līdz 7. punktā un 10. un 11. punktā,
  un pieņemt
  atšķirīgus kritērijus:

a)

iekārtām, kas atrodas
  kādā no
  LESD 349. pantā
  minētajiem tālākajiem reģioniem
  ,
  atbilstoši tam, kādā apjomā
  šādas iekārtas ražo elektroenerģiju
  , siltumenerģiju
  vai
  aukstumenerģiju
  no biomasas
  kurināmā un bioloģiskā šķidrā kurināmā, un biodegvielai, jo īpaši kosmosa nozarei un ar to saistītajām astrofizikas darbībām
  ; un

| b) | biomasas kurināmajam un bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam, ko izmanto
  šīs daļas a) apakšpunktā minētajās iekārtās
  , un biodegvielai, jo īpaši šādai kosmosa nozarē un ar to saistītām astrofizikas darbībām izmantojamai degvielai
  , neatkarīgi no
  attiecīgās
  biomasas izcelsmes vietas,
  ja vien šādiem kritērijiem ir objektīvs pamatojums ar mērķi nodrošināt, ka šādam tālākajam reģionam ir pieejama garantēta apgāde ar drošu enerģiju
  , un tādējādi stimulēt pāreju no fosilā kurināmā uz biomasas
  kurināmo un bioloģisko šķidro kurināmo
  . |
| --- | --- |

b)

biomasas kurināmajam un bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam, ko izmanto
  šīs daļas a) apakšpunktā minētajās iekārtās
  , un biodegvielai, jo īpaši šādai kosmosa nozarē un ar to saistītām astrofizikas darbībām izmantojamai degvielai
  , neatkarīgi no
  attiecīgās
  biomasas izcelsmes vietas,
  ja vien šādiem kritērijiem ir objektīvs pamatojums ar mērķi nodrošināt, ka šādam tālākajam reģionam ir pieejama garantēta apgāde ar drošu enerģiju
  , un tādējādi stimulēt pāreju no fosilā kurināmā uz biomasas
  kurināmo un bioloģisko šķidro kurināmo
  .

Direktīvas 29. panta [1. punkta] pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ņem vērā bioloģisko šķidro kurināmo, biodegvielu un biomasas kurināmo, kas saražoti no primārās koksnes biomasas, kura iegūta ilgtspējīgā veidā un ar zemes izmantošanas plānojumu tālākajā reģionā, kur mežu platības klāj vismaz 90 % no attiecīgā tālākā reģiona teritorijas.

Lai tālākajos reģionos būtu garantēta droša energoapgāde, dalībvalstis var turpināt piešķirt atbalstu elektroenerģijas ražošanai no meža biomasas iekārtās, kurās tiek ražota tikai elektroenerģija un kuras atrodas LESD 349. pantā minētajos tālākajos reģionos. [Gr. 33]”

| gc) | panta 14. punktu aizstāj ar šādu:



  “14.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām dalībvalstis var noteikt papildu ilgtspējas kritērijus
  biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un
  biomasas kurināmajam.”; |
| --- | --- |

gc)

gc)

panta 14. punktu aizstāj ar šādu:

panta 14. punktu aizstāj ar šādu:

“14.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām dalībvalstis var noteikt papildu ilgtspējas kritērijus
  biodegvielai, bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam un
  biomasas kurināmajam.”;

| 19) | direktīvā iekļauj šādu 29.a pantu:

  “29.a pants

  Siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielai un reciklēta oglekļa degvielai


  1.   Enerģiju no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas dalībvalstu atjaunojamās enerģijas īpatsvara un 3. panta 1. punktā, 15.a panta 1. punktā, 22.a panta 1. punktā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām uzskaita tikai tad, ja šādas degvielas izmantošanas rezultātā aiztaupītais siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms ir vismaz 70 %.


  2.   Enerģiju no reciklēta oglekļa degvielas 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām var uzskaitīt tikai tad, ja šādas degvielas izmantošanas rezultātā aiztaupītais siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms ir vismaz 70 %.


  3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 35. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, precizējot metodiku, pēc kuras izvērtēt, kādu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu var aiztaupīt ar nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu un ar reciklēta oglekļa degvielu. Attiecīgā metodika nodrošina, ka kredītu par šādi nepieļautu emisijas apjomu nepiešķir par tādu CO2, par kura uztveršanu emisijas kredīts jau ir saņemts saskaņā ar citiem tiesību aktu noteikumiem.
  Metodikā iestrādā atkritumu oglekļa saturu un tā emisiju atmosfērā.




  Jebkurā gadījumā ar metodiku, pēc kuras izvērtē, kādu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu var aiztaupīt ar reciklēta oglekļa degvielu, ņem vērā iegulto oglekli visā aprites ciklā.”; |
| --- | --- |

19)

direktīvā iekļauj šādu 29.a pantu:

“29.a pants

Siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielai un reciklēta oglekļa degvielai

1.   Enerģiju no nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas dalībvalstu atjaunojamās enerģijas īpatsvara un 3. panta 1. punktā, 15.a panta 1. punktā, 22.a panta 1. punktā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām uzskaita tikai tad, ja šādas degvielas izmantošanas rezultātā aiztaupītais siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms ir vismaz 70 %.

2.   Enerģiju no reciklēta oglekļa degvielas 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja īstenošanas vajadzībām var uzskaitīt tikai tad, ja šādas degvielas izmantošanas rezultātā aiztaupītais siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms ir vismaz 70 %.

3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 35. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, precizējot metodiku, pēc kuras izvērtēt, kādu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu var aiztaupīt ar nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielu un ar reciklēta oglekļa degvielu. Attiecīgā metodika nodrošina, ka kredītu par šādi nepieļautu emisijas apjomu nepiešķir par tādu CO2, par kura uztveršanu emisijas kredīts jau ir saņemts saskaņā ar citiem tiesību aktu noteikumiem.
  Metodikā iestrādā atkritumu oglekļa saturu un tā emisiju atmosfērā.

Jebkurā gadījumā ar metodiku, pēc kuras izvērtē, kādu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu var aiztaupīt ar reciklēta oglekļa degvielu, ņem vērā iegulto oglekli visā aprites ciklā.”;

| 19a) | direktīvā iekļauj šādu 29.b pantu:





  “29.b pants




  Ilgtspējas kritēriji hidroelektrostacijām




  Hidroelektroenerģijai jābūt ražotai stacijā, kurā atbilstoši Direktīvai 2000/60/EK un jo īpaši tās 4. un 11. pantam ir īstenoti visi tehniski iespējamie un ekoloģiskie piemērotie ietekmes mazināšanas pasākumi, lai samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz ūdeni, kā arī pasākumi, kas nodrošina, ka palielinās no ūdens tieši atkarīgas aizsargājamas dzīvotnes un sugas” |
| --- | --- |

19a)

19a)

direktīvā iekļauj šādu 29.b pantu:

direktīvā iekļauj šādu 29.b pantu:

“29.b pants

Ilgtspējas kritēriji hidroelektrostacijām

Hidroelektroenerģijai jābūt ražotai stacijā, kurā atbilstoši Direktīvai 2000/60/EK un jo īpaši tās 4. un 11. pantam ir īstenoti visi tehniski iespējamie un ekoloģiskie piemērotie ietekmes mazināšanas pasākumi, lai samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz ūdeni, kā arī pasākumi, kas nodrošina, ka palielinās no ūdens tieši atkarīgas aizsargājamas dzīvotnes un sugas”

| 20) | direktīvas 30. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Ja atjaunojamo resursu degviela un reciklēta oglekļa degviela ir jāuzskaita 3. panta 1. punktā, 15.a panta 1. punktā, 22.a panta 1. punktā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām, dalībvalstis prasa uzņēmējiem
  ar obligātu, neatkarīgu un publiski pieejamu revīziju
  pierādīt, ka ir izpildīti ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji, kas atjaunojamo resursu degvielai un reciklēta oglekļa degvielai ir noteikti 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā. Tādēļ dalībvalstis prasa uzņēmējiem izmantot masas bilances sistēmu, kura:”; |
| --- | --- | --- |

20)

direktīvas 30. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Ja atjaunojamo resursu degviela un reciklēta oglekļa degviela ir jāuzskaita 3. panta 1. punktā, 15.a panta 1. punktā, 22.a panta 1. punktā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā minēto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām, dalībvalstis prasa uzņēmējiem
  ar obligātu, neatkarīgu un publiski pieejamu revīziju
  pierādīt, ka ir izpildīti ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji, kas atjaunojamo resursu degvielai un reciklēta oglekļa degvielai ir noteikti 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā. Tādēļ dalībvalstis prasa uzņēmējiem izmantot masas bilances sistēmu, kura:”;

ar obligātu, neatkarīgu un publiski pieejamu revīziju

| b) | panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji iesniedz ticamu informāciju par 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā noteikto ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritēriju izpildi
  , ka tie ņem vērā ES bioloģiskās daudzveidības mērķus
  un ka uzņēmēji nodrošina, lai attiecīgajai dalībvalstij (pēc pieprasījuma)
  un sabiedrībai
  būtu pieejami attiecīgās informācijas sagatavošanai izmantotie dati.
  Dalībvalstis akreditē neatkarīgus ticamības apliecinājuma pakalpojumu sniedzējus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008, lai tie sniegtu atzinumu par saņemto informāciju, un dalībvalstis pierāda, ka ir to izdarījušas. Lai izpildītu 29. panta 3. punkta a), b) un d) apakšpunkta, 29. panta 4. punkta a) apakšpunkta, 29. panta 5. punkta, 29. panta 6. punkta a) apakšpunkta un 29. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasības, var izmantot pirmās vai otrās puses revīziju līdz pat pirmajai meža biomasas ievākšanas vietai. Revīzijas procesā pārliecinās, ka uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu, un garantēti pārliecinās arī par to, ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai tādējādi panāktu, ka sūtījumu vai tā daļu var uzskatīt par atkritumiem vai atlikumiem. Revīzijas procesā izvērtē, cik bieži un pēc kādas metodikas ir ņemti paraugi un cik pamatīgi ir attiecīgie dati.


  Šajā punktā noteiktie pienākumi ir spēkā neatkarīgi no tā, vai atjaunojamo resursu degviela un reciklēta oglekļa degviela tiek ražota Savienībā vai arī tiek importēta. Ir nodrošināts, ka informācija par katra degvielas un/vai kurināmā piegādātāja piedāvātās biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā ģeogrāfisko izcelsmi un izejmateriālu veidu ir
  mūsdienīgā, viegli iegūstamā un lietotājam draudzīgā veidā
  pieejama patērētājiem operatoru, piegādātāju
  un
  attiecīgo kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs
  , kā arī uzpildes stacijās
  un ka attiecīgā informācija katru gadu tiek atjaunināta.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji iesniedz ticamu informāciju par 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā noteikto ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritēriju izpildi
  , ka tie ņem vērā ES bioloģiskās daudzveidības mērķus
  un ka uzņēmēji nodrošina, lai attiecīgajai dalībvalstij (pēc pieprasījuma)
  un sabiedrībai
  būtu pieejami attiecīgās informācijas sagatavošanai izmantotie dati.
  Dalībvalstis akreditē neatkarīgus ticamības apliecinājuma pakalpojumu sniedzējus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008, lai tie sniegtu atzinumu par saņemto informāciju, un dalībvalstis pierāda, ka ir to izdarījušas. Lai izpildītu 29. panta 3. punkta a), b) un d) apakšpunkta, 29. panta 4. punkta a) apakšpunkta, 29. panta 5. punkta, 29. panta 6. punkta a) apakšpunkta un 29. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasības, var izmantot pirmās vai otrās puses revīziju līdz pat pirmajai meža biomasas ievākšanas vietai. Revīzijas procesā pārliecinās, ka uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu, un garantēti pārliecinās arī par to, ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai tādējādi panāktu, ka sūtījumu vai tā daļu var uzskatīt par atkritumiem vai atlikumiem. Revīzijas procesā izvērtē, cik bieži un pēc kādas metodikas ir ņemti paraugi un cik pamatīgi ir attiecīgie dati.

, ka tie ņem vērā ES bioloģiskās daudzveidības mērķus

un sabiedrībai

Dalībvalstis akreditē neatkarīgus ticamības apliecinājuma pakalpojumu sniedzējus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008, lai tie sniegtu atzinumu par saņemto informāciju, un dalībvalstis pierāda, ka ir to izdarījušas. Lai izpildītu 29. panta 3. punkta a), b) un d) apakšpunkta, 29. panta 4. punkta a) apakšpunkta, 29. panta 5. punkta, 29. panta 6. punkta a) apakšpunkta un 29. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasības, var izmantot pirmās vai otrās puses revīziju līdz pat pirmajai meža biomasas ievākšanas vietai. Revīzijas procesā pārliecinās, ka uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu, un garantēti pārliecinās arī par to, ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai tādējādi panāktu, ka sūtījumu vai tā daļu var uzskatīt par atkritumiem vai atlikumiem. Revīzijas procesā izvērtē, cik bieži un pēc kādas metodikas ir ņemti paraugi un cik pamatīgi ir attiecīgie dati.

Šajā punktā noteiktie pienākumi ir spēkā neatkarīgi no tā, vai atjaunojamo resursu degviela un reciklēta oglekļa degviela tiek ražota Savienībā vai arī tiek importēta. Ir nodrošināts, ka informācija par katra degvielas un/vai kurināmā piegādātāja piedāvātās biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā ģeogrāfisko izcelsmi un izejmateriālu veidu ir
  mūsdienīgā, viegli iegūstamā un lietotājam draudzīgā veidā
  pieejama patērētājiem operatoru, piegādātāju
  un
  attiecīgo kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs
  , kā arī uzpildes stacijās
  un ka attiecīgā informācija katru gadu tiek atjaunināta.”;

mūsdienīgā, viegli iegūstamā un lietotājam draudzīgā veidā

un

, kā arī uzpildes stacijās

| c) | panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija var nolemt, ka brīvprātīgas valsts vai starptautiskas shēmas, ar ko nosaka atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas ražošanas standartus, sniedz pareizus datus par siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanu 29. panta 10. punkta un 29.a panta 1. un 2. punkta vajadzībām, pierāda 27. panta 3. punkta un 31.a panta 5. punkta prasību izpildi vai pierāda, ka biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā sūtījumi atbilst 29. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. Apliecinot, ka ir izpildītas 29. panta 6. un 7. punkta prasības, operatori prasītos pierādījumus var sniegt tieši ieguves apgabala līmenī. Direktīvas 29. panta 3. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām Komisija var atzīt platības, kas noteiktas reti sastopamu, apdraudētu vai izmirstošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, kuras par tādām atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotos sarakstos.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija var nolemt, ka brīvprātīgas valsts vai starptautiskas shēmas, ar ko nosaka atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas ražošanas standartus, sniedz pareizus datus par siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanu 29. panta 10. punkta un 29.a panta 1. un 2. punkta vajadzībām, pierāda 27. panta 3. punkta un 31.a panta 5. punkta prasību izpildi vai pierāda, ka biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā sūtījumi atbilst 29. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. Apliecinot, ka ir izpildītas 29. panta 6. un 7. punkta prasības, operatori prasītos pierādījumus var sniegt tieši ieguves apgabala līmenī. Direktīvas 29. panta 3. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām Komisija var atzīt platības, kas noteiktas reti sastopamu, apdraudētu vai izmirstošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, kuras par tādām atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotos sarakstos.”;

| ca) | panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:


  “Komisija var nolemt, ka minētajās shēmās ir precīza informācija par pasākumiem, kas veikti, lai aizsargātu augsni, ūdeni un gaisu, atjaunotu degradētu zemi
  un
  izvairītos no pārmērīga ūdens patēriņa apgabalos ar trūcīgiem ūdens resursiem ▌.”; |
| --- | --- |

ca)

ca)

panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija var nolemt, ka minētajās shēmās ir precīza informācija par pasākumiem, kas veikti, lai aizsargātu augsni, ūdeni un gaisu, atjaunotu degradētu zemi
  un
  izvairītos no pārmērīga ūdens patēriņa apgabalos ar trūcīgiem ūdens resursiem ▌.”;

un

| d) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Dalībvalstis var izveidot valsts shēmas, kuras nodrošina, ka ar metodiku, kas izstrādāta saskaņā ar 29.a panta 3. punktu, visā pārraudzības ķēdē ar valsts kompetento iestāžu iesaisti var pārliecināties par to, ka ir izpildīti 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji. Šādas shēmas var arī izmantot, lai pārliecinātos, ka uzņēmēji Savienības datubāzē ir iekļāvuši precīzu un izsmeļošu informāciju, lai pierādītu, ka ir izpildītas 27. panta 3. punkta prasības, un sertificētu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kam raksturīgs zems netiešas zemes izmantošanas maiņas risks.
  Dalībvalsts par šādu valsts shēmu var paziņot Komisijai. Lai šādas shēmas būtu vieglāk divpusēji un daudzpusēji atzīt, Komisija tās izvērtē prioritārā kārtībā. Komisija ar īstenošanas aktiem var lemt par to, vai šāda paziņotā valsts shēma atbilst šajā direktīvā izklāstītajiem nosacījumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Ja lēmums ir pozitīvs, tad citas saskaņā ar šo pantu Komisijas atzītas shēmas attiecīgās dalībvalsts izveidotajai valsts shēmai neatsaka savstarpēju atzīšanu, lai pārliecinātos, ka ir izpildīti kritēriji, kuru kontekstā konkrēto shēmu ir atzinusi Komisija.
  Iekārtām, kuras ražo elektroenerģiju, siltumenerģiju un aukstumenerģiju un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir diapazonā no 5 līdz
  20
   MW, dalībvalstis izveido vienkāršotas valsts verifikācijas shēmas, kas nodrošina, ka ir izpildīti 29. panta 2.–7. un 10. punktā noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas kritēriji.”; |
| --- | --- |

d)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Dalībvalstis var izveidot valsts shēmas, kuras nodrošina, ka ar metodiku, kas izstrādāta saskaņā ar 29.a panta 3. punktu, visā pārraudzības ķēdē ar valsts kompetento iestāžu iesaisti var pārliecināties par to, ka ir izpildīti 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji. Šādas shēmas var arī izmantot, lai pārliecinātos, ka uzņēmēji Savienības datubāzē ir iekļāvuši precīzu un izsmeļošu informāciju, lai pierādītu, ka ir izpildītas 27. panta 3. punkta prasības, un sertificētu biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo, kam raksturīgs zems netiešas zemes izmantošanas maiņas risks.

Dalībvalsts par šādu valsts shēmu var paziņot Komisijai. Lai šādas shēmas būtu vieglāk divpusēji un daudzpusēji atzīt, Komisija tās izvērtē prioritārā kārtībā. Komisija ar īstenošanas aktiem var lemt par to, vai šāda paziņotā valsts shēma atbilst šajā direktīvā izklāstītajiem nosacījumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Ja lēmums ir pozitīvs, tad citas saskaņā ar šo pantu Komisijas atzītas shēmas attiecīgās dalībvalsts izveidotajai valsts shēmai neatsaka savstarpēju atzīšanu, lai pārliecinātos, ka ir izpildīti kritēriji, kuru kontekstā konkrēto shēmu ir atzinusi Komisija.

Iekārtām, kuras ražo elektroenerģiju, siltumenerģiju un aukstumenerģiju un kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir diapazonā no 5 līdz
  20
   MW, dalībvalstis izveido vienkāršotas valsts verifikācijas shēmas, kas nodrošina, ka ir izpildīti 29. panta 2.–7. un 10. punktā noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas kritēriji.”;

| e) | panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “9.   Ja uzņēmējs iesniedz pierādījumus vai datus, kas iegūti saskaņā ar shēmu, uz kuru attiecas atbilstoši 4. vai 6. punktam pieņemts lēmums, dalībvalsts neprasa uzņēmējam sniegt papildu pierādījumus tam, ka ir nodrošināta atbilstība shēmā ietvertajiem elementiem, kuru kontekstā konkrēto shēmu ir atzinusi Komisija.”; |
| --- | --- |

e)

panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“9.   Ja uzņēmējs iesniedz pierādījumus vai datus, kas iegūti saskaņā ar shēmu, uz kuru attiecas atbilstoši 4. vai 6. punktam pieņemts lēmums, dalībvalsts neprasa uzņēmējam sniegt papildu pierādījumus tam, ka ir nodrošināta atbilstība shēmā ietvertajiem elementiem, kuru kontekstā konkrēto shēmu ir atzinusi Komisija.”;

| f) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, kas var pamatoties uz uzņēmēja pieprasījumu, Komisija, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus, pārbauda, vai atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas avota gadījumā ir izpildīti 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji.
  Sešu mēnešu laikā no šāda pieprasījuma saņemšanas un saskaņā ar 34. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru Komisija ar īstenošanas aktiem lemj par to, vai attiecīgā dalībvalsts drīkst rīkoties šādi:






  a) | vai nu no attiecīgā avota iegūtu atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ņemt vērā 29. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajām vajadzībām, vai |
| --- | --- | --- |

f)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, kas var pamatoties uz uzņēmēja pieprasījumu, Komisija, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus, pārbauda, vai atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas avota gadījumā ir izpildīti 29. panta 2.–7. un 10. punktā un 29.a panta 1. un 2. punktā noteiktie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji.

Sešu mēnešu laikā no šāda pieprasījuma saņemšanas un saskaņā ar 34. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru Komisija ar īstenošanas aktiem lemj par to, vai attiecīgā dalībvalsts drīkst rīkoties šādi:

a)

vai nu no attiecīgā avota iegūtu atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ņemt vērā 29. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajām vajadzībām, vai

| b) | atkāpjoties no šā panta 9. punkta, prasīt no attiecīgā avota iegūtas atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas piegādātājiem sniegt papildu pierādījumus, kas apliecina, ka ir izpildīti attiecīgie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji un ir ievērotas attiecīgās siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas robežvērtības.”; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no šā panta 9. punkta, prasīt no attiecīgā avota iegūtas atjaunojamo resursu degvielas un reciklēta oglekļa degvielas piegādātājiem sniegt papildu pierādījumus, kas apliecina, ka ir izpildīti attiecīgie ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritēriji un ir ievērotas attiecīgās siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas robežvērtības.”;

▌

| 22) | direktīvā iekļauj šādu pantu:

  “31.a pants

  Savienības datubāze


  1.   
  Līdz ... [trīs mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]
  Komisija nodrošina, ka ir izveidota Savienības datubāze, kas ļauj izsekot
  biomasas kurināmo,
  šķidro un gāzveida atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu
  (“Savienības datubāze”)
  .


  2.   Dalībvalstis prasa attiecīgajiem uzņēmējiem minētajā datubāzē laicīgi ievadīt precīzu informāciju par veiktajiem darījumiem un
  par
  ilgtspējas
  kritērijiem degvielai
  , uz kuru šie darījumi attiecas, arī par šādai degvielai raksturīgo aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju, sākot no degvielas ražošanas punkta līdz brīdim, kad degviela Savienībā ir patērēta.
  Savstarpēji savienoto gāzes sistēmu uzskata par vienotu masas bilances sistēmu. Gāzveida degvielai Savienības datubāzē ir informācija par šādas degvielas ievadīšanu sistēmā un izņemšanu no sistēmas.
  Datubāzē ir arī informācija par to, vai ir sniegts atbalsts konkrētā sūtījuma degvielas ražošanai un kāda veida atbalsta shēma ir izmantota, ja atbalsts ir sniegts.
  Lai veiksmīgāk varētu izsekot datiem visā piegādes ķēdē, Komisija attiecīgā gadījumā ir pilnvarota saskaņā ar 35. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko nodrošina plašākas informācijas ievadīšanu Savienības datubāzē, tajā iekļaujot arī attiecīgos datus no degvielas ražošanai izmantotās izejvielas ražošanas vai savākšanas punkta.
  Dalībvalstis prasa degvielas piegādātājiem ievadīt Savienības datubāzē informāciju, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas 25. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktās prasības.


  Neatkarīgi no šā panta 1. un 3. punkta par gāzveida atjaunojamo resursu degvielu un gāzveida degvielu, kas ievadīta Eiropas gāzes sistēmā, uzņēmējiem būtu jāievada informācija par veiktajiem darījumiem un ilgtspējas kritērijiem, kā arī cita svarīga informācija, piemēram, par degvielas SEG emisijas apjomu līdz punktam, no kura tā ievadīta savstarpēji savienotā gāzes sistēmā, un ar nosacījumu, ka masas bilances izsekošanas sistēmu papildina izcelsmes apliecinājumi.




  3.   Dalībvalstīm Savienības datubāze ir pieejama monitoringa un datu pārbaudes vajadzībām.


  4.   Ja izcelsmes apliecinājumi ir izsniegti par konkrēta sūtījuma atjaunojamo resursu gāzes ražošanu, dalībvalstis nodrošina, ka šie izcelsmes apliecinājumi ▌ir anulēti
  pēc tam, kad atjaunojamo resursu gāzes sūtījums ir izņemts no Eiropas savstarpēji savienotās gāzes sistēmas
  .


  5.   Dalībvalstis nodrošina, lai — piemēram, ar brīvprātīgām vai valsts shēmām
  , ko var papildināt izcelsmes apliecinājumu sistēma,
   — būtu pārbaudīts, ka uzņēmēju ievadītā informācija datubāzē ir precīza un izsmeļoša.




  5.a
     
  Ir nodrošināts, ka datubāze ir publiski pieejama atklātā, pārredzamā un lietotājam draudzīgā veidā un ka datubāze tiek pastāvīgi atjaunināta.




  Komisija publicē plašai sabiedrībai pieejamus gada ziņojumus par informāciju, kas paziņota Savienības datubāzē, cita starpā arī par atjaunojamo resursu un mazoglekļa degvielas ģeogrāfisko izcelsmi un izejmateriālu veidu.”; |
| --- | --- |

22)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“31.a pants

Savienības datubāze

1.   
  Līdz ... [trīs mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]
  Komisija nodrošina, ka ir izveidota Savienības datubāze, kas ļauj izsekot
  biomasas kurināmo,
  šķidro un gāzveida atjaunojamo resursu degvielu un reciklēta oglekļa degvielu
  (“Savienības datubāze”)
  .

2.   Dalībvalstis prasa attiecīgajiem uzņēmējiem minētajā datubāzē laicīgi ievadīt precīzu informāciju par veiktajiem darījumiem un
  par
  ilgtspējas
  kritērijiem degvielai
  , uz kuru šie darījumi attiecas, arī par šādai degvielai raksturīgo aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju, sākot no degvielas ražošanas punkta līdz brīdim, kad degviela Savienībā ir patērēta.
  Savstarpēji savienoto gāzes sistēmu uzskata par vienotu masas bilances sistēmu. Gāzveida degvielai Savienības datubāzē ir informācija par šādas degvielas ievadīšanu sistēmā un izņemšanu no sistēmas.
  Datubāzē ir arī informācija par to, vai ir sniegts atbalsts konkrētā sūtījuma degvielas ražošanai un kāda veida atbalsta shēma ir izmantota, ja atbalsts ir sniegts.

Lai veiksmīgāk varētu izsekot datiem visā piegādes ķēdē, Komisija attiecīgā gadījumā ir pilnvarota saskaņā ar 35. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko nodrošina plašākas informācijas ievadīšanu Savienības datubāzē, tajā iekļaujot arī attiecīgos datus no degvielas ražošanai izmantotās izejvielas ražošanas vai savākšanas punkta.

Dalībvalstis prasa degvielas piegādātājiem ievadīt Savienības datubāzē informāciju, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas 25. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktās prasības.

Neatkarīgi no šā panta 1. un 3. punkta par gāzveida atjaunojamo resursu degvielu un gāzveida degvielu, kas ievadīta Eiropas gāzes sistēmā, uzņēmējiem būtu jāievada informācija par veiktajiem darījumiem un ilgtspējas kritērijiem, kā arī cita svarīga informācija, piemēram, par degvielas SEG emisijas apjomu līdz punktam, no kura tā ievadīta savstarpēji savienotā gāzes sistēmā, un ar nosacījumu, ka masas bilances izsekošanas sistēmu papildina izcelsmes apliecinājumi.

3.   Dalībvalstīm Savienības datubāze ir pieejama monitoringa un datu pārbaudes vajadzībām.

4.   Ja izcelsmes apliecinājumi ir izsniegti par konkrēta sūtījuma atjaunojamo resursu gāzes ražošanu, dalībvalstis nodrošina, ka šie izcelsmes apliecinājumi ▌ir anulēti
  pēc tam, kad atjaunojamo resursu gāzes sūtījums ir izņemts no Eiropas savstarpēji savienotās gāzes sistēmas
  .

5.   Dalībvalstis nodrošina, lai — piemēram, ar brīvprātīgām vai valsts shēmām
  , ko var papildināt izcelsmes apliecinājumu sistēma,
   — būtu pārbaudīts, ka uzņēmēju ievadītā informācija datubāzē ir precīza un izsmeļoša.

5.a
     
  Ir nodrošināts, ka datubāze ir publiski pieejama atklātā, pārredzamā un lietotājam draudzīgā veidā un ka datubāze tiek pastāvīgi atjaunināta.

Komisija publicē plašai sabiedrībai pieejamus gada ziņojumus par informāciju, kas paziņota Savienības datubāzē, cita starpā arī par atjaunojamo resursu un mazoglekļa degvielas ģeogrāfisko izcelsmi un izejmateriālu veidu.”;

| 22a) | direktīvas 33. pantu groza šādi:










  a) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Ja vajadzīgs, Komisija vajadzības 2025. gadā iesniedz tiesību akta priekšlikumu par tiesisko regulējumu, ar ko veicina no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanu laika periodā pēc 2030. gada.”; |
| --- | --- | --- |

22a)

22a)

direktīvas 33. pantu groza šādi:

direktīvas 33. pantu groza šādi:

a)

a)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Ja vajadzīgs, Komisija vajadzības 2025. gadā iesniedz tiesību akta priekšlikumu par tiesisko regulējumu, ar ko veicina no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanu laika periodā pēc 2030. gada.”;

| b) | panta 3. punktā pievieno šādu daļu:




  “Šā punkta pirmajā daļā minēto tiesību akta priekšlikumu Komisija sagatavo, ņemot vērā šādus elementus:










  a) | ieteikumus, ko sniegusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2009 10.a pantu izveidotā Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

panta 3. punktā pievieno šādu daļu:

panta 3. punktā pievieno šādu daļu:

“Šā punkta pirmajā daļā minēto tiesību akta priekšlikumu Komisija sagatavo, ņemot vērā šādus elementus:

“Šā punkta pirmajā daļā minēto tiesību akta priekšlikumu Komisija sagatavo, ņemot vērā šādus elementus:

a)

a)

ieteikumus, ko sniegusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2009 10.a pantu izveidotā Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos;

ieteikumus, ko sniegusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2009 10.a pantu izveidotā Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos;

| b) | indikatīva Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas budžeta tāmi, kā noteikts Direktīvas (ES) 2021/1119 4. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

b)

b)

indikatīva Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas budžeta tāmi, kā noteikts Direktīvas (ES) 2021/1119 4. panta 4. punktā;

indikatīva Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas budžeta tāmi, kā noteikts Direktīvas (ES) 2021/1119 4. panta 4. punktā;

| c) | integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kurus dalībvalstis iesniegušas līdz 2024. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

c)

integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kurus dalībvalstis iesniegušas līdz 2024. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktu;

integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kurus dalībvalstis iesniegušas līdz 2024. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktu;

| d) | pieredzi, kas gūta, īstenojot šo direktīvu, arī tajā noteiktos ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijus; un |
| --- | --- |

d)

d)

pieredzi, kas gūta, īstenojot šo direktīvu, arī tajā noteiktos ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijus; un

pieredzi, kas gūta, īstenojot šo direktīvu, arī tajā noteiktos ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupīšanas kritērijus; un

| e) | tehnoloģiju attīstību no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas jomā.”; |
| --- | --- |

e)

e)

tehnoloģiju attīstību no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas jomā.”;

tehnoloģiju attīstību no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas jomā.”;

| c) | pantam pievieno šādu punktu:





  “4.a
     
  Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija pārskata šīs direktīvas īstenošanu un publicē ziņojumu, kurā izklāsta sava pārskata secinājumus. Pārskatīšanas procesā jo īpaši analizē šādus elementus:










  a) | kāda ir atjaunojamās enerģijas plašākas izmantošanas ārējā ietekme un ietekme uz vidi; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

pantam pievieno šādu punktu:

pantam pievieno šādu punktu:

“4.a
     
  Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā] Komisija pārskata šīs direktīvas īstenošanu un publicē ziņojumu, kurā izklāsta sava pārskata secinājumus. Pārskatīšanas procesā jo īpaši analizē šādus elementus:

a)

kāda ir atjaunojamās enerģijas plašākas izmantošanas ārējā ietekme un ietekme uz vidi;

| b) | kādus sociālekonomiskus ieguvumus nodrošina šīs direktīvas īstenošana; |
| --- | --- |

b)

kādus sociālekonomiskus ieguvumus nodrošina šīs direktīvas īstenošana;

| c) | ciktāl ir īstenotas saistītās iniciatīvas, kas attiecībā uz atjaunojamo resursu enerģiju ir iestrādātas plānā “REPowerEU”; |
| --- | --- |

c)

ciktāl ir īstenotas saistītās iniciatīvas, kas attiecībā uz atjaunojamo resursu enerģiju ir iestrādātas plānā “REPowerEU”;

| d) | vai vajadzīgajā apjomā ir pieejamas atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudas, kas apmierinātu lielāku pieprasījumu pēc elektroenerģijas transporta un rūpniecības nozarē, ēku sektorā un siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē un lielāku pieprasījumu pēc nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas. |
| --- | --- |

d)

vai vajadzīgajā apjomā ir pieejamas atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudas, kas apmierinātu lielāku pieprasījumu pēc elektroenerģijas transporta un rūpniecības nozarē, ēku sektorā un siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē un lielāku pieprasījumu pēc nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo resursu degvielas.

| e) | kā līdz 2030. gadam pakāpeniski ir samazinājies no šīs direktīvas 2. pantā definētās primārās koksnes biomasas iegūta kurināmā īpatsvars, kas uzskaitīts 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām, par pamatu ņemot Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējumu. Pārskats par šādu pakāpenisku samazināšanos ir iesniedzams ne vēlāk kā ... [3 gadu laikā pēc šīs grozošās direktīvas transponēšanas] [Gr. 48]. |
| --- | --- |

e)

kā līdz 2030. gadam pakāpeniski ir samazinājies no šīs direktīvas 2. pantā definētās primārās koksnes biomasas iegūta kurināmā īpatsvars, kas uzskaitīts 3. panta 1. punktā atjaunojamiem energoresursiem noteikto mērķrādītāju īstenošanas vajadzībām, par pamatu ņemot Komisijas sagatavoto ietekmes novērtējumu. Pārskats par šādu pakāpenisku samazināšanos ir iesniedzams ne vēlāk kā ... [3 gadu laikā pēc šīs grozošās direktīvas transponēšanas] [Gr. 48].

Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes savas administratīvās procedūras pastāvīgi pielāgo labākajai pārvaldības praksei un veic arī visus pārējos pasākumus, lai šo direktīvu varētu vienkāršāk īstenot, un līdz minimumam samazina atbilstības nodrošināšanas izmaksas iesaistītajiem dalībniekiem un skartajām nozarēm.”;

| 23) | direktīvas 35. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punkta otrajā daļā, 29.a panta 3. punktā, 26. panta 2. punkta ceturtajā daļā, 26. panta 2. punkta piektajā daļā, 27. panta 1. punkta otrajā daļā, 27. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 28. panta 5. punktā, 28. panta 6. punkta otrajā daļā, 31. panta 5. punkta otrajā daļā un 31.a panta 2. punkta otrajā daļā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no [šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.”; |
| --- | --- | --- |

23)

direktīvas 35. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punkta otrajā daļā, 29.a panta 3. punktā, 26. panta 2. punkta ceturtajā daļā, 26. panta 2. punkta piektajā daļā, 27. panta 1. punkta otrajā daļā, 27. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 28. panta 5. punktā, 28. panta 6. punkta otrajā daļā, 31. panta 5. punkta otrajā daļā un 31.a panta 2. punkta otrajā daļā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no [šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 3. punkta piektajā daļā, 8. panta 3. punkta otrajā daļā, 29.a panta 3. punktā, 26. panta 2. punkta ceturtajā daļā, 26. panta 2. punkta piektajā daļā, 27. panta 1. punkta otrajā daļā, 27. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 28. panta 5. punktā, 28. panta 6. punkta otrajā daļā, 31. panta 5. punkta otrajā daļā un 31.a panta 2. punkta otrajā daļā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 3. punkta piektajā daļā, 8. panta 3. punkta otrajā daļā, 29.a panta 3. punktā, 26. panta 2. punkta ceturtajā daļā, 26. panta 2. punkta piektajā daļā, 27. panta 1. punkta otrajā daļā, 27. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 28. panta 5. punktā, 28. panta 6. punkta otrajā daļā, 31. panta 5. punkta otrajā daļā un 31.a panta 2. punkta otrajā daļā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.”;

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| c) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “Saskaņā ar 7. panta 3. punkta piekto daļu, 8. panta 3. punkta otro daļu, 29.a panta 3. punktu, 26. panta 2. punkta ceturto daļu, 26. panta 2. punkta piekto daļu, 27. panta 1. punkta otro daļu, 27. panta 3. punkta ceturto daļu, 28. panta 5. punktu, 28. panta 6. punkta otro daļu, 31. panta 5. punktu un 31.a panta 2. punkta otro daļu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; |
| --- | --- |

c)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar 7. panta 3. punkta piekto daļu, 8. panta 3. punkta otro daļu, 29.a panta 3. punktu, 26. panta 2. punkta ceturto daļu, 26. panta 2. punkta piekto daļu, 27. panta 1. punkta otro daļu, 27. panta 3. punkta ceturto daļu, 28. panta 5. punktu, 28. panta 6. punkta otro daļu, 31. panta 5. punktu un 31.a panta 2. punkta otro daļu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

| 24) | pielikumus groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumiem. |
| --- | --- |

24)

pielikumus groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumiem.

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2018/1999

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 11. punktu aizstāj ar šādu:






  “11) | “2030. gadam noteiktie Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāji” ir saistošais Savienības mēroga mērķrādītājs, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam ir jāpanāk, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms visā tautsaimniecībā samazinās vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, saistošais Savienības mērķrādītājs, kas attiecībā uz atjaunojamo enerģiju noteikts 2030. gadā, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā, Savienības līmeņa pamatmērķis, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam ir jāpanāk, ka vismaz par 32,5 % uzlabojas energoefektivitāte, un 2030. gadam noteiktais 15 % mērķrādītājs attiecībā uz elektrotīklu starpsavienojumiem, kā arī visi pārējie šādi mērķrādītāji, par kuriem Eiropadome vai Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies attiecībā uz 2030. gadu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

“11)

“2030. gadam noteiktie Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāji” ir saistošais Savienības mēroga mērķrādītājs, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam ir jāpanāk, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms visā tautsaimniecībā samazinās vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, saistošais Savienības mērķrādītājs, kas attiecībā uz atjaunojamo enerģiju noteikts 2030. gadā, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā, Savienības līmeņa pamatmērķis, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam ir jāpanāk, ka vismaz par 32,5 % uzlabojas energoefektivitāte, un 2030. gadam noteiktais 15 % mērķrādītājs attiecībā uz elektrotīklu starpsavienojumiem, kā arī visi pārējie šādi mērķrādītāji, par kuriem Eiropadome vai Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies attiecībā uz 2030. gadu;”;

| b) | panta 20. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | saistībā ar Komisijas ieteikumiem, kuru pamatā ir atbilstoši 29. panta 1. punkta b) apakšpunktam sagatavots no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas novērtējums, tas ir dalībvalsts agri īstenots devums, kas palīdz sasniegt Savienības saistošo mērķrādītāju, kā tas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā, un kas mērīts pēc dalībvalsts nacionālajiem atjaunojamās enerģijas atsauces punktiem;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 20. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

saistībā ar Komisijas ieteikumiem, kuru pamatā ir atbilstoši 29. panta 1. punkta b) apakšpunktam sagatavots no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas novērtējums, tas ir dalībvalsts agri īstenots devums, kas palīdz sasniegt Savienības saistošo mērķrādītāju, kā tas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā, un kas mērīts pēc dalībvalsts nacionālajiem atjaunojamās enerģijas atsauces punktiem;”;

| 2) | regulas 4. panta a) punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2) | attiecībā uz atjaunojamo enerģiju:
  Lai īstenotu Savienības saistošo mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā, tas ir devums, kas palīdz sasniegt šo mērķrādītāju, izteikts kā dalībvalsts atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvars no enerģijas bruto galapatēriņa 2030. gadā, ar indikatīvu trajektoriju, pēc kuras šo devumu īstenot, sākot no 2021. gada. Līdz 2022. gadam indikatīvā trajektorija sasniedz atsauces punktu, kas ir vismaz 18 % no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina attiecīgās dalībvalsts saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju un dalībvalsts devumu, kas palīdz sasniegt 2030. gada mērķrādītāju. Līdz 2025. gadam indikatīvā trajektorija sasniedz atsauces punktu, kas ir vismaz 43 % no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina attiecīgās dalībvalsts saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju un dalībvalsts devumu, kas palīdz sasniegt 2030. gada mērķrādītāju. Līdz 2027. gadam indikatīvā trajektorija sasniedz atsauces punktu, kas ir vismaz 65 % no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina attiecīgās dalībvalsts saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju un dalībvalsts devumu, kas palīdz sasniegt 2030. gada mērķrādītāju.
  Līdz 2030. gadā indikatīvā trajektorija sasniedz vismaz dalībvalsts plānoto devumu. Ja dalībvalsts prognozē, ka tā savu saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju pārsniegs, tās indikatīvā trajektorija var sākties līmenī, kuru tā prognozējusi sasniegt. Dalībvalstu indikatīvās trajektorijas, kopumā ņemtas, sasniedz Savienības atsauces punktus 2022., 2025. un 2027. gadā un Savienības saistošo mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā. Neatkarīgi no šīs regulas izpildei vajadzīgā dalībvalsts devuma, kas palīdz sasniegt Savienības mērķrādītāju, un attiecīgās indikatīvās trajektorijas dalībvalsts savas valsts politikas īstenošanai var brīvi norādīt vērienīgākas ieceres.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 4. panta a) punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2)

attiecībā uz atjaunojamo enerģiju:

Lai īstenotu Savienības saistošo mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā, tas ir devums, kas palīdz sasniegt šo mērķrādītāju, izteikts kā dalībvalsts atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvars no enerģijas bruto galapatēriņa 2030. gadā, ar indikatīvu trajektoriju, pēc kuras šo devumu īstenot, sākot no 2021. gada. Līdz 2022. gadam indikatīvā trajektorija sasniedz atsauces punktu, kas ir vismaz 18 % no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina attiecīgās dalībvalsts saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju un dalībvalsts devumu, kas palīdz sasniegt 2030. gada mērķrādītāju. Līdz 2025. gadam indikatīvā trajektorija sasniedz atsauces punktu, kas ir vismaz 43 % no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina attiecīgās dalībvalsts saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju un dalībvalsts devumu, kas palīdz sasniegt 2030. gada mērķrādītāju. Līdz 2027. gadam indikatīvā trajektorija sasniedz atsauces punktu, kas ir vismaz 65 % no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina attiecīgās dalībvalsts saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju un dalībvalsts devumu, kas palīdz sasniegt 2030. gada mērķrādītāju.

Līdz 2030. gadā indikatīvā trajektorija sasniedz vismaz dalībvalsts plānoto devumu. Ja dalībvalsts prognozē, ka tā savu saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju pārsniegs, tās indikatīvā trajektorija var sākties līmenī, kuru tā prognozējusi sasniegt. Dalībvalstu indikatīvās trajektorijas, kopumā ņemtas, sasniedz Savienības atsauces punktus 2022., 2025. un 2027. gadā un Savienības saistošo mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā. Neatkarīgi no šīs regulas izpildei vajadzīgā dalībvalsts devuma, kas palīdz sasniegt Savienības mērķrādītāju, un attiecīgās indikatīvās trajektorijas dalībvalsts savas valsts politikas īstenošanai var brīvi norādīt vērienīgākas ieceres.”;

| 3) | regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Dalībvalstis kolektīvi nodrošina, ka to devums, kopumā ņemts, ir vismaz Savienības saistošā mērķrādītāja līmenī, kas 2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo enerģiju norādīts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis kolektīvi nodrošina, ka to devums, kopumā ņemts, ir vismaz Savienības saistošā mērķrādītāja līmenī, kas 2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo enerģiju norādīts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā.”;

| 4) | regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Atjaunojamās enerģijas jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija izvērtē, ciktāl ir panākts progress attiecībā uz atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvaru no Savienības bruto galapatēriņa, pamatojoties uz indikatīvu Savienības trajektoriju, kas 2020. gadā sākas no 20 % līmeņa, 2022. gadā sasniedz atsauces punktu vismaz 18 % līmenī, 2025. gadā — 43 % līmenī un 2027. gadā — 65 % līmenī no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina atjaunojamo resursu enerģijai noteikto Savienības mērķrādītāju 2020. gadam un attiecīgo Savienības mērķrādītāju 2030. gadam, un kas 2030. gadā sasniedz atjaunojamo resursu enerģijai noteikto Savienības mērķrādītāju, kā norādīts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Atjaunojamās enerģijas jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija izvērtē, ciktāl ir panākts progress attiecībā uz atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvaru no Savienības bruto galapatēriņa, pamatojoties uz indikatīvu Savienības trajektoriju, kas 2020. gadā sākas no 20 % līmeņa, 2022. gadā sasniedz atsauces punktu vismaz 18 % līmenī, 2025. gadā — 43 % līmenī un 2027. gadā — 65 % līmenī no visa atjaunojamo resursu enerģijas īpatsvara pieauguma, ja salīdzina atjaunojamo resursu enerģijai noteikto Savienības mērķrādītāju 2020. gadam un attiecīgo Savienības mērķrādītāju 2030. gadam, un kas 2030. gadā sasniedz atjaunojamo resursu enerģijai noteikto Savienības mērķrādītāju, kā norādīts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. pantā.”;

3. pants

Grozījumi Direktīvā 98/70/EK

Direktīvu 98/70/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Darbības joma
  Attiecībā uz autotransporta līdzekļiem un autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku (arī iekšzemes ūdensceļu kuģiem, kad tie nekuģo jūrā), lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, kā arī atpūtas kuģiem, kad tie nekuģo jūrā, šajā direktīvā uz veselības un vides aizsardzības apsvērumu pamata ir noteiktas tehniskās specifikācijas degvielai, kas izmantojama dzirksteļaizdedzes dzinēju un kompresijaizdedzes dzinēju darbināšanai, ņemot vērā šo dzinēju tehniskās prasības.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Darbības joma

Attiecībā uz autotransporta līdzekļiem un autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku (arī iekšzemes ūdensceļu kuģiem, kad tie nekuģo jūrā), lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, kā arī atpūtas kuģiem, kad tie nekuģo jūrā, šajā direktīvā uz veselības un vides aizsardzības apsvērumu pamata ir noteiktas tehniskās specifikācijas degvielai, kas izmantojama dzirksteļaizdedzes dzinēju un kompresijaizdedzes dzinēju darbināšanai, ņemot vērā šo dzinēju tehniskās prasības.”;

| 2) | direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “1. | “Benzīns” ir jebkura gaistoša minerāleļļa, kas paredzēta, lai transportlīdzekļu piedziņai darbinātu iekšdedzes dzinēju ar dzirksteļaizdedzi, un kas atbilst KN kodiem 2710 12 41, 2710 12 45 un 2710 12 49; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.

“Benzīns” ir jebkura gaistoša minerāleļļa, kas paredzēta, lai transportlīdzekļu piedziņai darbinātu iekšdedzes dzinēju ar dzirksteļaizdedzi, un kas atbilst KN kodiem 2710 12 41, 2710 12 45 un 2710 12 49;

| 2. | “Dīzeļdegviela” ir gāzeļļas, kas atbilst KN kodam 2710 19 43 (27), kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2007 (28) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 595/2009 (29), un ko izmanto pašgājējiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

2.

“Dīzeļdegviela” ir gāzeļļas, kas atbilst KN kodam 2710 19 43 (27

28

29

| 3. | “Gāzeļļas, kas paredzētas lietošanai autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (arī iekšzemes ūdensceļu kuģos), lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoros, kā arī atpūtas kuģos” ir jebkurš no naftas iegūts šķidrums, kurš atbilst KN kodam 2710 19 43 (30), kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/53/ES (31), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 167/2013 (32) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1628 (33), un kurš paredzēts izmanošanai kompresijaizdedzes dzinējos; |
| --- | --- |

3.

“Gāzeļļas, kas paredzētas lietošanai autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (arī iekšzemes ūdensceļu kuģos), lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoros, kā arī atpūtas kuģos” ir jebkurš no naftas iegūts šķidrums, kurš atbilst KN kodam 2710 19 43 (30

31

32

33

| b) | panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “8. | “Piegādātājs” ir kurināmā/degvielas piegādātājs, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (34) 2. panta pirmās daļas 38. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“8.

“Piegādātājs” ir kurināmā/degvielas piegādātājs, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (34

| 9. | “Biodegviela” ir biodegviela, kā tas definēts Direktīvas 2018/2001 2. panta pirmās daļas 33. punktā;”; |
| --- | --- |

9.

“Biodegviela” ir biodegviela, kā tas definēts Direktīvas 2018/2001 2. panta pirmās daļas 33. punktā;”;

| 3) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstis prasa piegādātājiem nodrošināt, lai tirgū būtu laista dīzeļdegviela ar taukskābju metilestera (FAME) saturu, kas nesasniedz 7 %.”; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis prasa piegādātājiem nodrošināt, lai tirgū būtu laista dīzeļdegviela ar taukskābju metilestera (FAME) saturu, kas nesasniedz 7 %.”;

FAME

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Dalībvalstis nodrošina, ka maksimālais pieļaujamais sēra saturs gāzeļļās, kuras paredzētas izmantošanai autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (arī iekšzemes ūdensceļu kuģos), lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoros un atpūtas kuģos, ir 10 mg/kg. Dalībvalstis nodrošina, ka šķidro degvielu, kas nav šāda gāzeļļa, iekšzemes ūdensceļu kuģos un atpūtas kuģos var izmantot tikai tad, ja sēra saturs šādā šķidrajā degvielā nepārsniedz šādā gāzeļļā maksimāli pieļaujamo saturu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis nodrošina, ka maksimālais pieļaujamais sēra saturs gāzeļļās, kuras paredzētas izmantošanai autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (arī iekšzemes ūdensceļu kuģos), lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoros un atpūtas kuģos, ir 10 mg/kg. Dalībvalstis nodrošina, ka šķidro degvielu, kas nav šāda gāzeļļa, iekšzemes ūdensceļu kuģos un atpūtas kuģos var izmantot tikai tad, ja sēra saturs šādā šķidrajā degvielā nepārsniedz šādā gāzeļļā maksimāli pieļaujamo saturu.”;

| 4) | direktīvas 7.a–7.e pantu svītro; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 7.a–7.e pantu svītro;

| 5) | direktīvas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta g), h), i) un k) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta g), h), i) un k) apakšpunktu svītro;

| b) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu svītro;

| 6) | direktīvas I, II, IV un V pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu. |
| --- | --- |

6)

direktīvas I, II, IV un V pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.

4. pants

Pārejas noteikumi

| 1) | Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijai ir iesniegti dati, kas savākti un dalībvalsts izraudzītajai iestādei paziņoti par ... gadu [OV: aizpildīt, norādot kalendāro gadu, kurā stājas spēkā atcelšana] vai tā daļu saskaņā ar Direktīvas 98/70/EK 7.a panta 1. punkta trešo daļu un 7.a panta 7. punktu, kuri ar šīs direktīvas 3. panta 4. punktu ir svītroti. |
| --- | --- |

1)

Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijai ir iesniegti dati, kas savākti un dalībvalsts izraudzītajai iestādei paziņoti par ... gadu [OV: aizpildīt, norādot kalendāro gadu, kurā stājas spēkā atcelšana] vai tā daļu saskaņā ar Direktīvas 98/70/EK 7.a panta 1. punkta trešo daļu un 7.a panta 7. punktu, kuri ar šīs direktīvas 3. panta 4. punktu ir svītroti.

| 2) | Šā panta 1. punktā minētos datus Komisija iekļauj ziņojumos, kurus tai ir pienākums sniegt saskaņā ar Direktīvu 98/70/EK. |
| --- | --- |

2)

Šā panta 1. punktā minētos datus Komisija iekļauj ziņojumos, kurus tai ir pienākums sniegt saskaņā ar Direktīvu 98/70/EK.

5. pants

Transponēšana

1)   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā līdz
  2023. gada
  31. decembrim. Attiecīgo noteikumu tekstu dalībvalstis nekavējoties dara zināmu Komisijai.

Attiecīgos noteikumus dalībvalstis pieņem, tajos ietverot atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno attiecīgo noteikumu oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā šāda atsauce ir jāizdara.

2)   Galvenos tiesību aktu noteikumus, ko dalībvalstis pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva, tās dara zināmus Komisijai.

6. pants

Atcelšana

Padomes Direktīva (ES) 2015/652 (35) ir atcelta no ... [OV: aizpildīt, norādot kalendāro gadu, kurā stājas spēkā atcelšana].

7. pants

Stāšanās spēkā

Līdz 2024. gada decembrim Komisija sniedz vispusīgu ietekmes novērtējumu par paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” — arī šīs direktīvas, — kombinēto un kumulatīvo ietekmi.

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētāja

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I PIELIKUMS

Direktīvas (ES) 2018/2001 pielikumus groza šādi:

| 1) | direktīvas I pielikuma tabulas pēdējo rindu svītro; |
| --- | --- |

1)

direktīvas I pielikuma tabulas pēdējo rindu svītro;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 3) | direktīvas III pielikumu aizstāj ar šādu:
  DEGVIELAS ENERĢIJAS SATURS







  Degviela | Enerģijas saturs pēc masas (zemākā siltumspēja, MJ/kg) | Enerģijas saturs pēc tilpuma (zemākā siltumspēja, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| DEGVIELA, KO IEGŪST NO BIOMASAS UN/VAI BIOMASAS PĀRSTRĀDES DARBĪBĀM | | |
| Biopropāns | 46 | 24 |
| Tīra augu eļļa (nerafinēta vai rafinēta, ķīmiski nemodificēta eļļa, ko spiežot, ekstrahējot vai ar līdzvērtīgiem paņēmieniem iegūst no eļļas augiem) | 37 | 34 |
| Biodīzeļdegviela — taukskābju metilesteris (no biomasas izcelsmes eļļas iegūts metilesteris) | 37 | 33 |
| Biodīzeļdegviela — taukskābju etilesteris (no biomasas izcelsmes eļļas iegūts etilesteris) | 38 | 34 |
| Biogāze, ko iespējams attīrīt līdz dabasgāzes kvalitātei | 50 | — |
| Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot dīzeļdegvielas aizstāšanai | 44 | 34 |
| Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot benzīna aizstāšanai | 45 | 30 |
| Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot reaktīvo dzinēju degvielas aizstāšanai | 44 | 34 |
| Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot sašķidrinātās naftas gāzes aizstāšanai | 46 | 24 |
| Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot dīzeļdegvielas aizstāšanai | 43 | 36 |
| Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot benzīna aizstāšanai | 44 | 32 |
| Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot reaktīvo dzinēju degvielas aizstāšanai | 43 | 33 |
| Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot sašķidrinātās naftas gāzes aizstāšanai | 46 | 23 |
| ATJAUNOJAMO RESURSU DEGVIELA, KO VAR RAŽOT NO DAŽĀDIEM ATJAUNOJAMIEM ENERGORESURSIEM, TOSTARP NO BIOMASAS | | |
| No atjaunojamiem energoresursiem iegūts metanols | 20 | 16 |
| No atjaunojamiem energoresursiem iegūts etanols | 27 | 21 |
| No atjaunojamiem energoresursiem iegūts propanols | 31 | 25 |
| No atjaunojamiem energoresursiem iegūts butanols | 33 | 27 |
| Fišera–Tropša dīzeļdegviela (sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot dīzeļdegvielas aizstāšanai) | 44 | 34 |
| Fišera–Tropša benzīns (no biomasas iegūts sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot benzīna aizstāšanai) | 44 | 33 |
| Fišera–Tropša reaktīvo dzinēju degviela (no biomasas iegūts sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot reaktīvo dzinēju degvielas aizstāšanai) | 44 | 33 |
| Fišera–Tropša sašķidrinātā naftas gāze (sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot sašķidrinātās naftas gāzes aizstāšanai) | 46 | 24 |
| DME (dimetilēteris) | 28 | 19 |
| No atjaunojamiem energoresursiem iegūts ūdeņradis | 120 | — |
| ETBE (uz etanola bāzes iegūts etil-terc-butilēteris) | 36 (no kuriem 37 % ir atjaunojamie energoresursi) | 27 (no kuriem 37 % ir atjaunojamie energoresursi) |
| MTBE (uz metanola bāzes iegūts metil-terc-butilēteris) | 35 (no kuriem 22 % ir atjaunojamie energoresursi) | 26 (no kuriem 22 % ir atjaunojamie energoresursi) |
| TAEE (uz etanola bāzes iegūts terc-amiletilēteris) | 38 (no kuriem 29 % ir atjaunojamie energoresursi) | 29 (no kuriem 29 % ir atjaunojamie energoresursi) |
| TAME (uz etanola bāzes iegūts terc-amilmetilēteris) | 36 (no kuriem 18 % ir atjaunojamie energoresursi) | 28 (no kuriem 18 % ir atjaunojamie energoresursi) |
| THxEE (uz etanola bāzes iegūts terc-heksiletilēteris) | 38 (no kuriem 25 % ir atjaunojamie energoresursi) | 30 (no kuriem 25 % ir atjaunojamie energoresursi) |
| THxME (uz etanola bāzes iegūts terc-heksilmetilēteris) | 38 (no kuriem 14 % ir atjaunojamie energoresursi) | 30 (no kuriem 14 % ir atjaunojamie energoresursi) |
| NEATJAUNOJAMO RESURSU DEGVIELA | | |
| Benzīns | 43 | 32 |
| Dīzeļdegviela | 43 | 36 |
| No neatjaunojamiem energoresursiem iegūts ūdeņradis | 120 | —”; |

3)

direktīvas III pielikumu aizstāj ar šādu:

DEGVIELAS ENERĢIJAS SATURS

Degviela

Enerģijas saturs pēc masas (zemākā siltumspēja, MJ/kg)

Enerģijas saturs pēc tilpuma (zemākā siltumspēja, MJ/l)

DEGVIELA, KO IEGŪST NO BIOMASAS UN/VAI BIOMASAS PĀRSTRĀDES DARBĪBĀM

Biopropāns

46

24

Tīra augu eļļa (nerafinēta vai rafinēta, ķīmiski nemodificēta eļļa, ko spiežot, ekstrahējot vai ar līdzvērtīgiem paņēmieniem iegūst no eļļas augiem)

37

34

Biodīzeļdegviela — taukskābju metilesteris (no biomasas izcelsmes eļļas iegūts metilesteris)

37

33

Biodīzeļdegviela — taukskābju etilesteris (no biomasas izcelsmes eļļas iegūts etilesteris)

38

34

Biogāze, ko iespējams attīrīt līdz dabasgāzes kvalitātei

50

—

Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot dīzeļdegvielas aizstāšanai

44

34

Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot benzīna aizstāšanai

45

30

Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot reaktīvo dzinēju degvielas aizstāšanai

44

34

Biomasas izcelsmes hidroapstrādāta (termoķīmiski apstrādāta ar ūdeņradi) eļļa, ko paredzēts izmantot sašķidrinātās naftas gāzes aizstāšanai

46

24

Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot dīzeļdegvielas aizstāšanai

43

36

Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot benzīna aizstāšanai

44

32

Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot reaktīvo dzinēju degvielas aizstāšanai

43

33

Biomasas vai pirolizētas biomasas izcelsmes līdzpārstrādāta eļļa (rafinētavā pārstrādāta vienlaicīgi ar fosilo degvielu), ko paredzēts izmantot sašķidrinātās naftas gāzes aizstāšanai

46

23

ATJAUNOJAMO RESURSU DEGVIELA, KO VAR RAŽOT NO DAŽĀDIEM ATJAUNOJAMIEM ENERGORESURSIEM, TOSTARP NO BIOMASAS

No atjaunojamiem energoresursiem iegūts metanols

20

16

No atjaunojamiem energoresursiem iegūts etanols

27

21

No atjaunojamiem energoresursiem iegūts propanols

31

25

No atjaunojamiem energoresursiem iegūts butanols

33

27

Fišera–Tropša dīzeļdegviela (sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot dīzeļdegvielas aizstāšanai)

44

34

Fišera–Tropša benzīns (no biomasas iegūts sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot benzīna aizstāšanai)

44

33

Fišera–Tropša reaktīvo dzinēju degviela (no biomasas iegūts sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot reaktīvo dzinēju degvielas aizstāšanai)

44

33

Fišera–Tropša sašķidrinātā naftas gāze (sintētiskais ogļūdeņradis vai sintētisko ogļūdeņražu maisījums, ko paredzēts izmantot sašķidrinātās naftas gāzes aizstāšanai)

46

24

DME (dimetilēteris)

28

19

No atjaunojamiem energoresursiem iegūts ūdeņradis

120

—

ETBE (uz etanola bāzes iegūts etil-terc-butilēteris)

36 (no kuriem 37 % ir atjaunojamie energoresursi)

27 (no kuriem 37 % ir atjaunojamie energoresursi)

MTBE (uz metanola bāzes iegūts metil-terc-butilēteris)

35 (no kuriem 22 % ir atjaunojamie energoresursi)

26 (no kuriem 22 % ir atjaunojamie energoresursi)

TAEE (uz etanola bāzes iegūts terc-amiletilēteris)

38 (no kuriem 29 % ir atjaunojamie energoresursi)

29 (no kuriem 29 % ir atjaunojamie energoresursi)

TAME (uz etanola bāzes iegūts terc-amilmetilēteris)

36 (no kuriem 18 % ir atjaunojamie energoresursi)

28 (no kuriem 18 % ir atjaunojamie energoresursi)

THxEE (uz etanola bāzes iegūts terc-heksiletilēteris)

38 (no kuriem 25 % ir atjaunojamie energoresursi)

30 (no kuriem 25 % ir atjaunojamie energoresursi)

THxME (uz etanola bāzes iegūts terc-heksilmetilēteris)

38 (no kuriem 14 % ir atjaunojamie energoresursi)

30 (no kuriem 14 % ir atjaunojamie energoresursi)

NEATJAUNOJAMO RESURSU DEGVIELA

Benzīns

43

32

Dīzeļdegviela

43

36

No neatjaunojamiem energoresursiem iegūts ūdeņradis

120

—”;

| 4) | direktīvas IV pielikumu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU IEKĀRTU UZSTĀDĪTĀJU UN PROJEKTĒTĀJU APMĀCĪBA UN SERTIFIKĀCIJA”; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas IV pielikumu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU IEKĀRTU UZSTĀDĪTĀJU UN PROJEKTĒTĀJU APMĀCĪBA UN SERTIFIKĀCIJA”;

| b) | ievadteikumu un pirmo punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Direktīvas 18. panta 3. punktā minēto sertificēšanas shēmu un apmācības programmu pamatā ir šādi kritēriji:






  1. | Sertifikācijas process ir pārredzams, un dalībvalsts vai tās izraudzītā administratīvā struktūra ir skaidri definējusi attiecīgā procesa norisi.”; |
| --- | --- | --- |

b)

ievadteikumu un pirmo punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“Direktīvas 18. panta 3. punktā minēto sertificēšanas shēmu un apmācības programmu pamatā ir šādi kritēriji:

1.

Sertifikācijas process ir pārredzams, un dalībvalsts vai tās izraudzītā administratīvā struktūra ir skaidri definējusi attiecīgā procesa norisi.”;

| c) | pielikumā iekļauj šādu 1.a un 1.b punktu:






  “1.a | Sertifikācijas iestāžu izsniegtie sertifikāti ir skaidri definēti, un tos ir viegli identificēt darba ņēmējiem un speciālistiem, kuri vēlas saņemt sertifikātu. |
| --- | --- | --- |

c)

pielikumā iekļauj šādu 1.a un 1.b punktu:

“1.a

Sertifikācijas iestāžu izsniegtie sertifikāti ir skaidri definēti, un tos ir viegli identificēt darba ņēmējiem un speciālistiem, kuri vēlas saņemt sertifikātu.

| 1.b | Sertifikācijas process nodrošina, ka uzstādītāji var uzstādīt kvalitatīvas iekārtas, kas uzticami darbojas.”; |
| --- | --- |

1.b

Sertifikācijas process nodrošina, ka uzstādītāji var uzstādīt kvalitatīvas iekārtas, kas uzticami darbojas.”;

| d) | pielikuma 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “2. | Biomasas iekārtu, siltumsūkņu, sekli ieraktu ģeotermisko sistēmu, ▌saules siltumenerģijas iekārtu
  , kā arī uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas tehnoloģiju — arī uzlādes staciju, —
  uzstādītāji sertifikātu saņem pēc tam, kad ir apguvuši akreditētu apmācības programmu, vai pēc apmācības no akreditēta mācību centra
  vai no oficiālas kvalificēšanas shēmas saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  . |
| --- | --- | --- |

d)

pielikuma 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.

Biomasas iekārtu, siltumsūkņu, sekli ieraktu ģeotermisko sistēmu, ▌saules siltumenerģijas iekārtu
  , kā arī uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas tehnoloģiju — arī uzlādes staciju, —
  uzstādītāji sertifikātu saņem pēc tam, kad ir apguvuši akreditētu apmācības programmu, vai pēc apmācības no akreditēta mācību centra
  vai no oficiālas kvalificēšanas shēmas saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  .

| 3. | Apmācības programmu vai mācību centru akreditē dalībvalstis vai to izraudzītās administratīvās struktūras. Akreditācijas struktūra nodrošina, lai mācību centrā piedāvātās apmācības
  , profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās programmas būtu iekļaujošas, lai tās būtu iespējams
  apgūt nepārtraukti
  un lai tās būtu pieejamas
  visā reģionā vai valstī.
  Lai nodrošinātu praktisko apmācību, mācību centra rīcībā ir pienācīgs tehniskais nodrošinājums, arī laboratorijas aprīkojums vai attiecīgas iekārtas.
  Papildus pamata apmācībai mācību centrs piedāvā arī īsus, tematiskus kursus zināšanu atsvaidzināšanai (tostarp kursus jaunāko tehnoloģiju apguvei), tādējādi nodrošinot mūžizglītību iekārtu uzstādīšanas jomā Līdz ar pamata apmācību mācību centrs piedāvā īsākus iemaņu atsvaidzināšanas un profesionālās pilnveidošanās kursus, kas tiek rīkoti pa apmācības moduļiem un dod uzstādītājiem un projektētājiem iespēju gūt jaunas zināšanas, kā arī paplašināt un dažādot savas prasmes vairākās tehnoloģijās un to kombinācijās. Mācību centrs nodrošina, ka apmācība ir pielāgota jaunām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām ēku sektorā, kā arī rūpniecības un lauksaimniecības nozarē. Mācību centri atzīst attiecīgi iegūtās prasmes.
  Apmācības programmas un moduļi ir izstrādāti tā, lai būtu iespējama mūžizglītība par atjaunojamo energoresursu iekārtām, un attiecīgās programmas un moduļi ir saderīgi ar profesionālo apmācību pirmreizējiem darba meklētājiem un pieaugušajiem, kuri vēlas pārkvalificēties vai atrast jaunu darbu.
  Apmācības programmas ir izstrādātas tā, lai būtu vieglāk iegūt kvalifikāciju dažādu tehnoloģiju un risinājumu jomā un lai izvairītos no šauras specializācijas, kas attiecas tikai uz konkrētu zīmolu vai tehnoloģiju. Apmācību var nodrošināt aprīkojuma vai sistēmas ražotājs, institūti vai asociācijas.”; |
| --- | --- |

3.

Apmācības programmu vai mācību centru akreditē dalībvalstis vai to izraudzītās administratīvās struktūras. Akreditācijas struktūra nodrošina, lai mācību centrā piedāvātās apmācības
  , profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās programmas būtu iekļaujošas, lai tās būtu iespējams
  apgūt nepārtraukti
  un lai tās būtu pieejamas
  visā reģionā vai valstī.

Lai nodrošinātu praktisko apmācību, mācību centra rīcībā ir pienācīgs tehniskais nodrošinājums, arī laboratorijas aprīkojums vai attiecīgas iekārtas.

Papildus pamata apmācībai mācību centrs piedāvā arī īsus, tematiskus kursus zināšanu atsvaidzināšanai (tostarp kursus jaunāko tehnoloģiju apguvei), tādējādi nodrošinot mūžizglītību iekārtu uzstādīšanas jomā Līdz ar pamata apmācību mācību centrs piedāvā īsākus iemaņu atsvaidzināšanas un profesionālās pilnveidošanās kursus, kas tiek rīkoti pa apmācības moduļiem un dod uzstādītājiem un projektētājiem iespēju gūt jaunas zināšanas, kā arī paplašināt un dažādot savas prasmes vairākās tehnoloģijās un to kombinācijās. Mācību centrs nodrošina, ka apmācība ir pielāgota jaunām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām ēku sektorā, kā arī rūpniecības un lauksaimniecības nozarē. Mācību centri atzīst attiecīgi iegūtās prasmes.

Apmācības programmas un moduļi ir izstrādāti tā, lai būtu iespējama mūžizglītība par atjaunojamo energoresursu iekārtām, un attiecīgās programmas un moduļi ir saderīgi ar profesionālo apmācību pirmreizējiem darba meklētājiem un pieaugušajiem, kuri vēlas pārkvalificēties vai atrast jaunu darbu.

Apmācības programmas ir izstrādātas tā, lai būtu vieglāk iegūt kvalifikāciju dažādu tehnoloģiju un risinājumu jomā un lai izvairītos no šauras specializācijas, kas attiecas tikai uz konkrētu zīmolu vai tehnoloģiju. Apmācību var nodrošināt aprīkojuma vai sistēmas ražotājs, institūti vai asociācijas.”;

| da) | pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu:










  “5. | Mācību kurss noslēdzas ar pārbaudījumu, pēc kura tiek saņemts sertifikāts vai iegūta kvalifikācija. Pārbaudījuma procesā praksē izvērtē to, vai sekmīgi ir uzstādīti biomasas katli vai krāsnis, siltumsūkņi, sekli ieraktas ģeotermiskās sistēmas, saules siltumenerģijas iekārtas vai uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas tehnoloģijas, arī uzlādes stacijas.”; |
| --- | --- | --- |

da)

pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.

Mācību kurss noslēdzas ar pārbaudījumu, pēc kura tiek saņemts sertifikāts vai iegūta kvalifikācija. Pārbaudījuma procesā praksē izvērtē to, vai sekmīgi ir uzstādīti biomasas katli vai krāsnis, siltumsūkņi, sekli ieraktas ģeotermiskās sistēmas, saules siltumenerģijas iekārtas vai uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas tehnoloģijas, arī uzlādes stacijas.”;

| e) | pielikuma 6. punkta c) apakšpunktā pievieno šādu iv) un v) punktu;






  “iv) | izpratne par priekšizpēti un konstrukcijas izpēti; |
| --- | --- | --- |

e)

pielikuma 6. punkta c) apakšpunktā pievieno šādu iv) un v) punktu;

“iv)

izpratne par priekšizpēti un konstrukcijas izpēti;

| v) | ģeotermālo siltumsūkņu gadījumā — izpratne par urbšanu;”; |
| --- | --- |

v)

ģeotermālo siltumsūkņu gadījumā — izpratne par urbšanu;”;

| 5) | direktīvas V pielikuma C daļu groza šādi:






  a) | daļas 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “5. | Izejvielu ieguves vai audzēšanas emisijas, eec, ietver emisijas, kas rodas pašā ieguves vai audzēšanas procesā; emisijas, kuras rodas izejvielu ievākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas procesā; emisijas no atkritumiem un noplūdēm; un emisijas, ko rada ieguves vai audzēšanas procesā izmantoto ķimikāliju vai produktu ražošana. Nav ietverts izejvielu audzēšanas procesā uztvertais CO2. Aprēķiniem izmanto D daļā noteiktās dezagregētās standartvērtības, kuras attiecas uz augsnes N2O emisijām, ja šādas standartvērtības ir pieejamas. Faktisko vērtību vietā drīkst aprēķināt vidējās vērtības, kuru pamatā ir vietējā lauksaimniecības prakse, izmantojot datus par lauku saimniecību grupu. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

direktīvas V pielikuma C daļu groza šādi:

a)

daļas 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“5.

Izejvielu ieguves vai audzēšanas emisijas, eec, ietver emisijas, kas rodas pašā ieguves vai audzēšanas procesā; emisijas, kuras rodas izejvielu ievākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas procesā; emisijas no atkritumiem un noplūdēm; un emisijas, ko rada ieguves vai audzēšanas procesā izmantoto ķimikāliju vai produktu ražošana. Nav ietverts izejvielu audzēšanas procesā uztvertais CO2. Aprēķiniem izmanto D daļā noteiktās dezagregētās standartvērtības, kuras attiecas uz augsnes N2O emisijām, ja šādas standartvērtības ir pieejamas. Faktisko vērtību vietā drīkst aprēķināt vidējās vērtības, kuru pamatā ir vietējā lauksaimniecības prakse, izmantojot datus par lauku saimniecību grupu.

| 6. | Šīs pielikuma daļas 1. punkta a) apakšpunktā minēto aprēķinu vajadzībām siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu, kas aiztaupīts, jo labāk īstenota lauksaimniecības pārvaldība, esca — piemēram, pāreja uz mazāku augsnes apstrādi vai atteikšanās no šādas apstrādes, uzlabota augseka, virsaugu izmantošana, arī kultūraugu pēcpļaujas atlieku apsaimniekošana, un organisko augsnes ielabotāju (piemēram, komposta, kūtsmēslu fermentācijas digestāta) izmantošana —, ņem vērā tikai tad, ja nav riska, ka tas negatīvi ietekmēs bioloģisko daudzveidību. Turklāt ir sniegti pārliecinoši un pārbaudāmi pierādījumi tam, ka oglekļa koncentrācija augsnē ir palielinājusies vai ka ir paredzama oglekļa koncentrācijas palielināšanās laika periodā, kurā attiecīgās izejvielas audzētas, tomēr ņemot vērā emisijas, kas rodas, ja šādas prakses rezultātā plašāk tiek izmantoti mēslošanas līdzekļi un herbicīdi (36). |
| --- | --- |

6.

Šīs pielikuma daļas 1. punkta a) apakšpunktā minēto aprēķinu vajadzībām siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu, kas aiztaupīts, jo labāk īstenota lauksaimniecības pārvaldība, esca — piemēram, pāreja uz mazāku augsnes apstrādi vai atteikšanās no šādas apstrādes, uzlabota augseka, virsaugu izmantošana, arī kultūraugu pēcpļaujas atlieku apsaimniekošana, un organisko augsnes ielabotāju (piemēram, komposta, kūtsmēslu fermentācijas digestāta) izmantošana —, ņem vērā tikai tad, ja nav riska, ka tas negatīvi ietekmēs bioloģisko daudzveidību. Turklāt ir sniegti pārliecinoši un pārbaudāmi pierādījumi tam, ka oglekļa koncentrācija augsnē ir palielinājusies vai ka ir paredzama oglekļa koncentrācijas palielināšanās laika periodā, kurā attiecīgās izejvielas audzētas, tomēr ņemot vērā emisijas, kas rodas, ja šādas prakses rezultātā plašāk tiek izmantoti mēslošanas līdzekļi un herbicīdi (36).

| b) | daļas 15. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

daļas 15. punktu svītro;

| c) | daļas 18. punktu aizstāj ar šādu:






  “18. | Šīs pielikuma daļas 17. punktā minēto aprēķinu vajadzībām emisijas sadala šādi: eec + el + esca + tās ep, etd, eccs un eccr daļas, kas rodas līdz blakusprodukta ražošanas procesa posmam (to ieskaitot). Ja blakusproduktiem emisijas vērtība ir iedalīta kādā no iepriekšējiem aprites cikla posmiem, tad attiecīgo emisijas apjomu kopsummas vietā aprēķinu vajadzībām izmanto kurināmā/degvielas starpproduktam pēdējā šādā posmā iedalīto emisijas apjoma daļu. Biogāzes un biometāna gadījumā šo aprēķinu vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus, uz kuriem neattiecas 7. punkts. Atkritumiem un atlikumiem emisijas neiedala. Šo aprēķinu vajadzībām pieņem, ka negatīva enerģijas satura blakusproduktiem enerģijas saturs ir vienāds ar nulli. Uzskata, ka atkritumiem un atlikumiem, ieskaitot visus IX pielikumā iekļautos atkritumus un atlikumus, aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz šo materiālu savākšanas procesam ir nulle neatkarīgi no tā, vai attiecīgie materiāli pirms pārveidošanas galaproduktā ir pārstrādāti starpproduktos. ▌Ja biomasas kurināmo ražo naftas rafinēšanas iekārtās, kuras nav pārstrādes staciju kombinācija ar parastajiem katliem vai koģenerācijas iekārtām, kas nodrošina siltumenerģiju un/vai elektroenerģiju pārstrādes stacijai, tad vieta, kur veic analīzes 17. punktā minētajiem aprēķiniem, ir rafinēšanas iekārta.”; |
| --- | --- | --- |

c)

daļas 18. punktu aizstāj ar šādu:

“18.

Šīs pielikuma daļas 17. punktā minēto aprēķinu vajadzībām emisijas sadala šādi: eec + el + esca + tās ep, etd, eccs un eccr daļas, kas rodas līdz blakusprodukta ražošanas procesa posmam (to ieskaitot). Ja blakusproduktiem emisijas vērtība ir iedalīta kādā no iepriekšējiem aprites cikla posmiem, tad attiecīgo emisijas apjomu kopsummas vietā aprēķinu vajadzībām izmanto kurināmā/degvielas starpproduktam pēdējā šādā posmā iedalīto emisijas apjoma daļu. Biogāzes un biometāna gadījumā šo aprēķinu vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus, uz kuriem neattiecas 7. punkts. Atkritumiem un atlikumiem emisijas neiedala. Šo aprēķinu vajadzībām pieņem, ka negatīva enerģijas satura blakusproduktiem enerģijas saturs ir vienāds ar nulli. Uzskata, ka atkritumiem un atlikumiem, ieskaitot visus IX pielikumā iekļautos atkritumus un atlikumus, aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz šo materiālu savākšanas procesam ir nulle neatkarīgi no tā, vai attiecīgie materiāli pirms pārveidošanas galaproduktā ir pārstrādāti starpproduktos. ▌Ja biomasas kurināmo ražo naftas rafinēšanas iekārtās, kuras nav pārstrādes staciju kombinācija ar parastajiem katliem vai koģenerācijas iekārtām, kas nodrošina siltumenerģiju un/vai elektroenerģiju pārstrādes stacijai, tad vieta, kur veic analīzes 17. punktā minētajiem aprēķiniem, ir rafinēšanas iekārta.”;

| 6) | direktīvas VI pielikuma B daļu groza šādi:






  a) | daļas 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “5. | Izejvielu ieguves vai audzēšanas emisijas, eec, ietver emisijas, kas rodas pašā ieguves vai audzēšanas procesā; emisijas, kuras rodas izejvielu ievākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas procesā; emisijas no atkritumiem un noplūdēm; un emisijas, ko rada ieguves vai audzēšanas procesā izmantoto ķimikāliju vai produktu ražošana. Nav ietverts izejvielu audzēšanas procesā uztvertais CO2. Aprēķiniem izmanto D daļā noteiktās dezagregētās standartvērtības, kuras attiecas uz augsnes N2O emisijām, ja šādas standartvērtības ir pieejamas. Faktisko vērtību vietā drīkst aprēķināt vidējās vērtības, kuru pamatā ir vietējā lauksaimniecības prakse, izmantojot datus par lauku saimniecību grupu. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

direktīvas VI pielikuma B daļu groza šādi:

a)

daļas 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“5.

Izejvielu ieguves vai audzēšanas emisijas, eec, ietver emisijas, kas rodas pašā ieguves vai audzēšanas procesā; emisijas, kuras rodas izejvielu ievākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas procesā; emisijas no atkritumiem un noplūdēm; un emisijas, ko rada ieguves vai audzēšanas procesā izmantoto ķimikāliju vai produktu ražošana. Nav ietverts izejvielu audzēšanas procesā uztvertais CO2. Aprēķiniem izmanto D daļā noteiktās dezagregētās standartvērtības, kuras attiecas uz augsnes N2O emisijām, ja šādas standartvērtības ir pieejamas. Faktisko vērtību vietā drīkst aprēķināt vidējās vērtības, kuru pamatā ir vietējā lauksaimniecības prakse, izmantojot datus par lauku saimniecību grupu.

| 6. | Šīs pielikuma daļas 1. punkta a) apakšpunktā minēto aprēķinu vajadzībām siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu, kas aiztaupīts, jo labāk īstenota lauksaimniecības pārvaldība, esca — piemēram, pāreja uz mazāku augsnes apstrādi vai atteikšanās no šādas apstrādes, uzlabota augseka, virsaugu izmantošana, arī kultūraugu pēcpļaujas atlieku apsaimniekošana, un organisko augsnes ielabotāju (piemēram, komposta, kūtsmēslu fermentācijas digestāta) izmantošana —, ņem vērā tikai tad, ja nav riska, ka tas negatīvi ietekmēs bioloģisko daudzveidību. Turklāt ir sniegti pārliecinoši un pārbaudāmi pierādījumi tam, ka oglekļa koncentrācija augsnē ir palielinājusies vai ka ir paredzama oglekļa koncentrācijas palielināšanās laika periodā, kurā attiecīgās izejvielas audzētas, tomēr ņemot vērā emisijas, kas rodas, ja šādas prakses rezultātā plašāk tiek izmantoti mēslošanas līdzekļi un herbicīdi (37). |
| --- | --- |

6.

Šīs pielikuma daļas 1. punkta a) apakšpunktā minēto aprēķinu vajadzībām siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu, kas aiztaupīts, jo labāk īstenota lauksaimniecības pārvaldība, esca — piemēram, pāreja uz mazāku augsnes apstrādi vai atteikšanās no šādas apstrādes, uzlabota augseka, virsaugu izmantošana, arī kultūraugu pēcpļaujas atlieku apsaimniekošana, un organisko augsnes ielabotāju (piemēram, komposta, kūtsmēslu fermentācijas digestāta) izmantošana —, ņem vērā tikai tad, ja nav riska, ka tas negatīvi ietekmēs bioloģisko daudzveidību. Turklāt ir sniegti pārliecinoši un pārbaudāmi pierādījumi tam, ka oglekļa koncentrācija augsnē ir palielinājusies vai ka ir paredzama oglekļa koncentrācijas palielināšanās laika periodā, kurā attiecīgās izejvielas audzētas, tomēr ņemot vērā emisijas, kas rodas, ja šādas prakses rezultātā plašāk tiek izmantoti mēslošanas līdzekļi un herbicīdi (37).

| b) | daļas 15. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

daļas 15. punktu svītro;

| c) | daļas 18. punktu aizstāj ar šādu:






  “18. | Šīs pielikuma daļas 17. punktā minēto aprēķinu vajadzībām emisijas sadala šādi: eec + el + esca + tās ep, etd, eccs un eccr daļas, kas rodas līdz blakusprodukta ražošanas procesa posmam (to ieskaitot). Ja blakusproduktiem emisijas vērtība ir iedalīta kādā no iepriekšējiem aprites cikla posmiem, tad attiecīgo emisijas apjomu kopsummas vietā aprēķinu vajadzībām izmanto kurināmā/degvielas starpproduktam pēdējā šādā posmā iedalīto emisijas apjoma daļu.
  Biogāzes un biometāna gadījumā šo aprēķinu vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus, uz kuriem neattiecas 7. punkts. Atkritumiem un atlikumiem emisijas neiedala. Šo aprēķinu vajadzībām pieņem, ka negatīva enerģijas satura blakusproduktiem enerģijas saturs ir vienāds ar nulli.
  Uzskata, ka atkritumiem un atlikumiem, ieskaitot visus IX pielikumā iekļautos atkritumus un atlikumus, aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz šo materiālu savākšanas procesam ir nulle neatkarīgi no tā, vai attiecīgie materiāli pirms pārveidošanas galaproduktā ir pārstrādāti starpproduktos. ▌
  Ja biomasas kurināmo ražo naftas rafinēšanas iekārtās, kuras nav pārstrādes staciju kombinācija ar parastajiem katliem vai koģenerācijas iekārtām, kas nodrošina siltumenerģiju un/vai elektroenerģiju pārstrādes stacijai, tad vieta, kur veic analīzes 17. punktā minētajiem aprēķiniem, ir rafinēšanas iekārta.”; |
| --- | --- | --- |

c)

daļas 18. punktu aizstāj ar šādu:

“18.

Šīs pielikuma daļas 17. punktā minēto aprēķinu vajadzībām emisijas sadala šādi: eec + el + esca + tās ep, etd, eccs un eccr daļas, kas rodas līdz blakusprodukta ražošanas procesa posmam (to ieskaitot). Ja blakusproduktiem emisijas vērtība ir iedalīta kādā no iepriekšējiem aprites cikla posmiem, tad attiecīgo emisijas apjomu kopsummas vietā aprēķinu vajadzībām izmanto kurināmā/degvielas starpproduktam pēdējā šādā posmā iedalīto emisijas apjoma daļu.

Biogāzes un biometāna gadījumā šo aprēķinu vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus, uz kuriem neattiecas 7. punkts. Atkritumiem un atlikumiem emisijas neiedala. Šo aprēķinu vajadzībām pieņem, ka negatīva enerģijas satura blakusproduktiem enerģijas saturs ir vienāds ar nulli.

Uzskata, ka atkritumiem un atlikumiem, ieskaitot visus IX pielikumā iekļautos atkritumus un atlikumus, aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz šo materiālu savākšanas procesam ir nulle neatkarīgi no tā, vai attiecīgie materiāli pirms pārveidošanas galaproduktā ir pārstrādāti starpproduktos. ▌

Ja biomasas kurināmo ražo naftas rafinēšanas iekārtās, kuras nav pārstrādes staciju kombinācija ar parastajiem katliem vai koģenerācijas iekārtām, kas nodrošina siltumenerģiju un/vai elektroenerģiju pārstrādes stacijai, tad vieta, kur veic analīzes 17. punktā minētajiem aprēķiniem, ir rafinēšanas iekārta.”;

| 6a) | direktīvas VI pielikumā iekļauj šādu daļu:




  “Ba.




  Biomasas kurināmā izejmateriāli izmantošanai stacionārās iekārtās ārpus transporta nozares, ieskaitot arī šādus punktus:










  1. | Atlikumu un atkritumu biomasas frakcija pārtikas primārās pārstrādes nozarē:










  a) | biešu mīkstums (tikai pašu izmantošanai nozarē) |
| --- | --- | --- | --- |

6a)

direktīvas VI pielikumā iekļauj šādu daļu:

“Ba.

Biomasas kurināmā izejmateriāli izmantošanai stacionārās iekārtās ārpus transporta nozares, ieskaitot arī šādus punktus:

1.

Atlikumu un atkritumu biomasas frakcija pārtikas primārās pārstrādes nozarē:

a)

biešu mīkstums (tikai pašu izmantošanai nozarē)

| b) | augi un lapas no biežu mazgāšanas |
| --- | --- |

b)

augi un lapas no biežu mazgāšanas

| c) | graudaugu sēnalas un augļu mizas |
| --- | --- |

c)

graudaugu sēnalas un augļu mizas

| d) | rūpniecisko atkritumu biomasas frakcija, ko nevar izmantot pārtikas un dzīvnieku barības ķēdē |
| --- | --- |

d)

rūpniecisko atkritumu biomasas frakcija, ko nevar izmantot pārtikas un dzīvnieku barības ķēdē

| e) | cukurbiešu šķiedrainā frakcija pēc šķidruma difūzijas, lapu un galu ekstrakcijas un citi šķidrumi, kas iegūti pēc cukura ekstrakcijas |
| --- | --- |

e)

cukurbiešu šķiedrainā frakcija pēc šķidruma difūzijas, lapu un galu ekstrakcijas un citi šķidrumi, kas iegūti pēc cukura ekstrakcijas

| 2. | Notekūdeņu apstrādes dūņu biomasas frakcija pārtikas primārās pārstrādes nozarē;”; |
| --- | --- |

2.

Notekūdeņu apstrādes dūņu biomasas frakcija pārtikas primārās pārstrādes nozarē;”;

| 7) | direktīvas VII pielikumā “Qusable” definīcijā atsauci uz 7. panta 4. punktu aizstāj ar atsauci uz 7. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

7)

direktīvas VII pielikumā “Qusable” definīcijā atsauci uz 7. panta 4. punktu aizstāj ar atsauci uz 7. panta 3. punktu;

| 8) | direktīvas IX pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma A daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Izejmateriāli transportam paredzētas biogāzes un modernās degvielas ražošanai:”; |
| --- | --- | --- |

8)

direktīvas IX pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma A daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Izejmateriāli transportam paredzētas biogāzes un modernās degvielas ražošanai:”;

| b) | pielikuma B daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “Izejmateriāli tādas transporta biodegvielas un biogāzes ražošanai, kuras devums 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā noteiktā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja īstenošanai ir ierobežots:”. |
| --- | --- |

b)

pielikuma B daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Izejmateriāli tādas transporta biodegvielas un biogāzes ražošanai, kuras devums 25. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā noteiktā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja īstenošanai ir ierobežots:”.

II PIELIKUMS

Direktīvas 98/70/EK I, II, IV un V pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:






  “(1) | Lieto standartā EN 228:2012+A1:2017 norādītās testēšanas metodes. Dalībvalstis var pieņemt analītisko metodi, kas noteikta EN 228:2012+A1:2017 aizvietošanas standartā, ja ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā metode nodrošina tikpat pareizu rezultātu un vismaz tādu pašu precizitāti, kādu var panākt ar aizvietoto analītisko metodi.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:

“(1)

Lieto standartā EN 228:2012+A1:2017 norādītās testēšanas metodes. Dalībvalstis var pieņemt analītisko metodi, kas noteikta EN 228:2012+A1:2017 aizvietošanas standartā, ja ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā metode nodrošina tikpat pareizu rezultātu un vismaz tādu pašu precizitāti, kādu var panākt ar aizvietoto analītisko metodi.”;

| b) | pielikuma 2. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:






  “(2) | Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 “Nafta un līdzīgi produkti. Mērīšanas metožu un rezultātu precizitāte. 1. daļa. Testa metožu datu precizitātes noteikšana”, un minimālā vērtība ir noteikta, ņemot vērā minimālo starpību, kas ir 2R virs nulles (R = reproducējamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, pamatojoties uz standartā EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprakstītajiem kritērijiem.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:

“(2)

Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 “Nafta un līdzīgi produkti. Mērīšanas metožu un rezultātu precizitāte. 1. daļa. Testa metožu datu precizitātes noteikšana”, un minimālā vērtība ir noteikta, ņemot vērā minimālo starpību, kas ir 2R virs nulles (R = reproducējamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, pamatojoties uz standartā EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprakstītajiem kritērijiem.”;

| c) | pielikuma 6. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:






  “(6) | Citi vienvērtīgie spirti un ēteri, kuru viršanas beigu punkts nepārsniedz standartā EN 228:2012+A1:2017 noteikto.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 6. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:

“(6)

Citi vienvērtīgie spirti un ēteri, kuru viršanas beigu punkts nepārsniedz standartā EN 228:2012+A1:2017 noteikto.”;

| 2) | direktīvas II pielikumu groza šādi:






  a) | tabulas pēdējā rindā (“Taukskābju metilesteru saturs — EN 14078”) pēdējā ailē “Robežvērtības” un apakšailē “Maksimālā” ierakstu “7,0” aizstāj ar “10,0”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas II pielikumu groza šādi:

a)

tabulas pēdējā rindā (“Taukskābju metilesteru saturs — EN 14078”) pēdējā ailē “Robežvērtības” un apakšailē “Maksimālā” ierakstu “7,0” aizstāj ar “10,0”;

| b) | pielikuma 1. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:






  “(1) | Lieto standartā EN 590:2013+A1:2017 norādītās testēšanas metodes. Dalībvalstis var pieņemt analītisko metodi, kas noteikta EN 590:2013+A1:2017 aizvietošanas standartā, ja ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā metode nodrošina tikpat pareizu rezultātu un vismaz tādu pašu precizitāti, kādu var panākt ar aizvietoto analītisko metodi.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 1. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:

“(1)

Lieto standartā EN 590:2013+A1:2017 norādītās testēšanas metodes. Dalībvalstis var pieņemt analītisko metodi, kas noteikta EN 590:2013+A1:2017 aizvietošanas standartā, ja ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā metode nodrošina tikpat pareizu rezultātu un vismaz tādu pašu precizitāti, kādu var panākt ar aizvietoto analītisko metodi.”;

| c) | pielikuma 2. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:






  “(2) | Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 “Nafta un līdzīgi produkti. Mērīšanas metožu un rezultātu precizitāte. 1. daļa. Testa metožu datu precizitātes noteikšana”, un minimālā vērtība ir noteikta, ņemot vērā minimālo starpību, kas ir 2R virs nulles (R = reproducējamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, pamatojoties uz standartā EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprakstītajiem kritērijiem.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 2. zemsvītras piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:

“(2)

Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 “Nafta un līdzīgi produkti. Mērīšanas metožu un rezultātu precizitāte. 1. daļa. Testa metožu datu precizitātes noteikšana”, un minimālā vērtība ir noteikta, ņemot vērā minimālo starpību, kas ir 2R virs nulles (R = reproducējamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, pamatojoties uz standartā EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 aprakstītajiem kritērijiem.”;

| 3) | direktīvas IV un V pielikumu svītro. |
| --- | --- |

3)

direktīvas IV un V pielikumu svītro.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0208/2022).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C [...], [...]., [...]. lpp.

2

(3)  OV C [...], [...]., [...]. lpp.

3

(4)  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojums “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640).

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1
  .

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Komisijas 2020. gada 14. oktobra Ieteikums (ES) 2020/1563 par enerģētisko nabadzību.

6

Komisijas 2020. gada 14. oktobra Ieteikums (ES) 2020/1563 par enerģētisko nabadzību.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82.–209. lpp.).

7

(8)  3. punkts Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562).

8

(9)  Kaskādes principa mērķis ir panākt resursu ziņā efektīvu biomasas izmantošanu, priekšroku — kad vien tas iespējams, — dodot biomasas kā materiāla, nevis energoresursa izmantošanai, un tā palielināt sistēmā pieejamo biomasas daudzumu. Saskaņā ar kaskādes principu koksnes biomasa būtu jāizmanto, vadoties pēc šī resursa ekonomikas un vides kontekstā augstākās pievienotās vērtības šādā prioritārā secībā: 1) ražojumi no koksnes, 2) šādu ražojumu ilgāks kalpošanas laiks, 3) atkārtota izmantošana, 4) reciklēšana, 5) bioenerģija un 6) likvidēšana.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719.

11

(12)  Komisijas 2020. gada 15. septembra Īstenošanas regula (ES) 2020/1294 par Savienības atjaunojamās enerģijas finansēšanas mehānismu (OV L 303, 17.9.2020., 1. lpp.).

12

(13)  
  European Commission Joint Research Centre (2020). Arnulf Jäger-Waldau: “The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union” [Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2020. gada publikācija par Eiropas Savienībā neizmantotām iespējām ražot enerģiju ar saules fotoelementiem; latviešu valodā nav pieejama].

13

European Commission Joint Research Centre (2020). Arnulf Jäger-Waldau: “The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union” [Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2020. gada publikācija par Eiropas Savienībā neizmantotām iespējām ražot enerģiju ar saules fotoelementiem; latviešu valodā nav pieejama].

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes
  2014. gada 22. oktobra
  Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

14

2014. gada 22. oktobra

(15)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

15

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).

16

(17)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

17

(18)  Tiesas 2019. gada 8. jūlija spriedums lietā C-543/17 Komisija/Beļģija, ECLI: EU: C:2019:573.

18

Komisija/Beļģija

(19)  
  International Renewable Energy Agency (IRENA). Report on global landscape of renewable energy finance, 2020, page 9 [Starptautiskās Atjaunojamo energoresursu aģentūras 2020. gada ziņojums par to, kāds pasaules mērogā ir stāvoklis ar atjaunojamās enerģijas finansēšanu; publikācija latviešu valodā nav pieejama].

19

International Renewable Energy Agency (IRENA). Report on global landscape of renewable energy finance, 2020, page 9 [Starptautiskās Atjaunojamo energoresursu aģentūras 2020. gada ziņojums par to, kāds pasaules mērogā ir stāvoklis ar atjaunojamās enerģijas finansēšanu; publikācija latviešu valodā nav pieejama].

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regula (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīva (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

21

(22)  COM(2020)0798.

22

(23)  Komisijas priekšlikums regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

24

NACE

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 30. maija Regula (ES) 2022/869 par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp.).
  ”;

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 30. maija Regula (ES) 2022/869 par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp.).

(27)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.).

29

(30)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīva 2013/53/ES par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 5. februāra Regula (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1628 par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.).”;

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

34

(35)  Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīva (ES) 2015/652, ar ko nosaka aprēķina metodes un ziņošanas prasības, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK, attiecībā uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (OV L 107, 25.4.2015., 26.–67. lpp.).

35

(36)  Šādi pierādījumi var būt augsnes oglekļa mērījumi, piemēram, pirmais mērījums pirms audzēšanas un turpmākie regulāros intervālos ik pēc vairākiem gadiem. Tādā gadījumā, pirms ir pieejams otrais mērījums, augsnes oglekļa pieaugumu lēš, par pamatu ņemot reprezentatīvus eksperimentus vai augsnes modeļus. Sākot ar otro mērījumu un pēc tam, uz šādu mērījumu pamata nosaka, vai ir vērojams augsnes oglekļa pieaugums un cik tas ir apjomīgs.”;

36

(37)  Šādi pierādījumi var būt augsnes oglekļa mērījumi, piemēram, pirmais mērījums pirms audzēšanas un turpmākie regulāros intervālos ik pēc vairākiem gadiem. Tādā gadījumā, pirms ir pieejams otrais mērījums, augsnes oglekļa pieaugumu lēš, par pamatu ņemot reprezentatīvus eksperimentus vai augsnes modeļus. Sākot ar otro mērījumu un pēc tam, uz šādu mērījumu pamata nosaka, vai ir vērojams augsnes oglekļa pieaugums un cik tas ir apjomīgs.”;

37

---

Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība Ukrainai un kopējā uzkrājumu fonda pastiprināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 125/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0557),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0303/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 14. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 14. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu tiek konstatēta droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. pantu, 4. panta 3. punktu un 7. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. pantu, 4. panta 3. punktu un 7. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes starptautiskos cilvēktiesību līgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes starptautiskos cilvēktiesību līgumus,

| — | ņemot vērā tiesiskuma kontrolsarakstu, ko Venēcijas komisija pieņēma savā 106. plenārsesijā Venēcijā 2016. gada 11.–12. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiesiskuma kontrolsarakstu, ko Venēcijas komisija pieņēma savā 106. plenārsesijā Venēcijā 2016. gada 11.–12. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra (2) un 2022. gada 5. maija (3) rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra (2) un 2022. gada 5. maija (3) rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (4),

| — | ņemot vērā Komisijas ikgadējo ziņojumu par tiesiskumu sadaļas par Ungāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ikgadējo ziņojumu par tiesiskumu sadaļas par Ungāriju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas starpposma ziņojumu (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas starpposma ziņojumu (A9-0217/2022),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts LES 2. pantā un kā atspoguļots Hartā un iekļauts starptautiskos cilvēktiesību nolīgumos, un tā kā šīs vērtības, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm, veido pamatu Savienības iedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts LES 2. pantā un kā atspoguļots Hartā un iekļauts starptautiskos cilvēktiesību nolīgumos, un tā kā šīs vērtības, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm, veido pamatu Savienības iedzīvotāju tiesībām;

| B. | tā kā, kā izriet no LES 49. panta, kurā ir paredzēta iespēja jebkurai Eiropas valstij iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalsti, Savienība sastāv no valstīm, kuras ir brīvi un brīvprātīgi apņēmušās ievērot LES 2. pantā minētās kopīgās vērtības, kas ievēro šīs vērtības un apņemas tās veicināt, un Savienības tiesības ir balstītas uz pamatpremisu, ka katrai dalībvalstij un visām pārējām dalībvalstīm ir kopīgas šīs vērtības (5); |
| --- | --- |

B.

tā kā, kā izriet no LES 49. panta, kurā ir paredzēta iespēja jebkurai Eiropas valstij iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalsti, Savienība sastāv no valstīm, kuras ir brīvi un brīvprātīgi apņēmušās ievērot LES 2. pantā minētās kopīgās vērtības, kas ievēro šīs vērtības un apņemas tās veicināt, un Savienības tiesības ir balstītas uz pamatpremisu, ka katrai dalībvalstij un visām pārējām dalībvalstīm ir kopīgas šīs vērtības (5);

| C. | tā kā šī premisa nozīmē un pamato dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos šo vērtību atzīšanā un tādējādi ES tiesību, ar kurām tās tiek īstenotas, ievērošanā (6). |
| --- | --- |

C.

tā kā šī premisa nozīmē un pamato dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos šo vērtību atzīšanā un tādējādi ES tiesību, ar kurām tās tiek īstenotas, ievērošanā (6).

| D. | tā kā apstāklis, ka dalībvalsts ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības, ir nosacījums tam, lai varētu izmantot visas tiesības, kas izriet no Līgumu piemērošanas šai dalībvalstij; tā kā jebkurš ES pamatvērtību pārkāpums, ko izdara kādas dalībvalsts valdība, neizbēgami nozīmē uzbrukumu pilsoņu personīgajai brīvībai, politiskajām un sociālajām tiesībām, kā arī viņu labklājībai un labjutībai; tā kā Ungārija pati ir atzinusi LES 2. pantā noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

D.

tā kā apstāklis, ka dalībvalsts ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības, ir nosacījums tam, lai varētu izmantot visas tiesības, kas izriet no Līgumu piemērošanas šai dalībvalstij; tā kā jebkurš ES pamatvērtību pārkāpums, ko izdara kādas dalībvalsts valdība, neizbēgami nozīmē uzbrukumu pilsoņu personīgajai brīvībai, politiskajām un sociālajām tiesībām, kā arī viņu labklājībai un labjutībai; tā kā Ungārija pati ir atzinusi LES 2. pantā noteiktās vērtības;

| E. | tā kā LES 4. panta 3. punktā noteiktais lojālas sadarbības princips uzliek Savienībai un dalībvalstīm pienākumu sniegt savstarpēju palīdzību to pienākumu izpildē, kas izriet no Līgumiem, ar pilnīgu savstarpēju cieņu, un dalībvalstīm – veikt visus vajadzīgos vispārējos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no Līgumiem vai no Savienības iestāžu aktiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā LES 4. panta 3. punktā noteiktais lojālas sadarbības princips uzliek Savienībai un dalībvalstīm pienākumu sniegt savstarpēju palīdzību to pienākumu izpildē, kas izriet no Līgumiem, ar pilnīgu savstarpēju cieņu, un dalībvalstīm – veikt visus vajadzīgos vispārējos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no Līgumiem vai no Savienības iestāžu aktiem;

| F. | tā kā LES 19. pantā ir konkretizēta tiesiskuma vērtība, kas noteikta LES 2. pantā, un atbildība par ES tiesību aktu pilnīgas piemērošanas nodrošināšanu visās dalībvalstīs un personu tiesību aizsardzība tiesā saskaņā ar šiem tiesību aktiem ir uzticēta valstu tiesām un Tiesai (7); |
| --- | --- |

F.

tā kā LES 19. pantā ir konkretizēta tiesiskuma vērtība, kas noteikta LES 2. pantā, un atbildība par ES tiesību aktu pilnīgas piemērošanas nodrošināšanu visās dalībvalstīs un personu tiesību aizsardzība tiesā saskaņā ar šiem tiesību aktiem ir uzticēta valstu tiesām un Tiesai (7);

| G. | tā kā droša varbūtība, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, kurā šī varbūtība īstenojas, bet ietekmē arī citas dalībvalstis, to savstarpējo uzticēšanos, ES pašu būtību un tās iedzīvotāju pamattiesības saskaņā ar Savienības tiesībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā droša varbūtība, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, kurā šī varbūtība īstenojas, bet ietekmē arī citas dalībvalstis, to savstarpējo uzticēšanos, ES pašu būtību un tās iedzīvotāju pamattiesības saskaņā ar Savienības tiesībām;

| H. | tā kā LES 7. panta darbības joma neaprobežojas tikai ar pienākumiem, kas izriet no Līgumiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 258. pantā, un tā kā Savienība var novērtēt, vai pastāv nepārprotams risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas kopējās vērtības jomās, kas ir dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

H.

tā kā LES 7. panta darbības joma neaprobežojas tikai ar pienākumiem, kas izriet no Līgumiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 258. pantā, un tā kā Savienība var novērtēt, vai pastāv nepārprotams risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas kopējās vērtības jomās, kas ir dalībvalstu kompetencē;

| I. | tā kā jau vairākus gadus situācija Ungārijā nav atrisināta un joprojām pastāv pamats daudzām bažām, un starplaikā ir radušies daudzi jauni jautājumi, kas negatīvi ietekmē Savienības tēlu, kā arī tās efektivitāti un uzticamību pamattiesību, cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā visā pasaulē, kā arī norāda uz to, ka ir nepieciešams tās risināt ar saskaņotu Savienības rīcību; |
| --- | --- |

I.

tā kā jau vairākus gadus situācija Ungārijā nav atrisināta un joprojām pastāv pamats daudzām bažām, un starplaikā ir radušies daudzi jauni jautājumi, kas negatīvi ietekmē Savienības tēlu, kā arī tās efektivitāti un uzticamību pamattiesību, cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā visā pasaulē, kā arī norāda uz to, ka ir nepieciešams tās risināt ar saskaņotu Savienības rīcību;

| J. | tā kā pēc Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas uz Budapeštu (Ungārija) no 2021. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim lielākā daļa delegācijas locekļu joprojām pauž nopietnas bažas par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām valstī; tā kā delegācija ir secinājusi, ka kopš 2018. gada situācija ir nevis uzlabojusies, bet gan pasliktinājusies; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas uz Budapeštu (Ungārija) no 2021. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim lielākā daļa delegācijas locekļu joprojām pauž nopietnas bažas par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām valstī; tā kā delegācija ir secinājusi, ka kopš 2018. gada situācija ir nevis uzlabojusies, bet gan pasliktinājusies;

| K. | tā kā Ungārijas valdība neievēro ES tiesību pārākuma principu, kā noteikts Tiesas judikatūrā, bet mēģina vērsties Tiesā, lai celtu prasības par spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ungārijas valdība neievēro ES tiesību pārākuma principu, kā noteikts Tiesas judikatūrā, bet mēģina vērsties Tiesā, lai celtu prasības par spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem;

| L. | tā kā Ungārijas parlaments 2022. gada 19. jūlijā pieņēma rezolūciju, kurā aicināja ierobežot Eiropas Parlamenta pilnvaras un iecelt EP deputātus, nevis ievēlēt tos; |
| --- | --- |

L.

tā kā Ungārijas parlaments 2022. gada 19. jūlijā pieņēma rezolūciju, kurā aicināja ierobežot Eiropas Parlamenta pilnvaras un iecelt EP deputātus, nevis ievēlēt tos;

| M. | tā kā dažādu etnisko grupu mierīga līdzāspastāvēšana pozitīvi ietekmē valsts kultūras bagātību un labklājību; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažādu etnisko grupu mierīga līdzāspastāvēšana pozitīvi ietekmē valsts kultūras bagātību un labklājību;

| N. | tā kā ierobežojošo pasākumu bloķēšana pret Krieviju Padomē apdraud Savienības centienus aizsargāt LES 2. pantā noteiktās vērtības ES un ārpus tās un ir Eiropas Savienības drošības problēma; |
| --- | --- |

N.

tā kā ierobežojošo pasākumu bloķēšana pret Krieviju Padomē apdraud Savienības centienus aizsargāt LES 2. pantā noteiktās vērtības ES un ārpus tās un ir Eiropas Savienības drošības problēma;

Konstitucionālās sistēmas un vēlēšanu sistēmas darbība

| O. | tā kā 2021. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka likumdošanas procesa pārredzamība un kvalitāte joprojām rada bažas, un Ungārijas valdība ir plaši izmantojusi savas ārkārtas pilnvaras arī jomās, kas nav saistītas ar Covid-19 pandēmiju, kā sākotnēji tika minēts; tā kā bažas rada tas, ka valsts iestādes neefektīvi īsteno Eiropas un valstu tiesu spriedumus; tā kā ir sākuši darboties sabiedrības interešu trasti, kas saņem ievērojamu publisko finansējumu un ko pārvalda pašreizējai valdībai pietuvināti valdes locekļi; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2021. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka likumdošanas procesa pārredzamība un kvalitāte joprojām rada bažas, un Ungārijas valdība ir plaši izmantojusi savas ārkārtas pilnvaras arī jomās, kas nav saistītas ar Covid-19 pandēmiju, kā sākotnēji tika minēts; tā kā bažas rada tas, ka valsts iestādes neefektīvi īsteno Eiropas un valstu tiesu spriedumus; tā kā ir sākuši darboties sabiedrības interešu trasti, kas saņem ievērojamu publisko finansējumu un ko pārvalda pašreizējai valdībai pietuvināti valdes locekļi;

| P. | tā kā Parlaments 2020. gada 17. aprīlī pieņēma rezolūciju par koordinētu ES rīcību COVID-19 pandēmijas un tās seku apkarošanā (8), kurā tas uzskatīja par pilnīgi nesaderīgu ar Eiropas vērtībām Ungārijas valdības lēmumu uz nenoteiktu laiku pagarināt ārkārtas stāvokli, atļaut valdībai bez ierobežojuma laikā pieņemt lēmumus ar dekrēta palīdzību un vājināt parlamenta uzraudzību ārkārtējā situācijā; tā kā Padome 2022. gada 20. jūlija ieteikumā par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un sniedzot atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu (9) ieteica nodrošināt, ka visi ārkārtas pasākumi ir stingri samērīgi, ierobežoti laikā un atbilst Eiropas un starptautiskajiem standartiem, ka tie netraucē uzņēmējdarbībai un regulatīvās vides stabilitātei un ka politikas veidošanas procesā tiek efektīvi iesaistīti sociālie partneri un ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments 2020. gada 17. aprīlī pieņēma rezolūciju par koordinētu ES rīcību COVID-19 pandēmijas un tās seku apkarošanā (8), kurā tas uzskatīja par pilnīgi nesaderīgu ar Eiropas vērtībām Ungārijas valdības lēmumu uz nenoteiktu laiku pagarināt ārkārtas stāvokli, atļaut valdībai bez ierobežojuma laikā pieņemt lēmumus ar dekrēta palīdzību un vājināt parlamenta uzraudzību ārkārtējā situācijā; tā kā Padome 2022. gada 20. jūlija ieteikumā par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un sniedzot atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu (9) ieteica nodrošināt, ka visi ārkārtas pasākumi ir stingri samērīgi, ierobežoti laikā un atbilst Eiropas un starptautiskajiem standartiem, ka tie netraucē uzņēmējdarbībai un regulatīvās vides stabilitātei un ka politikas veidošanas procesā tiek efektīvi iesaistīti sociālie partneri un ieinteresētās personas;

| Q. | tā kā otrajā starpposma atbilstības ziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 25. septembrī, Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) atzinīgi novērtēja grozījumus Likumā par Nacionālo asambleju, lai noteikumus, kas aizliedz vai ierobežo parlamenta deputātu iesaistīšanos noteiktās darbībās, padarītu operatīvākus, paredzot skaidrākas sekas gadījumā, ja attiecīgais parlamenta deputāts šos jautājumus neatrisina; tā kā tomēr ziņojumā arī konstatēts, ka joprojām ir vajadzīgi apņēmīgāki pasākumi, lai uzlabotu Ungārijas parlamenta pašreizējo integritātes sistēmu, jo īpaši, lai uzlabotu pārredzamības līmeni un apspriešanos likumdošanas procesā (tostarp ieviešot noteikumus par mijiedarbību ar lobistiem), pieņemtu rīcības kodeksu deputātiem (jo īpaši aptverot dažādas situācijas, kas varētu izraisīt interešu konfliktu), turpinātu izstrādāt noteikumus, saskaņā ar kuriem parlamenta deputātiem ad hoc veidā būtu jāatklāj iespējamie konflikti starp viņu parlamentāro darbu un privātajām interesēm, nodrošinātu vienotu aktīvu deklarāciju formātu un pārskatītu parlamenta deputātu plašo imunitāti, kā arī nodrošinātu rīcības noteikumu, interešu konflikta un aktīvu deklarāciju efektīvu uzraudzību un izpildi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā otrajā starpposma atbilstības ziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 25. septembrī, Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) atzinīgi novērtēja grozījumus Likumā par Nacionālo asambleju, lai noteikumus, kas aizliedz vai ierobežo parlamenta deputātu iesaistīšanos noteiktās darbībās, padarītu operatīvākus, paredzot skaidrākas sekas gadījumā, ja attiecīgais parlamenta deputāts šos jautājumus neatrisina; tā kā tomēr ziņojumā arī konstatēts, ka joprojām ir vajadzīgi apņēmīgāki pasākumi, lai uzlabotu Ungārijas parlamenta pašreizējo integritātes sistēmu, jo īpaši, lai uzlabotu pārredzamības līmeni un apspriešanos likumdošanas procesā (tostarp ieviešot noteikumus par mijiedarbību ar lobistiem), pieņemtu rīcības kodeksu deputātiem (jo īpaši aptverot dažādas situācijas, kas varētu izraisīt interešu konfliktu), turpinātu izstrādāt noteikumus, saskaņā ar kuriem parlamenta deputātiem ad hoc veidā būtu jāatklāj iespējamie konflikti starp viņu parlamentāro darbu un privātajām interesēm, nodrošinātu vienotu aktīvu deklarāciju formātu un pārskatītu parlamenta deputātu plašo imunitāti, kā arī nodrošinātu rīcības noteikumu, interešu konflikta un aktīvu deklarāciju efektīvu uzraudzību un izpildi;

| R. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2020. gada 20. novembra paziņojumā mudināja Ungārijas parlamentu atlikt balsošanu par likumprojektiem, baidoties, ka vairāki priekšlikumi, kas ietverti sarežģītajā tiesību aktu kopumā, kuri iesniegti bez iepriekšējas apspriešanās un attiecas uz jautājumiem, tostarp tiesu iestāžu darbību, vēlēšanu likumu, valsts cilvēktiesību struktūrām, publisko līdzekļu kontroli un LGBTI cilvēktiesībām, varētu apdraudēt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības Ungārijā; tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitūcijas grozījumiem ar bažām norādīja, ka konstitūcijas grozījumi tika pieņemti ārkārtas stāvokļa laikā bez jebkādas sabiedriskās apspriešanas un ka paskaidrojuma rakstam ir tikai trīs lappuses; tā kā Venēcijas komisija arī norādīja, ka devītā grozījuma, ar ko groza Ungārijas Pamatlikumu attiecībā uz kara deklarācijām, Ungārijas aizsardzības spēku kontroli un “īpašo tiesisko kārtību”, kas attiecas uz kara stāvokli, ārkārtas stāvokli un briesmu stāvokli, 6., 9. un 11. pantā galvenokārt ir atstāta pamatinformācijas precizēšana kardinālām darbībām, kas galu galā varētu radīt dažus nopietnus jautājumus par valsts pilnvaru apjomu ārkārtējās situācijās; tā kā attiecībā uz Valsts aizsardzības padomes atcelšanu un tās pilnvaru uzticēšanu valdībai Venēcijas komisija norādīja, ka, lai gan tā pati par sevi nav pretrunā Eiropas standartiem, tā noved pie ārkārtas pilnvaru koncentrēšanās izpildvaras rokās, ko nevar uzskatīt par iedrošinošu zīmi, jo īpaši tad, ja paskaidrojuma rakstā nav nekādu precizējumu par šādu izmaiņu samērīgumu vai nepieciešamību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2020. gada 20. novembra paziņojumā mudināja Ungārijas parlamentu atlikt balsošanu par likumprojektiem, baidoties, ka vairāki priekšlikumi, kas ietverti sarežģītajā tiesību aktu kopumā, kuri iesniegti bez iepriekšējas apspriešanās un attiecas uz jautājumiem, tostarp tiesu iestāžu darbību, vēlēšanu likumu, valsts cilvēktiesību struktūrām, publisko līdzekļu kontroli un LGBTI cilvēktiesībām, varētu apdraudēt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības Ungārijā; tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitūcijas grozījumiem ar bažām norādīja, ka konstitūcijas grozījumi tika pieņemti ārkārtas stāvokļa laikā bez jebkādas sabiedriskās apspriešanas un ka paskaidrojuma rakstam ir tikai trīs lappuses; tā kā Venēcijas komisija arī norādīja, ka devītā grozījuma, ar ko groza Ungārijas Pamatlikumu attiecībā uz kara deklarācijām, Ungārijas aizsardzības spēku kontroli un “īpašo tiesisko kārtību”, kas attiecas uz kara stāvokli, ārkārtas stāvokli un briesmu stāvokli, 6., 9. un 11. pantā galvenokārt ir atstāta pamatinformācijas precizēšana kardinālām darbībām, kas galu galā varētu radīt dažus nopietnus jautājumus par valsts pilnvaru apjomu ārkārtējās situācijās; tā kā attiecībā uz Valsts aizsardzības padomes atcelšanu un tās pilnvaru uzticēšanu valdībai Venēcijas komisija norādīja, ka, lai gan tā pati par sevi nav pretrunā Eiropas standartiem, tā noved pie ārkārtas pilnvaru koncentrēšanās izpildvaras rokās, ko nevar uzskatīt par iedrošinošu zīmi, jo īpaši tad, ja paskaidrojuma rakstā nav nekādu precizējumu par šādu izmaiņu samērīgumu vai nepieciešamību;

| S. | tā kā 2021. gada 12. februārī Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress norādīja uz kopumā negatīvu situāciju Ungārijas vietējās un reģionālās pašpārvaldes jomā, jo kopumā netika ievērota Eiropas Vietējo pašvaldību harta, un pauda bažas par skaidru atjaunotas centralizācijas tendenci, efektīvu konsultāciju trūkumu un būtisku valsts iejaukšanos pašvaldību funkciju īstenošanā; tā kā kongress arī uzsvēra dažus trūkumus valsts vietējās pašpārvaldes situācijā, piemēram, vietējām iestādēm pieejamo finanšu resursu trūkumu un to nespēju pieņemt darbā augstas kvalitātes darbiniekus; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2021. gada 12. februārī Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress norādīja uz kopumā negatīvu situāciju Ungārijas vietējās un reģionālās pašpārvaldes jomā, jo kopumā netika ievērota Eiropas Vietējo pašvaldību harta, un pauda bažas par skaidru atjaunotas centralizācijas tendenci, efektīvu konsultāciju trūkumu un būtisku valsts iejaukšanos pašvaldību funkciju īstenošanā; tā kā kongress arī uzsvēra dažus trūkumus valsts vietējās pašpārvaldes situācijā, piemēram, vietējām iestādēm pieejamo finanšu resursu trūkumu un to nespēju pieņemt darbā augstas kvalitātes darbiniekus;

| T. | tā kā izmaiņas, kas gadu gaitā veiktas vēlēšanu likumā, pārveidojot vēlēšanu apgabalus un piešķirot bonusus uzvarētājiem, rada neizdevīgu stāvokli opozīcijas partijām; tā kā Venēcijas komisija un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) 2021. gada 18. oktobra kopīgajā atzinumā par 2020. gada grozījumiem Ungārijas vēlēšanu tiesību aktos uzsvēra, ka vēlēšanu tiesību aktu pieņemšanas ātrums un jēgpilnas sabiedriskās apspriešanas trūkums ir īpaši satraucošs, un šo tiesību aktu nevajadzētu uzskatīt par politisku instrumentu; tā kā Venēcijas komisija un EDSO ODIHR arī nāca klajā ar galveno ieteikumu grozīt 2020. gada Likuma Nr. CLXVII par grozījumiem dažos ar vēlēšanām saistītos tiesību aktos 3. un 68. iedaļu, būtiski samazinot viena deputāta vēlēšanu apgabalu skaitu un to apgabalu skaitu, kuros katrai partijai ir jāizvirza kandidāti vienlaikus, lai varētu izveidot valsts kandidātu sarakstu, kā arī vairākiem papildu ieteikumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā izmaiņas, kas gadu gaitā veiktas vēlēšanu likumā, pārveidojot vēlēšanu apgabalus un piešķirot bonusus uzvarētājiem, rada neizdevīgu stāvokli opozīcijas partijām; tā kā Venēcijas komisija un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) 2021. gada 18. oktobra kopīgajā atzinumā par 2020. gada grozījumiem Ungārijas vēlēšanu tiesību aktos uzsvēra, ka vēlēšanu tiesību aktu pieņemšanas ātrums un jēgpilnas sabiedriskās apspriešanas trūkums ir īpaši satraucošs, un šo tiesību aktu nevajadzētu uzskatīt par politisku instrumentu; tā kā Venēcijas komisija un EDSO ODIHR arī nāca klajā ar galveno ieteikumu grozīt 2020. gada Likuma Nr. CLXVII par grozījumiem dažos ar vēlēšanām saistītos tiesību aktos 3. un 68. iedaļu, būtiski samazinot viena deputāta vēlēšanu apgabalu skaitu un to apgabalu skaitu, kuros katrai partijai ir jāizvirza kandidāti vienlaikus, lai varētu izveidot valsts kandidātu sarakstu, kā arī vairākiem papildu ieteikumiem;

| U. | tā kā demokrātiskas vēlēšanas, kas organizētas, ievērojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir ārkārtīgi svarīgas mūsu sabiedrības demokrātiskajam raksturam; tā kā, reaģējot uz bažām par vēlēšanu taisnīgumu un pilsoniskās sabiedrības aicinājumiem, EDSO nolēma nosūtīt plaša mēroga starptautisku vēlēšanu novērošanas misiju uz vispārējām vēlēšanām un referendumu, kas notika 2022. gada 3. aprīlī, kas ES dalībvalstīm ir rets gadījums; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā turpmākajā paziņojumā par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem, kas publicēti 2022. gada 4. aprīlī, konstatēja, ka vēlēšanas un referendums bija labi organizēti un profesionāli pārvaldīti, taču to apgrūtināja vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums; tā kā sāncenši lielākoties varēja brīvi rīkot kampaņas, taču, lai gan kampaņa bija konkurētspējīga, tā bija ļoti negatīva un to raksturoja plaša pārklāšanās ar valdošo koalīciju un valdību, savukārt valdošā koalīcija vēl vairāk guva labumu no pārredzamības trūkuma un nepietiekamas kampaņas finansējuma uzraudzības; tā kā veids, kādā vēlēšanu komisijas un tiesas izskatīja daudzus vēlēšanu strīdus, nesniedza efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā, kas publicēts 2022. gada 29. jūlijā, norādīja, ka daudzi iepriekšējie ODIHR ieteikumi joprojām lielākoties nav ņemti vērā, tostarp attiecībā uz vēlēšanu tiesībām, administratīvo resursu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un valsts un partiju funkciju neskaidrībām, plašsaziņas līdzekļu brīvību, kampaņu finansēšanu un iedzīvotāju novērošanu; tā kā pretēji starptautiskai labai praksei Ungārijas tiesību akti pieļauj novirzes līdz pat 20 % apmērā no vidējā vēlētāju skaita uz vienu mandātu vēlēšanu apgabalā un pretēji valsts tiesību aktiem Ungārijas parlaments nav pārskatījis to vēlēšanu apgabalu robežas, kuri pēc 2018. gada vēlēšanām ir pārsnieguši noteikto novirzes robežu; tā kā vēlētāju nevienlīdzīgais sadalījums starp vēlēšanu apgabaliem, novirzoties no vidējā rādītāja līdz pat 33 %, apdraud balsošanas vienlīdzības principu; |
| --- | --- |

U.

tā kā demokrātiskas vēlēšanas, kas organizētas, ievērojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir ārkārtīgi svarīgas mūsu sabiedrības demokrātiskajam raksturam; tā kā, reaģējot uz bažām par vēlēšanu taisnīgumu un pilsoniskās sabiedrības aicinājumiem, EDSO nolēma nosūtīt plaša mēroga starptautisku vēlēšanu novērošanas misiju uz vispārējām vēlēšanām un referendumu, kas notika 2022. gada 3. aprīlī, kas ES dalībvalstīm ir rets gadījums; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā turpmākajā paziņojumā par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem, kas publicēti 2022. gada 4. aprīlī, konstatēja, ka vēlēšanas un referendums bija labi organizēti un profesionāli pārvaldīti, taču to apgrūtināja vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums; tā kā sāncenši lielākoties varēja brīvi rīkot kampaņas, taču, lai gan kampaņa bija konkurētspējīga, tā bija ļoti negatīva un to raksturoja plaša pārklāšanās ar valdošo koalīciju un valdību, savukārt valdošā koalīcija vēl vairāk guva labumu no pārredzamības trūkuma un nepietiekamas kampaņas finansējuma uzraudzības; tā kā veids, kādā vēlēšanu komisijas un tiesas izskatīja daudzus vēlēšanu strīdus, nesniedza efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā, kas publicēts 2022. gada 29. jūlijā, norādīja, ka daudzi iepriekšējie ODIHR ieteikumi joprojām lielākoties nav ņemti vērā, tostarp attiecībā uz vēlēšanu tiesībām, administratīvo resursu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un valsts un partiju funkciju neskaidrībām, plašsaziņas līdzekļu brīvību, kampaņu finansēšanu un iedzīvotāju novērošanu; tā kā pretēji starptautiskai labai praksei Ungārijas tiesību akti pieļauj novirzes līdz pat 20 % apmērā no vidējā vēlētāju skaita uz vienu mandātu vēlēšanu apgabalā un pretēji valsts tiesību aktiem Ungārijas parlaments nav pārskatījis to vēlēšanu apgabalu robežas, kuri pēc 2018. gada vēlēšanām ir pārsnieguši noteikto novirzes robežu; tā kā vēlētāju nevienlīdzīgais sadalījums starp vēlēšanu apgabaliem, novirzoties no vidējā rādītāja līdz pat 33 %, apdraud balsošanas vienlīdzības principu;

| V. | tā kā 2022. gada 24. maijā Ungārijas parlaments pieņēma pamatlikuma 10. grozījumu, lai ļautu valdībai paziņot par briesmām bruņota konflikta, kara vai humanitāras katastrofas gadījumā kādā kaimiņvalstī; tā kā ar to tika grozīts arī Katastrofu pārvaldības likums, ļaujot valdībai ar ārkārtas dekrētiem atcelt parlamenta darbības jebkurā teritorijā briesmu stāvokļa laikā, kas izsludināts bruņota konflikta, kara vai humanitāras katastrofas dēļ kaimiņvalstī, ar iespēju apturēt vai ierobežot pamattiesību īstenošanu, pārsniedzot parastos apstākļos pieļaujamo līmeni; tā kā 2022. gada 8. jūnijā Ungārijas parlaments pieņēma 2022. gada Aktu Nr. VI par bruņota konflikta un humanitārās katastrofas kādā kaimiņvalstī izraisītu seku novēršanu Ungārijā, kas stājās spēkā tajā pašā dienā; tā kā šis akts pilnvaro valdību pagarināt valdības ārkārtas dekrētu ietekmi līdz brīdim, kad valdība ir novērsusi briesmu stāvokli; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2022. gada 24. maijā Ungārijas parlaments pieņēma pamatlikuma 10. grozījumu, lai ļautu valdībai paziņot par briesmām bruņota konflikta, kara vai humanitāras katastrofas gadījumā kādā kaimiņvalstī; tā kā ar to tika grozīts arī Katastrofu pārvaldības likums, ļaujot valdībai ar ārkārtas dekrētiem atcelt parlamenta darbības jebkurā teritorijā briesmu stāvokļa laikā, kas izsludināts bruņota konflikta, kara vai humanitāras katastrofas dēļ kaimiņvalstī, ar iespēju apturēt vai ierobežot pamattiesību īstenošanu, pārsniedzot parastos apstākļos pieļaujamo līmeni; tā kā 2022. gada 8. jūnijā Ungārijas parlaments pieņēma 2022. gada Aktu Nr. VI par bruņota konflikta un humanitārās katastrofas kādā kaimiņvalstī izraisītu seku novēršanu Ungārijā, kas stājās spēkā tajā pašā dienā; tā kā šis akts pilnvaro valdību pagarināt valdības ārkārtas dekrētu ietekmi līdz brīdim, kad valdība ir novērsusi briesmu stāvokli;

| W. | tā kā pamatlikums kopš tā pieņemšanas ir grozīts 10 reizes; tā kā galvenie tiesību akti attiecas uz 35 tematiem un pašlaik veido vairāk nekā 300 tiesību aktu, kas pieņemti kopš 2011. gada, bieži vien bez sabiedriskās apspriešanas, pat ja ar tiem ir skartas pamattiesības; |
| --- | --- |

W.

tā kā pamatlikums kopš tā pieņemšanas ir grozīts 10 reizes; tā kā galvenie tiesību akti attiecas uz 35 tematiem un pašlaik veido vairāk nekā 300 tiesību aktu, kas pieņemti kopš 2011. gada, bieži vien bez sabiedriskās apspriešanas, pat ja ar tiem ir skartas pamattiesības;

| X. | tā kā 2013. gadā izdotajā kopīgajā paziņojumā Ungārijas un Rumānijas konstitucionālo tiesu priekšsēdētāji uzsvēra konstitucionālo tiesu īpašo atbildību valstīs, kuras tiek pārvaldītas ar divu trešdaļu vairākumu; tā kā pamatlikuma ceturtajā grozījumā bija noteikts, ka Konstitucionālās tiesas nolēmumi, kas pieņemti pirms pamatlikuma stāšanās spēkā, ir jāatceļ; tā kā Konstitucionālā tiesa savos lēmumos arvien vairāk paļaujas uz konstitucionālās identitātes jēdzienu; tā kā judikatūrā konstitucionālās identitātes jēdziens tiek noteikts katrā gadījumā atsevišķi, vienlaikus prevalējot pār Pamatlikumu; tā kā Ungārijas valdība arvien vairāk cenšas vērsties Konstitucionālajā tiesā, lai izvairītos no ES Tiesas (EST) spriedumu izpildes; tā kā 2022. gada 18. maijā Konstitucionālā tiesa bloķēja referendumus par valdības plāniem būvēt kopmītni Budapeštā Fudānas Universitātē un pagarināt bezdarbnieka pabalstus ne vairāk kā līdz deviņiem mēnešiem salīdzinājumā ar pašreiz paredzēto trīs mēnešu periodu; |
| --- | --- |

X.

tā kā 2013. gadā izdotajā kopīgajā paziņojumā Ungārijas un Rumānijas konstitucionālo tiesu priekšsēdētāji uzsvēra konstitucionālo tiesu īpašo atbildību valstīs, kuras tiek pārvaldītas ar divu trešdaļu vairākumu; tā kā pamatlikuma ceturtajā grozījumā bija noteikts, ka Konstitucionālās tiesas nolēmumi, kas pieņemti pirms pamatlikuma stāšanās spēkā, ir jāatceļ; tā kā Konstitucionālā tiesa savos lēmumos arvien vairāk paļaujas uz konstitucionālās identitātes jēdzienu; tā kā judikatūrā konstitucionālās identitātes jēdziens tiek noteikts katrā gadījumā atsevišķi, vienlaikus prevalējot pār Pamatlikumu; tā kā Ungārijas valdība arvien vairāk cenšas vērsties Konstitucionālajā tiesā, lai izvairītos no ES Tiesas (EST) spriedumu izpildes; tā kā 2022. gada 18. maijā Konstitucionālā tiesa bloķēja referendumus par valdības plāniem būvēt kopmītni Budapeštā Fudānas Universitātē un pagarināt bezdarbnieka pabalstus ne vairāk kā līdz deviņiem mēnešiem salīdzinājumā ar pašreiz paredzēto trīs mēnešu periodu;

| Y. | tā kā ekspertu vidū pieaug vienprātība par to, ka Ungārijā vairs nevalda demokrātija; tā kā saskaņā ar Gēteborgas Universitātes V-Dem demokrātijas indeksu 2019. gadā Ungārija ir kļuvusi par pirmo ES autoritāro dalībvalsti; tā kā Ungārija tika identificēta kā “hibrīdrežīms”, zaudējot savu statusu kā “daļēji konsolidēta demokrātija” 2020. gada organizācijas “Freedom House Nations in Transit” ziņojumā; tā kā Ungārija ir novērtēta kā “nepilnīga demokrātija” un Ekonomistu izpētes vienības 2022. gada demokrātijas indeksā tā ierindojas 56. vietā no 167 valstīm (viena vieta zem 2020. gadā noteiktās klasifikācijas); tā kā saskaņā ar 2022. gada V-Dem demokrātijas indeksu, starp ES dalībvalstīm, Ungārija pēdējās desmitgades laikā ir bijusi viena no pasaules vadošajām autokratizētājām; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ekspertu vidū pieaug vienprātība par to, ka Ungārijā vairs nevalda demokrātija; tā kā saskaņā ar Gēteborgas Universitātes V-Dem demokrātijas indeksu 2019. gadā Ungārija ir kļuvusi par pirmo ES autoritāro dalībvalsti; tā kā Ungārija tika identificēta kā “hibrīdrežīms”, zaudējot savu statusu kā “daļēji konsolidēta demokrātija” 2020. gada organizācijas “Freedom House Nations in Transit” ziņojumā; tā kā Ungārija ir novērtēta kā “nepilnīga demokrātija” un Ekonomistu izpētes vienības 2022. gada demokrātijas indeksā tā ierindojas 56. vietā no 167 valstīm (viena vieta zem 2020. gadā noteiktās klasifikācijas); tā kā saskaņā ar 2022. gada V-Dem demokrātijas indeksu, starp ES dalībvalstīm, Ungārija pēdējās desmitgades laikā ir bijusi viena no pasaules vadošajām autokratizētājām;

Tiesu un citu iestāžu neatkarība un tiesnešu tiesības

| Z. | tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka bažas, kas paustas saistībā ar LES 7. panta 1. punkta procedūru, kuru ierosināja Eiropas Parlaments, kā arī iepriekšējos ziņojumos par tiesiskumu, kā tas bija saistībā ar attiecīgo ieteikumu Eiropas pusgada ietvaros, joprojām nav atrisinātas; tā kā šīs bažas īpaši ir saistītas ar problēmām, ar kurām saskaras neatkarīgā Valsts tiesu padome; līdzsvarojot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras, noteikumiem par Augstākās tiesas (Kúria) priekšsēdētāja ievēlēšanu un iespēju pēc saviem ieskatiem pieņemt lēmumus attiecībā uz tiesnešu iecelšanu amatā un paaugstināšanu amatā, lietu sadali un piemaksām tiesnešiem un tiesu amatpersonām; tā kā attiecībā uz efektivitāti un kvalitāti tiesu sistēmai ir labi rezultāti attiecībā uz tiesvedības ilgumu un kopumā augsts digitalizācijas līmenis un tā kā tiesnešu un prokuroru algas turpina pakāpeniski pieaugt; tā kā vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas 2022. gada 26. augustā pieprasīja tieslietu ministram risināt Ungārijas tiesu iestāžu problēmas pēc izvērstas apspriešanās ar plašu sabiedrību un ekspertiem, tostarp tiesu iestāžu pašpārvaldes un pārstāvības struktūrām un Venēcijas komisiju; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka bažas, kas paustas saistībā ar LES 7. panta 1. punkta procedūru, kuru ierosināja Eiropas Parlaments, kā arī iepriekšējos ziņojumos par tiesiskumu, kā tas bija saistībā ar attiecīgo ieteikumu Eiropas pusgada ietvaros, joprojām nav atrisinātas; tā kā šīs bažas īpaši ir saistītas ar problēmām, ar kurām saskaras neatkarīgā Valsts tiesu padome; līdzsvarojot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras, noteikumiem par Augstākās tiesas (Kúria) priekšsēdētāja ievēlēšanu un iespēju pēc saviem ieskatiem pieņemt lēmumus attiecībā uz tiesnešu iecelšanu amatā un paaugstināšanu amatā, lietu sadali un piemaksām tiesnešiem un tiesu amatpersonām; tā kā attiecībā uz efektivitāti un kvalitāti tiesu sistēmai ir labi rezultāti attiecībā uz tiesvedības ilgumu un kopumā augsts digitalizācijas līmenis un tā kā tiesnešu un prokuroru algas turpina pakāpeniski pieaugt; tā kā vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas 2022. gada 26. augustā pieprasīja tieslietu ministram risināt Ungārijas tiesu iestāžu problēmas pēc izvērstas apspriešanās ar plašu sabiedrību un ekspertiem, tostarp tiesu iestāžu pašpārvaldes un pārstāvības struktūrām un Venēcijas komisiju;

| AA. | tā kā EST 2021. gada 23. novembra spriedumā lietā C-564/19 IS “illégalité de l’ordonnance de renvoi” nosprieda, ka LESD 267. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tas liedz dalībvalsts augstākajai tiesai atzīt, ka zemākas instances tiesas lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir nelikumīgs, jo uzdotie jautājumi nav atbilstoši un nepieciešami strīda izšķiršanai pamatlietā; tā kā ES tiesību aktu prevalēšanas princips prasa, lai zemākās instances tiesa neņemtu vērā šādu valsts augstākās tiesas nolēmumu; tā kā LESD 267. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tas liedz uzsākt disciplinārlietu pret valsts tiesnesi, pamatojoties uz to, ka viņš saskaņā ar šo tiesību normu ir iesniedzis EST lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā EST 2021. gada 23. novembra spriedumā lietā C-564/19 IS “illégalité de l’ordonnance de renvoi” nosprieda, ka LESD 267. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tas liedz dalībvalsts augstākajai tiesai atzīt, ka zemākas instances tiesas lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir nelikumīgs, jo uzdotie jautājumi nav atbilstoši un nepieciešami strīda izšķiršanai pamatlietā; tā kā ES tiesību aktu prevalēšanas princips prasa, lai zemākās instances tiesa neņemtu vērā šādu valsts augstākās tiesas nolēmumu; tā kā LESD 267. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tas liedz uzsākt disciplinārlietu pret valsts tiesnesi, pamatojoties uz to, ka viņš saskaņā ar šo tiesību normu ir iesniedzis EST lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu;

| AB. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2018. gada 14. decembra paziņojumā aicināja Ungārijas prezidentu atgriezt Ungārijas parlamentam tiesību aktu paketi par administratīvajām tiesām; tā kā Venēcijas komisija 2019. gada 19. marta atzinumā par Likumu par administratīvajām tiesām un Likumu par Likuma par administratīvajām tiesām un dažiem pārejas noteikumiem stāšanos spēkā norādīja, ka administratīvo tiesu organizatoriskā un administratīvā modeļa galvenais trūkums ir tas, ka ļoti plašas pilnvaras ir koncentrētas dažu ieinteresēto personu rokās un ka nav efektīvu pārbaužu un līdzsvara, lai pretotos šīm pilnvarām; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2018. gada 14. decembra paziņojumā aicināja Ungārijas prezidentu atgriezt Ungārijas parlamentam tiesību aktu paketi par administratīvajām tiesām; tā kā Venēcijas komisija 2019. gada 19. marta atzinumā par Likumu par administratīvajām tiesām un Likumu par Likuma par administratīvajām tiesām un dažiem pārejas noteikumiem stāšanos spēkā norādīja, ka administratīvo tiesu organizatoriskā un administratīvā modeļa galvenais trūkums ir tas, ka ļoti plašas pilnvaras ir koncentrētas dažu ieinteresēto personu rokās un ka nav efektīvu pārbaužu un līdzsvara, lai pretotos šīm pilnvarām;

| AC. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī norādīja, ka vairākas Ungārijas tiesu sistēmas reformas 2010. gados radīja bažas par to ietekmi uz tiesu iestāžu neatkarību un ka parastajā tiesu sistēmā jautājumi par VTP veiktās uzraudzības efektivitāti pār VTIB priekšsēdētāju tika uzdoti pēc nesen novērotajām anomālijām šo tiesu iestāžu attiecībās saistībā ar iecelšanas procedūrām; tā kā, atzinīgi vērtējot nesenos grozījumus, kas, reaģējot uz Venēcijas komisijas atzinumu, izdarīti sākotnējā tiesību aktā par administratīvajām tiesām, komisāre neguva pārliecību, ka grozījumi ir pietiekami, lai novērstu Venēcijas komisijas paustās nopietnās bažas; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī norādīja, ka vairākas Ungārijas tiesu sistēmas reformas 2010. gados radīja bažas par to ietekmi uz tiesu iestāžu neatkarību un ka parastajā tiesu sistēmā jautājumi par VTP veiktās uzraudzības efektivitāti pār VTIB priekšsēdētāju tika uzdoti pēc nesen novērotajām anomālijām šo tiesu iestāžu attiecībās saistībā ar iecelšanas procedūrām; tā kā, atzinīgi vērtējot nesenos grozījumus, kas, reaģējot uz Venēcijas komisijas atzinumu, izdarīti sākotnējā tiesību aktā par administratīvajām tiesām, komisāre neguva pārliecību, ka grozījumi ir pietiekami, lai novērstu Venēcijas komisijas paustās nopietnās bažas;

| AD. | tā kā 2019. gadā Ungārijas parlaments nolēma atlikt tiesību aktu kopuma par administratīvajām tiesām stāšanos spēkā un valdība paziņoja, ka ir atteikusies no domas par atsevišķu administratīvo tiesu ieviešanu; tā kā vairāki svarīgi paketes elementi tika ieviesti ar virkni tiesību aktu grozījumu, kas tika pieņemti laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam; |
| --- | --- |

AD.

tā kā 2019. gadā Ungārijas parlaments nolēma atlikt tiesību aktu kopuma par administratīvajām tiesām stāšanos spēkā un valdība paziņoja, ka ir atteikusies no domas par atsevišķu administratīvo tiesu ieviešanu; tā kā vairāki svarīgi paketes elementi tika ieviesti ar virkni tiesību aktu grozījumu, kas tika pieņemti laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam;

| AE. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre 2019. gada 28. novembra paziņojumā mudināja Ungārijas parlamentu grozīt tiesību aktu paketi par tiesu iestāžu neatkarību; tā kā komisāre uzskatīja, ka noteikumi, kas ļauj administratīvajām iestādēm iesniegt konstitucionālas sūdzības pēc tam, kad vispārējās jurisdikcijas tiesas ir pieņēmušas nelabvēlīgus nolēmumus, rada bažas par taisnīgas tiesas garantiju nodrošināšanu katram sūdzības iesniedzējam un kopā ar ierosinātajām izmaiņām tiesnešu kvalifikācijā un iecelšanā un tiesu prakses vienveidībā arī var mazināt atsevišķu tiesnešu neatkarību viņu pamatpienākumos un radīt pārmērīgu hierarhiju tiesu sistēmā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre 2019. gada 28. novembra paziņojumā mudināja Ungārijas parlamentu grozīt tiesību aktu paketi par tiesu iestāžu neatkarību; tā kā komisāre uzskatīja, ka noteikumi, kas ļauj administratīvajām iestādēm iesniegt konstitucionālas sūdzības pēc tam, kad vispārējās jurisdikcijas tiesas ir pieņēmušas nelabvēlīgus nolēmumus, rada bažas par taisnīgas tiesas garantiju nodrošināšanu katram sūdzības iesniedzējam un kopā ar ierosinātajām izmaiņām tiesnešu kvalifikācijā un iecelšanā un tiesu prakses vienveidībā arī var mazināt atsevišķu tiesnešu neatkarību viņu pamatpienākumos un radīt pārmērīgu hierarhiju tiesu sistēmā;

| AF. | tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 16. oktobra atzinumā par grozījumiem Likumā par tiesu organizāciju un administrāciju un Likumā par tiesnešu juridisko statusu un atalgojumu, ko Ungārijas parlaments pieņēma 2020. gada decembrī, atkārtoja 2012. gada atzinumā sniegtos ieteikumus par VTIB priekšsēdētāja lomu, kuri netika ņemti vērā; tā kā Venēcijas komisija arī ieteica izveidot skaidrus, pārredzamus un paredzamus nosacījumus, lai norīkotie tiesneši pēc norīkojuma laikposma tiktu iecelti augstākā amatā; tā kā Venēcijas komisija sniedza vairākus ieteikumus attiecībā uz lietu sadali, Kúria prezidenta pilnvarām palielināt tiesas sastāvu locekļu skaitu, vienveidības lēmumiem un palātu sastāvu vienotā sūdzību izskatīšanas procedūrā; tā kā Venēcijas komisija arī norādīja, ka ar 2019. gada grozījumiem ieviestā Kúria prezidenta iecelšanas kārtība varētu radīt nopietnu politizācijas risku un būtiski ietekmēt tiesu iestāžu neatkarību vai sabiedrības uztveri par to, ņemot vērā šā amata izšķirošo nozīmi tiesu sistēmā; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 16. oktobra atzinumā par grozījumiem Likumā par tiesu organizāciju un administrāciju un Likumā par tiesnešu juridisko statusu un atalgojumu, ko Ungārijas parlaments pieņēma 2020. gada decembrī, atkārtoja 2012. gada atzinumā sniegtos ieteikumus par VTIB priekšsēdētāja lomu, kuri netika ņemti vērā; tā kā Venēcijas komisija arī ieteica izveidot skaidrus, pārredzamus un paredzamus nosacījumus, lai norīkotie tiesneši pēc norīkojuma laikposma tiktu iecelti augstākā amatā; tā kā Venēcijas komisija sniedza vairākus ieteikumus attiecībā uz lietu sadali, Kúria prezidenta pilnvarām palielināt tiesas sastāvu locekļu skaitu, vienveidības lēmumiem un palātu sastāvu vienotā sūdzību izskatīšanas procedūrā; tā kā Venēcijas komisija arī norādīja, ka ar 2019. gada grozījumiem ieviestā Kúria prezidenta iecelšanas kārtība varētu radīt nopietnu politizācijas risku un būtiski ietekmēt tiesu iestāžu neatkarību vai sabiedrības uztveri par to, ņemot vērā šā amata izšķirošo nozīmi tiesu sistēmā;

| AG. | tā kā otrajā starpposma atbilstības ziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 25. septembrī, GRECO norādīja, ka nav ziņots par turpmāku progresu attiecībā uz tiesnešiem un trim atlikušajiem neīstenotajiem ieteikumiem un ka joprojām īpaša nozīme ir tās konstatējumiem par VTIB priekšsēdētāja pilnvarām (gan attiecībā uz tiesnešu amata kandidātu iecelšanas vai paaugstināšanas amatā procesu, gan attiecībā uz tiesnešu iecelšanas citā amatā procesu); tā kā attiecībā uz prokuroriem GRECO atzinīgi novērtēja to, ka ir stājušies spēkā tiesību aktu grozījumi, ar kuriem disciplinārlietu komisāra iesaistīšana ir obligāta, bet nevarēja apstiprināt, vai ir ievērots tās septiņpadsmitais ieteikums (disciplinārās procedūras attiecībā uz prokuroriem); tā kā nav panākts nekāds progress attiecībā uz ģenerālprokurora pilnvaru termiņa pagarināšanu, prokuroru plašo imunitāti un kritēriju izstrādi, lai pārskatītu padoto prokuroru lietas; |
| --- | --- |

AG.

tā kā otrajā starpposma atbilstības ziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 25. septembrī, GRECO norādīja, ka nav ziņots par turpmāku progresu attiecībā uz tiesnešiem un trim atlikušajiem neīstenotajiem ieteikumiem un ka joprojām īpaša nozīme ir tās konstatējumiem par VTIB priekšsēdētāja pilnvarām (gan attiecībā uz tiesnešu amata kandidātu iecelšanas vai paaugstināšanas amatā procesu, gan attiecībā uz tiesnešu iecelšanas citā amatā procesu); tā kā attiecībā uz prokuroriem GRECO atzinīgi novērtēja to, ka ir stājušies spēkā tiesību aktu grozījumi, ar kuriem disciplinārlietu komisāra iesaistīšana ir obligāta, bet nevarēja apstiprināt, vai ir ievērots tās septiņpadsmitais ieteikums (disciplinārās procedūras attiecībā uz prokuroriem); tā kā nav panākts nekāds progress attiecībā uz ģenerālprokurora pilnvaru termiņa pagarināšanu, prokuroru plašo imunitāti un kritēriju izstrādi, lai pārskatītu padoto prokuroru lietas;

| AH. | tā kā 2021. gada 15. aprīļa paziņojumā Ungārijas valdībai ANO īpašais referents tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumos pauda viedokli, ka Kúria priekšsēdētāja iecelšanu var uzskatīt par uzbrukumu tiesu iestāžu neatkarībai un par mēģinājumu pakļaut tiesu varu likumdevējas iestādes gribai, pārkāpjot varas dalīšanas principu; tā kā īpašais referents arī uzsvēra īpaši satraucošo faktu, ka Kúria priekšsēdētājs tika ievēlēts, neraugoties uz acīmredzamu VTP iebildumu, un norādīja, ka lēmumu ignorēt VTP pausto negatīvo viedokli var interpretēt kā valdošā vairākuma politisku paziņojumu; tā kā saskaņā ar īpašā referenta sniegto informāciju tiesu sistēmas reformu galvenā ietekme, ja ne galvenais mērķis, bija traucēt konstitucionāli aizsargātajam tiesu neatkarības principam un ļaut likumdošanas iestādēm un izpildvarām iejaukties tiesas spriešanā; |
| --- | --- |

AH.

tā kā 2021. gada 15. aprīļa paziņojumā Ungārijas valdībai ANO īpašais referents tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumos pauda viedokli, ka Kúria priekšsēdētāja iecelšanu var uzskatīt par uzbrukumu tiesu iestāžu neatkarībai un par mēģinājumu pakļaut tiesu varu likumdevējas iestādes gribai, pārkāpjot varas dalīšanas principu; tā kā īpašais referents arī uzsvēra īpaši satraucošo faktu, ka Kúria priekšsēdētājs tika ievēlēts, neraugoties uz acīmredzamu VTP iebildumu, un norādīja, ka lēmumu ignorēt VTP pausto negatīvo viedokli var interpretēt kā valdošā vairākuma politisku paziņojumu; tā kā saskaņā ar īpašā referenta sniegto informāciju tiesu sistēmas reformu galvenā ietekme, ja ne galvenais mērķis, bija traucēt konstitucionāli aizsargātajam tiesu neatkarības principam un ļaut likumdošanas iestādēm un izpildvarām iejaukties tiesas spriešanā;

| AI. | tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja 2021. gada 2. decembra lēmumā par Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumu lietā Gazsó Group pret Ungāriju par izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka minētā lietu grupa attiecas uz strukturālo problēmu saistībā ar pārmērīgu civilprocesu, krimināllietu un administratīvo procesu ilgumu un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu valstī; tā kā Ministru komiteja ar gandarījumu norādīja, ka ir pieņemts likumprojekts, ar ko ievieš kompensācijas tiesiskās aizsardzības līdzekli pārmērīgi ilgam civilprocesam, taču stingri aicināja iestādes nodrošināt tā atbilstību Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; tā kā, ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, tā tehnisko raksturu un ECT 2016. gada 16. oktobra orientējošā spriedumā noteiktā termiņa beigas, Ministru komiteja stingri mudināja iestādes izpētīt visas iespējas, kā paātrināt to plānošanu; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja 2021. gada 2. decembra lēmumā par Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumu lietā Gazsó Group pret Ungāriju par izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka minētā lietu grupa attiecas uz strukturālo problēmu saistībā ar pārmērīgu civilprocesu, krimināllietu un administratīvo procesu ilgumu un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu valstī; tā kā Ministru komiteja ar gandarījumu norādīja, ka ir pieņemts likumprojekts, ar ko ievieš kompensācijas tiesiskās aizsardzības līdzekli pārmērīgi ilgam civilprocesam, taču stingri aicināja iestādes nodrošināt tā atbilstību Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; tā kā, ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, tā tehnisko raksturu un ECT 2016. gada 16. oktobra orientējošā spriedumā noteiktā termiņa beigas, Ministru komiteja stingri mudināja iestādes izpētīt visas iespējas, kā paātrināt to plānošanu;

| AJ. | tā kā 2022. gada 9. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā starpposma rezolūcijā par ECT sprieduma Baka pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību stingri mudināja iestādes pastiprināt centienus, lai ciešā sadarbībā ar Ministru komitejas sekretariātu rastu veidus, kā ieviest nepieciešamos pasākumus nodrošināšanai, ka Ungārijas parlamenta lēmumu par neuzticības izteikšanu Kúria priekšsēdētājam efektīvi uzrauga neatkarīga tiesu iestāde saskaņā ar ECT judikatūru; tā kā Ministru komiteja vēlreiz atgādināja arī par iestāžu apņemšanos izvērtēt valsts tiesību aktus par tiesnešu statusu un tiesu administrāciju un mudināja tās iesniegt novērtējuma secinājumus, tostarp par garantijām, kas aizsargā tiesnešus no nepamatotas iejaukšanās, lai Ministru komiteja varētu pilnībā novērtēt, vai ir kliedētas bažas par “atturošo ietekmi” uz tiesnešu vārda brīvību, ko izraisījuši pārkāpumi šajās lietās; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā 2022. gada 9. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā starpposma rezolūcijā par ECT sprieduma Baka pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību stingri mudināja iestādes pastiprināt centienus, lai ciešā sadarbībā ar Ministru komitejas sekretariātu rastu veidus, kā ieviest nepieciešamos pasākumus nodrošināšanai, ka Ungārijas parlamenta lēmumu par neuzticības izteikšanu Kúria priekšsēdētājam efektīvi uzrauga neatkarīga tiesu iestāde saskaņā ar ECT judikatūru; tā kā Ministru komiteja vēlreiz atgādināja arī par iestāžu apņemšanos izvērtēt valsts tiesību aktus par tiesnešu statusu un tiesu administrāciju un mudināja tās iesniegt novērtējuma secinājumus, tostarp par garantijām, kas aizsargā tiesnešus no nepamatotas iejaukšanās, lai Ministru komiteja varētu pilnībā novērtēt, vai ir kliedētas bažas par “atturošo ietekmi” uz tiesnešu vārda brīvību, ko izraisījuši pārkāpumi šajās lietās;

| AK. | tā kā Ungārija ir 69. vietā no 139 valstīm 2021. gada Pasaules tiesiskuma projekta tiesiskuma indeksā (divu vietu samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) un pēdējā vietā (31. vietā no 31) tā atrodas ES, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas un Ziemeļamerikas reģionā; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Ungārija ir 69. vietā no 139 valstīm 2021. gada Pasaules tiesiskuma projekta tiesiskuma indeksā (divu vietu samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) un pēdējā vietā (31. vietā no 31) tā atrodas ES, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas un Ziemeļamerikas reģionā;

Korupcija un interešu konflikti

| AL. | tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka lielākās daļas 2020.–2022. gada korupcijas apkarošanas stratēģijas pasākumu īstenošana ir atlikta un ka nav paziņota jauna stratēģija, un ka joprojām pastāv trūkumi attiecībā uz lobēšanu un virpuļdurvju efektu, kā arī politisko partiju un kampaņu finansēšanu; tā kā neatkarīgi kontroles mehānismi joprojām nav pietiekami, lai atklātu korupciju, un joprojām pastāv bažas par sistemātisku pārbaužu trūkumu un nepietiekamu aktīvu un interešu deklarāciju pārraudzību, kā arī par interešu konflikta noteikumu trūkumu attiecībā uz sabiedrības interešu trastiem; tā kā joprojām nopietnas bažas rada tas, ka nav stabilu rezultātu attiecībā uz izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par korupciju attiecībā uz augsta līmeņa amatpersonām un viņu tuvāko loku, lai gan ir sāktas dažas jaunas augsta līmeņa korupcijas lietas; tā kā bažas joprojām rada tas, ka tiesā netiek pārskatīti lēmumi neveikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par korupciju, jo īpaši vidē, kurā klientelisma, favorītisma un nepotisma riski augsta līmeņa valsts pārvaldē joprojām netiek risināti; |
| --- | --- |

AL.

tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka lielākās daļas 2020.–2022. gada korupcijas apkarošanas stratēģijas pasākumu īstenošana ir atlikta un ka nav paziņota jauna stratēģija, un ka joprojām pastāv trūkumi attiecībā uz lobēšanu un virpuļdurvju efektu, kā arī politisko partiju un kampaņu finansēšanu; tā kā neatkarīgi kontroles mehānismi joprojām nav pietiekami, lai atklātu korupciju, un joprojām pastāv bažas par sistemātisku pārbaužu trūkumu un nepietiekamu aktīvu un interešu deklarāciju pārraudzību, kā arī par interešu konflikta noteikumu trūkumu attiecībā uz sabiedrības interešu trastiem; tā kā joprojām nopietnas bažas rada tas, ka nav stabilu rezultātu attiecībā uz izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par korupciju attiecībā uz augsta līmeņa amatpersonām un viņu tuvāko loku, lai gan ir sāktas dažas jaunas augsta līmeņa korupcijas lietas; tā kā bažas joprojām rada tas, ka tiesā netiek pārskatīti lēmumi neveikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par korupciju, jo īpaši vidē, kurā klientelisma, favorītisma un nepotisma riski augsta līmeņa valsts pārvaldē joprojām netiek risināti;

| AM. | tā kā atbildēs uz rakstiskiem jautājumiem komisāram J. Hahn2019. gada 11. novembra uzklausīšanā par 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Komisijai Komisija norādīja, ka attiecībā uz 2014.–2020. gadu pēc horizontālās publiskā iepirkuma revīzijas Ungārijā tika pieņemtas un īstenotas vienotas likmes finanšu korekcijas, kurās tika konstatēti nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā saistībā ar publiskā iepirkuma procedūru kontroli; |
| --- | --- |

AM.

tā kā atbildēs uz rakstiskiem jautājumiem komisāram J. Hahn2019. gada 11. novembra uzklausīšanā par 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Komisijai Komisija norādīja, ka attiecībā uz 2014.–2020. gadu pēc horizontālās publiskā iepirkuma revīzijas Ungārijā tika pieņemtas un īstenotas vienotas likmes finanšu korekcijas, kurās tika konstatēti nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā saistībā ar publiskā iepirkuma procedūru kontroli;

| AN. | tā kā savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padomes ieteikumam par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu Padome ieteica Ungārijai veikt pasākumus, lai stiprinātu korupcijas apkarošanas regulējumu, tostarp uzlabojot centienus kriminālvajāšanas jomā un piekļuvi publiskai informācijai, un stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, kā arī uzlabot lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un pārredzamību, izmantojot efektīvu sociālo dialogu, sadarbību ar citām ieinteresētajām personām un regulārus ietekmes novērtējumus, un uzlabot konkurenci publiskā iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

AN.

tā kā savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padomes ieteikumam par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu Padome ieteica Ungārijai veikt pasākumus, lai stiprinātu korupcijas apkarošanas regulējumu, tostarp uzlabojot centienus kriminālvajāšanas jomā un piekļuvi publiskai informācijai, un stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, kā arī uzlabot lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un pārredzamību, izmantojot efektīvu sociālo dialogu, sadarbību ar citām ieinteresētajām personām un regulārus ietekmes novērtējumus, un uzlabot konkurenci publiskā iepirkuma jomā;

| AO. | tā kā 2021. gada 10. jūnijā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai savā 2020. gada darbības pārskatā norādīja, ka tas ir ieteicis Komisijai atgūt 2,2 % no maksājumiem, kas veikti no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam; tā kā tas ir lielākais atgūstamo maksājumu īpatsvars starp visām dalībvalstīm un ievērojami pārsniedz vidējo rādītāju 0,29 %; tā kā ir notikusi krāpšana attiecībā uz Ungārijai piešķirtajiem ES attīstības fondiem; tā kā līdz ar augsto korupcijas līmeni ir palielinājusies sociālā nevienlīdzība un nabadzība, kas ne tikai rada lielu nedrošību iedzīvotāju vidū, bet ir arī pamattiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

AO.

tā kā 2021. gada 10. jūnijā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai savā 2020. gada darbības pārskatā norādīja, ka tas ir ieteicis Komisijai atgūt 2,2 % no maksājumiem, kas veikti no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam; tā kā tas ir lielākais atgūstamo maksājumu īpatsvars starp visām dalībvalstīm un ievērojami pārsniedz vidējo rādītāju 0,29 %; tā kā ir notikusi krāpšana attiecībā uz Ungārijai piešķirtajiem ES attīstības fondiem; tā kā līdz ar augsto korupcijas līmeni ir palielinājusies sociālā nevienlīdzība un nabadzība, kas ne tikai rada lielu nedrošību iedzīvotāju vidū, bet ir arī pamattiesību pārkāpums;

| AP. | tā kā 2021. gada novembrī Komisija nosūtīja Ungārijai vēstuli, kurā tika paustas problēmas saistībā ar tiesu iestāžu neatkarību, neefektīvu kriminālvajāšanu par korupciju un trūkumiem publiskajā iepirkumā, kas varētu apdraudēt ES finanšu intereses; tā kā savā vēstulē Komisija aprakstīja sistēmiskas problēmas un pārskatatbildības trūkumu par korupciju, uzdodot Ungārijas iestādēm 16 konkrētus jautājumus par tādiem jautājumiem kā interešu konflikti, ES finansējuma saņēmēji un garantijas, ka neatkarīgas tiesas var pārskatīt attiecīgos jautājumus; tā kā, neraugoties uz šīm bažām, Komisija atlika Tiesiskuma nosacījumu regulas (10) piemērošanu līdz 2022. gada aprīlim; |
| --- | --- |

AP.

tā kā 2021. gada novembrī Komisija nosūtīja Ungārijai vēstuli, kurā tika paustas problēmas saistībā ar tiesu iestāžu neatkarību, neefektīvu kriminālvajāšanu par korupciju un trūkumiem publiskajā iepirkumā, kas varētu apdraudēt ES finanšu intereses; tā kā savā vēstulē Komisija aprakstīja sistēmiskas problēmas un pārskatatbildības trūkumu par korupciju, uzdodot Ungārijas iestādēm 16 konkrētus jautājumus par tādiem jautājumiem kā interešu konflikti, ES finansējuma saņēmēji un garantijas, ka neatkarīgas tiesas var pārskatīt attiecīgos jautājumus; tā kā, neraugoties uz šīm bažām, Komisija atlika Tiesiskuma nosacījumu regulas (10) piemērošanu līdz 2022. gada aprīlim;

| AQ. | tā kā 2022. gada 5. aprīlī Komisijas priekšsēdētāja paziņoja, ka budžeta un administrācijas komisārs Johannes Hahn ir informējis Ungārijas iestādes par Komisijas plāniem pāriet pie nākamajiem pasākumiem un oficiāli piemērot Tiesiskuma nosacījumu regulu, galvenokārt saistībā ar korupcijas problēmām; tā kā 2022. gada 27. aprīlī Komisija beidzot uzsāka oficiālo procedūru pret Ungāriju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu, nosūtot rakstisku paziņojumu; tā kā 2022. gada 20. jūlijā Komisija nolēma informēt Ungāriju par savu nodomu iesniegt priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam un dot tai iespēju iesniegt savus apsvērumus; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā 2022. gada 5. aprīlī Komisijas priekšsēdētāja paziņoja, ka budžeta un administrācijas komisārs Johannes Hahn ir informējis Ungārijas iestādes par Komisijas plāniem pāriet pie nākamajiem pasākumiem un oficiāli piemērot Tiesiskuma nosacījumu regulu, galvenokārt saistībā ar korupcijas problēmām; tā kā 2022. gada 27. aprīlī Komisija beidzot uzsāka oficiālo procedūru pret Ungāriju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu, nosūtot rakstisku paziņojumu; tā kā 2022. gada 20. jūlijā Komisija nolēma informēt Ungāriju par savu nodomu iesniegt priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam un dot tai iespēju iesniegt savus apsvērumus;

| AR. | tā kā Komisija 2022. gada 6. aprīlī nolēma nosūtīt Ungārijai papildu oficiālu paziņojumu, lai nodrošinātu Direktīvas 2014/24/ES par publisko iepirkumu (11), Direktīvas 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (12) un Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (13), pareizu transponēšanu; tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju Ungārijas tiesību akti ļauj plašāk piemērot izņēmumus attiecībā uz drošības apsvērumiem un līgumiem, ko subsidē, izmantojot nodokļu atvieglojumus, un šo izņēmumu dēļ līgumi tiek plašāk izslēgti no ES tiesību aktos paredzētajām saistībām; tā kā turklāt Komisija uzskata, ka izmaiņas Ungārijas kalnrūpniecības likumā, kas paredz iespēju piešķirt kalnrūpniecības koncesijas bez pārredzamas konkursa procedūras, ir pretrunā pārredzamības principam; |
| --- | --- |

AR.

tā kā Komisija 2022. gada 6. aprīlī nolēma nosūtīt Ungārijai papildu oficiālu paziņojumu, lai nodrošinātu Direktīvas 2014/24/ES par publisko iepirkumu (11), Direktīvas 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (12) un Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (13), pareizu transponēšanu; tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju Ungārijas tiesību akti ļauj plašāk piemērot izņēmumus attiecībā uz drošības apsvērumiem un līgumiem, ko subsidē, izmantojot nodokļu atvieglojumus, un šo izņēmumu dēļ līgumi tiek plašāk izslēgti no ES tiesību aktos paredzētajām saistībām; tā kā turklāt Komisija uzskata, ka izmaiņas Ungārijas kalnrūpniecības likumā, kas paredz iespēju piešķirt kalnrūpniecības koncesijas bez pārredzamas konkursa procedūras, ir pretrunā pārredzamības principam;

| AS. | tā kā Komisija 2022. gada 19. maijā nolēma nosūtīt Ungārijai oficiāla paziņojuma vēstuli par Direktīvas (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (14), nepareizu transponēšanu; |
| --- | --- |

AS.

tā kā Komisija 2022. gada 19. maijā nolēma nosūtīt Ungārijai oficiāla paziņojuma vēstuli par Direktīvas (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (14), nepareizu transponēšanu;

| AT. | tā kā otrajā starpposma atbilstības ziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 25. septembrī, GRECO norādīja, ka Ungārija joprojām ir apmierinoši īstenojusi vai apmierinošā veidā risinājusi tikai piecus no 18 ceturtās kārtas novērtējuma ziņojumā iekļautajiem ieteikumiem, un secināja, ka vispārējais zemais ieteikumu izpildes līmenis joprojām ir “globāli neapmierinošs”; |
| --- | --- |

AT.

tā kā otrajā starpposma atbilstības ziņojumā, kas pieņemts 2020. gada 25. septembrī, GRECO norādīja, ka Ungārija joprojām ir apmierinoši īstenojusi vai apmierinošā veidā risinājusi tikai piecus no 18 ceturtās kārtas novērtējuma ziņojumā iekļautajiem ieteikumiem, un secināja, ka vispārējais zemais ieteikumu izpildes līmenis joprojām ir “globāli neapmierinošs”;

| AU. | tā kā Ungārija ir nolēmusi nepiedalīties ciešākā sadarbībā, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru, kā arī nepiedalīties pastiprinātā sadarbībā starp ES prokuroriem; |
| --- | --- |

AU.

tā kā Ungārija ir nolēmusi nepiedalīties ciešākā sadarbībā, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru, kā arī nepiedalīties pastiprinātā sadarbībā starp ES prokuroriem;

| AV. | tā kā UNESCO Starptautiskā pieminekļu un teritoriju padome savā 2021. gada maijā sagatavotajā ziņojumā par starptautisko pasaules mantojuma īpašuma “Fertö/Neusiedlersee kultūras ainavas” Ungārijas komponenta aizsardzības stāvokli secināja, ka projekts Sopron Fertö ezera atpūtas vieta tā pašreizējā izmēra un veida dēļ kaitētu pasaules pārrobežu mantojuma īpašuma autentiskumam un integritātei; |
| --- | --- |

AV.

tā kā UNESCO Starptautiskā pieminekļu un teritoriju padome savā 2021. gada maijā sagatavotajā ziņojumā par starptautisko pasaules mantojuma īpašuma “Fertö/Neusiedlersee kultūras ainavas” Ungārijas komponenta aizsardzības stāvokli secināja, ka projekts Sopron Fertö ezera atpūtas vieta tā pašreizējā izmēra un veida dēļ kaitētu pasaules pārrobežu mantojuma īpašuma autentiskumam un integritātei;

| AW. | tā kā Ungārija ierindojas 73. vietā no 180 valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas organizācijas Transparency International 2021. gada korupcijas uztveres indekss (samazinājums par vienu vietu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu), un tā vērtējums kopš 2012. gada pastāvīgi samazinās; |
| --- | --- |

AW.

tā kā Ungārija ierindojas 73. vietā no 180 valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas organizācijas Transparency International 2021. gada korupcijas uztveres indekss (samazinājums par vienu vietu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu), un tā vērtējums kopš 2012. gada pastāvīgi samazinās;

Privātums un personas datu aizsardzība

| AX. | tā kā darba brauciena ziņojumā pēc Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas uz Budapeštu no 2021. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim tika paustas bažas par to, ka spēkā esošajos tiesību aktos trūkst aizsardzības pasākumu attiecībā uz uzraudzību, bez reālas kontroles un izsvēršanas un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; tā kā tika paustas bažas arī par NSO grupas Pegasus spiegprogrammatūras iespējamu izmantošanu un valsts pastiprinātu uzraudzību pret aktīvistiem, žurnālistiem, juristiem un politiķiem; |
| --- | --- |

AX.

tā kā darba brauciena ziņojumā pēc Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas uz Budapeštu no 2021. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim tika paustas bažas par to, ka spēkā esošajos tiesību aktos trūkst aizsardzības pasākumu attiecībā uz uzraudzību, bez reālas kontroles un izsvēršanas un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; tā kā tika paustas bažas arī par NSO grupas Pegasus spiegprogrammatūras iespējamu izmantošanu un valsts pastiprinātu uzraudzību pret aktīvistiem, žurnālistiem, juristiem un politiķiem;

| AY. | tā kā 2021. gada jūlijā, izmantojot nopludināto datubāzi, izmeklēšanas portālā Direkt36 tika atklāts, ka Pegasus spiegprogramma “Pegasus spyware” no 2018. līdz 2021. gadam ir vērsusies pret aptuveni 300 Ungārijas iedzīvotājiem, tostarp neatkarīgiem žurnālistiem, mediju īpašniekiem, juristiem, politiķiem, uzņēmējiem, kas kritizē valdību, un bijušajām valsts amatpersonām, viņiem pašiem to nezinot; tā kā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs savos sākotnējos komentāros par moderno spiegprogrammatūru, kas publicētas 2022. gada 15. februārī, secināja, ka ļoti modernu spiegprogrammatūru, piemēram, Pegasus, plaša izmantošana var radīt vēl nepieredzētus riskus un kaitējumu ne tikai pamattiesībām un brīvībām, bet arī demokrātijai un tiesiskumam, un norādīja, ka visefektīvākā iespēja aizsargāt pamattiesības un pamatbrīvības būtu virkne pasākumu un pasākumu kā garantija pret spiegprogrammatūras nelikumīgu izmantošanu, un norādīja, ka spiegprogrammatūras ar Pegasus veiktspēju izstrādes un ieviešanas aizliegums ES būtu visefektīvākā iespēja aizsargāt pamattiesības un pamatbrīvības; tā kā valdību atbalstošie plašsaziņas līdzekļi Ungārijā gandrīz nekad nav ziņojuši par Pegasus; |
| --- | --- |

AY.

tā kā 2021. gada jūlijā, izmantojot nopludināto datubāzi, izmeklēšanas portālā Direkt36 tika atklāts, ka Pegasus spiegprogramma “Pegasus spyware” no 2018. līdz 2021. gadam ir vērsusies pret aptuveni 300 Ungārijas iedzīvotājiem, tostarp neatkarīgiem žurnālistiem, mediju īpašniekiem, juristiem, politiķiem, uzņēmējiem, kas kritizē valdību, un bijušajām valsts amatpersonām, viņiem pašiem to nezinot; tā kā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs savos sākotnējos komentāros par moderno spiegprogrammatūru, kas publicētas 2022. gada 15. februārī, secināja, ka ļoti modernu spiegprogrammatūru, piemēram, Pegasus, plaša izmantošana var radīt vēl nepieredzētus riskus un kaitējumu ne tikai pamattiesībām un brīvībām, bet arī demokrātijai un tiesiskumam, un norādīja, ka visefektīvākā iespēja aizsargāt pamattiesības un pamatbrīvības būtu virkne pasākumu un pasākumu kā garantija pret spiegprogrammatūras nelikumīgu izmantošanu, un norādīja, ka spiegprogrammatūras ar Pegasus veiktspēju izstrādes un ieviešanas aizliegums ES būtu visefektīvākā iespēja aizsargāt pamattiesības un pamatbrīvības; tā kā valdību atbalstošie plašsaziņas līdzekļi Ungārijā gandrīz nekad nav ziņojuši par Pegasus;

| AZ. | tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā 2022. gada 9. marta lēmumā par ECT sprieduma lietā Szabó un Vissy pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka attiecīgā lieta attiecās uz pieteikuma iesniedzēju tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un viņu sarakstes privātuma pārkāpumu Ungārijas tiesību aktu par slepenās uzraudzības pasākumiem, kas saistīti ar valsts drošību, dēļ, kuriem trūkst pietiekami precīzu, efektīvu un visaptverošu garantiju attiecībā uz šo pasākumu pasūtīšanu, izpildi un iespējamu kompensēšanu; tā kā Ministru komiteja arī uzsvēra, ka slepena novērošana būtu jāuzskata par ļoti tiesības aizskarošu rīcību, ar kuru, iespējams, iejaucas tiesībās uz vārda brīvību un privātumu un apdraud demokrātiskas sabiedrības pamatus, vienlaikus atgādinot, ka, reaģējot uz ECT spriedumu, iestādes 2017. gadā paziņoja par likumdošanas reformas nepieciešamību; tā kā Ministru komiteja ar nopietnām bažām norādīja, ka likumdošanas process joprojām ir sākotnējā posmā un ka iestādes nav norādījušas ne uz kādiem citiem būtiskiem notikumiem, un tādēļ stingri aicināja iestādes steidzami pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai valsts tiesību aktus pilnībā saskaņotu ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas prasībām, noteikt likumdošanas procesa grafiku un iesniegt komitejai tiesību akta priekšlikuma projektu; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā 2022. gada 9. marta lēmumā par ECT sprieduma lietā Szabó un Vissy pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka attiecīgā lieta attiecās uz pieteikuma iesniedzēju tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un viņu sarakstes privātuma pārkāpumu Ungārijas tiesību aktu par slepenās uzraudzības pasākumiem, kas saistīti ar valsts drošību, dēļ, kuriem trūkst pietiekami precīzu, efektīvu un visaptverošu garantiju attiecībā uz šo pasākumu pasūtīšanu, izpildi un iespējamu kompensēšanu; tā kā Ministru komiteja arī uzsvēra, ka slepena novērošana būtu jāuzskata par ļoti tiesības aizskarošu rīcību, ar kuru, iespējams, iejaucas tiesībās uz vārda brīvību un privātumu un apdraud demokrātiskas sabiedrības pamatus, vienlaikus atgādinot, ka, reaģējot uz ECT spriedumu, iestādes 2017. gadā paziņoja par likumdošanas reformas nepieciešamību; tā kā Ministru komiteja ar nopietnām bažām norādīja, ka likumdošanas process joprojām ir sākotnējā posmā un ka iestādes nav norādījušas ne uz kādiem citiem būtiskiem notikumiem, un tādēļ stingri aicināja iestādes steidzami pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai valsts tiesību aktus pilnībā saskaņotu ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas prasībām, noteikt likumdošanas procesa grafiku un iesniegt komitejai tiesību akta priekšlikuma projektu;

Vārda brīvība, tostarp mediju plurālisms

| BA. | tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka ir jāstiprina Plašsaziņas līdzekļu iestādes funkcionālā neatkarība un efektivitāte un ka turpmāka ievērojama valsts reklāmas apjoma novirzīšana valdību atbalstošiem plašsaziņas līdzekļiem rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus plašsaziņas līdzekļu vidē; tā kā sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi darbojas sarežģītā institucionālā sistēmā, ņemot vērā bažas par to redakcionālo un finansiālo neatkarību, un plašsaziņas līdzekļu profesionāļi joprojām saskaras ar problēmām, veicot savu darbību, tostarp ar pētniecisko žurnālistu novērošanu; tā kā apdraudējuma stāvokļa dēļ joprojām tiek kavēta piekļuve publiskai informācijai; |
| --- | --- |

BA.

tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka ir jāstiprina Plašsaziņas līdzekļu iestādes funkcionālā neatkarība un efektivitāte un ka turpmāka ievērojama valsts reklāmas apjoma novirzīšana valdību atbalstošiem plašsaziņas līdzekļiem rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus plašsaziņas līdzekļu vidē; tā kā sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi darbojas sarežģītā institucionālā sistēmā, ņemot vērā bažas par to redakcionālo un finansiālo neatkarību, un plašsaziņas līdzekļu profesionāļi joprojām saskaras ar problēmām, veicot savu darbību, tostarp ar pētniecisko žurnālistu novērošanu; tā kā apdraudējuma stāvokļa dēļ joprojām tiek kavēta piekļuve publiskai informācijai;

| BB. | tā kā 2022. gada 15. jūlijā Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju par ES telesakaru noteikumu pārkāpšanu saistībā ar Ungārijas Plašsaziņas līdzekļu padomes lēmumu ļoti apšaubāmu iemeslu dēļ noraidīt Klubrádió pieteikumu par radiofrekvenču spektra izmantošanu; tā kā Komisija secināja, ka Ungārijas Plašsaziņas līdzekļu padomes atteikums atjaunot Klubrádió tiesības uz frekvenču izmantošanu bija nesamērīgs un nepārredzams un ka Ungārijas valsts plašsaziņas līdzekļu tiesību akti šajā konkrētajā gadījumā tika piemēroti diskriminējošā veidā, pārkāpjot Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (15) un vārda brīvību; |
| --- | --- |

BB.

tā kā 2022. gada 15. jūlijā Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju par ES telesakaru noteikumu pārkāpšanu saistībā ar Ungārijas Plašsaziņas līdzekļu padomes lēmumu ļoti apšaubāmu iemeslu dēļ noraidīt Klubrádió pieteikumu par radiofrekvenču spektra izmantošanu; tā kā Komisija secināja, ka Ungārijas Plašsaziņas līdzekļu padomes atteikums atjaunot Klubrádió tiesības uz frekvenču izmantošanu bija nesamērīgs un nepārredzams un ka Ungārijas valsts plašsaziņas līdzekļu tiesību akti šajā konkrētajā gadījumā tika piemēroti diskriminējošā veidā, pārkāpjot Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (15) un vārda brīvību;

| BC. | tā kā Centrāleiropas Preses un plašsaziņas līdzekļu fonds (KESMA) tika dibināts 2018. gada 11. septembrī; tā kā vairāk nekā 470 plašsaziņas līdzekļu konsolidācija saskaņā ar KESMA ir ietekmējusi neatkarīgajiem un opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem pieejamās telpas samazināšanos un Ungārijas iedzīvotāju piekļuvi informācijai; tā kā valsts plašsaziņas līdzekļiem un KESMA iztērētie līdzekļi tiek izmantoti, lai pastiprinātu valdības propagandu un diskreditētu opozīciju un nevalstiskās organizācijas (NVO); tā kā plašsaziņas līdzekļu vidi var mainīt par labu valdībai, manipulējot ar plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām, ietekmējot regulatorus no valsts puses un kādreizējos neatkarīgos noieta tirgus, valsts ieņēmumus no reklāmas un piešķirot licences, kas ir metodes, ko sāk izmantot citās Eiropas daļās; |
| --- | --- |

BC.

tā kā Centrāleiropas Preses un plašsaziņas līdzekļu fonds (KESMA) tika dibināts 2018. gada 11. septembrī; tā kā vairāk nekā 470 plašsaziņas līdzekļu konsolidācija saskaņā ar KESMA ir ietekmējusi neatkarīgajiem un opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem pieejamās telpas samazināšanos un Ungārijas iedzīvotāju piekļuvi informācijai; tā kā valsts plašsaziņas līdzekļiem un KESMA iztērētie līdzekļi tiek izmantoti, lai pastiprinātu valdības propagandu un diskreditētu opozīciju un nevalstiskās organizācijas (NVO); tā kā plašsaziņas līdzekļu vidi var mainīt par labu valdībai, manipulējot ar plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām, ietekmējot regulatorus no valsts puses un kādreizējos neatkarīgos noieta tirgus, valsts ieņēmumus no reklāmas un piešķirot licences, kas ir metodes, ko sāk izmantot citās Eiropas daļās;

| BD. | tā kā ECT 2019. gada 8. oktobra spriedumā lietā Szurovecz pret Ungāriju ir konstatējusi vārda brīvības pārkāpumus saistībā ar to, ka plašsaziņas līdzekļiem nav piekļuves patvēruma meklētāju uzņemšanas iespējām; tā kā minētā sprieduma izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

BD.

tā kā ECT 2019. gada 8. oktobra spriedumā lietā Szurovecz pret Ungāriju ir konstatējusi vārda brīvības pārkāpumus saistībā ar to, ka plašsaziņas līdzekļiem nav piekļuves patvēruma meklētāju uzņemšanas iespējām; tā kā minētā sprieduma izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta;

| BE. | tā kā ECT 2019. gada 3. decembra spriedumā Scheiring un Szabó pret Ungāriju un 2021. gada 2. decembra spriedumā Szél pret Ungāriju konstatēja vārda brīvības pārkāpumus saistībā ar reklāmkarogu izvietošanu Ungārijas parlamentā; tā kā šo spriedumu izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

BE.

tā kā ECT 2019. gada 3. decembra spriedumā Scheiring un Szabó pret Ungāriju un 2021. gada 2. decembra spriedumā Szél pret Ungāriju konstatēja vārda brīvības pārkāpumus saistībā ar reklāmkarogu izvietošanu Ungārijas parlamentā; tā kā šo spriedumu izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta;

| BF. | tā kā ECT 2020. gada 20. janvāra spriedumā Magyar Kétfarkú Kutya Párt pret Ungāriju konstatēja, ka ir pārkāpta vārda brīvība attiecībā uz sodu noteikšanu par politiskās partijas mobilās lietotnes nodrošināšanu, kas ļāva vēlētājiem 2016. gada referendumā par imigrāciju fotografēt, anonīmi augšupielādēt un komentēt nederīgos balsojumus; tā kā minētā sprieduma izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

BF.

tā kā ECT 2020. gada 20. janvāra spriedumā Magyar Kétfarkú Kutya Párt pret Ungāriju konstatēja, ka ir pārkāpta vārda brīvība attiecībā uz sodu noteikšanu par politiskās partijas mobilās lietotnes nodrošināšanu, kas ļāva vēlētājiem 2016. gada referendumā par imigrāciju fotografēt, anonīmi augšupielādēt un komentēt nederīgos balsojumus; tā kā minētā sprieduma izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta;

| BG. | tā kā 2020. gada 23. marta paziņojumā EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos pauda bažas par Ungārijas likumprojekta par reakciju uz koronavīrusu noteikumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt darbu saistībā ar plašsaziņas līdzekļu ziņošanu par pandēmiju; |
| --- | --- |

BG.

tā kā 2020. gada 23. marta paziņojumā EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos pauda bažas par Ungārijas likumprojekta par reakciju uz koronavīrusu noteikumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt darbu saistībā ar plašsaziņas līdzekļu ziņošanu par pandēmiju;

| BH. | tā kā ECT 2020. gada 26. maija spriedumā lietā Mándli un citi pret Ungāriju ir konstatējusi vārda brīvības pārkāpumu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju žurnālistu akreditācijas apturēšanu Ungārijas parlamentā; tā kā minētā sprieduma izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

BH.

tā kā ECT 2020. gada 26. maija spriedumā lietā Mándli un citi pret Ungāriju ir konstatējusi vārda brīvības pārkāpumu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju žurnālistu akreditācijas apturēšanu Ungārijas parlamentā; tā kā minētā sprieduma izpildes uzraudzība vēl nav pabeigta;

| BI. | tā kā 2020. gada 24. jūlijā Ungārijas populārākā neatkarīgā ziņu portāla indeksa galvenā redaktora atlaišana izraisīja vairāk nekā 70 žurnālistu kolektīvu atkāpšanos, kuri nosodīja nepārprotamu iejaukšanos viņu plašsaziņas līdzekļos un valdības spiedienu uz tiem; |
| --- | --- |

BI.

tā kā 2020. gada 24. jūlijā Ungārijas populārākā neatkarīgā ziņu portāla indeksa galvenā redaktora atlaišana izraisīja vairāk nekā 70 žurnālistu kolektīvu atkāpšanos, kuri nosodīja nepārprotamu iejaukšanos viņu plašsaziņas līdzekļos un valdības spiedienu uz tiem;

| BJ. | tā kā saskaņā ar pirmo plašsaziņas līdzekļu brīvības kartēšanu, ko finansēja Komisija un kas tika publiskota 2020. gada jūlijā, Covid-19 krīze, iespējams, visvairāk ietekmēja mediju brīvību Ungārijā, jo pastāvošās problēmas saasinājās un radās jaunas; tā kā jaunie tiesību akti, kas pieņemti ārkārtas stāvokļa laikā Ungārijā, lai apkarotu “nepatiesas” vai “kropļotas” informācijas izplatīšanos, radīja nenoteiktību un pašcenzūru plašsaziņas līdzekļu un dalībnieku vidū; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā saskaņā ar pirmo plašsaziņas līdzekļu brīvības kartēšanu, ko finansēja Komisija un kas tika publiskota 2020. gada jūlijā, Covid-19 krīze, iespējams, visvairāk ietekmēja mediju brīvību Ungārijā, jo pastāvošās problēmas saasinājās un radās jaunas; tā kā jaunie tiesību akti, kas pieņemti ārkārtas stāvokļa laikā Ungārijā, lai apkarotu “nepatiesas” vai “kropļotas” informācijas izplatīšanos, radīja nenoteiktību un pašcenzūru plašsaziņas līdzekļu un dalībnieku vidū;

| BK. | tā kā 2021. gada 30. martā publicētajā memorandā par vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību Ungārijā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre norādīja, ka mediju regulatīvās iestādes, kas nav brīvas no politiskas kontroles un ilgstošas un neobjektīvas valsts iejaukšanās mediju tirgū, kopējā ietekme ir pasliktinājusi plašsaziņas līdzekļu plurālisma un vārda brīvības nosacījumus Ungārijā; tā kā komisāre arī secināja, ka, jo īpaši ārpus galvaspilsētas, ir būtiski ierobežotas brīvas politiskās debates un dažādu viedokļu brīva apmaiņa, kas ir demokrātiskas sabiedrības uzplaukuma priekšnosacījums; |
| --- | --- |

BK.

tā kā 2021. gada 30. martā publicētajā memorandā par vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību Ungārijā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre norādīja, ka mediju regulatīvās iestādes, kas nav brīvas no politiskas kontroles un ilgstošas un neobjektīvas valsts iejaukšanās mediju tirgū, kopējā ietekme ir pasliktinājusi plašsaziņas līdzekļu plurālisma un vārda brīvības nosacījumus Ungārijā; tā kā komisāre arī secināja, ka, jo īpaši ārpus galvaspilsētas, ir būtiski ierobežotas brīvas politiskās debates un dažādu viedokļu brīva apmaiņa, kas ir demokrātiskas sabiedrības uzplaukuma priekšnosacījums;

| BL. | tā kā ANO īpašā referente jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību savā paziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2021. gada 15.–22. novembrī norādīja, ka Ungārijas iejaukšanās plašsaziņas līdzekļu nozarē iepriekšējās desmitgades laikā varētu apdraudēt cilvēktiesības gaidāmajās vēlēšanās; tā kā ANO īpašais referente arī precizēja, ka, īstenojot ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu regulatīvajām struktūrām, nodrošinot ievērojamus valsts līdzekļus valdību atbalstošu plašsaziņas līdzekļu atbalstam, veicinot tādu plašsaziņas līdzekļu paplašināšanu un attīstību, kas atbilst valdību atbalstošai redakcionālajai nostājai, un izspiežot plašsaziņas līdzekļus un žurnālistus, kuri kritiski ziņo par valdību, iestādes ir ļoti aktīvi pārveidojušas plašsaziņas līdzekļu nozari un to centienos panākt “līdzsvaru” ir mazinājušas plašsaziņas līdzekļu daudzveidību, plurālismu un neatkarību; |
| --- | --- |

BL.

tā kā ANO īpašā referente jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību savā paziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2021. gada 15.–22. novembrī norādīja, ka Ungārijas iejaukšanās plašsaziņas līdzekļu nozarē iepriekšējās desmitgades laikā varētu apdraudēt cilvēktiesības gaidāmajās vēlēšanās; tā kā ANO īpašais referente arī precizēja, ka, īstenojot ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu regulatīvajām struktūrām, nodrošinot ievērojamus valsts līdzekļus valdību atbalstošu plašsaziņas līdzekļu atbalstam, veicinot tādu plašsaziņas līdzekļu paplašināšanu un attīstību, kas atbilst valdību atbalstošai redakcionālajai nostājai, un izspiežot plašsaziņas līdzekļus un žurnālistus, kuri kritiski ziņo par valdību, iestādes ir ļoti aktīvi pārveidojušas plašsaziņas līdzekļu nozari un to centienos panākt “līdzsvaru” ir mazinājušas plašsaziņas līdzekļu daudzveidību, plurālismu un neatkarību;

| BM. | tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija 2022. gada 4. aprīļa paziņojumā par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem pēc parlamenta vēlēšanām un referenduma norādīja, ka neobjektivitāte un līdzsvara trūkums uzraudzītajā ziņu tvērumā un tas, ka starp lielākajiem sāncenšiem nenotika debates, ievērojami ierobežoja vēlētāju iespējas izdarīt apzinātu izvēli; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā 2022. gada 29. jūlijā uzsvēra, ka plašas valdības reklāmas kampaņas un neobjektīva ziņu atspoguļošana publiskajos un daudzos privātos plašsaziņas līdzekļos nodrošina plašu kampaņu platformu valdošajai partijai; |
| --- | --- |

BM.

tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija 2022. gada 4. aprīļa paziņojumā par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem pēc parlamenta vēlēšanām un referenduma norādīja, ka neobjektivitāte un līdzsvara trūkums uzraudzītajā ziņu tvērumā un tas, ka starp lielākajiem sāncenšiem nenotika debates, ievērojami ierobežoja vēlētāju iespējas izdarīt apzinātu izvēli; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā 2022. gada 29. jūlijā uzsvēra, ka plašas valdības reklāmas kampaņas un neobjektīva ziņu atspoguļošana publiskajos un daudzos privātos plašsaziņas līdzekļos nodrošina plašu kampaņu platformu valdošajai partijai;

| BN. | tā kā 2022. gada 8. aprīlī Ungārijas Valsts vēlēšanu birojs referendumā par bērnu piekļuvi informācijai par seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti atzina par nelikumīgu valsts mēroga NVO kampaņu, kurā aicināja cilvēkus nodot nederīgus balsojumus, un 16 dažādām Ungārijas NVO, kas piedalījās referenduma kampaņā, piemēroja naudas sodus; |
| --- | --- |

BN.

tā kā 2022. gada 8. aprīlī Ungārijas Valsts vēlēšanu birojs referendumā par bērnu piekļuvi informācijai par seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti atzina par nelikumīgu valsts mēroga NVO kampaņu, kurā aicināja cilvēkus nodot nederīgus balsojumus, un 16 dažādām Ungārijas NVO, kas piedalījās referenduma kampaņā, piemēroja naudas sodus;

| BO. | tā kā Ungārija ir 85. vietā no 180 valstīm un teritorijām, ko aptver organizācijas “Reportieri bez robežām” 2022. gada pasaules preses brīvības indekss, un Eiropas un Vidusāzijas reģiona analīzē tā ir minēta kā viena no valstīm, kas ir pastiprinājušas drakoniskus likumus pret žurnālistiem; |
| --- | --- |

BO.

tā kā Ungārija ir 85. vietā no 180 valstīm un teritorijām, ko aptver organizācijas “Reportieri bez robežām” 2022. gada pasaules preses brīvības indekss, un Eiropas un Vidusāzijas reģiona analīzē tā ir minēta kā viena no valstīm, kas ir pastiprinājušas drakoniskus likumus pret žurnālistiem;

Akadēmiskā brīvība

| BP. | tā kā EST 2020. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-66/18 Komisija/Ungārija (“Enseignement supérieur”) nosprieda, ka, pieņemot pasākumus, kas paredzēti grozītā 2011. gada Likuma Nr. CCIV par valsts augstāko izglītību 76. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, Ungārija nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Hartas 13. pantu, 14. panta 3. punktu un 16. pantu, LESD 49. pantu un Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (16) 16. pantu, kā arī ar Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu; tā kā Centrāleiropas universitātei nācās pamest Budapeštu; |
| --- | --- |

BP.

tā kā EST 2020. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-66/18 Komisija/Ungārija (“Enseignement supérieur”) nosprieda, ka, pieņemot pasākumus, kas paredzēti grozītā 2011. gada Likuma Nr. CCIV par valsts augstāko izglītību 76. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, Ungārija nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Hartas 13. pantu, 14. panta 3. punktu un 16. pantu, LESD 49. pantu un Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (16) 16. pantu, kā arī ar Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu; tā kā Centrāleiropas universitātei nācās pamest Budapeštu;

| BQ. | tā kā 2018. gada oktobrī Ungārijas valdība nolēma atteikties no dzimuma pētījumu saraksta ar maģistra grāda programmām, kas ir tiesīgas saņemt akreditāciju un publisko finansējumu; |
| --- | --- |

BQ.

tā kā 2018. gada oktobrī Ungārijas valdība nolēma atteikties no dzimuma pētījumu saraksta ar maģistra grāda programmām, kas ir tiesīgas saņemt akreditāciju un publisko finansējumu;

| BR. | tā kā 2019. gada 2. jūlijā Ungārijas parlaments pieņēma grozījumus vairākos tiesību aktos par institucionālo sistēmu un pētniecības, izstrādes un inovācijas finansēšanu, tādējādi atņemot Zinātņu akadēmijai tās autonomiju; tā kā 2020. gada 31. augustā teātra un kino mākslas universitātes (SzFE) vadība atkāpās, protestējot pret valdības ieceltas valdes uzspiešanu; tā kā Tehnoloģiju un inovāciju ministrija jaunajā pilnvaroto padomē iecēla piecus locekļus, noraidot universitātes senāta ierosinātos locekļus; tā kā divas trešdaļas no 33 sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondiem, kas veic sabiedriskos pienākumus, kuri tika izveidoti līdz 2021. gada beigām, pārvaldīs augstākās izglītības iestādes, kuras iepriekš pārvaldīja valsts; |
| --- | --- |

BR.

tā kā 2019. gada 2. jūlijā Ungārijas parlaments pieņēma grozījumus vairākos tiesību aktos par institucionālo sistēmu un pētniecības, izstrādes un inovācijas finansēšanu, tādējādi atņemot Zinātņu akadēmijai tās autonomiju; tā kā 2020. gada 31. augustā teātra un kino mākslas universitātes (SzFE) vadība atkāpās, protestējot pret valdības ieceltas valdes uzspiešanu; tā kā Tehnoloģiju un inovāciju ministrija jaunajā pilnvaroto padomē iecēla piecus locekļus, noraidot universitātes senāta ierosinātos locekļus; tā kā divas trešdaļas no 33 sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondiem, kas veic sabiedriskos pienākumus, kuri tika izveidoti līdz 2021. gada beigām, pārvaldīs augstākās izglītības iestādes, kuras iepriekš pārvaldīja valsts;

| BS. | tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitūcijas grozījumiem uzsvēra nepieciešamību pārskatīt devītā grozījuma 7. pantu attiecībā uz Konstitūcijas 38. pantu un pamatlikumā ieviest sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondus, kas veic sabiedriskos pienākumus; tā kā Venēcijas komisija ierosināja, ka šie fondi būtu jāreglamentē ar tiesību aktiem, skaidri nosakot visus attiecīgos pārredzamības un pārskatatbildības pienākumus attiecībā uz to (publisko un privāto) līdzekļu pārvaldību, kā arī atbilstošas garantijas attiecībā uz pilnvaroto padomes sastāvu un darbību; tā kā Venēcijas komisija ir arī norādījusi, ka šajos tiesību aktos būtu jāņem vērā universitāšu kā brīvu domu un argumentu apmaiņas vietu būtiskā nozīme, paredzot visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu akadēmiskās neatkarības un institucionālās autonomijas pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

BS.

tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitūcijas grozījumiem uzsvēra nepieciešamību pārskatīt devītā grozījuma 7. pantu attiecībā uz Konstitūcijas 38. pantu un pamatlikumā ieviest sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondus, kas veic sabiedriskos pienākumus; tā kā Venēcijas komisija ierosināja, ka šie fondi būtu jāreglamentē ar tiesību aktiem, skaidri nosakot visus attiecīgos pārredzamības un pārskatatbildības pienākumus attiecībā uz to (publisko un privāto) līdzekļu pārvaldību, kā arī atbilstošas garantijas attiecībā uz pilnvaroto padomes sastāvu un darbību; tā kā Venēcijas komisija ir arī norādījusi, ka šajos tiesību aktos būtu jāņem vērā universitāšu kā brīvu domu un argumentu apmaiņas vietu būtiskā nozīme, paredzot visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu akadēmiskās neatkarības un institucionālās autonomijas pienācīgu aizsardzību;

| BT. | tā kā ANO īpašā referente jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību savā paziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2021. gada 15.–22. novembrī mudināja Ungārijas iestādes aizsargāt akadēmisko brīvību iejaukšanās plašsaziņas līdzekļu nozarē un respektēt mācībspēku un studentu tiesības, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar publisko universitāšu privatizēšanu, lai nodrošinātu zinātnieku autonomiju; |
| --- | --- |

BT.

tā kā ANO īpašā referente jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību savā paziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2021. gada 15.–22. novembrī mudināja Ungārijas iestādes aizsargāt akadēmisko brīvību iejaukšanās plašsaziņas līdzekļu nozarē un respektēt mācībspēku un studentu tiesības, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar publisko universitāšu privatizēšanu, lai nodrošinātu zinātnieku autonomiju;

Reliģiskās pārliecības brīvība

| BU. | tā kā 2018. gada 21. decembrī tika izsludināts visaptverošs grozījums 2011. gada Baznīcas likumā; tā kā saskaņā ar Ungārijas valdības sniegto informāciju grozījums dotu likumīgas iespējas reliģiskajām kopienām Budapeštas apgabaltiesā pieprasīt reliģiskas apvienības, reģistrētas baznīcas vai atzītas konfesijas statusu; tā kā joprojām tiek uzraudzīta ECT sprieduma Magyar Keresztény Mennonita Egyház un citi pret Ungāriju izpilde, kurā tika konstatēts, ka baznīcu reģistrācijas anulēšanas dēļ ir pārkāptas tiesības uz biedrošanās brīvību, ko vērtē, ņemot vērā tiesības uz reliģijas brīvību; |
| --- | --- |

BU.

tā kā 2018. gada 21. decembrī tika izsludināts visaptverošs grozījums 2011. gada Baznīcas likumā; tā kā saskaņā ar Ungārijas valdības sniegto informāciju grozījums dotu likumīgas iespējas reliģiskajām kopienām Budapeštas apgabaltiesā pieprasīt reliģiskas apvienības, reģistrētas baznīcas vai atzītas konfesijas statusu; tā kā joprojām tiek uzraudzīta ECT sprieduma Magyar Keresztény Mennonita Egyház un citi pret Ungāriju izpilde, kurā tika konstatēts, ka baznīcu reģistrācijas anulēšanas dēļ ir pārkāptas tiesības uz biedrošanās brīvību, ko vērtē, ņemot vērā tiesības uz reliģijas brīvību;

| BV. | tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitucionālajiem grozījumiem ieteica, ka valsts skolu sistēmai ir jānodrošina objektīva un plurālistiska mācību programma, izvairoties no indoktrinācijas un diskriminācijas jebkāda iemesla dēļ, vienlaikus ievērojot vecāku uzskatus un viņu brīvību izvēlēties starp reliģiskām un nereliģiskām nodarbībām; |
| --- | --- |

BV.

tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitucionālajiem grozījumiem ieteica, ka valsts skolu sistēmai ir jānodrošina objektīva un plurālistiska mācību programma, izvairoties no indoktrinācijas un diskriminācijas jebkāda iemesla dēļ, vienlaikus ievērojot vecāku uzskatus un viņu brīvību izvēlēties starp reliģiskām un nereliģiskām nodarbībām;

| BW. | tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka turpinās pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespaidošana; tā kā 2022. gada 27. jūlijā vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas norādīja, ka valdības iesniegtais likumprojekts, ar kuru tiktu grozīti noteikumi par sabiedrisko apspriešanu, “lai panāktu vienošanos ar Eiropas Komisiju”, piedāvā tikai šķietamus risinājumus; tā kā Komisija ir arī norādījusi, ka sabiedrības līdzdalības stiprināšana likumdošanā ir svarīgs mērķis, bet pirmkārt un galvenokārt prasīs reālu valdības gribu, spēkā esošo tiesību aktu jēgpilnu īstenošanu un daudz efektīvākas garantijas nekā tās, kas iekļautas likumprojektā; |
| --- | --- |

BW.

tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka turpinās pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespaidošana; tā kā 2022. gada 27. jūlijā vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas norādīja, ka valdības iesniegtais likumprojekts, ar kuru tiktu grozīti noteikumi par sabiedrisko apspriešanu, “lai panāktu vienošanos ar Eiropas Komisiju”, piedāvā tikai šķietamus risinājumus; tā kā Komisija ir arī norādījusi, ka sabiedrības līdzdalības stiprināšana likumdošanā ir svarīgs mērķis, bet pirmkārt un galvenokārt prasīs reālu valdības gribu, spēkā esošo tiesību aktu jēgpilnu īstenošanu un daudz efektīvākas garantijas nekā tās, kas iekļautas likumprojektā;

Biedrošanās brīvība

| BX. | tā kā EST 2020. gada 18. jūnija spriedumā lietā C-78/18 Komisija/Ungārija (apvienību pārredzamība) secināja, ka, pieņemot 2017. gada Likuma Nr. LXXVI nosacījumus (17) par to organizāciju pārredzamību, kuras saņem atbalstu no ārvalstīm, Ungārija ir ieviesusi diskriminējošus un nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz ārvalstu ziedojumiem pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pārkāpjot savus pienākumus saskaņā ar LESD 63. pantu un Hartas 7., 8. un 12. pantu; tā kā Komisija 2021. gada 18. februārī nolēma Ungārijas iestādēm nosūtīt oficiāla paziņojuma vēstuli, uzskatot, ka tās nav veikušas sprieduma izpildei nepieciešamos pasākumus; tā kā 2021. gada 20. jūlijā Komisija 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka Ungārijas parlaments ir atcēlis likumu un ieviesis jaunus noteikumus par likumības pārbaudēm attiecībā uz pilsonisko sabiedrību un ka joprojām tiek izdarīts spiediens uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kurām ir kritiska attieksme pret valdību; tā kā tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību sistemātiska likvidēšana ir ierobežojusi iespējas opozīcijas partijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, arodbiedrībām un interešu grupām, neatstājot iespējas sociālajam dialogam un konsultācijām; |
| --- | --- |

BX.

tā kā EST 2020. gada 18. jūnija spriedumā lietā C-78/18 Komisija/Ungārija (apvienību pārredzamība) secināja, ka, pieņemot 2017. gada Likuma Nr. LXXVI nosacījumus (17) par to organizāciju pārredzamību, kuras saņem atbalstu no ārvalstīm, Ungārija ir ieviesusi diskriminējošus un nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz ārvalstu ziedojumiem pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pārkāpjot savus pienākumus saskaņā ar LESD 63. pantu un Hartas 7., 8. un 12. pantu; tā kā Komisija 2021. gada 18. februārī nolēma Ungārijas iestādēm nosūtīt oficiāla paziņojuma vēstuli, uzskatot, ka tās nav veikušas sprieduma izpildei nepieciešamos pasākumus; tā kā 2021. gada 20. jūlijā Komisija 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka Ungārijas parlaments ir atcēlis likumu un ieviesis jaunus noteikumus par likumības pārbaudēm attiecībā uz pilsonisko sabiedrību un ka joprojām tiek izdarīts spiediens uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kurām ir kritiska attieksme pret valdību; tā kā tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību sistemātiska likvidēšana ir ierobežojusi iespējas opozīcijas partijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, arodbiedrībām un interešu grupām, neatstājot iespējas sociālajam dialogam un konsultācijām;

| BY. | tā kā pirms jaunā likuma pieņemšanas netika rīkota nekāda sabiedriskā apspriešana un netika veikta tieša apspriešanās ar NVO, kas ir pretrunā Venēcijas komisijas 2017. gada 20. jūnija atzinumā paustajam ieteikumam, ka sabiedriskajā apspriešanā pēc iespējas būtu jāiesaista visas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru statuss, finansējums vai darbības joma tiktu ietekmēta tiesību akta spēkā stāšanās rezultātā; tā kā saskaņā ar jauno likumu šīm organizācijām tagad var piemērot regulāras finanšu pārbaudes, ko veic Valsts kontrole; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir nobažījušās par to, ka Valsts kontroles birojs, kura galvenais uzdevums ir uzraudzīt publisko līdzekļu izmantošanu, nevis privātus ziedojumus, tiks izmantots, lai uz tās vairāk ietekmēt; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir brīdinājušas, ka ar jauno NVO likumu valsts iejauksies to organizāciju apvienošanās autonomijā, kas izveidotas, pamatojoties uz biedrošanās tiesībām un to pilsoņu privātumu, kuri aizstāv sabiedrības intereses, un ka likums kaitē vārda brīvībai un demokrātiskai sabiedrībai kopumā; tā kā Valsts kontrole 2022. gada 17. maijā sāka pārbaudīt desmitiem NVO, pieprasot atklāt to grāmatvedības un naudas pārvaldības politiku; |
| --- | --- |

BY.

tā kā pirms jaunā likuma pieņemšanas netika rīkota nekāda sabiedriskā apspriešana un netika veikta tieša apspriešanās ar NVO, kas ir pretrunā Venēcijas komisijas 2017. gada 20. jūnija atzinumā paustajam ieteikumam, ka sabiedriskajā apspriešanā pēc iespējas būtu jāiesaista visas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru statuss, finansējums vai darbības joma tiktu ietekmēta tiesību akta spēkā stāšanās rezultātā; tā kā saskaņā ar jauno likumu šīm organizācijām tagad var piemērot regulāras finanšu pārbaudes, ko veic Valsts kontrole; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir nobažījušās par to, ka Valsts kontroles birojs, kura galvenais uzdevums ir uzraudzīt publisko līdzekļu izmantošanu, nevis privātus ziedojumus, tiks izmantots, lai uz tās vairāk ietekmēt; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir brīdinājušas, ka ar jauno NVO likumu valsts iejauksies to organizāciju apvienošanās autonomijā, kas izveidotas, pamatojoties uz biedrošanās tiesībām un to pilsoņu privātumu, kuri aizstāv sabiedrības intereses, un ka likums kaitē vārda brīvībai un demokrātiskai sabiedrībai kopumā; tā kā Valsts kontrole 2022. gada 17. maijā sāka pārbaudīt desmitiem NVO, pieprasot atklāt to grāmatvedības un naudas pārvaldības politiku;

| BZ. | tā kā 2021. gada 23. jūlijā tika paziņots, ka Eiropas Ekonomikas zonas devējvalstis un Norvēģijas dotāciju sniedzējas — Islande, Lihtenšteina un Norvēģija — nav panākušas vienošanos par fonda pārvaldītāja iecelšanu, lai pārvaldītu Ungārijas pilsoniskās sabiedrības finansējumu; tā kā rezultātā pašreizējā finansēšanas periodā netiks īstenotas programmas, anulējot Ungārijai paredzēto finansējumu EUR 214,6 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

BZ.

tā kā 2021. gada 23. jūlijā tika paziņots, ka Eiropas Ekonomikas zonas devējvalstis un Norvēģijas dotāciju sniedzējas — Islande, Lihtenšteina un Norvēģija — nav panākušas vienošanos par fonda pārvaldītāja iecelšanu, lai pārvaldītu Ungārijas pilsoniskās sabiedrības finansējumu; tā kā rezultātā pašreizējā finansēšanas periodā netiks īstenotas programmas, anulējot Ungārijai paredzēto finansējumu EUR 214,6 miljonu apmērā;

| CA. | tā kā Venēcijas komisija un EDSO ODIHR savā 2018. gada 17. decembra kopīgajā atzinumā par 2018. gada 20. jūlija Akta XLI, ar ko groza konkrētus nodokļu likumus un citus saistītos tiesību aktus, 253. iedaļu un par īpašo imigrācijas nodokli norādīja, ka 25 % nodoklis finansiālam atbalstam Ungārijā veiktām imigrācijas atbalsta darbībām vai finansiāls atbalsts tādas organizācijas darbībām, kuras atrodas Ungārijā un kura veic imigrācijas atbalsta darbības, neatbilst likumības prasībai un rada nepamatotu iejaukšanos skarto NVO tiesībās uz vārda un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

CA.

tā kā Venēcijas komisija un EDSO ODIHR savā 2018. gada 17. decembra kopīgajā atzinumā par 2018. gada 20. jūlija Akta XLI, ar ko groza konkrētus nodokļu likumus un citus saistītos tiesību aktus, 253. iedaļu un par īpašo imigrācijas nodokli norādīja, ka 25 % nodoklis finansiālam atbalstam Ungārijā veiktām imigrācijas atbalsta darbībām vai finansiāls atbalsts tādas organizācijas darbībām, kuras atrodas Ungārijā un kura veic imigrācijas atbalsta darbības, neatbilst likumības prasībai un rada nepamatotu iejaukšanos skarto NVO tiesībās uz vārda un biedrošanās brīvību;

| CB. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī uzsvēra, ka ar likumdošanas pasākumiem pilsoniskās sabiedrības darbības, kas būtu jāuzskata par pilnībā leģitīmām demokrātiskā sabiedrībā, tiek stigmatizētas un ir krimināli sodāmas, un ka tām ir pastāvīga atturoša ietekme uz NVO, vienlaikus norādot, ka dažas tiesību normas ir ārkārtīgi neskaidras, patvaļīgas un netiek īstenotas praksē; |
| --- | --- |

CB.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī uzsvēra, ka ar likumdošanas pasākumiem pilsoniskās sabiedrības darbības, kas būtu jāuzskata par pilnībā leģitīmām demokrātiskā sabiedrībā, tiek stigmatizētas un ir krimināli sodāmas, un ka tām ir pastāvīga atturoša ietekme uz NVO, vienlaikus norādot, ka dažas tiesību normas ir ārkārtīgi neskaidras, patvaļīgas un netiek īstenotas praksē;

| CC. | tā kā ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos savā 2020. gada 11. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 10.–17. jūlijā novēroja, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas Ungārijā strādā migrantu tiesību jomā, ir saskārušās ar daudziem šķēršļiem, veicot savu likumīgo un svarīgo darbu tiesību aktu grozījumu, finansiālo ierobežojumu un citu attiecīgo iestāžu veikto operatīvo un praktisko pasākumu dēļ; tā kā ANO īpašais referents arī norādīja, ka vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir tikušas pakļautas nomelnošanas kampaņām, kam dažos gadījumos sekoja administratīva izmeklēšana vai kriminālizmeklēšana; |
| --- | --- |

CC.

tā kā ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos savā 2020. gada 11. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 10.–17. jūlijā novēroja, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas Ungārijā strādā migrantu tiesību jomā, ir saskārušās ar daudziem šķēršļiem, veicot savu likumīgo un svarīgo darbu tiesību aktu grozījumu, finansiālo ierobežojumu un citu attiecīgo iestāžu veikto operatīvo un praktisko pasākumu dēļ; tā kā ANO īpašais referents arī norādīja, ka vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir tikušas pakļautas nomelnošanas kampaņām, kam dažos gadījumos sekoja administratīva izmeklēšana vai kriminālizmeklēšana;

Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, tostarp LGBTIK tiesības

| CD. | tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka Ungārijas pamattiesību komisārs ir ieguvis vairāk kompetenču, bet viņa akreditācija tika pazemināta pēc paustajām bažām attiecībā uz viņa neatkarību; tā kā Akreditācijas apakškomitejas virtuālās sesijas, kas notika 2022. gada 14.–25. martā, ziņojumā un ieteikumos Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse ieteica pazemināt pamattiesību komisāra statusu līdz B statusam, jo apakškomiteja nebija saņēmusi rakstiskus pierādījumus, kas nepieciešami, lai pierādītu, ka komisārs efektīvi īsteno savas pilnvaras attiecībā uz neaizsargātām grupām, piemēram, etniskajām minoritātēm, LGBTIK, cilvēktiesību aizstāvjiem, bēgļiem un migrantiem, vai saistībā ar svarīgiem cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, pilsonisko telpu un tiesu iestāžu neatkarību; tā kā apakškomiteja uzskatīja, ka komisārs rīkojas tādā veidā, kas nopietni apdraud atbilstību Parīzes principiem par valsts cilvēktiesību iestāžu standartu kritērijiem; tā kā apakškomiteja arī norādīja uz jautājumiem saistībā ar atlases un iecelšanas procesu, darba attiecībām un sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

CD.

tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka Ungārijas pamattiesību komisārs ir ieguvis vairāk kompetenču, bet viņa akreditācija tika pazemināta pēc paustajām bažām attiecībā uz viņa neatkarību; tā kā Akreditācijas apakškomitejas virtuālās sesijas, kas notika 2022. gada 14.–25. martā, ziņojumā un ieteikumos Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse ieteica pazemināt pamattiesību komisāra statusu līdz B statusam, jo apakškomiteja nebija saņēmusi rakstiskus pierādījumus, kas nepieciešami, lai pierādītu, ka komisārs efektīvi īsteno savas pilnvaras attiecībā uz neaizsargātām grupām, piemēram, etniskajām minoritātēm, LGBTIK, cilvēktiesību aizstāvjiem, bēgļiem un migrantiem, vai saistībā ar svarīgiem cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, pilsonisko telpu un tiesu iestāžu neatkarību; tā kā apakškomiteja uzskatīja, ka komisārs rīkojas tādā veidā, kas nopietni apdraud atbilstību Parīzes principiem par valsts cilvēktiesību iestāžu standartu kritērijiem; tā kā apakškomiteja arī norādīja uz jautājumiem saistībā ar atlases un iecelšanas procesu, darba attiecībām un sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem;

| CE. | tā kā 2021. gada 15. jūnijā Ungārijas parlaments pieņēma likumu, kura sākotnējais mērķis bija apkarot pedofiliju un kurā pēc valdošās Fidesz partijas deputātu ierosinātajiem grozījumiem ir ietvertas klauzulas, kas aizliedz attēlot homoseksualitāti un dzimuma maiņu nepilngadīgajiem; tā kā likums aizliedz homoseksualitāti un dzimuma maiņu iekļaut dzimumaudzināšanas nodarbībās un paredz, ka šādas nodarbības tagad var mācīt tikai reģistrētas organizācijas; tā kā izmaiņas Biznesa reklāmas likumā un Plašsaziņas līdzekļu likumā prasa, lai reklāma un saturs, kurā ir LGBTI personas, tiktu klasificēts kā V kategorija (t. i., netiek ieteikts nepilngadīgajiem); tā kā seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes sasaiste ar noziedzīgām darbībām, piemēram, pedofiliju, ir nepieņemama un izraisa turpmāku diskrimināciju un seksuālo minoritāšu stigmatizāciju; tā kā saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem aizliedz vai ierobežo piekļuvi saturam, kas atspoguļo tā saukto “pašidentitātes atšķirību, kas atbilst dzimumam dzimšanas brīdī, dzimuma maiņai vai homoseksualitātei” attiecībā uz personām, kas jaunākas par 18 gadiem, Ungārijas valdība izdeva dekrētu, ar kuru bērnu grāmatnīcām tiek uzdots iesaiņot grāmatas un plašsaziņas līdzekļus, kas atspoguļo homoseksualitāti slēgtā iepakojumā, un aizliedzot pārdot grāmatas vai plašsaziņas līdzekļus, kuros atspoguļotas viendzimuma attiecības vai izmaiņas dzimuma dēļ, 200 metru rādiusā no skolas vai baznīcas; tā kā tas attiecas uz mācību grāmatu bērniem Fairyland is for everyone, ko ir publicējusi izdevniecība Labriz; |
| --- | --- |

CE.

tā kā 2021. gada 15. jūnijā Ungārijas parlaments pieņēma likumu, kura sākotnējais mērķis bija apkarot pedofiliju un kurā pēc valdošās Fidesz partijas deputātu ierosinātajiem grozījumiem ir ietvertas klauzulas, kas aizliedz attēlot homoseksualitāti un dzimuma maiņu nepilngadīgajiem; tā kā likums aizliedz homoseksualitāti un dzimuma maiņu iekļaut dzimumaudzināšanas nodarbībās un paredz, ka šādas nodarbības tagad var mācīt tikai reģistrētas organizācijas; tā kā izmaiņas Biznesa reklāmas likumā un Plašsaziņas līdzekļu likumā prasa, lai reklāma un saturs, kurā ir LGBTI personas, tiktu klasificēts kā V kategorija (t. i., netiek ieteikts nepilngadīgajiem); tā kā seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes sasaiste ar noziedzīgām darbībām, piemēram, pedofiliju, ir nepieņemama un izraisa turpmāku diskrimināciju un seksuālo minoritāšu stigmatizāciju; tā kā saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem aizliedz vai ierobežo piekļuvi saturam, kas atspoguļo tā saukto “pašidentitātes atšķirību, kas atbilst dzimumam dzimšanas brīdī, dzimuma maiņai vai homoseksualitātei” attiecībā uz personām, kas jaunākas par 18 gadiem, Ungārijas valdība izdeva dekrētu, ar kuru bērnu grāmatnīcām tiek uzdots iesaiņot grāmatas un plašsaziņas līdzekļus, kas atspoguļo homoseksualitāti slēgtā iepakojumā, un aizliedzot pārdot grāmatas vai plašsaziņas līdzekļus, kuros atspoguļotas viendzimuma attiecības vai izmaiņas dzimuma dēļ, 200 metru rādiusā no skolas vai baznīcas; tā kā tas attiecas uz mācību grāmatu bērniem Fairyland is for everyone, ko ir publicējusi izdevniecība Labriz;

| CF. | tā kā 2021. gada 2. decembrī Komisija nolēma nosūtīt Ungārijas iestādēm argumentētu atzinumu, uzskatot, ka, uzliekot pienākumu sniegt informāciju par atšķirībām no tradicionālām dzimumu lomām, Ungārija ierobežo autoru un grāmatu izdevēju vārda brīvību (Hartas 11. pants) un nepamatoti diskriminē seksuālās orientācijas dēļ (Hartas 21. pants) un nepareizi piemēro ES noteikumus par negodīgu komercpraksi saskaņā ar Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (18); |
| --- | --- |

CF.

tā kā 2021. gada 2. decembrī Komisija nolēma nosūtīt Ungārijas iestādēm argumentētu atzinumu, uzskatot, ka, uzliekot pienākumu sniegt informāciju par atšķirībām no tradicionālām dzimumu lomām, Ungārija ierobežo autoru un grāmatu izdevēju vārda brīvību (Hartas 11. pants) un nepamatoti diskriminē seksuālās orientācijas dēļ (Hartas 21. pants) un nepareizi piemēro ES noteikumus par negodīgu komercpraksi saskaņā ar Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (18);

| CG. | tā kā 2022. gada 15. jūlijā Komisija nolēma vērsties pret Ungāriju ES Tiesā par valsts līmeņa noteikumiem, kuru mērķis ir aizliegt vai ierobežot piekļuvi saturam, kas attēlo tā saukto “pašidentitātes atšķirību, kura atbilst dzimumam dzimšanas, dzimuma maiņas vai homoseksualitātes brīdī”, personām, kas jaunākas par 18 gadiem; tā kā Komisija secināja, ka šie noteikumi jo īpaši ir pretrunā Direktīvai 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (19), Direktīvai 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (20), kā arī cilvēka cieņai, vārda un informācijas brīvībai, tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību, kā arī tiesībām uz nediskrimināciju, kā noteikts attiecīgi Pamattiesību hartas 1., 7., 11. un 21. pantā; tā kā Komisija ir arī norādījusi, ka šo pārkāpumu smaguma dēļ apstrīdētie noteikumi pārkāpj arī LES 2. pantā noteiktās kopīgās vērtības; tā kā 2021. gada 22. jūnijā 18 ES dalībvalstis pievienojās paziņojumam Vispārējo lietu padomes sanāksmes laikā, iebilstot pret likuma pieņemšanu; |
| --- | --- |

CG.

tā kā 2022. gada 15. jūlijā Komisija nolēma vērsties pret Ungāriju ES Tiesā par valsts līmeņa noteikumiem, kuru mērķis ir aizliegt vai ierobežot piekļuvi saturam, kas attēlo tā saukto “pašidentitātes atšķirību, kura atbilst dzimumam dzimšanas, dzimuma maiņas vai homoseksualitātes brīdī”, personām, kas jaunākas par 18 gadiem; tā kā Komisija secināja, ka šie noteikumi jo īpaši ir pretrunā Direktīvai 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (19), Direktīvai 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (20), kā arī cilvēka cieņai, vārda un informācijas brīvībai, tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību, kā arī tiesībām uz nediskrimināciju, kā noteikts attiecīgi Pamattiesību hartas 1., 7., 11. un 21. pantā; tā kā Komisija ir arī norādījusi, ka šo pārkāpumu smaguma dēļ apstrīdētie noteikumi pārkāpj arī LES 2. pantā noteiktās kopīgās vērtības; tā kā 2021. gada 22. jūnijā 18 ES dalībvalstis pievienojās paziņojumam Vispārējo lietu padomes sanāksmes laikā, iebilstot pret likuma pieņemšanu;

| CH. | tā kā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre aprakstīja, kā Ungārija piedzīvo regresu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jomā, ka sieviešu politiskā pārstāvība ir pārsteidzoši zema un ka valdības politikā sieviešu jautājumi ir cieši saistīti ar ģimenes lietām un iestādes ir pārtraukušas īstenot īpašu stratēģiju dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

CH.

tā kā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre aprakstīja, kā Ungārija piedzīvo regresu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jomā, ka sieviešu politiskā pārstāvība ir pārsteidzoši zema un ka valdības politikā sieviešu jautājumi ir cieši saistīti ar ģimenes lietām un iestādes ir pārtraukušas īstenot īpašu stratēģiju dzimumu līdztiesības jomā;

| CI. | tā kā 2020. gada 29. aprīļa paziņojumā ANO neatkarīgais eksperts jautājumos par aizsardzību pret vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ mudināja Ungāriju atteikties no ierosinātajiem tiesību aktiem, kas liegtu transpersonām un dzimumdaudzveidīgām personām tiesības uz juridisku atzīšanu un pašnoteikšanos; |
| --- | --- |

CI.

tā kā 2020. gada 29. aprīļa paziņojumā ANO neatkarīgais eksperts jautājumos par aizsardzību pret vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ mudināja Ungāriju atteikties no ierosinātajiem tiesību aktiem, kas liegtu transpersonām un dzimumdaudzveidīgām personām tiesības uz juridisku atzīšanu un pašnoteikšanos;

| CJ. | tā kā ANO Bērnu tiesību komiteja 2020. gada 3. marta noslēguma apsvērumos par Ungārijas sesto periodisko ziņojumu aicināja Ungārijas valdību rīkoties, pieņemt stratēģiju un sniegt informāciju un atbalstu neaizsargātiem bērniem, tostarp īpašus pasākumus, kas vērsti pret meitenēm, romu bērniem, patvēruma meklētājiem un migrantu bērniem un lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem, bērniem – transpersonām un interseksuāļiem; tā kā komiteja arī pauda nopietnas bažas par to, ka bērniem ar invaliditāti tiek liegta ģimene un viņi dzīvo aprūpes iestādēs, par Ungārijas iestāžu nepietiekamiem pasākumiem, lai izbeigtu institucionalizāciju un veicinātu piekļuvi veselības aprūpei, rehabilitācijas pakalpojumiem un citiem iekļaušanas pasākumiem, par bērnu seksuālas izmantošanas gadījumiem un sliktu izturēšanos pret bērniem ar invaliditāti aprūpes iestādēs, informācijas trūkumu par romu bērnu ar invaliditāti stāvokli un bērnu ar invaliditāti pastāvīgo stigmatizāciju; |
| --- | --- |

CJ.

tā kā ANO Bērnu tiesību komiteja 2020. gada 3. marta noslēguma apsvērumos par Ungārijas sesto periodisko ziņojumu aicināja Ungārijas valdību rīkoties, pieņemt stratēģiju un sniegt informāciju un atbalstu neaizsargātiem bērniem, tostarp īpašus pasākumus, kas vērsti pret meitenēm, romu bērniem, patvēruma meklētājiem un migrantu bērniem un lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem, bērniem – transpersonām un interseksuāļiem; tā kā komiteja arī pauda nopietnas bažas par to, ka bērniem ar invaliditāti tiek liegta ģimene un viņi dzīvo aprūpes iestādēs, par Ungārijas iestāžu nepietiekamiem pasākumiem, lai izbeigtu institucionalizāciju un veicinātu piekļuvi veselības aprūpei, rehabilitācijas pakalpojumiem un citiem iekļaušanas pasākumiem, par bērnu seksuālas izmantošanas gadījumiem un sliktu izturēšanos pret bērniem ar invaliditāti aprūpes iestādēs, informācijas trūkumu par romu bērnu ar invaliditāti stāvokli un bērnu ar invaliditāti pastāvīgo stigmatizāciju;

| CK. | tā kā 2020. gada 5. maijā Ungārijas parlaments pieņēma rezolūciju, ar ko noraida Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) ratifikāciju; |
| --- | --- |

CK.

tā kā 2020. gada 5. maijā Ungārijas parlaments pieņēma rezolūciju, ar ko noraida Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) ratifikāciju;

| CL. | tā kā ECT 2020. gada 16. jūlija spriedumā lietā Rana pret Ungāriju ir konstatējusi tiesību uz privātās dzīves neaizskaramības pārkāpumu attiecībā uz transpersonu no Irānas, kurš ir saņēmis patvērumu Ungārijā, bet nevar likumīgi mainīt savu dzimumu un vārdu šajā valstī; tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā 2022. gada 10. jūnija lēmumā par izpildes pastiprinātu uzraudzību, kas vēl nav pabeigta, ar bažām norādīja, ka Ungārijas iestādes nav veikušas nekādus pasākumus, lai rastu piemērotu risinājumu likumīgi dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri piesakās uz juridisku dzimuma atzīšanu; tā kā turklāt 2020. gada maijā Ungārijas parlaments pieņēma tiesību aktus, kas padarīja neiespējamu juridisku dzimuma atzīšanu Ungārijas transpersonām; |
| --- | --- |

CL.

tā kā ECT 2020. gada 16. jūlija spriedumā lietā Rana pret Ungāriju ir konstatējusi tiesību uz privātās dzīves neaizskaramības pārkāpumu attiecībā uz transpersonu no Irānas, kurš ir saņēmis patvērumu Ungārijā, bet nevar likumīgi mainīt savu dzimumu un vārdu šajā valstī; tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā 2022. gada 10. jūnija lēmumā par izpildes pastiprinātu uzraudzību, kas vēl nav pabeigta, ar bažām norādīja, ka Ungārijas iestādes nav veikušas nekādus pasākumus, lai rastu piemērotu risinājumu likumīgi dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri piesakās uz juridisku dzimuma atzīšanu; tā kā turklāt 2020. gada maijā Ungārijas parlaments pieņēma tiesību aktus, kas padarīja neiespējamu juridisku dzimuma atzīšanu Ungārijas transpersonām;

| CM. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre 2021. gada 14. jūnija paziņojumā mudināja Ungārijas parlamenta deputātus noraidīt grozījumu projektu, ar ko aizliedz diskusijas par seksuālo un dzimtisko identitāti un daudzveidību; tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 13. decembra atzinumā par 2021. gada Akta LXXIX, ar ko groza konkrētus tiesību aktus par bērnu aizsardzību, atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem secināja, ka grozījumus diez vai varētu uzskatīt par saderīgiem ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un mudināja Ungārijas iestādes atcelt vairākus noteikumus; |
| --- | --- |

CM.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre 2021. gada 14. jūnija paziņojumā mudināja Ungārijas parlamenta deputātus noraidīt grozījumu projektu, ar ko aizliedz diskusijas par seksuālo un dzimtisko identitāti un daudzveidību; tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 13. decembra atzinumā par 2021. gada Akta LXXIX, ar ko groza konkrētus tiesību aktus par bērnu aizsardzību, atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem secināja, ka grozījumus diez vai varētu uzskatīt par saderīgiem ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un mudināja Ungārijas iestādes atcelt vairākus noteikumus;

| CN. | tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitucionālajiem grozījumiem ieteica, ka konstitūcijas grozījumu attiecībā uz laulību kā viena vīrieša un vienas sievietes savienību un papildinājumu, ka “māte ir sieviete, tēvs ir vīrietis”, nevajadzētu izmantot kā iespēju atsaukt spēkā esošos tiesību aktus par tādu personu aizsardzību, kuras nav heteroseksuālas personas, vai grozīt šos tiesību aktus, pakļaujot tās nelabvēlīgai situācijai; tā kā Venēcijas komisija ir arī ieteikusi, ka konstitucionālo grozījumu interpretācija un piemērošana, jo īpaši īstenošanas tiesību aktu izstrādē, būtu jāveic tā, lai tiktu pilnībā īstenots princips par diskriminācijas aizliegumu jebkādu iemeslu dēļ, tostarp seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; tā kā Parlaments arī norādīja, ka grozījums “Ungārija aizsargā bērnu tiesības uz savu identitāti, kas atbilst viņu dzimumam dzimšanas brīdī” būtu jāatceļ vai jāgroza, lai nodrošinātu, ka tas neliedz transpersonām tiesības uz viņu pēc dzimšanas iegūtās dzimumidentitātes juridisku atzīšanu; |
| --- | --- |

CN.

tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 2. jūlija atzinumā par Ungārijas parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitucionālajiem grozījumiem ieteica, ka konstitūcijas grozījumu attiecībā uz laulību kā viena vīrieša un vienas sievietes savienību un papildinājumu, ka “māte ir sieviete, tēvs ir vīrietis”, nevajadzētu izmantot kā iespēju atsaukt spēkā esošos tiesību aktus par tādu personu aizsardzību, kuras nav heteroseksuālas personas, vai grozīt šos tiesību aktus, pakļaujot tās nelabvēlīgai situācijai; tā kā Venēcijas komisija ir arī ieteikusi, ka konstitucionālo grozījumu interpretācija un piemērošana, jo īpaši īstenošanas tiesību aktu izstrādē, būtu jāveic tā, lai tiktu pilnībā īstenots princips par diskriminācijas aizliegumu jebkādu iemeslu dēļ, tostarp seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; tā kā Parlaments arī norādīja, ka grozījums “Ungārija aizsargā bērnu tiesības uz savu identitāti, kas atbilst viņu dzimumam dzimšanas brīdī” būtu jāatceļ vai jāgroza, lai nodrošinātu, ka tas neliedz transpersonām tiesības uz viņu pēc dzimšanas iegūtās dzimumidentitātes juridisku atzīšanu;

| CO. | tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 18. oktobra atzinumā par grozījumiem Aktā par vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgu iespēju veicināšanu un Likumā par pamattiesību komisāru, ko Ungārijas parlaments pieņēma 2020. gada decembrī, norādīja, ka pastāv riski, kas saistīti ar līdztiesības iestāžu apvienošanu ar valstu cilvēktiesību iestādēm, tostarp, bet ne tikai, atšķirīgām tradīcijām, juridiskajām procedūrām un pieejām, kas iestādēm varētu būt ieviestas, un norādīja, ka pamattiesību komisāra saskaņā ar Aktu CXI un Ungārijas Vienlīdzīgas attieksmes iestādes pēcteces pilnvaru, kas jau ir iegūtas kā Ungārijas Vienlīdzīgas attieksmes iestādes tiesību pārņēmēja, sadursme skaidri liecina par risku, kas var apdraudēt līdztiesības veicināšanas un diskriminācijas apkarošanas jomā veiktā darba efektivitāti; |
| --- | --- |

CO.

tā kā Venēcijas komisija 2021. gada 18. oktobra atzinumā par grozījumiem Aktā par vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgu iespēju veicināšanu un Likumā par pamattiesību komisāru, ko Ungārijas parlaments pieņēma 2020. gada decembrī, norādīja, ka pastāv riski, kas saistīti ar līdztiesības iestāžu apvienošanu ar valstu cilvēktiesību iestādēm, tostarp, bet ne tikai, atšķirīgām tradīcijām, juridiskajām procedūrām un pieejām, kas iestādēm varētu būt ieviestas, un norādīja, ka pamattiesību komisāra saskaņā ar Aktu CXI un Ungārijas Vienlīdzīgas attieksmes iestādes pēcteces pilnvaru, kas jau ir iegūtas kā Ungārijas Vienlīdzīgas attieksmes iestādes tiesību pārņēmēja, sadursme skaidri liecina par risku, kas var apdraudēt līdztiesības veicināšanas un diskriminācijas apkarošanas jomā veiktā darba efektivitāti;

| CP. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre 2022. gada 13. janvāra paziņojumā apstiprināja, ka ir ļoti žēl, ka Ungārijas valdība ir nolēmusi tajā pašā dienā, kad notika parlamenta vēlēšanas, rīkot valsts mēroga referendumu par bērnu piekļuvi informācijai par seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, jo tas pastiprināja LGBTIK personu cilvēktiesību instrumentalizāciju; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā 2022. gada 29. jūlijā uzsvēra, ka referenduma tiesiskais regulējums ir lielā mērā neatbilstošs un nenodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus referenduma kampaņām, neievērojot galvenos ieteikumus saskaņā ar starptautisko labo praksi, un ka saskaņā ar 2018. gada grozījumu valdībai ir pilnas tiesības uz kampaņu, ja tā ir referenduma iniciatore, kas ir pretrunā starptautiskai labai praksei, un iestādēm nav pienākuma sniegt vēlētājiem objektīvu informāciju par referenduma jautājumiem vai priekšlikumu iesniedzēju un oponentu nostāju, apdraudot vēlētāju spēju izdarīt apzinātu izvēli; tā kā Ungārijā 2022. gada 3. aprīlī notikušais referendums pret LGBTIK personām nebija spēkā, jo neviena no iespējām (“jā” vai “nē”) nesaņēma 50 % balsu; tā kā referendums ir plaši kritizēts kā diskriminācijas aizlieguma principa pārkāpums; |
| --- | --- |

CP.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre 2022. gada 13. janvāra paziņojumā apstiprināja, ka ir ļoti žēl, ka Ungārijas valdība ir nolēmusi tajā pašā dienā, kad notika parlamenta vēlēšanas, rīkot valsts mēroga referendumu par bērnu piekļuvi informācijai par seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, jo tas pastiprināja LGBTIK personu cilvēktiesību instrumentalizāciju; tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā 2022. gada 29. jūlijā uzsvēra, ka referenduma tiesiskais regulējums ir lielā mērā neatbilstošs un nenodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus referenduma kampaņām, neievērojot galvenos ieteikumus saskaņā ar starptautisko labo praksi, un ka saskaņā ar 2018. gada grozījumu valdībai ir pilnas tiesības uz kampaņu, ja tā ir referenduma iniciatore, kas ir pretrunā starptautiskai labai praksei, un iestādēm nav pienākuma sniegt vēlētājiem objektīvu informāciju par referenduma jautājumiem vai priekšlikumu iesniedzēju un oponentu nostāju, apdraudot vēlētāju spēju izdarīt apzinātu izvēli; tā kā Ungārijā 2022. gada 3. aprīlī notikušais referendums pret LGBTIK personām nebija spēkā, jo neviena no iespējām (“jā” vai “nē”) nesaņēma 50 % balsu; tā kā referendums ir plaši kritizēts kā diskriminācijas aizlieguma principa pārkāpums;

| CQ. | tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā 2022. gada 29. jūlijā uzsvēra, ka mazāk nekā 20 % no visiem kandidātiem bija sievietes, būtiski ierobežojot iespēju stiprināt sieviešu zemo pārstāvību valsts politikā Ungārijā; tā kā 2022. gadā ievēlēto sieviešu īpatsvars Ungārijas parlamentā ir 14 %; |
| --- | --- |

CQ.

tā kā EDSO starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savā galīgajā ziņojumā 2022. gada 29. jūlijā uzsvēra, ka mazāk nekā 20 % no visiem kandidātiem bija sievietes, būtiski ierobežojot iespēju stiprināt sieviešu zemo pārstāvību valsts politikā Ungārijā; tā kā 2022. gadā ievēlēto sieviešu īpatsvars Ungārijas parlamentā ir 14 %;

| CR. | tā kā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 2022. gada 25. marta noslēguma apsvērumos par Ungārijas apvienoto otro un trešo ziņojumu pauda bažas par to, ka personu ar invaliditāti rīcībā nav mehānisma, lai pieņemtu lēmumu ārpus autonomijas, un ieteica Ungārijai grozīt savus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka atbalstītā lēmumu pieņemšanā tiek ievērota personu ar invaliditāti cieņa, autonomija, griba un vēlmes, īstenojot savu tiesībspēju; tā kā komiteja arī ieteica Ungārijai pārskatīt savus pasākumus un pārvirzīt savus budžeta līdzekļus uz kopienā balstītiem atbalsta pakalpojumiem, piemēram, personīgo palīdzību, lai cilvēkiem ar invaliditāti nodrošinātu neatkarīgu un līdztiesīgu dzīvi kopienā; |
| --- | --- |

CR.

tā kā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 2022. gada 25. marta noslēguma apsvērumos par Ungārijas apvienoto otro un trešo ziņojumu pauda bažas par to, ka personu ar invaliditāti rīcībā nav mehānisma, lai pieņemtu lēmumu ārpus autonomijas, un ieteica Ungārijai grozīt savus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka atbalstītā lēmumu pieņemšanā tiek ievērota personu ar invaliditāti cieņa, autonomija, griba un vēlmes, īstenojot savu tiesībspēju; tā kā komiteja arī ieteica Ungārijai pārskatīt savus pasākumus un pārvirzīt savus budžeta līdzekļus uz kopienā balstītiem atbalsta pakalpojumiem, piemēram, personīgo palīdzību, lai cilvēkiem ar invaliditāti nodrošinātu neatkarīgu un līdztiesīgu dzīvi kopienā;

Pie minoritātēm piederošu personu, tostarp romu un ebreju, tiesības un aizsardzība pret naidīgiem paziņojumiem pret šādām minoritātēm

| CS. | tā kā 2021. gada 9. jūnijā Komisija nolēma nosūtīt Ungārijai oficiāla paziņojuma vēstuli, jo tās tiesību akti pilnībā neatbilda ES noteikumiem, kas aizliedz diskrimināciju saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (21), un Padomes Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (22), kurā dalībvalstīm ir noteikts pienākums noteikt efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas par diskriminācijas īstenošanu; tā kā būtiskas izmaiņas notika 2020. gada jūlijā, kad Ungārija grozīja valsts sankciju režīmu, uzliekot par pienākumu tiesām piešķirt morālu kompensāciju par diskrimināciju izglītības un profesionālās apmācības jomā tikai apmācības vai izglītības pakalpojumu veidā, nevis vienreizēja maksājuma veidā; tā kā Eiropas Parlaments ir vairākkārt aicinājis dalībvalstis apkarot antičigānismu, izmantojot efektīvus likumdošanas un politikas pasākumus; |
| --- | --- |

CS.

tā kā 2021. gada 9. jūnijā Komisija nolēma nosūtīt Ungārijai oficiāla paziņojuma vēstuli, jo tās tiesību akti pilnībā neatbilda ES noteikumiem, kas aizliedz diskrimināciju saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (21), un Padomes Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (22), kurā dalībvalstīm ir noteikts pienākums noteikt efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas par diskriminācijas īstenošanu; tā kā būtiskas izmaiņas notika 2020. gada jūlijā, kad Ungārija grozīja valsts sankciju režīmu, uzliekot par pienākumu tiesām piešķirt morālu kompensāciju par diskrimināciju izglītības un profesionālās apmācības jomā tikai apmācības vai izglītības pakalpojumu veidā, nevis vienreizēja maksājuma veidā; tā kā Eiropas Parlaments ir vairākkārt aicinājis dalībvalstis apkarot antičigānismu, izmantojot efektīvus likumdošanas un politikas pasākumus;

| CT. | tā kā 2021. gada 2. decembrī Komisija nosūtīja Ungārijai oficiāla paziņojuma vēstuli par Padomes Pamatlēmuma 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm transponēšanu (23), jo Ungārijas tiesiskajā regulējumā nav paredzēta kriminālatbildība par starptautisku noziegumu publisku attaisnošanu, noliegšanu vai rupju banalizēšanu un netiek nodrošināts, ka rasistisku un ksenofobisku motivāciju uzskata par atbildību pastiprinošu apstākli vai ka valsts tiesas šādu motivāciju ņem vērā attiecībā uz jebkuru izdarīto noziegumu; |
| --- | --- |

CT.

tā kā 2021. gada 2. decembrī Komisija nosūtīja Ungārijai oficiāla paziņojuma vēstuli par Padomes Pamatlēmuma 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm transponēšanu (23), jo Ungārijas tiesiskajā regulējumā nav paredzēta kriminālatbildība par starptautisku noziegumu publisku attaisnošanu, noliegšanu vai rupju banalizēšanu un netiek nodrošināts, ka rasistisku un ksenofobisku motivāciju uzskata par atbildību pastiprinošu apstākli vai ka valsts tiesas šādu motivāciju ņem vērā attiecībā uz jebkuru izdarīto noziegumu;

| CU. | tā kā ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komiteja 2019. gada 6. jūnija noslēguma apsvērumos par Ungārijas 18. līdz 25. periodisko ziņojumu norādīja, ka tā ir dziļi nobažījusies par rasistisku naida runu izplatību pret romiem, migrantiem, bēgļiem, patvēruma meklētājiem un citām minoritātēm, kas veicina naidu un neiecietību un reizēm kūda uz vardarbību pret šādām grupām, jo īpaši to īstenojot vadošiem politiķiem un plašsaziņas līdzekļiem, tostarp internetā; tā kā komiteja jo īpaši pauda dziļu satraukumu par ziņojumiem, ka publiskie pārstāvji, tostarp augstākajā līmenī, ir nākuši klajā ar paziņojumiem, kas var veicināt rasu naidu, jo īpaši saistībā ar valdības 2015. gadā sākto kampaņu pret imigrantiem un bēgļu nepieļaušanu, kā arī par tādu organizāciju klātbūtni un darbību, kas veicina rasu naidu; tā kā, ņemot vērā sniegto informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu romu stāvokli, tostarp veselības un izglītības jomā, kā arī 2011. gada valsts sociālās iekļaušanas stratēģiju, komiteja joprojām ir ļoti nobažījusies par romu diskriminācijas turpināšanos un segregāciju un galēju nabadzību, ar ko viņi saskaras; |
| --- | --- |

CU.

tā kā ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komiteja 2019. gada 6. jūnija noslēguma apsvērumos par Ungārijas 18. līdz 25. periodisko ziņojumu norādīja, ka tā ir dziļi nobažījusies par rasistisku naida runu izplatību pret romiem, migrantiem, bēgļiem, patvēruma meklētājiem un citām minoritātēm, kas veicina naidu un neiecietību un reizēm kūda uz vardarbību pret šādām grupām, jo īpaši to īstenojot vadošiem politiķiem un plašsaziņas līdzekļiem, tostarp internetā; tā kā komiteja jo īpaši pauda dziļu satraukumu par ziņojumiem, ka publiskie pārstāvji, tostarp augstākajā līmenī, ir nākuši klajā ar paziņojumiem, kas var veicināt rasu naidu, jo īpaši saistībā ar valdības 2015. gadā sākto kampaņu pret imigrantiem un bēgļu nepieļaušanu, kā arī par tādu organizāciju klātbūtni un darbību, kas veicina rasu naidu; tā kā, ņemot vērā sniegto informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu romu stāvokli, tostarp veselības un izglītības jomā, kā arī 2011. gada valsts sociālās iekļaušanas stratēģiju, komiteja joprojām ir ļoti nobažījusies par romu diskriminācijas turpināšanos un segregāciju un galēju nabadzību, ar ko viņi saskaras;

| CV. | tā kā piektajā atzinumā par Ungāriju, kas pieņemts 2020. gada 26. maijā, Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijas padomdevēja komiteja norādīja, ka, lai gan Ungārija ir saglabājusi savu nacionālo minoritāšu atbalsta politiku, kuras pamatā ir stabils tiesiskais regulējums, joprojām ir jārisina strukturālās grūtības, ar kurām romi saskaras visās sabiedriskās un privātās dzīves jomās, tostarp izglītības, nodarbinātības, mājokļu un veselības aprūpes pieejamības jomā; tā kā komiteja uzsvēra, ka ir jāveic steidzami pasākumi, lai uzlabotu romu situāciju, apkarotu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un veicinātu iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, tostarp nošķirtās teritorijās; tā kā Parlaments arī norādīja, ka mazāk attīstītos reģionos ir vajadzīga spēcīgāka papildināmība starp valsts un vietējo politiku, lai nodrošinātu ilgtermiņa risinājumus nodarbinātības un mājokļu problēmām, savukārt piekļuve veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem joprojām ir pakļauta nopietniem praktiskiem šķēršļiem, kas galvenokārt kaitē romu sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

CV.

tā kā piektajā atzinumā par Ungāriju, kas pieņemts 2020. gada 26. maijā, Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijas padomdevēja komiteja norādīja, ka, lai gan Ungārija ir saglabājusi savu nacionālo minoritāšu atbalsta politiku, kuras pamatā ir stabils tiesiskais regulējums, joprojām ir jārisina strukturālās grūtības, ar kurām romi saskaras visās sabiedriskās un privātās dzīves jomās, tostarp izglītības, nodarbinātības, mājokļu un veselības aprūpes pieejamības jomā; tā kā komiteja uzsvēra, ka ir jāveic steidzami pasākumi, lai uzlabotu romu situāciju, apkarotu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un veicinātu iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, tostarp nošķirtās teritorijās; tā kā Parlaments arī norādīja, ka mazāk attīstītos reģionos ir vajadzīga spēcīgāka papildināmība starp valsts un vietējo politiku, lai nodrošinātu ilgtermiņa risinājumus nodarbinātības un mājokļu problēmām, savukārt piekļuve veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem joprojām ir pakļauta nopietniem praktiskiem šķēršļiem, kas galvenokārt kaitē romu sievietēm un bērniem;

| CW. | tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja 2022. gada 10. jūnija lēmumā par Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma lietā Horváth un Kiss pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka attiecīgā lieta attiecas uz to, ka romu bērni veido diskriminējošu, neatbilstīgu un pārmērīgu daļu speciālajās skolās bērniem ar garīgiem traucējumiem un ka valstij ir pozitīvs pienākums izvairīties no diskriminējošas prakses turpināšanas; tā kā komiteja kategoriski no jauna aicināja iestādes sniegt piemērus, kas apliecina administratīvo un tiesisko aizsardzības līdzekļu efektivitāti attiecībā uz ekspertu komiteju konstatējumiem, un papildināt šajā sakarā sniegtos statistikas datus, mudināja iestādes papildināt statistikas informāciju ar etniski sadalītiem datiem, norādot pārsūdzību skaitu romu bērnu lietās, un atkārtoti aicināja iestādes sniegt papildu informāciju par visām attiecīgajām procedūrām pamattiesību komisāram; |
| --- | --- |

CW.

tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja 2022. gada 10. jūnija lēmumā par Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma lietā Horváth un Kiss pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka attiecīgā lieta attiecas uz to, ka romu bērni veido diskriminējošu, neatbilstīgu un pārmērīgu daļu speciālajās skolās bērniem ar garīgiem traucējumiem un ka valstij ir pozitīvs pienākums izvairīties no diskriminējošas prakses turpināšanas; tā kā komiteja kategoriski no jauna aicināja iestādes sniegt piemērus, kas apliecina administratīvo un tiesisko aizsardzības līdzekļu efektivitāti attiecībā uz ekspertu komiteju konstatējumiem, un papildināt šajā sakarā sniegtos statistikas datus, mudināja iestādes papildināt statistikas informāciju ar etniski sadalītiem datiem, norādot pārsūdzību skaitu romu bērnu lietās, un atkārtoti aicināja iestādes sniegt papildu informāciju par visām attiecīgajām procedūrām pamattiesību komisāram;

| CX. | tā kā joprojām nav pabeigta uzraudzība attiecībā uz to, kā tiek izpildīti ECT spriedumi lietā Balázs pret Ungāriju par diskriminācijas aizlieguma pārkāpumiem saistībā ar necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegumu sakarā ar to, ka iestādes nav efektīvi izmeklējušas jautājumu par iespējamiem rasu motīviem, kas ir pamatā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku nežēlīgajai attieksmei pret romu pieteikumu iesniedzējiem; |
| --- | --- |

CX.

tā kā joprojām nav pabeigta uzraudzība attiecībā uz to, kā tiek izpildīti ECT spriedumi lietā Balázs pret Ungāriju par diskriminācijas aizlieguma pārkāpumiem saistībā ar necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegumu sakarā ar to, ka iestādes nav efektīvi izmeklējušas jautājumu par iespējamiem rasu motīviem, kas ir pamatā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku nežēlīgajai attieksmei pret romu pieteikumu iesniedzējiem;

| CY. | tā kā 2022. gada 29. jūlijā Parlamenta politisko grupu vadītāji pieņēma paziņojumu, kurā nosodīja premjerministra Viktor Orbán atklāti rasistiskās deklarācijas par nevēlēšanos kļūt par jauktas rases cilvēkiem, un uzsvēra, ka šīs deklarācijas ir pretrunā mūsu vērtībām, kas ir nostiprinātas arī ES līgumos; |
| --- | --- |

CY.

tā kā 2022. gada 29. jūlijā Parlamenta politisko grupu vadītāji pieņēma paziņojumu, kurā nosodīja premjerministra Viktor Orbán atklāti rasistiskās deklarācijas par nevēlēšanos kļūt par jauktas rases cilvēkiem, un uzsvēra, ka šīs deklarācijas ir pretrunā mūsu vērtībām, kas ir nostiprinātas arī ES līgumos;

Migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesības

| CZ. | tā kā EST 2020. gada 19. marta spriedumā lietā C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) nolēma, ka Direktīva 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (24) nepieļauj valsts tiesību aktus, kas ļauj noraidīt starptautiskās aizsardzības pieteikumu kā nepieņemamu, pamatojoties uz to, ka pieteikuma iesniedzējs attiecīgās dalībvalsts teritorijā ir ieradies caur valsti, kurā minētā persona nav bijusi pakļauta vajāšanai vai būtiska kaitējuma riskam vai kurā ir garantēta pietiekama līmeņa aizsardzība; tā kā EST secināja, ka direktīva nepieļauj arī valsts tiesību aktus, kuros noteikts astoņu dienu termiņš, kurā tiesa, kas izskata pārsūdzību par lēmumu, ar kuru starptautiskās aizsardzības pieteikums noraidīts kā nepieņemams, pieņem lēmumu, ja šī tiesa šādā termiņā nespēj nodrošināt, ka materiālo tiesību normas un procesuālās garantijas, kas pieteikuma iesniedzējam ir saskaņā ar ES tiesību aktiem, ir efektīvas; |
| --- | --- |

CZ.

tā kā EST 2020. gada 19. marta spriedumā lietā C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) nolēma, ka Direktīva 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (24) nepieļauj valsts tiesību aktus, kas ļauj noraidīt starptautiskās aizsardzības pieteikumu kā nepieņemamu, pamatojoties uz to, ka pieteikuma iesniedzējs attiecīgās dalībvalsts teritorijā ir ieradies caur valsti, kurā minētā persona nav bijusi pakļauta vajāšanai vai būtiska kaitējuma riskam vai kurā ir garantēta pietiekama līmeņa aizsardzība; tā kā EST secināja, ka direktīva nepieļauj arī valsts tiesību aktus, kuros noteikts astoņu dienu termiņš, kurā tiesa, kas izskata pārsūdzību par lēmumu, ar kuru starptautiskās aizsardzības pieteikums noraidīts kā nepieņemams, pieņem lēmumu, ja šī tiesa šādā termiņā nespēj nodrošināt, ka materiālo tiesību normas un procesuālās garantijas, kas pieteikuma iesniedzējam ir saskaņā ar ES tiesību aktiem, ir efektīvas;

| DA. | tā kā EST 2020. gada 2. aprīļa spriedumā apvienotajās lietās C-715/17, C-718/17 un C-719/17, tostarp Komisija pret Ungāriju (starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas pagaidu mehānisms), nolēma, ka, regulāri un vismaz reizi trijos mēnešos nenorādot pienācīgu skaitu starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju, kurus var ātri pārcelt uz tās teritoriju, Ungārija kopš 2015. gada 25. decembra nav izpildījusi Padomes Lēmuma (ES) 2015/1601 (25) 5. panta 2. punktā paredzētos pienākumus un līdz ar to nav izpildījusi izrietošos pārcelšanas pienākumus saskaņā ar minētā lēmuma 5. panta 4.–11. punktu; |
| --- | --- |

DA.

tā kā EST 2020. gada 2. aprīļa spriedumā apvienotajās lietās C-715/17, C-718/17 un C-719/17, tostarp Komisija pret Ungāriju (starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas pagaidu mehānisms), nolēma, ka, regulāri un vismaz reizi trijos mēnešos nenorādot pienācīgu skaitu starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju, kurus var ātri pārcelt uz tās teritoriju, Ungārija kopš 2015. gada 25. decembra nav izpildījusi Padomes Lēmuma (ES) 2015/1601 (25) 5. panta 2. punktā paredzētos pienākumus un līdz ar to nav izpildījusi izrietošos pārcelšanas pienākumus saskaņā ar minētā lēmuma 5. panta 4.–11. punktu;

| DB. | tā kā 2020. gada 14. maija spriedumā apvienotajās lietās C-924/19 PPU un C-925/19 PPU Országos Idegenazgatószeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság un Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Tiesa nolēma, ka Direktīva 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (26), un Direktīva 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikumu uzņemšanai (27), nozīmē, ka pienākums, kas uzlikts trešās valsts valstspiederīgajam pastāvīgi palikt tranzīta zonā, kuras perimetrs ir ierobežots un slēgts, kurā minētās personas pārvietošanās ir ierobežota un kuru attiecīgā persona likumīgi nedrīkst patvaļīgi atstāt jebkurā virzienā, uzskatāma par brīvības atņemšanu, kuru raksturo “ieslodzīšana” minēto direktīvu nozīmē; tā kā EST norādīja, ka ES tiesību akti nepieļauj vairākus Ungārijas tiesību aktu noteikumus; |
| --- | --- |

DB.

tā kā 2020. gada 14. maija spriedumā apvienotajās lietās C-924/19 PPU un C-925/19 PPU Országos Idegenazgatószeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság un Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Tiesa nolēma, ka Direktīva 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (26), un Direktīva 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikumu uzņemšanai (27), nozīmē, ka pienākums, kas uzlikts trešās valsts valstspiederīgajam pastāvīgi palikt tranzīta zonā, kuras perimetrs ir ierobežots un slēgts, kurā minētās personas pārvietošanās ir ierobežota un kuru attiecīgā persona likumīgi nedrīkst patvaļīgi atstāt jebkurā virzienā, uzskatāma par brīvības atņemšanu, kuru raksturo “ieslodzīšana” minēto direktīvu nozīmē; tā kā EST norādīja, ka ES tiesību akti nepieļauj vairākus Ungārijas tiesību aktu noteikumus;

| DC. | tā kā EST 2020. gada 17. decembra spriedumā lietā C-808/18 Komisija pret Ungāriju (“Accueil des demandeurs de protection internationale”) nosprieda, ka Ungārija nav izpildījusi Direktīvās 2008/115/EK, 2013/32/ES un 2013/33/ES noteiktos pienākumus: i) paredzot, ka starptautiskās aizsardzības pieteikumus no trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem var iesniegt tikai Reskes un Tompas tranzīta zonās, vienlaikus krasi ierobežojot to pieteikuma iesniedzēju skaitu, kuriem ir atļauts katru dienu ieceļot šajās tranzīta zonās; ii) izveidojot sistēmu sistemātiskai starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju aizturēšanai Reskes un Tompas tranzīta zonās; iii) atļaut izraidīt visus trešo valstu valstspiederīgos, kas nelikumīgi uzturas tās teritorijā, neievērojot acquis noteiktās procedūras un drošības pasākumus; kā arī iv) atļaujot pieteikuma iesniedzēju starptautiskai aizsardzībai tiesību īstenošanu palikt tās teritorijā atkarīgu no nosacījumiem, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem; tā kā 2021. gada 27. janvārī Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) paziņoja, ka pēc EST sprieduma tā aptur savu darbību Ungārijā; tā kā 2021. gada 12. novembrī Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju par to, ka tā nav izpildījusi spriedumu, un lūdza EST piespriest naudassodu (lieta C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

tā kā EST 2020. gada 17. decembra spriedumā lietā C-808/18 Komisija pret Ungāriju (“Accueil des demandeurs de protection internationale”) nosprieda, ka Ungārija nav izpildījusi Direktīvās 2008/115/EK, 2013/32/ES un 2013/33/ES noteiktos pienākumus: i) paredzot, ka starptautiskās aizsardzības pieteikumus no trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem var iesniegt tikai Reskes un Tompas tranzīta zonās, vienlaikus krasi ierobežojot to pieteikuma iesniedzēju skaitu, kuriem ir atļauts katru dienu ieceļot šajās tranzīta zonās; ii) izveidojot sistēmu sistemātiskai starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju aizturēšanai Reskes un Tompas tranzīta zonās; iii) atļaut izraidīt visus trešo valstu valstspiederīgos, kas nelikumīgi uzturas tās teritorijā, neievērojot acquis noteiktās procedūras un drošības pasākumus; kā arī iv) atļaujot pieteikuma iesniedzēju starptautiskai aizsardzībai tiesību īstenošanu palikt tās teritorijā atkarīgu no nosacījumiem, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem; tā kā 2021. gada 27. janvārī Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) paziņoja, ka pēc EST sprieduma tā aptur savu darbību Ungārijā; tā kā 2021. gada 12. novembrī Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju par to, ka tā nav izpildījusi spriedumu, un lūdza EST piespriest naudassodu (lieta C-123/22);

| DD. | tā kā 2021. gada 9. jūnijā Komisija nolēma nosūtīt Ungārijas iestādēm oficiāla paziņojuma vēstuli un argumentētu atzinumu par to, ka tās nav pilnībā transponējušas Direktīvu 2013/32/ES attiecībā uz noteikumiem par personisko interviju, medicīnisko pārbaudi, garantijām nepavadītiem bērniem un pusaudžiem un patvēruma pārbaudes procedūru; |
| --- | --- |

DD.

tā kā 2021. gada 9. jūnijā Komisija nolēma nosūtīt Ungārijas iestādēm oficiāla paziņojuma vēstuli un argumentētu atzinumu par to, ka tās nav pilnībā transponējušas Direktīvu 2013/32/ES attiecībā uz noteikumiem par personisko interviju, medicīnisko pārbaudi, garantijām nepavadītiem bērniem un pusaudžiem un patvēruma pārbaudes procedūru;

| DE. | tā kā 2021. gada 15. jūlijā Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju, uzskatot, ka jaunā patvēruma procedūra nav saderīga ar Direktīvas 2013/32/ES 6. pantu, kas interpretēts, ņemot vērā Hartas 18. pantu (lieta C-823/21, Komisija pret Ungāriju); |
| --- | --- |

DE.

tā kā 2021. gada 15. jūlijā Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju, uzskatot, ka jaunā patvēruma procedūra nav saderīga ar Direktīvas 2013/32/ES 6. pantu, kas interpretēts, ņemot vērā Hartas 18. pantu (lieta C-823/21, Komisija pret Ungāriju);

| DF. | tā kā EST 2021. gada 16. novembra spriedumā lietā C-821/19 Komisija pret Ungāriju (“Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile”) nosprieda, ka Ungārija nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar: i) Direktīvas 2013/32/ES 33. panta 2. punktu, atbilstoši kuram starptautiskās aizsardzības pieteikumu var noraidīt kā nepieņemamu, pamatojoties uz to, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieradies tās teritorijā caur valsti, kurā minētā persona nav bijusi pakļauta vajāšanai vai būtiska kaitējuma riskam vai kurā ir garantēta pietiekama aizsardzības pakāpe; ii) Direktīvas 2013/32/ES 8. panta 2. punktu un 22. panta 1. punktu, kā arī Direktīvas 2013/33/ES 10. panta 4. punktu, valsts tiesību aktos nosakot kriminālatbildību par jebkuras personas darbībām, kura saistībā ar organizējošu darbību sniedz palīdzību patvēruma pieteikuma sagatavošanā vai iesniegšanā tās teritorijā, ja bez jebkādām pamatotām šaubām var pierādīt, ka šī persona zināja, ka minēto pieteikumu nevar pieņemt saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem; kā arī iii) Direktīvas 2013/32/ES 8. panta 2. punktu, 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 22. panta 1. punktu, kā arī Direktīvas 2013/33/ES 10. panta 4. punktu, liedzot ikvienai personai, kuru tur aizdomās par šāda nodarījuma izdarīšanu, tiesības tuvoties tās ārējām robežām; |
| --- | --- |

DF.

tā kā EST 2021. gada 16. novembra spriedumā lietā C-821/19 Komisija pret Ungāriju (“Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile”) nosprieda, ka Ungārija nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar: i) Direktīvas 2013/32/ES 33. panta 2. punktu, atbilstoši kuram starptautiskās aizsardzības pieteikumu var noraidīt kā nepieņemamu, pamatojoties uz to, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieradies tās teritorijā caur valsti, kurā minētā persona nav bijusi pakļauta vajāšanai vai būtiska kaitējuma riskam vai kurā ir garantēta pietiekama aizsardzības pakāpe; ii) Direktīvas 2013/32/ES 8. panta 2. punktu un 22. panta 1. punktu, kā arī Direktīvas 2013/33/ES 10. panta 4. punktu, valsts tiesību aktos nosakot kriminālatbildību par jebkuras personas darbībām, kura saistībā ar organizējošu darbību sniedz palīdzību patvēruma pieteikuma sagatavošanā vai iesniegšanā tās teritorijā, ja bez jebkādām pamatotām šaubām var pierādīt, ka šī persona zināja, ka minēto pieteikumu nevar pieņemt saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem; kā arī iii) Direktīvas 2013/32/ES 8. panta 2. punktu, 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 22. panta 1. punktu, kā arī Direktīvas 2013/33/ES 10. panta 4. punktu, liedzot ikvienai personai, kuru tur aizdomās par šāda nodarījuma izdarīšanu, tiesības tuvoties tās ārējām robežām;

| DG. | tā kā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre konstatēja, ka Ungārijas valdības kopš 2015. gada pieņemtā nostāja pret imigrāciju un patvēruma meklētājiem ir radījusi tiesisko regulējumu, kas apdraud patvēruma meklētāju uzņemšanu un atzītu bēgļu integrāciju, kā to paredz starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

DG.

tā kā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre konstatēja, ka Ungārijas valdības kopš 2015. gada pieņemtā nostāja pret imigrāciju un patvēruma meklētājiem ir radījusi tiesisko regulējumu, kas apdraud patvēruma meklētāju uzņemšanu un atzītu bēgļu integrāciju, kā to paredz starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā;

| DH. | tā kā Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai savā 2020. gada 17. marta ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2018. gadā uzsvēra, ka kopš komitejas ad hoc apmeklējuma 2017. gadā nekas nav darīts, lai ieviestu efektīvus aizsardzības pasākumus, lai novērstu sliktu izturēšanos pret personām, kuras Ungārijas policijas darbinieki ir atgriezuši caur robežas nožogojumu uz Serbiju, un ka ir arī skaidrs, ka joprojām nav tiesiskās aizsardzības līdzekļu, kas šādām personām varētu sniegt efektīvu aizsardzību pret viņu piespiedu izraidīšanu un/vai repatriāciju, tostarp ķēdes izraidīšanu; |
| --- | --- |

DH.

tā kā Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai savā 2020. gada 17. marta ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2018. gadā uzsvēra, ka kopš komitejas ad hoc apmeklējuma 2017. gadā nekas nav darīts, lai ieviestu efektīvus aizsardzības pasākumus, lai novērstu sliktu izturēšanos pret personām, kuras Ungārijas policijas darbinieki ir atgriezuši caur robežas nožogojumu uz Serbiju, un ka ir arī skaidrs, ka joprojām nav tiesiskās aizsardzības līdzekļu, kas šādām personām varētu sniegt efektīvu aizsardzību pret viņu piespiedu izraidīšanu un/vai repatriāciju, tostarp ķēdes izraidīšanu;

| DI. | tā kā ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komiteja 2019. gada 6. jūnija noslēguma apsvērumos par Ungārijas 18. līdz 25. periodisko ziņojumu pauda bažas par patvēruma meklētāju, bēgļu un migrantu satraucošo situāciju un ziņojumos par to, ka tiesību aktos un praksē netiek pilnībā ievērots neizraidīšanas princips; tā kā komiteja arī pauda dziļu satraukumu par ziņoto pārmērīgo spēka lietošanu un vardarbību, ko tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki veikuši pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrasti jebkur Ungārijā, vienlaikus “spiežot atgiezties” tos, kas atrasti Serbijas robežas tuvumā, kā rezultātā tika gūti ievainojumi un miesas bojājumi; |
| --- | --- |

DI.

tā kā ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komiteja 2019. gada 6. jūnija noslēguma apsvērumos par Ungārijas 18. līdz 25. periodisko ziņojumu pauda bažas par patvēruma meklētāju, bēgļu un migrantu satraucošo situāciju un ziņojumos par to, ka tiesību aktos un praksē netiek pilnībā ievērots neizraidīšanas princips; tā kā komiteja arī pauda dziļu satraukumu par ziņoto pārmērīgo spēka lietošanu un vardarbību, ko tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki veikuši pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atrasti jebkur Ungārijā, vienlaikus “spiežot atgiezties” tos, kas atrasti Serbijas robežas tuvumā, kā rezultātā tika gūti ievainojumi un miesas bojājumi;

| DJ. | tā kā ECT 2021. gada 2. marta spriedumā lietā R.R. u. c. pret Ungāriju konstatēja, ka pārtikas nenodrošināšana pirmajam pieteikuma iesniedzējam un pārējo pieteikuma iesniedzēju (grūtniece un bērnu) uzturēšanās apstākļi ir izraisījuši necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizlieguma pārkāpumu; tā kā ECT arī konstatēja, ka pieteikuma iesniedzēju uzturēšanās tranzīta zonā ir uzskatāma par faktisku brīvības atņemšanu un ka tas, ka nav pieņemts nekāds oficiāls iestāžu lēmums un nav uzsākta neviena tiesvedība, kurā tiesa varētu ātri lemt par viņu aizturēšanas likumību, ir novedusi pie tiesību uz brīvību un drošības pārkāpumiem; tā kā ECT ir izdarījusi līdzīgus secinājumus 2022. gada 24. februāra spriedumā lietā M.B.K. un citi pret Ungāriju un 2022. gada 2. jūnija spriedumā lietā H. M. u. c. pret Ungāriju; tā kā minēto spriedumu izpildes pastiprināta uzraudzība vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

DJ.

tā kā ECT 2021. gada 2. marta spriedumā lietā R.R. u. c. pret Ungāriju konstatēja, ka pārtikas nenodrošināšana pirmajam pieteikuma iesniedzējam un pārējo pieteikuma iesniedzēju (grūtniece un bērnu) uzturēšanās apstākļi ir izraisījuši necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizlieguma pārkāpumu; tā kā ECT arī konstatēja, ka pieteikuma iesniedzēju uzturēšanās tranzīta zonā ir uzskatāma par faktisku brīvības atņemšanu un ka tas, ka nav pieņemts nekāds oficiāls iestāžu lēmums un nav uzsākta neviena tiesvedība, kurā tiesa varētu ātri lemt par viņu aizturēšanas likumību, ir novedusi pie tiesību uz brīvību un drošības pārkāpumiem; tā kā ECT ir izdarījusi līdzīgus secinājumus 2022. gada 24. februāra spriedumā lietā M.B.K. un citi pret Ungāriju un 2022. gada 2. jūnija spriedumā lietā H. M. u. c. pret Ungāriju; tā kā minēto spriedumu izpildes pastiprināta uzraudzība vēl nav pabeigta;

| DK. | tā kā ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos 2020. gada 11. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gadā atkārtoti aicināja Ungārijas valdību veikt pašreizējās situācijas un tās migrācijas politikas jēgpilnu pārvērtēšanu un norādīja, ka Ungārijai būtu jāizbeidz tā dēvētā krīzes situācija, kas neatbilst realitātei un ir būtiski negatīvi ietekmējusi migrantu un patvēruma meklētāju cilvēktiesības, pilsoniskās sabiedrības organizāciju brīvību un tiesu varu, kā arī jāatceļ visi citi ierobežojošie pasākumi ar līdzīgām iezīmēm un sekām; |
| --- | --- |

DK.

tā kā ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos 2020. gada 11. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gadā atkārtoti aicināja Ungārijas valdību veikt pašreizējās situācijas un tās migrācijas politikas jēgpilnu pārvērtēšanu un norādīja, ka Ungārijai būtu jāizbeidz tā dēvētā krīzes situācija, kas neatbilst realitātei un ir būtiski negatīvi ietekmējusi migrantu un patvēruma meklētāju cilvēktiesības, pilsoniskās sabiedrības organizāciju brīvību un tiesu varu, kā arī jāatceļ visi citi ierobežojošie pasākumi ar līdzīgām iezīmēm un sekām;

| DL. | tā kā ECT 2021. gada 8. jūlija spriedumā lietā Shahzad pret Ungāriju konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs ir ticis “kolektīvi” izraidīts, jo iestādes nav pārliecinājušās par viņa individuālo situāciju, kuras nav nodrošinājušas reālus un efektīvus veidus ieceļošanai Ungārijā, un pieteikuma iesniedzējs nav ticis izraidīts viņa rīcības dēļ un viņam nav pieejami atbilstoši tiesiskās aizsardzības līdzekļi; tā kā minētā sprieduma izpildes pastiprināta uzraudzība vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

DL.

tā kā ECT 2021. gada 8. jūlija spriedumā lietā Shahzad pret Ungāriju konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs ir ticis “kolektīvi” izraidīts, jo iestādes nav pārliecinājušās par viņa individuālo situāciju, kuras nav nodrošinājušas reālus un efektīvus veidus ieceļošanai Ungārijā, un pieteikuma iesniedzējs nav ticis izraidīts viņa rīcības dēļ un viņam nav pieejami atbilstoši tiesiskās aizsardzības līdzekļi; tā kā minētā sprieduma izpildes pastiprināta uzraudzība vēl nav pabeigta;

| DM. | tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā 2021. gada 2. decembra lēmumā par ECT sprieduma Ilias un Ahmed pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka šī lieta attiecās uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. pantā paredzētā procesuālā pienākuma pārkāpumu novērtēt sliktas izturēšanās riskus pirms patvēruma meklētāju izraidīšanas uz Serbiju, paļaujoties uz vispārēju pieņēmumu par drošu trešo valsti, ar dziļu nožēlu norādīja, ka nav veikti nekādi pasākumi, lai īstenotu nepieciešamo “drošas trešās valsts” tiesiskās prezumpcijas pārvērtēšanu attiecībā uz Serbiju, un stingri atkārtoja savu aicinājumu veikt šādu atkārtotu novērtējumu bez turpmākas kavēšanās un saskaņā ar tā pamatojuma prasībām; tā kā komiteja ar nopietnām bažām arī norādīja, ka, neraugoties uz iepriekšējā lēmumā paustajām bažām, piespiedu izraidīšanas prakse bez sakārtotas procedūras ir turpinājusies, un stingri atkārtoja savu aicinājumu Ungārijas iestādēm pilnībā ievērot prasības, kas izriet no ECT sprieduma, un nodrošināt, ka piespiedu atgriešana tiek veikta, izmantojot sakārtotas procedūras un aizsardzības pasākumus, jo īpaši attiecībā uz ikvienas personas tiesībām lūgt patvērumu, kā noteikts starptautiskajās tiesībās; |
| --- | --- |

DM.

tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja savā 2021. gada 2. decembra lēmumā par ECT sprieduma Ilias un Ahmed pret Ungāriju izpildes pastiprinātu uzraudzību atgādināja, ka šī lieta attiecās uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. pantā paredzētā procesuālā pienākuma pārkāpumu novērtēt sliktas izturēšanās riskus pirms patvēruma meklētāju izraidīšanas uz Serbiju, paļaujoties uz vispārēju pieņēmumu par drošu trešo valsti, ar dziļu nožēlu norādīja, ka nav veikti nekādi pasākumi, lai īstenotu nepieciešamo “drošas trešās valsts” tiesiskās prezumpcijas pārvērtēšanu attiecībā uz Serbiju, un stingri atkārtoja savu aicinājumu veikt šādu atkārtotu novērtējumu bez turpmākas kavēšanās un saskaņā ar tā pamatojuma prasībām; tā kā komiteja ar nopietnām bažām arī norādīja, ka, neraugoties uz iepriekšējā lēmumā paustajām bažām, piespiedu izraidīšanas prakse bez sakārtotas procedūras ir turpinājusies, un stingri atkārtoja savu aicinājumu Ungārijas iestādēm pilnībā ievērot prasības, kas izriet no ECT sprieduma, un nodrošināt, ka piespiedu atgriešana tiek veikta, izmantojot sakārtotas procedūras un aizsardzības pasākumus, jo īpaši attiecībā uz ikvienas personas tiesībām lūgt patvērumu, kā noteikts starptautiskajās tiesībās;

| DN. | tā kā joprojām tiek uzraudzīta Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu lietā Nabil u. c. pret Ungāriju izpilde par patvēruma meklētāju tiesību uz brīvību un drošību pārkāpumiem saistībā ar viņu aizturēšanu, gaidot viņu patvēruma pieteikumu izskatīšanu pēc būtības; |
| --- | --- |

DN.

tā kā joprojām tiek uzraudzīta Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu lietā Nabil u. c. pret Ungāriju izpilde par patvēruma meklētāju tiesību uz brīvību un drošību pārkāpumiem saistībā ar viņu aizturēšanu, gaidot viņu patvēruma pieteikumu izskatīšanu pēc būtības;

| DO. | tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2022. gada 12. augusta iesniegumā, kas adresēts Eiropas Padomes Ministru komitejai, norādīja, ka piekļuve patvēruma procedūrai un būtiskam un individuālam riska novērtējumam Ungārijā ir kļuvusi praktiski neiespējama, jo valdība kopš 2015. gada ir veikusi secīgus pasākumus, kas pārklājas; tā kā potenciālajiem patvēruma meklētājiem vai nu tiek atteikta likumīga ieceļošana teritorijā, vai, ar dažiem izņēmumiem, viņiem ir jāpamet Ungārija un viņiem jāpakļauj sevi iepriekšējai pārbaudei, izmantojot vēstniecības procedūru, pirms viņi var iesniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu; tā kā šo patvēruma sistēmas pakāpenisko atcelšanu pastāvīgi pavadīja un veicināja barga pret migrantiem vērsta diskusija, ko pieņēma Ungārijas valdība, vēl vairāk apdraudot bēgļu un patvēruma meklētāju uzņemšanu un aizsardzību valstī; |
| --- | --- |

DO.

tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2022. gada 12. augusta iesniegumā, kas adresēts Eiropas Padomes Ministru komitejai, norādīja, ka piekļuve patvēruma procedūrai un būtiskam un individuālam riska novērtējumam Ungārijā ir kļuvusi praktiski neiespējama, jo valdība kopš 2015. gada ir veikusi secīgus pasākumus, kas pārklājas; tā kā potenciālajiem patvēruma meklētājiem vai nu tiek atteikta likumīga ieceļošana teritorijā, vai, ar dažiem izņēmumiem, viņiem ir jāpamet Ungārija un viņiem jāpakļauj sevi iepriekšējai pārbaudei, izmantojot vēstniecības procedūru, pirms viņi var iesniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu; tā kā šo patvēruma sistēmas pakāpenisko atcelšanu pastāvīgi pavadīja un veicināja barga pret migrantiem vērsta diskusija, ko pieņēma Ungārijas valdība, vēl vairāk apdraudot bēgļu un patvēruma meklētāju uzņemšanu un aizsardzību valstī;

Ekonomiskas un sociālās tiesības

| DP. | tā kā savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu, Padome ieteica turpināt visneaizsargātāko grupu integrācijas pasākumus darba tirgū, jo īpaši izmantojot profesionālo pilnveidi un pagarinot bezdarbnieka pabalstu ilgumu, lai uzlabotu sociālās palīdzības adekvātumu un nodrošinātu visiem piekļuvi pamatpakalpojumiem un adekvātiem mājokļiem; tā kā tā ieteica uzlabot izglītības rezultātus un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, līdzdalību kvalitatīvā vispārējā izglītībā un uzlabot piekļuvi kvalitatīviem profilakses un primārās aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

DP.

tā kā savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu, Padome ieteica turpināt visneaizsargātāko grupu integrācijas pasākumus darba tirgū, jo īpaši izmantojot profesionālo pilnveidi un pagarinot bezdarbnieka pabalstu ilgumu, lai uzlabotu sociālās palīdzības adekvātumu un nodrošinātu visiem piekļuvi pamatpakalpojumiem un adekvātiem mājokļiem; tā kā tā ieteica uzlabot izglītības rezultātus un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, līdzdalību kvalitatīvā vispārējā izglītībā un uzlabot piekļuvi kvalitatīviem profilakses un primārās aprūpes pakalpojumiem;

| DQ. | tā kā ANO Bērnu tiesību komiteja 2020. gada 3. marta noslēguma apsvērumos par Ungārijas sesto periodisko ziņojumu ieteica Ungārijai turpināt ieguldīt pasākumos nabadzības izskaušanai, īpašu uzmanību pievēršot romu bērniem un bērniem, kas dzīvo sociālekonomiski nelabvēlīgos apgabalos, un pauda nopietnas bažas par to skolēnu skaitu, kuri priekšlaicīgi pamet skolu un no kuriem lielākā daļa nāk no nelabvēlīgas vides, par valsts skolu piešķiršanu reliģiskajām kopienām, kas var veicināt segregāciju reliģijas un pārliecības dēļ, par romu bērnu pastāvīgo segregāciju izglītībā, izglītības plaisu starp romiem un bērniem, kas nav romi, oficiālu datu trūkumu par romu bērniem izglītībā, iebiedēšanu, ļaunprātīgu izmantošana un atstumtību, ar ko saskaras bērni skolās, jo īpaši LGBTI bērni, un tādu disciplīnas metožu izmantošanu skolās, kas neaizsargā bērnus no fiziskas un garīgas vardarbības; |
| --- | --- |

DQ.

tā kā ANO Bērnu tiesību komiteja 2020. gada 3. marta noslēguma apsvērumos par Ungārijas sesto periodisko ziņojumu ieteica Ungārijai turpināt ieguldīt pasākumos nabadzības izskaušanai, īpašu uzmanību pievēršot romu bērniem un bērniem, kas dzīvo sociālekonomiski nelabvēlīgos apgabalos, un pauda nopietnas bažas par to skolēnu skaitu, kuri priekšlaicīgi pamet skolu un no kuriem lielākā daļa nāk no nelabvēlīgas vides, par valsts skolu piešķiršanu reliģiskajām kopienām, kas var veicināt segregāciju reliģijas un pārliecības dēļ, par romu bērnu pastāvīgo segregāciju izglītībā, izglītības plaisu starp romiem un bērniem, kas nav romi, oficiālu datu trūkumu par romu bērniem izglītībā, iebiedēšanu, ļaunprātīgu izmantošana un atstumtību, ar ko saskaras bērni skolās, jo īpaši LGBTI bērni, un tādu disciplīnas metožu izmantošanu skolās, kas neaizsargā bērnus no fiziskas un garīgas vardarbības;

| DR. | tā kā 2022. gada 11. februārī Ungārijas valdība izdeva ārkārtas dekrētu, ar kuru noteica “nepieciešamo pakalpojumu minimumu”, kas saskaņā ar streika likumu ir jānodrošina streika laikā, tos interpretējot tik plaši, ka streikot nav iespējams; tā kā šis dekrēts ierobežoja to skolotāju tiesības, kuri 2022. gada 16. martā bija paziņojuši par plāniem streikot; |
| --- | --- |

DR.

tā kā 2022. gada 11. februārī Ungārijas valdība izdeva ārkārtas dekrētu, ar kuru noteica “nepieciešamo pakalpojumu minimumu”, kas saskaņā ar streika likumu ir jānodrošina streika laikā, tos interpretējot tik plaši, ka streikot nav iespējams; tā kā šis dekrēts ierobežoja to skolotāju tiesības, kuri 2022. gada 16. martā bija paziņojuši par plāniem streikot;

| DS. | tā kā kopš pastāvīgās dzīvesvietas aizlieguma pieņemšanas sabiedriskās vietās vairākas vispārējās jurisdikcijas tiesas ir pieprasījušas Konstitucionālajai tiesai atcelt tiesību aktus, kuros apgalvots, ka likums neatbilst konstitūcijai daudzu iemeslu dēļ; tā kā pēc ilgas kavēšanās Konstitucionālā tiesa noraidīja visus vispārējās jurisdikcijas tiesu iesniegtos lūgumrakstus, pamatojoties uz visiem iemesliem, un atteicās ņemt vērā jebkādus iesniegumus, kas neatbalstīja valdības argumentāciju; tā kā bezpajumtniecības gadījumā sociālā nodrošinājuma sistēma galvenokārt ir vērsta uz bezpajumtnieku uzturēšanos sabiedriskās vietās pasludināšanu par nelikumīgu un soda pasākumiem, nevis sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

DS.

tā kā kopš pastāvīgās dzīvesvietas aizlieguma pieņemšanas sabiedriskās vietās vairākas vispārējās jurisdikcijas tiesas ir pieprasījušas Konstitucionālajai tiesai atcelt tiesību aktus, kuros apgalvots, ka likums neatbilst konstitūcijai daudzu iemeslu dēļ; tā kā pēc ilgas kavēšanās Konstitucionālā tiesa noraidīja visus vispārējās jurisdikcijas tiesu iesniegtos lūgumrakstus, pamatojoties uz visiem iemesliem, un atteicās ņemt vērā jebkādus iesniegumus, kas neatbalstīja valdības argumentāciju; tā kā bezpajumtniecības gadījumā sociālā nodrošinājuma sistēma galvenokārt ir vērsta uz bezpajumtnieku uzturēšanos sabiedriskās vietās pasludināšanu par nelikumīgu un soda pasākumiem, nevis sociālo iekļaušanu;

| 1. | atkārtoti norāda, ka Parlamenta bažas attiecas uz šādiem jautājumiem Ungārijā:






  — | konstitucionālās sistēmas un vēlēšanu sistēmas darbība, |
| --- | --- | --- |

1.

—

konstitucionālās sistēmas un vēlēšanu sistēmas darbība,

| — | tiesu un citu iestāžu neatkarība un tiesnešu tiesības, |
| --- | --- |

—

tiesu un citu iestāžu neatkarība un tiesnešu tiesības,

| — | korupcija un interešu konflikti, |
| --- | --- |

—

korupcija un interešu konflikti,

| — | privātuma un personas datu aizsardzība, |
| --- | --- |

—

privātuma un personas datu aizsardzība,

| — | vārda brīvība, tostarp mediju plurālisms, |
| --- | --- |

—

vārda brīvība, tostarp mediju plurālisms,

| — | akadēmiskā brīvība, |
| --- | --- |

—

akadēmiskā brīvība,

| — | reliģiskās pārliecības brīvība, |
| --- | --- |

—

reliģiskās pārliecības brīvība,

| — | biedrošanās brīvība, |
| --- | --- |

—

biedrošanās brīvība,

| — | tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, tostarp LGBTIK tiesības, |
| --- | --- |

—

tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, tostarp LGBTIK tiesības,

| — | pie minoritātēm piederošu personu, tostarp romu un ebreju, tiesības un aizsardzība pret naidīgiem paziņojumiem pret šādām minoritātēm, |
| --- | --- |

—

pie minoritātēm piederošu personu, tostarp romu un ebreju, tiesības un aizsardzība pret naidīgiem paziņojumiem pret šādām minoritātēm,

| — | migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesības, |
| --- | --- |

—

migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesības,

| — | ekonomiskās un sociālās tiesības; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās tiesības;

| 2. | uzskata, ka visi šīs Parlamenta rezolūcijās aprakstītie fakti un tendences, vērtējot tos kopumā, rada sistēmiskus draudus LES 2. pantā minētajām vērtībām, kā arī nepārprotamu risku, ka vērtības varētu tikt nopietni pārkāptas; pauž dziļas bažas un nosoda Ungārijas valdības tīšos un sistemātiskos centienus graut LES 2. pantā nostiprinātās Savienības pamatvērtības; uzsver, ka kopš LES 7. panta 1. punkta piemērošanas šīs tendences ir būtiski pasliktinājušās; uzsver, ka Ungārijas valdība ir atbildīga par atbilstības atjaunošanu ES tiesību aktiem un vērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā, un pauž dziļu nožēlu par to, ka izlēmīgas ES rīcības trūkums ir veicinājis demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību sabrukumu Ungārijā, pārvēršot valsti par hibrīdu vēlēšanu autokrātijas režīmu saskaņā ar attiecīgajiem rādītājiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Padome nav spējusi panākt nozīmīgu progresu notiekošajā procedūrā saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu; mudina Padomi nodrošināt, ka uzklausīšanas notiek vismaz reizi katrā prezidentūrā notiekošajās LES 7. panta procedūrās, kā arī pievērsties jaunām norisēm, kas ietekmē tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesības; aicina Padomi pēc katras uzklausīšanas publicēt visaptverošu protokolu; uzsver, ka nav vajadzīgs vienprātīgs lēmums Padomē ne tāpēc, lai konstatētu nepārprotamu risku, ka varētu tikt nopietni pārkāptas Savienības vērtības saskaņā ar 7. panta 1. punktu, ne arī lai sniegtu konkrētus ieteikumus attiecīgajām dalībvalstīm un noteiktu termiņus šo ieteikumu īstenošanai; uzsver savu aicinājumu Padomei, ka jebkāda turpmāka Padomes kavēšanās šādi rīkoties, tiks pielīdzināta tiesiskuma principa pārkāpumam no pašas Padomes puses; uzsver, ka dalībvalstīm ir pienākums rīkoties kopīgi un izbeigt uzbrukumus LES 2. pantā noteiktajām vērtībām; aicina Padomi pēc iespējas drīz sniegt ieteikumus Ungārijai, lai atrisinātu jautājumus, kas minēti Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcijā un šajā rezolūcijā, lūdzot tai īstenot visus minētos spriedumus un ieteikumus, tostarp tos, kas saistīti ar vispārējām vēlēšanām 2022. gada 3. aprīlī; uzstāj, ka visās procedūrās, kas saistītas ar LES 7. pantu, Parlamentam vajadzētu būt iespējai iesniegt Padomei pamatotu priekšlikumu, apmeklēt LES 7. pantā paredzētās uzklausīšanas un saņemt tūlītēju un pilnīgu informāciju visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Padomi un Komisiju pievērst lielāku uzmanību sistēmiskai tiesiskuma likvidēšanai, kā arī mijiedarbībai starp dažādajiem Parlamenta rezolūcijās konstatētajiem vērtību pārkāpumiem; uzsver, ka tiesiskuma pārkāpumu nepārbaudīšana apdraud demokrātiskās iestādes un galu galā ietekmē ikviena cilvēktiesības un dzīvi valstī, kurā šie pārkāpumi tiek izdarīti; uzsver, ka Savienībai būtu vienlīdz apņēmīgi jāaizstāv visas LES 2. pantā noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju pilnībā izmantot pieejamos instrumentus, lai novērstu nepārprotamo risku, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, kas ir Savienības pamatā, jo īpaši paātrinātas pārkāpuma procedūras, pieteikumus Tiesai par pagaidu pasākumiem un darbības saistībā ar Tiesas spriedumu neizpildi; atgādina, cik svarīga ir Tiesiskuma nosacījumu regula, un atzinīgi vērtē lēmumu piemērot to Ungārijas gadījumā, lai arī tas notiek pēc ilgas vilcināšanās un ierobežojot darbības jomu; aicina Komisiju nekavējoties rīkoties saskaņā ar regulu attiecībā uz citiem tiesiskuma pārkāpumiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu neatkarību, un citiem iemesliem, kas minēti vēstulē, kuru Komisija nosūtīja Ungārijai 2021. gada 19. novembrī; uzsver to, ka Tiesiskuma nosacījumu regulas piemērošana ir instruments, kas papildina 7. pantā paredzēto procedūru, tā ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs un ir izpildāma kopš 2021. gada janvāra, un aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu tās efektīvu izpildi; norāda uz Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas risku un atkārtoti aicina Komisiju atturēties no Ungārijas plāna apstiprināšanas, kamēr tā nav pilnībā izpildījusi visus Eiropas pusgada konkrētai valstij adresētos ieteikumus tiesiskuma jomā un līdz brīdim, kad tā būs īstenojusi visus attiecīgos EST un ECT spriedumus; sagaida, ka Komisija pirms partnerības nolīgumu un kohēzijas politikas programmu apstiprināšanas novērsīs visus riskus, kas saistīti ar kohēzijas politikas programmām, kuras veicina ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu vai tiesiskuma pārkāpumus; aicina Komisiju nelokāmāk piemērot Kopīgo noteikumu regulu (28) un Finanšu regulu (29), lai novērstu jebkādu ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu politisku motīvu dēļ; uzskata, ka šo instrumentu piemērošana LES 2. pantā noteikto vērtību aizsardzībai ir vēl steidzamāka laikā, kad šīs vērtības apdraud Krievijas karš pret Ukrainu un darbības, ko tā veic pret ES; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, ka ES līdzekļu galasaņēmējiem vai saņēmējiem šos līdzekļus neatņem gadījumā, ja tiek piemērotas sankcijas saskaņā ar tiesiskuma nosacījumu mehānismu, kā noteikts Tiesiskuma nosacījumu regulas 5. panta 4. un 5. apakšpunktā; aicina Komisiju rast veidus, kā sadalīt ES līdzekļus ar vietējo pašvaldību un NVO starpniecību, ja konkrētā valdība nesadarbojas attiecībā uz trūkumiem tiesiskuma īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju atbalstīt neatkarīgu pilsonisko sabiedrību Ungārijā, kas aizsargā LES 2. pantā noteiktās vērtības, jo īpaši izmantojot programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; atkārtoti aicina Komisiju pieņemt visaptverošu pilsoniskās sabiedrības stratēģiju pilsoniskās telpas aizsardzībai un attīstībai Savienībā, kurā būtu integrēti visi esošie instrumenti un izklāstīts konkrētu pasākumu kopums pilsoniskās telpas aizsardzībai un stiprināšanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti aicina Komisiju un Padomi nekavējoties sākt sarunas ar Parlamentu par ES mehānismu demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām iestāžu nolīguma veidā, tostarp par pastāvīgu politikas ciklu starp ES iestādēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē konferences par Eiropas nākotni secinājumus, jo īpaši tos, kas ietverti priekšlikumā Nr. 25 par tiesiskumu, demokrātiskām vērtībām un Eiropas identitāti, un atkārtoti uzsver nepieciešamību stiprināt procedūru to vērtību aizsardzībai, kas ir Savienības pamatā, un precizēt pamatvērtību pārkāpumu konstatēšanu un sekas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV C 433, 23.12.2019., 66. lpp.

(2)  OV C 270, 7.7.2021., 91. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0204.

(4)  OV C 99, 1.3.2022., 218. lpp.

(5)  Tiesas 2019. gada 24. jūnija spriedums lietā Eiropas Komisija / Polijas Republika, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, 42. punkts.

(6)  Tiesas 2014. gada 18. decembrī atzinums, atzinums atbilstoši LESD 218. panta 11. punktu, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, 168. punkts.

(7)  2018. gada 27. februāra spriedums lietā C-64/16 Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de contas, ECLI EU:C:2018:117, 32. punkts.

(8)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(9)  OV C 282, 26.8.2020., 107. lpp.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

(11)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(12)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

(13)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

(14)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(15)  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

(16)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(17)  Noteikumi, ar kuriem uzliek reģistrācijas, deklarēšanas un publicēšanas pienākumus noteiktām pilsoniskās sabiedrības organizāciju kategorijām, kuras tieši vai netieši saņem atbalstu no ārvalstīm, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, un kas paredz iespēju piemērot sankcijas organizācijām, kuras neievēro minētos pienākumus.

(18)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(19)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(20)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(21)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(22)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(23)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(24)  OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.

(25)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1601 (2015. gada 22. septembris), ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (OV L 248, 24.9.2015., 80. lpp.).

(26)  OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.

(27)  OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.

(28)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(29)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statuss un finansēšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2023/C 125/29)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pants un Līguma par Eiropas Savienību 2. pants paredz principu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, nosakot, ka Savienība visās savās darbībās tiecas uz mērķi mazināt vīriešu un sieviešu nevienlīdzību un veicināt to līdztiesību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pants un Līguma par Eiropas Savienību 2. pants paredz principu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, nosakot, ka Savienība visās savās darbībās tiecas uz mērķi mazināt vīriešu un sieviešu nevienlīdzību un veicināt to līdztiesību.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Hartas 21. pantā ir noteiktas tiesības uz dzimumu līdztiesību visās jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Hartas 21. pantā ir noteiktas tiesības uz dzimumu līdztiesību visās jomās.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Attiecībā uz Eiropas politiskajiem fondiem būtu jāatzīst dažādi saistības līmeņi un kategorija “pētniecības partneri”, lai nodrošinātu lielāku elastību un veicinātu pētniecības brīvību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Attiecībā uz Eiropas politiskajiem fondiem būtu jāatzīst dažādi saistības līmeņi un kategorija “pētniecības partneri”, lai nodrošinātu lielāku elastību un veicinātu pētniecības brīvību.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Ar Eiropas tiesisko statusu, kas piešķirts Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem, būtu jānodrošina šo partiju un fondu rīcībspēja un atzīšana visās dalībvalstīs. Šāda rīcībspēja un atzīšana nedod partijām un fondiem tiesības izvirzīt kandidātus valsts vēlēšanās vai Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Šādu vai līdzīgu tiesību piešķiršana paliek dalībvalstu kompetencē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Ar Eiropas tiesisko statusu, kas piešķirts Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem, būtu jānodrošina šo partiju un fondu rīcībspēja un atzīšana visās dalībvalstīs. Šāda rīcībspēja un atzīšana nedod partijām un fondiem tiesības izvirzīt kandidātus valsts vēlēšanās vai Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Šādu vai līdzīgu tiesību piešķiršana paliek dalībvalstu kompetencē.

| (23) | Ar Eiropas tiesisko statusu, kas piešķirts Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem, būtu jānodrošina šo partiju un fondu rīcībspēja un atzīšana visās dalībvalstīs. Šāda rīcībspēja un atzīšana nedod partijām un fondiem tiesības izvirzīt kandidātus valsts vēlēšanās vai
  valsts vai reģionālos vēlēšanu apgabalos
  Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Šādu vai līdzīgu tiesību piešķiršana paliek dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

(23)

Ar Eiropas tiesisko statusu, kas piešķirts Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem fondiem, būtu jānodrošina šo partiju un fondu rīcībspēja un atzīšana visās dalībvalstīs. Šāda rīcībspēja un atzīšana nedod partijām un fondiem tiesības izvirzīt kandidātus valsts vēlēšanās vai
  valsts vai reģionālos vēlēšanu apgabalos
  Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Šādu vai līdzīgu tiesību piešķiršana paliek dalībvalstu kompetencē.

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Eiropas politiskajām partijām un
  tajās ietilpstošajām partijām
  būtu jārāda piemērs dzimumu nevienlīdzības novēršanā politikas veidošanas jomā. Ja Eiropas politiskās partijas vēlas saņemt ES finansējumu,
  tām
  vajadzētu būt iekšējiem noteikumiem, kas veicina dzimumu
  līdzsvaru, un tām vajadzētu būt pārredzamām attiecībā uz dzimumu līdzsvaru tajās ietilpstošajās partijās
  . Eiropas politiskajām partijām
  būtu jāsniedz pierādījumi par to iekšējo politiku
  attiecībā uz dzimumu līdzsvaru 
  un
  par dzimumu pārstāvību to
  sastāvā esošajās partijās
  attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu kandidātiem un deputātiem. Eiropas politiskās partijas tiek arī mudinātas sniegt informāciju saistībā ar
  tajās ietilpstošajām partijām
  par minoritāšu iekļautību un pārstāvību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Eiropas politiskajām partijām un
  tajās ietilpstošajām partijām
  būtu jārāda piemērs dzimumu nevienlīdzības novēršanā politikas veidošanas jomā. Ja Eiropas politiskās partijas vēlas saņemt ES finansējumu,
  tām
  vajadzētu būt iekšējiem noteikumiem, kas veicina dzimumu
  līdzsvaru, un tām vajadzētu būt pārredzamām attiecībā uz dzimumu līdzsvaru tajās ietilpstošajās partijās
  . Eiropas politiskajām partijām
  būtu jāsniedz pierādījumi par to iekšējo politiku
  attiecībā uz dzimumu līdzsvaru 
  un
  par dzimumu pārstāvību to
  sastāvā esošajās partijās
  attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu kandidātiem un deputātiem. Eiropas politiskās partijas tiek arī mudinātas sniegt informāciju saistībā ar
  tajās ietilpstošajām partijām
  par minoritāšu iekļautību un pārstāvību.

| (30) | Eiropas politiskajām partijām
  , to dalībpartijām un Eiropas politiskajiem fondiem
  būtu jārāda piemērs dzimumu nevienlīdzības novēršanā politikas veidošanas jomā. Ja Eiropas politiskās partijas
  un Eiropas politiskie fondi
  vēlas saņemt ES finansējumu,
  tiem
  vajadzētu būt iekšējiem noteikumiem, kas veicina dzimumu
  līdztiesību, tostarp dzimumu līdztiesības plānam un protokolam, nolūkā novērst, atklāt un apkarot seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu aizskaršanu
  .
  Turklāt
  Eiropas politiskajām partijām
  vajadzētu būt pārredzamām
  attiecībā uz dzimumu līdzsvaru
  to dalībpartijās
  un
  būtu jāsniedz pierādījumi
  par dzimumu pārstāvību to
  dalībpartijās
  attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu kandidātiem un deputātiem.
  Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem būtu arī jāsniedz pierādījumi par savu iekšējo politiku dzimumu līdztiesības jomā, iesniedzot gada ziņojumu.
  Eiropas politiskās partijas tiek arī mudinātas sniegt informāciju saistībā ar
  to dalībpartijām
  par minoritāšu iekļautību un pārstāvību. |
| --- | --- |

(30)

Eiropas politiskajām partijām
  , to dalībpartijām un Eiropas politiskajiem fondiem
  būtu jārāda piemērs dzimumu nevienlīdzības novēršanā politikas veidošanas jomā. Ja Eiropas politiskās partijas
  un Eiropas politiskie fondi
  vēlas saņemt ES finansējumu,
  tiem
  vajadzētu būt iekšējiem noteikumiem, kas veicina dzimumu
  līdztiesību, tostarp dzimumu līdztiesības plānam un protokolam, nolūkā novērst, atklāt un apkarot seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu aizskaršanu
  .
  Turklāt
  Eiropas politiskajām partijām
  vajadzētu būt pārredzamām
  attiecībā uz dzimumu līdzsvaru
  to dalībpartijās
  un
  būtu jāsniedz pierādījumi
  par dzimumu pārstāvību to
  dalībpartijās
  attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu kandidātiem un deputātiem.
  Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem būtu arī jāsniedz pierādījumi par savu iekšējo politiku dzimumu līdztiesības jomā, iesniedzot gada ziņojumu.
  Eiropas politiskās partijas tiek arī mudinātas sniegt informāciju saistībā ar
  to dalībpartijām
  par minoritāšu iekļautību un pārstāvību.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un fondiem bez iemaksām no Eiropas Savienības budžeta ir atzītas tikai divas ieņēmumu kategorijas, proti, biedru iemaksas un ziedojumi. Vairāki ieņēmumu avoti, kas iegūti no pašu saimnieciskās darbības (piemēram, no publikāciju pārdošanas vai konferenču dalības maksām), neietilpst
  šajās
  divās kategorijās, un tas rada grāmatvedības un pārredzamības problēmas. Tāpēc būtu jāizveido trešā ieņēmumu kategorija (“pašu resursi”). Pašu resursu daļa Eiropas politiskās partijas vai
  fondu
  kopējā budžetā būtu jāierobežo līdz
  5
  %,
  lai izvairītos no tā
  ,
  ka
  tā
  kļūst pārāk liela salīdzinājumā ar
  šo vienību
  kopējo budžetu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un fondiem bez iemaksām no Eiropas Savienības budžeta ir atzītas tikai divas ieņēmumu kategorijas, proti, biedru iemaksas un ziedojumi. Vairāki ieņēmumu avoti, kas iegūti no pašu saimnieciskās darbības (piemēram, no publikāciju pārdošanas vai konferenču dalības maksām), neietilpst
  šajās
  divās kategorijās, un tas rada grāmatvedības un pārredzamības problēmas. Tāpēc būtu jāizveido trešā ieņēmumu kategorija (“pašu resursi”). Pašu resursu daļa Eiropas politiskās partijas vai
  fondu
  kopējā budžetā būtu jāierobežo līdz
  5
  %,
  lai izvairītos no tā
  ,
  ka
  tā
  kļūst pārāk liela salīdzinājumā ar
  šo vienību
  kopējo budžetu
  .

| (38) | Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un
  Eiropas politiskajiem
  fondiem bez iemaksām no Eiropas Savienības budžeta ir atzītas tikai divas ieņēmumu kategorijas, proti, biedru iemaksas
  vai asociācijas maksas
  un ziedojumi. Vairāki ieņēmumu avoti, kas iegūti no pašu saimnieciskās darbības (piemēram, no publikāciju pārdošanas vai konferenču
  vai darbsemināru
  dalības maksām), neietilpst
  minētajās
  divās kategorijās, un tas rada grāmatvedības un pārredzamības problēmas. Tāpēc būtu jāizveido trešā ieņēmumu kategorija (“
  papildu
  pašu resursi”).
  Papildu
  pašu resursu daļa Eiropas politiskās partijas vai
  Eiropas politiskā fonda
  kopējā budžetā būtu jāierobežo līdz
  10
  %
  no summas
  ,
  ko rada iemaksas un asociācijas maksas
  ,
  lai
  tā
  paliktu proporcionāla
  šo vienību
  kopējam budžetam
  . |
| --- | --- |

(38)

Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Eiropas politiskajām partijām un
  Eiropas politiskajiem
  fondiem bez iemaksām no Eiropas Savienības budžeta ir atzītas tikai divas ieņēmumu kategorijas, proti, biedru iemaksas
  vai asociācijas maksas
  un ziedojumi. Vairāki ieņēmumu avoti, kas iegūti no pašu saimnieciskās darbības (piemēram, no publikāciju pārdošanas vai konferenču
  vai darbsemināru
  dalības maksām), neietilpst
  minētajās
  divās kategorijās, un tas rada grāmatvedības un pārredzamības problēmas. Tāpēc būtu jāizveido trešā ieņēmumu kategorija (“
  papildu
  pašu resursi”).
  Papildu
  pašu resursu daļa Eiropas politiskās partijas vai
  Eiropas politiskā fonda
  kopējā budžetā būtu jāierobežo līdz
  10
  %
  no summas
  ,
  ko rada iemaksas un asociācijas maksas
  ,
  lai
  tā
  paliktu proporcionāla
  šo vienību
  kopējam budžetam
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Lai varētu uzrunāt savus biedrus un vēlētājus visā Savienībā, Eiropas politiskajām partijām vajadzētu spēt finansēt kampaņas, būt tiesībām izmantot savu finansējumu pārrobežu politiskām kampaņām. Partiju un kandidātu finansēšanas nosacījumi un ierobežojumi attiecībā uz vēlēšanu izdevumiem šādās kampaņās būtu jāregulē noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Lai varētu uzrunāt savus biedrus un vēlētājus visā Savienībā, Eiropas politiskajām partijām vajadzētu spēt finansēt kampaņas, būt tiesībām izmantot savu finansējumu pārrobežu politiskām kampaņām. Partiju un kandidātu finansēšanas nosacījumi un ierobežojumi attiecībā uz vēlēšanu izdevumiem šādās kampaņās būtu jāregulē noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī.

| (39) | Lai varētu uzrunāt savus biedrus un vēlētājus visā Savienībā, Eiropas politiskajām partijām vajadzētu spēt finansēt kampaņas, būt tiesībām izmantot savu finansējumu pārrobežu politiskām kampaņām
  , piemēram, tautas nobalsošanas kampaņām un kampaņām, ko rīko saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, tostarp izveidojot un popularizējot Savienības mēroga kandidātu sarakstus šādās vēlēšanās
  . Partiju un kandidātu finansēšanas nosacījumi un ierobežojumi attiecībā uz vēlēšanu izdevumiem šādās kampaņās būtu jāregulē noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(39)

Lai varētu uzrunāt savus biedrus un vēlētājus visā Savienībā, Eiropas politiskajām partijām vajadzētu spēt finansēt kampaņas, būt tiesībām izmantot savu finansējumu pārrobežu politiskām kampaņām
  , piemēram, tautas nobalsošanas kampaņām un kampaņām, ko rīko saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, tostarp izveidojot un popularizējot Savienības mēroga kandidātu sarakstus šādās vēlēšanās
  . Partiju un kandidātu finansēšanas nosacījumi un ierobežojumi attiecībā uz vēlēšanu izdevumiem šādās kampaņās būtu jāregulē noteikumiem, kādus piemēro katrā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Eiropas politiskajām partijām
  nebūtu tieši vai netieši jāfinansē citas politiskās partijas, un jo īpaši valstu partijas vai kandidāti. Eiropas politiskajiem fondiem nebūtu tieši vai netieši jāfinansē Eiropas vai valsts līmeņa politiskās partijas vai kandidāti.
  Tomēr netieša finansējuma aizliegumam nebūtu jāliedz Eiropas politiskajām partijām publiski atbalstīt un sadarboties ar
  tajās ietilpstošajām partijām
  Savienībā
  tādos
  jautājumos, kas ir būtiski Savienībai,
  vai
  atbalstīt politiskas darbības kopējās interesēs, lai tās varētu pildīt savu uzdevumu saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu. Turklāt Eiropas politiskajām partijām
  un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem
  būtu jāfinansē ar tautas nobalsošanas kampaņām saistītas darbības tikai tad, ja tās attiecas uz
  LES un LESD īstenošanu
  . Šie principi atspoguļo Deklarāciju Nr. 11 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 191. pantu, kas pievienota Nicas līguma nobeiguma aktam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Eiropas politiskajām partijām
  nebūtu tieši vai netieši jāfinansē citas politiskās partijas, un jo īpaši valstu partijas vai kandidāti. Eiropas politiskajiem fondiem nebūtu tieši vai netieši jāfinansē Eiropas vai valsts līmeņa politiskās partijas vai kandidāti.
  Tomēr netieša finansējuma aizliegumam nebūtu jāliedz Eiropas politiskajām partijām publiski atbalstīt un sadarboties ar
  tajās ietilpstošajām partijām
  Savienībā
  tādos
  jautājumos, kas ir būtiski Savienībai,
  vai
  atbalstīt politiskas darbības kopējās interesēs, lai tās varētu pildīt savu uzdevumu saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu. Turklāt Eiropas politiskajām partijām
  un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem
  būtu jāfinansē ar tautas nobalsošanas kampaņām saistītas darbības tikai tad, ja tās attiecas uz
  LES un LESD īstenošanu
  . Šie principi atspoguļo Deklarāciju Nr. 11 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 191. pantu, kas pievienota Nicas līguma nobeiguma aktam.

| (41) | Eiropas politiskajām partijām
  un Eiropas politiskajiem fondiem nevajadzētu izmantot no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņemto finansējumu citu politisko vienību, jo īpaši valsts, partiju vai kandidātu, tiešai vai netiešai finansēšanai
  . Tomēr netieša finansējuma aizliegumam nebūtu jāliedz Eiropas politiskajām partijām
  vai Eiropas politiskajiem fondiem
  publiski atbalstīt un sadarboties ar
  dalībpartijām vai dalīborganizācijām
  Savienībā jautājumos, kas ir būtiski Savienībai, atbalstīt politiskas darbības kopējās interesēs
  vai iesaistīties izglītojošos pasākumos
  , lai tās varētu pildīt savu uzdevumu saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu
  un rīkoties nolūkā stiprināt Eiropas dēmosu. Netieša finansējuma aizliegumam nevajadzētu liegt ne politisko partiju pārstāvjiem un darbiniekiem, ne potenciāli politiski aktīvām personām piedalīties Eiropas politisko fondu pasākumos. Tomēr Eiropas politiskajiem fondiem sešu mēnešu laikā pirms valsts vai Eiropas Parlamenta vēlēšanām nevajadzētu iesaistīties politisko kandidātu apmācībā.
  Turklāt Eiropas politiskajām partijām būtu jāfinansē ar tautas nobalsošanas kampaņām saistītas darbības tikai tad, ja tās attiecas uz
  jautājumiem, kas tieši saistīti ar Savienību
  . Šie principi atspoguļo Deklarāciju Nr. 11 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 191. pantu, kas pievienota Nicas līguma nobeiguma aktam. |
| --- | --- |

(41)

Eiropas politiskajām partijām
  un Eiropas politiskajiem fondiem nevajadzētu izmantot no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņemto finansējumu citu politisko vienību, jo īpaši valsts, partiju vai kandidātu, tiešai vai netiešai finansēšanai
  . Tomēr netieša finansējuma aizliegumam nebūtu jāliedz Eiropas politiskajām partijām
  vai Eiropas politiskajiem fondiem
  publiski atbalstīt un sadarboties ar
  dalībpartijām vai dalīborganizācijām
  Savienībā jautājumos, kas ir būtiski Savienībai, atbalstīt politiskas darbības kopējās interesēs
  vai iesaistīties izglītojošos pasākumos
  , lai tās varētu pildīt savu uzdevumu saskaņā ar LES 10. panta 4. punktu
  un rīkoties nolūkā stiprināt Eiropas dēmosu. Netieša finansējuma aizliegumam nevajadzētu liegt ne politisko partiju pārstāvjiem un darbiniekiem, ne potenciāli politiski aktīvām personām piedalīties Eiropas politisko fondu pasākumos. Tomēr Eiropas politiskajiem fondiem sešu mēnešu laikā pirms valsts vai Eiropas Parlamenta vēlēšanām nevajadzētu iesaistīties politisko kandidātu apmācībā.
  Turklāt Eiropas politiskajām partijām būtu jāfinansē ar tautas nobalsošanas kampaņām saistītas darbības tikai tad, ja tās attiecas uz
  jautājumiem, kas tieši saistīti ar Savienību
  . Šie principi atspoguļo Deklarāciju Nr. 11 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 191. pantu, kas pievienota Nicas līguma nobeiguma aktam.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Ir jāizveido kopējs repozitorijs informācijas atklāšanai par Eiropas politiskajām partijām. Ņemot vērā Iestādes īpašo lomu šīs regulas īstenošanā, Iestādei būtu jāizveido un jāpārvalda šāds repozitorijs kā daļa no Eiropas politisko partiju reģistra. Repozitorijā iekļautā informācija Eiropas politiskajām partijām būtu jānosūta Iestādei, izmantojot standarta formātu, un tā var būt automatizēta. Eiropas politiskajām partijām Iestādes repozitorijā būtu jādara pieejama informācija, kas ļauj izprast plašāku politiskās reklāmas kontekstu un
  tās
  mērķus. Repozitorijā iekļaujamā informācija par summu, kas atvēlēta politiskajai reklāmai saistībā ar konkrētu kampaņu, var būt balstīta uz
  aplēstu
  finansējuma
  piešķīrumu
  . Repozitorijā norādāmās summas ietver ziedojumus konkrētiem mērķiem
  vai
  ziedojumus natūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Ir jāizveido kopējs repozitorijs informācijas atklāšanai par Eiropas politiskajām partijām. Ņemot vērā Iestādes īpašo lomu šīs regulas īstenošanā, Iestādei būtu jāizveido un jāpārvalda šāds repozitorijs kā daļa no Eiropas politisko partiju reģistra. Repozitorijā iekļautā informācija Eiropas politiskajām partijām būtu jānosūta Iestādei, izmantojot standarta formātu, un tā var būt automatizēta. Eiropas politiskajām partijām Iestādes repozitorijā būtu jādara pieejama informācija, kas ļauj izprast plašāku politiskās reklāmas kontekstu un
  tās
  mērķus. Repozitorijā iekļaujamā informācija par summu, kas atvēlēta politiskajai reklāmai saistībā ar konkrētu kampaņu, var būt balstīta uz
  aplēstu
  finansējuma
  piešķīrumu
  . Repozitorijā norādāmās summas ietver ziedojumus konkrētiem mērķiem
  vai
  ziedojumus natūrā.

| (50) | Ir jāizveido kopējs repozitorijs informācijas atklāšanai par Eiropas politiskajām partijām. Ņemot vērā Iestādes īpašo lomu šīs regulas īstenošanā, Iestādei būtu jāizveido un jāpārvalda šāds repozitorijs kā daļa no Eiropas politisko partiju reģistra. Repozitorijā iekļautā informācija Eiropas politiskajām partijām būtu jānosūta Iestādei, izmantojot standarta formātu, un tā var būt automatizēta. Eiropas politiskajām partijām Iestādes repozitorijā būtu jādara pieejama informācija, kas
  pilsoņiem
  ļauj izprast plašāku politiskās reklāmas kontekstu un mērķus. Repozitorijā iekļaujamā informācija par summu, kas atvēlēta politiskajai reklāmai saistībā ar konkrētu kampaņu, var būt balstīta uz
  reālistisku
  finansējuma
  aplēsi un faktiskajām summām, tiklīdz tās ir zināmas
  . Repozitorijā norādāmās summas ietver ziedojumus konkrētiem mērķiem, ziedojumus natūrā
  , iemaksas, asociācijas maksas un papildu pašu resursus
  . |
| --- | --- |

(50)

Ir jāizveido kopējs repozitorijs informācijas atklāšanai par Eiropas politiskajām partijām. Ņemot vērā Iestādes īpašo lomu šīs regulas īstenošanā, Iestādei būtu jāizveido un jāpārvalda šāds repozitorijs kā daļa no Eiropas politisko partiju reģistra. Repozitorijā iekļautā informācija Eiropas politiskajām partijām būtu jānosūta Iestādei, izmantojot standarta formātu, un tā var būt automatizēta. Eiropas politiskajām partijām Iestādes repozitorijā būtu jādara pieejama informācija, kas
  pilsoņiem
  ļauj izprast plašāku politiskās reklāmas kontekstu un mērķus. Repozitorijā iekļaujamā informācija par summu, kas atvēlēta politiskajai reklāmai saistībā ar konkrētu kampaņu, var būt balstīta uz
  reālistisku
  finansējuma
  aplēsi un faktiskajām summām, tiklīdz tās ir zināmas
  . Repozitorijā norādāmās summas ietver ziedojumus konkrētiem mērķiem, ziedojumus natūrā
  , iemaksas, asociācijas maksas un papildu pašu resursus
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanas uzraudzību, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās vienoti kontaktpunkti, kas atbild par koordināciju ar Eiropas līmeni. Šādiem kontaktpunktiem vajadzētu būt ar pietiekamiem resursiem, lai varētu nodrošināt efektīvu koordināciju, tostarp jautājumos, kas saistīti ar politiskās reklāmas uzraudzību, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanas uzraudzību, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās vienoti kontaktpunkti, kas atbild par koordināciju ar Eiropas līmeni. Šādiem kontaktpunktiem vajadzētu būt ar pietiekamiem resursiem, lai varētu nodrošināt efektīvu koordināciju, tostarp jautājumos, kas saistīti ar politiskās reklāmas uzraudzību,

| (61) | Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanas uzraudzību, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās vienoti kontaktpunkti, kas atbild par koordināciju ar Eiropas līmeni. Šādiem kontaktpunktiem vajadzētu būt ar pietiekamiem resursiem, lai varētu nodrošināt efektīvu koordināciju, tostarp jautājumos, kas saistīti ar politiskās reklāmas uzraudzību
  . Iestādei vajadzētu regulāri rīkot sanāksmes ar dalībvalstu izraudzītajiem vienotajiem kontaktpunktiem, lai apmainītos ar paraugpraksi par kopīgu interešu jautājumiem. |
| --- | --- |

(61)

Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanas uzraudzību, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās vienoti kontaktpunkti, kas atbild par koordināciju ar Eiropas līmeni. Šādiem kontaktpunktiem vajadzētu būt ar pietiekamiem resursiem, lai varētu nodrošināt efektīvu koordināciju, tostarp jautājumos, kas saistīti ar politiskās reklāmas uzraudzību
  . Iestādei vajadzētu regulāri rīkot sanāksmes ar dalībvalstu izraudzītajiem vienotajiem kontaktpunktiem, lai apmainītos ar paraugpraksi par kopīgu interešu jautājumiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tā ir vai nu atzīta, vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tā ir vai nu atzīta, vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmu;

| (b) | tā ir vai nu atzīta, vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmu
  vai trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas tiesības uz pārstāvību tajā
  ; |
| --- | --- |

(b)

tā ir vai nu atzīta, vai izveidota saskaņā ar vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmu
  vai trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas tiesības uz pārstāvību tajā
  ;

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “Eiropas politiskā partija” ir politiskā apvienība,
  kas
  tiecas īstenot politiskus mērķus,
  kam
  ir nolūks īstenot šos mērķus visā Savienībā
  un ko ir reģistrējusi
   7. pantā
  minētā
  Eiropas Politisko partiju un fondu
  iestāde
  saskaņā ar šo regulu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

“Eiropas politiskā partija” ir politiskā apvienība,
  kas
  tiecas īstenot politiskus mērķus,
  kam
  ir nolūks īstenot šos mērķus visā Savienībā
  un ko ir reģistrējusi
   7. pantā
  minētā
  Eiropas Politisko partiju un fondu
  iestāde
  saskaņā ar šo regulu;

| (3) | “Eiropas politiskā partija” ir politiskā apvienība,
  kura
  tiecas īstenot politiskus mērķus,
  kurai
  ir nolūks īstenot šos mērķus visā Savienībā
  , kurā vairākums tās dalībpartiju ir vai nu atzītas vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmā, vai arī izveidotas saskaņā ar tās tiesisko kārtību, un to mītne atrodas Eiropas Savienībā, un kura ir reģistrēta
  7. pantā
  minētajā
  Eiropas politisko partiju un fondu
  iestādē
  saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

(3)

“Eiropas politiskā partija” ir politiskā apvienība,
  kura
  tiecas īstenot politiskus mērķus,
  kurai
  ir nolūks īstenot šos mērķus visā Savienībā
  , kurā vairākums tās dalībpartiju ir vai nu atzītas vismaz vienas dalībvalsts tiesību sistēmā, vai arī izveidotas saskaņā ar tās tiesisko kārtību, un to mītne atrodas Eiropas Savienībā, un kura ir reģistrēta
  7. pantā
  minētajā
  Eiropas politisko partiju un fondu
  iestādē
  saskaņā ar šo regulu;

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | “ziedojums” ir jebkādi
  skaidras naudas veltījumi
  , jebkādi veltījumi natūrā, jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, izņemot
  biedru
  iemaksas un atsevišķu personu parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

“ziedojums” ir jebkādi
  skaidras naudas veltījumi
  , jebkādi veltījumi natūrā, jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, izņemot
  biedru
  iemaksas un atsevišķu personu parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības;

| (7) | “ziedojums” ir jebkādi
  maksājumi
  , jebkādi veltījumi natūrā, jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, izņemot iemaksas
  , asociācijas maksas, papildu pašu resursus
  un atsevišķu personu parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības; |
| --- | --- |

(7)

“ziedojums” ir jebkādi
  maksājumi
  , jebkādi veltījumi natūrā, jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, izņemot iemaksas
  , asociācijas maksas, papildu pašu resursus
  un atsevišķu personu parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības;

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | “
  biedru
  iemaksa” ir
  skaidras naudas
  maksājums, tostarp biedru maksas, vai iemaksa natūrā, vai jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, gadījumos, kad jebko no iepriekš minētā Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam nodrošina minētās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda biedrs, izņemot atsevišķu biedru parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

“
  biedru
  iemaksa” ir
  skaidras naudas
  maksājums, tostarp biedru maksas, vai iemaksa natūrā, vai jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, gadījumos, kad jebko no iepriekš minētā Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam nodrošina minētās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda biedrs, izņemot atsevišķu biedru parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības;

| (8) | “iemaksa” ir
  jebkāds
  maksājums
  , izņemot ja ir skaidri norādīts, ka iemaksa nāk no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  , tostarp biedru maksas, vai iemaksa natūrā, vai jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, gadījumos, kad jebko no iepriekš minētā Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam nodrošina minētās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda biedrs
  , kura mītne vai dzīvesvieta ir Savienībā
  , izņemot atsevišķu biedru parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības; |
| --- | --- |

(8)

“iemaksa” ir
  jebkāds
  maksājums
  , izņemot ja ir skaidri norādīts, ka iemaksa nāk no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  , tostarp biedru maksas, vai iemaksa natūrā, vai jebkāda preču, pakalpojumu (tostarp aizdevumu) vai darba un jebkādu citu darījumu nodrošināšana par vērtību, kas ir mazāka par tirgus vērtību, tādējādi radot ekonomisku labumu attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, gadījumos, kad jebko no iepriekš minētā Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam nodrošina minētās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda biedrs
  , kura mītne vai dzīvesvieta ir Savienībā
  , izņemot atsevišķu biedru parastas bez atlīdzības veiktas politiskas darbības;

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | “asociācijas maksa” ir jebkāds maksājums, ko Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam veic kāda no tās dalībpartijām vai dalīborganizācijām, kuru mītne atrodas trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas tiesības uz pārstāvību tajā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “pašu resursi” ir ienākumi, ko rada pašu saimnieciskā darbība, piemēram,
  maksas par dalību konferencēs un
  publikāciju pārdošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

“pašu resursi” ir ienākumi, ko rada pašu saimnieciskā darbība, piemēram,
  maksas par dalību konferencēs un
  publikāciju pārdošana;

| (9) | “
  papildu
  pašu resursi” ir ienākumi, ko rada pašu saimnieciskā darbība, piemēram,
  kopīgas darbības ar citām politiskām vienībām,
  publikāciju pārdošana
  , maksas par dalību konferencēs vai darbsemināros, vai citas darbības, kuras tieši saistītas ar politisko darbību
  ; |
| --- | --- |

(9)

“
  papildu
  pašu resursi” ir ienākumi, ko rada pašu saimnieciskā darbība, piemēram,
  kopīgas darbības ar citām politiskām vienībām,
  publikāciju pārdošana
  , maksas par dalību konferencēs vai darbsemināros, vai citas darbības, kuras tieši saistītas ar politisko darbību
  ;

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “netiešs finansējums” ir finansējums, no kura
  partijai
  izriet finansiālas priekšrocības, pat ja netiek tiešā veidā pārskaitīti līdzekļi; tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kas
  sastāvā esošai partijai
  ļauj izvairīties no izdevumiem, kuri tai citādi būtu radušies par darbībām, kas nav
  politiskas
  darbības
  vispārējās interesēs
  un kas organizētas tikai un vienīgi pašu interesēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

“netiešs finansējums” ir finansējums, no kura
  partijai
  izriet finansiālas priekšrocības, pat ja netiek tiešā veidā pārskaitīti līdzekļi; tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kas
  sastāvā esošai partijai
  ļauj izvairīties no izdevumiem, kuri tai citādi būtu radušies par darbībām, kas nav
  politiskas
  darbības
  vispārējās interesēs
  un kas organizētas tikai un vienīgi pašu interesēs;

| (10) | “netiešs finansējums” ir finansējums, no kura
  dalībpartijai
  izriet finansiālas priekšrocības, pat ja netiek tiešā veidā pārskaitīti līdzekļi; tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kas
  dalībpartijai
  ļauj izvairīties no izdevumiem, kuri tai citādi būtu radušies par darbībām, kas nav
  ar citām politiskām vienībām kopīgas un līdzfinansētas
  darbības
  , ciktāl tās attiecas uz jautājumiem, kuri ir būtiski Savienības darbības jomām,
  un kas organizētas tikai un vienīgi pašu interesēs; |
| --- | --- |

(10)

“netiešs finansējums” ir finansējums, no kura
  dalībpartijai
  izriet finansiālas priekšrocības, pat ja netiek tiešā veidā pārskaitīti līdzekļi; tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kas
  dalībpartijai
  ļauj izvairīties no izdevumiem, kuri tai citādi būtu radušies par darbībām, kas nav
  ar citām politiskām vienībām kopīgas un līdzfinansētas
  darbības
  , ciktāl tās attiecas uz jautājumiem, kuri ir būtiski Savienības darbības jomām,
  un kas organizētas tikai un vienīgi pašu interesēs;

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “politiska reklamēšana” ir reklamēšana Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 2.
  punkta nozīmē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“politiska reklamēšana” ir reklamēšana Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 2.
  punkta nozīmē
  ;

| (16) | “politiska reklamēšana” ir reklamēšana
  , kā definēts
  Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 2.
  punktā
  ; |
| --- | --- |

(16)

“politiska reklamēšana” ir reklamēšana
  , kā definēts
  Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 2.
  punktā
  ;

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 17. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | “politiskā reklāma” ir reklāma Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 3.
  punkta nozīmē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

“politiskā reklāma” ir reklāma Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 3.
  punkta nozīmē
  ;

| (17) | “politiskā reklāma” ir reklāma
  , kā definēts
  Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 3.
  punktā
  ; |
| --- | --- |

(17)

“politiskā reklāma” ir reklāma
  , kā definēts
  Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 3.
  punktā
  ;

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 18. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | “politiskās reklāmas pakalpojumi” ir pakalpojumi Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 5.
  punkta nozīmē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

“politiskās reklāmas pakalpojumi” ir pakalpojumi Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 5.
  punkta nozīmē
  .

| (18) | “politiskās reklāmas pakalpojumi” ir pakalpojumi
  , kā definēts
  Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 5.
  punktā
  . |
| --- | --- |

(18)

“politiskās reklāmas pakalpojumi” ir pakalpojumi
  , kā definēts
  Regulas (ES) 2022/xx [par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu] 2. panta 5.
  punktā
  .

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ;

| (d) | tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību
  un
  tiesiskumu
  , kā arī
  cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ; |
| --- | --- |

(d)

tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību
  un
  tiesiskumu
  , kā arī
  cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ;

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | tā
  arī
  nodrošina, ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas
  ārpus Savienības
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

tā
  arī
  nodrošina, ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas
  ārpus Savienības
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ;

| (e) | tā nodrošina, ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas
  trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas pārstāvības tiesības tajā
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ; |
| --- | --- |

(e)

tā nodrošina, ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās sastāvā esošās partijas, kuru mītne atrodas
  trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas pārstāvības tiesības tajā
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ;

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ;

| (c) | tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ; |
| --- | --- |

(c)

tā, jo īpaši savā programmā un darbībās, ievēro LES 2. pantā minētās vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība, proti, respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ;

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | tā arī nodrošina, ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas
  ārpus Savienības
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

tā arī nodrošina, ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas
  ārpus Savienības
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības. Tā sniedz rakstisku deklarāciju
  , izmantojot
  I pielikumā
  iekļauto veidni
  ;

| (d) | tā arī nodrošina, ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas
  trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas pārstāvības tiesības tajā
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ; |
| --- | --- |

(d)

tā arī nodrošina, ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas Savienībā, ievēro LES 2. pantā noteiktās vērtības un ka tās dalīborganizācijas, kuru mītne atrodas
  trešā valstī, kas ir Eiropas Padomes locekle un kam ir visas pārstāvības tiesības tajā
  , ievēro līdzvērtīgas vērtības
  , un
  tā sniedz rakstisku deklarāciju
  minētajā sakarā
  I pielikumā
  iekļautā parauga veidā
  ;

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | prasību, ka tajā ietilpstošajām partijām Eiropas politiskās partijas logo ir jāizvieto skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā veidā, norādot, ka tam jāatrodas sastāvā esošās partijas tīmekļa vietnes pirmās lapas augšējā daļā un jābūt tikpat labi pamanāmam kā pašas attiecīgās partijas logo; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

prasību, ka tajā ietilpstošajām partijām Eiropas politiskās partijas logo ir jāizvieto skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā veidā, norādot, ka tam jāatrodas sastāvā esošās partijas tīmekļa vietnes pirmās lapas augšējā daļā un jābūt tikpat labi pamanāmam kā pašas attiecīgās partijas logo;

svītrots

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | tās iekšējos noteikumus par dzimumu
  līdzsvaru
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(j)

tās iekšējos noteikumus par dzimumu
  līdzsvaru
  .

| (j) | tās iekšējos noteikumus par dzimumu
  līdztiesību
  . |
| --- | --- |

(j)

tās iekšējos noteikumus par dzimumu
  līdztiesību
  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants




  Pārredzamības pienākumi attiecībā uz logotipu izmantošanu, politiskās programmas publicēšanu un dzimumu līdzsvaru





  1.
     
  Katra Eiropas politiskā partija nodrošina, ka tās dalībpartijas savās tīmekļa vietnēs publicē Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logotipu. Eiropas politiskās partijas logotips ir skaidri redzams attiecīgās dalībpartijas tīmekļa vietnes pirmās lapas augšējā daļā.






  2.
     
  Katra Eiropas politiskā partija un tās dalībpartijas pēc šīs regulas stāšanās spēkā savās tīmekļa vietnēs publicē informāciju par dzimumu līdzsvaru starp kandidātiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas notiek pēc ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena], kā arī atjauninātu informāciju par dzimumu pārstāvību Eiropas Parlamenta deputātu vidū. Katra Eiropas politiskā partija nodrošina, ka tās dalībpartijas savā tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju par saviem attiecīgajiem kandidātiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās un par saviem Eiropas Parlamenta deputātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a pants

Pārredzamības pienākumi attiecībā uz logotipu izmantošanu, politiskās programmas publicēšanu un dzimumu līdzsvaru

1.
     
  Katra Eiropas politiskā partija nodrošina, ka tās dalībpartijas savās tīmekļa vietnēs publicē Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logotipu. Eiropas politiskās partijas logotips ir skaidri redzams attiecīgās dalībpartijas tīmekļa vietnes pirmās lapas augšējā daļā.

2.
     
  Katra Eiropas politiskā partija un tās dalībpartijas pēc šīs regulas stāšanās spēkā savās tīmekļa vietnēs publicē informāciju par dzimumu līdzsvaru starp kandidātiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas notiek pēc ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena], kā arī atjauninātu informāciju par dzimumu pārstāvību Eiropas Parlamenta deputātu vidū. Katra Eiropas politiskā partija nodrošina, ka tās dalībpartijas savā tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju par saviem attiecīgajiem kandidātiem Eiropas Parlamenta vēlēšanās un par saviem Eiropas Parlamenta deputātiem.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Katra Eiropas politiskā partija piecu darbdienu laikā pēc reklāmas pirmās izplatīšanas Iestādei nosūta informāciju par katru politisko reklāmu, ko tā tieši sponsorē vai publicē, lai pilsoņi varētu izprast politiskās reklāmas plašāku kontekstu un tās mērķus. Minētajā informācijā iekļauj vismaz II pielikuma 1. punktā minēto informāciju. | 2.   Katra Eiropas politiskā partija Iestādei nosūta informāciju par katru politisko reklāmu, ko tā tieši sponsorē vai publicē, lai pilsoņi varētu izprast politiskās reklāmas plašāku kontekstu un tās mērķus. Minētajā informācijā iekļauj vismaz II pielikuma 1. punktā minēto informāciju.
  Informāciju Iestādei sniedz viegli pieejamā veidā un vienkāršā valodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Katra Eiropas politiskā partija piecu darbdienu laikā pēc reklāmas pirmās izplatīšanas Iestādei nosūta informāciju par katru politisko reklāmu, ko tā tieši sponsorē vai publicē, lai pilsoņi varētu izprast politiskās reklāmas plašāku kontekstu un tās mērķus. Minētajā informācijā iekļauj vismaz II pielikuma 1. punktā minēto informāciju.

2.   Katra Eiropas politiskā partija Iestādei nosūta informāciju par katru politisko reklāmu, ko tā tieši sponsorē vai publicē, lai pilsoņi varētu izprast politiskās reklāmas plašāku kontekstu un tās mērķus. Minētajā informācijā iekļauj vismaz II pielikuma 1. punktā minēto informāciju.
  Informāciju Iestādei sniedz viegli pieejamā veidā un vienkāršā valodā.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Iestāde
  nekavējoties
  publicē 2. punktā minēto informāciju 8. pantā paredzētajā repozitorijā.
  Informāciju sniedz viegli pieejamā, skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā veidā, izmantojot vienkāršu valodu. | 3.   Iestāde
  bez liekas kavēšanās
  publicē 2. punktā minēto informāciju 8. pantā paredzētajā repozitorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Iestāde
  nekavējoties
  publicē 2. punktā minēto informāciju 8. pantā paredzētajā repozitorijā.
  Informāciju sniedz viegli pieejamā, skaidri redzamā un lietotājdraudzīgā veidā, izmantojot vienkāršu valodu.

3.   Iestāde
  bez liekas kavēšanās
  publicē 2. punktā minēto informāciju 8. pantā paredzētajā repozitorijā.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas valsts regulatīvās iestādes, kas ir kompetentas uzraudzīt atbilstību 1., 2. un 4. punktam, un par to paziņo Iestādei. Šādas valsts regulatīvās iestādes vai struktūras savas pilnvaras īsteno objektīvi un pārredzami, un tās ir juridiski nošķirtas no valdības un funkcionāli neatkarīgas no savām attiecīgajām valdībām un citām publiskām vai privātām struktūrām. Iestāde savā tīmekļa vietnē publicē un regulāri atjaunina dalībvalstu regulatīvo iestāžu sarakstu. Valsts regulatīvo iestāžu lēmumiem piemēro efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkura ieinteresētā persona var pieprasīt atbilstīgu tiesisko aizsardzību, prasot Eiropas politiskajai partijai izbeigt jebkādus 1., 2. vai 4. punktā noteikto pienākumu pārkāpumus. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.
     
  Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas valsts regulatīvās iestādes, kas ir kompetentas uzraudzīt atbilstību 1., 2. un 4. punktam, un par to paziņo Iestādei. Šādas valsts regulatīvās iestādes vai struktūras savas pilnvaras īsteno objektīvi un pārredzami, un tās ir juridiski nošķirtas no valdības un funkcionāli neatkarīgas no savām attiecīgajām valdībām un citām publiskām vai privātām struktūrām. Iestāde savā tīmekļa vietnē publicē un regulāri atjaunina dalībvalstu regulatīvo iestāžu sarakstu. Valsts regulatīvo iestāžu lēmumiem piemēro efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkura ieinteresētā persona var pieprasīt atbilstīgu tiesisko aizsardzību, prasot Eiropas politiskajai partijai izbeigt jebkādus 1., 2. vai 4. punktā noteikto pienākumu pārkāpumus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | tās iekšējos noteikumus par dzimumu līdztiesību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ia)

(ia)

tās iekšējos noteikumus par dzimumu līdztiesību.

tās iekšējos noteikumus par dzimumu līdztiesību.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants |
| | Prasības attiecībā uz dzimumu līdztiesības noteikumiem |
| | 1.
     
  Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu koleģiālās pārvaldes struktūras ir dzimumu ziņā līdzsvarotas. |
| | 2.
     
  Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieņem dzimumu līdztiesības plānu, tostarp mehānismus, ar kuriem nodrošina sieviešu aktīvu līdzdalību visā to daudzveidībā, un Eiropas politiskās partijas aicina to dalībpartijas rīkoties tāpat. |
| | 3.
     
  Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem ir protokols, kas paredz novērst, atklāt un apkarot seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu aizskaršanu. Tie nodrošina to ekspertu neatkarību un kompetenci, kuri veic izmeklēšanu, un veic atbilstīgus pasākumus attiecībā uz minēto darbību izdarītājiem. Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi savos iekšējos noteikumos aizliedz seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu aizskaršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a pants

6.a pants

Prasības attiecībā uz dzimumu līdztiesības noteikumiem

Prasības attiecībā uz dzimumu līdztiesības noteikumiem

1.
     
  Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu koleģiālās pārvaldes struktūras ir dzimumu ziņā līdzsvarotas.

2.
     
  Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieņem dzimumu līdztiesības plānu, tostarp mehānismus, ar kuriem nodrošina sieviešu aktīvu līdzdalību visā to daudzveidībā, un Eiropas politiskās partijas aicina to dalībpartijas rīkoties tāpat.

3.
     
  Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem ir protokols, kas paredz novērst, atklāt un apkarot seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu aizskaršanu. Tie nodrošina to ekspertu neatkarību un kompetenci, kuri veic izmeklēšanu, un veic atbilstīgus pasākumus attiecībā uz minēto darbību izdarītājiem. Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi savos iekšējos noteikumos aizliedz seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu aizskaršanu.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – 2. daļa

7. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iestāde lemj par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistrēšanu un reģistrācijas anulēšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām un nosacījumiem. Turklāt Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un
  saskaņā ar
  4. panta
  1. punkta
  1. punkta a), b), d), e) un
  f
  )
  apakšpunktu
  un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g)
  apakšpunktu
  paredzētos pārvaldības noteikumus. | Iestāde lemj par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistrēšanu un reģistrācijas anulēšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām un nosacījumiem. Turklāt Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e)
  , f)
  un
  h
  )
  apakšpunktā
  un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g)
  apakšpunktā
  paredzētos pārvaldības noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iestāde lemj par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistrēšanu un reģistrācijas anulēšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām un nosacījumiem. Turklāt Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un
  saskaņā ar
  4. panta
  1. punkta
  1. punkta a), b), d), e) un
  f
  )
  apakšpunktu
  un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g)
  apakšpunktu
  paredzētos pārvaldības noteikumus.

saskaņā ar

1. punkta

f

apakšpunktu

apakšpunktu

Iestāde lemj par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistrēšanu un reģistrācijas anulēšanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām un nosacījumiem. Turklāt Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e)
  , f)
  un
  h
  )
  apakšpunktā
  un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g)
  apakšpunktā
  paredzētos pārvaldības noteikumus.

, f)

h

apakšpunktā

apakšpunktā

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Par visiem grozījumiem dokumentos vai statūtos, kas iesniegti kopā ar reģistrācijas pieteikumu saskaņā ar 9. panta 2. punktu, informē Iestādi
  , kas
  atjaunina reģistru,
  ieviešot attiecīgās izmaiņas, atbilstīgi
  18. panta 2. un 4. punktā
  izklāstītajām procedūrām
  . | 5.   Par visiem grozījumiem dokumentos vai statūtos, kas iesniegti kopā ar reģistrācijas pieteikumu saskaņā ar 9. panta 2. punktu,
  divu mēnešu laikā
  informē Iestādi.
  Iestāde
  atjaunina reģistru
  atbilstoši šādiem grozījumiem, piemērojot
  18. panta 2. un 4. punktā
  izklāstītās procedūras mutatis mutandis
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Par visiem grozījumiem dokumentos vai statūtos, kas iesniegti kopā ar reģistrācijas pieteikumu saskaņā ar 9. panta 2. punktu, informē Iestādi
  , kas
  atjaunina reģistru,
  ieviešot attiecīgās izmaiņas, atbilstīgi
  18. panta 2. un 4. punktā
  izklāstītajām procedūrām
  .

5.   Par visiem grozījumiem dokumentos vai statūtos, kas iesniegti kopā ar reģistrācijas pieteikumu saskaņā ar 9. panta 2. punktu,
  divu mēnešu laikā
  informē Iestādi.
  Iestāde
  atjaunina reģistru
  atbilstoši šādiem grozījumiem, piemērojot
  18. panta 2. un 4. punktā
  izklāstītās procedūras mutatis mutandis
  .

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 6. punkts

10. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Eiropas politiskajā partijā ietilpstošu partiju atjauninātu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu, nosūta Iestādei
  reizi gadā
  . Par izmaiņām, kuru dēļ Eiropas politiskā partija varētu vairs neatbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām, Iestādei paziņo četru nedēļu laikā no šādu izmaiņu rašanās dienas. | 6.   Eiropas politiskajā partijā ietilpstošu partiju atjauninātu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu, nosūta Iestādei
  katru gadu līdz 30. septembrim
  . Par izmaiņām, kuru dēļ Eiropas politiskā partija varētu vairs neatbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām, Iestādei paziņo četru nedēļu laikā no šādu izmaiņu rašanās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Eiropas politiskajā partijā ietilpstošu partiju atjauninātu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu, nosūta Iestādei
  reizi gadā
  . Par izmaiņām, kuru dēļ Eiropas politiskā partija varētu vairs neatbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām, Iestādei paziņo četru nedēļu laikā no šādu izmaiņu rašanās dienas.

6.   Eiropas politiskajā partijā ietilpstošu partiju atjauninātu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu, nosūta Iestādei
  katru gadu līdz 30. septembrim
  . Par izmaiņām, kuru dēļ Eiropas politiskā partija varētu vairs neatbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām, Iestādei paziņo četru nedēļu laikā no šādu izmaiņu rašanās dienas.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – virsraksts

11. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbilstības reģistrācijas nosacījumiem un prasībām pārbaude | Atbilstības reģistrācijas nosacījumiem un prasībām pārbaude
  un to iemeslu izskatīšana, kuru dēļ Iestāde ir izslēgusi no reģistra |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbilstības reģistrācijas nosacījumiem un prasībām pārbaude

Atbilstības reģistrācijas nosacījumiem un prasībām pārbaude
  un to iemeslu izskatīšana, kuru dēļ Iestāde ir izslēgusi no reģistra

un to iemeslu izskatīšana, kuru dēļ Iestāde ir izslēgusi no reģistra

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot
  šā panta 3. punktā
  izklāstīto procedūru, Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e) un
  f
  ) apakšpunktā un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā norādītos pārvaldības noteikumus. | 1.   Neskarot
  11.a pantā
  izklāstīto procedūru, Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e)
  , f)
  un
  h
  ) apakšpunktā un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā norādītos pārvaldības noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neskarot
  šā panta 3. punktā
  izklāstīto procedūru, Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e) un
  f
  ) apakšpunktā un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā norādītos pārvaldības noteikumus.

1.   Neskarot
  11.a pantā
  izklāstīto procedūru, Iestāde regulāri pārbauda to, vai reģistrētās Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi joprojām ievēro 3. pantā norādītos reģistrācijas nosacījumus un 4. panta 1. punkta a), b), d), e)
  , f)
  un
  h
  ) apakšpunktā un 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā norādītos pārvaldības noteikumus.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Ja
  Iestāde
  konstatē, ka vairs netiek ievērots kāds no šā panta 1. punktā minētajiem
  reģistrācijas
  nosacījumiem vai pārvaldības noteikumiem, izņemot 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, tā par to informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu. | 2.   
  Ja iestāde pēc saskaņā ar šī panta 1. punktā noteiktās pārbaudes uzskata, ka uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu varētu attiekties kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētajiem reģistrācijas anulēšanas pamatojumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās par to informē Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu
  . |
| | Ja iestādei ir zināmi apstākļi, kas norāda, ka uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu varētu attiekties kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētajiem reģistrācijas anulēšanas pamatojumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās par to informē Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu
  . |
| | Informējot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu saskaņā ar pirmo vai otro daļu, Iestāde aicina attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu viena mēneša laikā no dienas, kad saņemta attiecīgā informācija, iesniegt savus apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Ja
  Iestāde
  konstatē, ka vairs netiek ievērots kāds no šā panta 1. punktā minētajiem
  reģistrācijas
  nosacījumiem vai pārvaldības noteikumiem, izņemot 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, tā par to informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu.

2.   
  Ja iestāde pēc saskaņā ar šī panta 1. punktā noteiktās pārbaudes uzskata, ka uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu varētu attiekties kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētajiem reģistrācijas anulēšanas pamatojumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās par to informē Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu
  .

Ja iestādei ir zināmi apstākļi, kas norāda, ka uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu varētu attiekties kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētajiem reģistrācijas anulēšanas pamatojumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās par to informē Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu
  .

Ja iestādei ir zināmi apstākļi, kas norāda, ka uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu varētu attiekties kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētajiem reģistrācijas anulēšanas pamatojumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās par to informē Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu

Informējot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu saskaņā ar pirmo vai otro daļu, Iestāde aicina attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu viena mēneša laikā no dienas, kad saņemta attiecīgā informācija, iesniegt savus apsvērumus.

Informējot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu saskaņā ar pirmo vai otro daļu, Iestāde aicina attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu viena mēneša laikā no dienas, kad saņemta attiecīgā informācija, iesniegt savus apsvērumus.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 1. daļa

11. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  1Eiropas Parlaments pēc savas iniciatīvas vai pēc pamatota pilsoņu grupas lūguma, kas iesniegts atbilstoši attiecīgajiem tā Reglamenta noteikumiem, Padome vai Komisija var iesniegt Iestādei pieprasījumu pārbaudīt, vai konkrēta
  Eiropas
  politiskā partija
  vai Eiropas
  politiskais fonds atbilst 3.
  panta
  1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. Šādos un 19. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētos gadījumos Iestāde prasa 14. pantā minētajai neatkarīgu ievērojamu personu komitejai sniegt atzinumu par šo jautājumu. Komiteja sniedz savu atzinumu divu mēnešu laikā. | 3.   
  Ja netiek ievērots 3. panta 1. punkta c), f) vai g) apakšpunkts, 3. panta 2. punkta e), f) vai g) apakšpunkts
  vai
  šā panta 1. punktā minētie pārvaldības noteikumi
  ,
  Iestāde attiecīgajai
  Eiropas
  politiskajai partijai
  vai Eiropas
  politiskajam fondam dod iespēju šā
  panta
  2. punktā noteiktajā termiņā ieviest pasākumus, kas vajadzīgi situācijas uzlabošanai
  .
  Iestāde var pagarināt termiņu pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pamatota pieprasījuma, ja un ciktāl šāds pagarinājums ir nepieciešams un piemērots attiecībā uz Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda paredzētajiem korektīvajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  1Eiropas Parlaments pēc savas iniciatīvas vai pēc pamatota pilsoņu grupas lūguma, kas iesniegts atbilstoši attiecīgajiem tā Reglamenta noteikumiem, Padome vai Komisija var iesniegt Iestādei pieprasījumu pārbaudīt, vai konkrēta
  Eiropas
  politiskā partija
  vai Eiropas
  politiskais fonds atbilst 3.
  panta
  1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. Šādos un 19. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētos gadījumos Iestāde prasa 14. pantā minētajai neatkarīgu ievērojamu personu komitejai sniegt atzinumu par šo jautājumu. Komiteja sniedz savu atzinumu divu mēnešu laikā.

3.   
  Ja netiek ievērots 3. panta 1. punkta c), f) vai g) apakšpunkts, 3. panta 2. punkta e), f) vai g) apakšpunkts
  vai
  šā panta 1. punktā minētie pārvaldības noteikumi
  ,
  Iestāde attiecīgajai
  Eiropas
  politiskajai partijai
  vai Eiropas
  politiskajam fondam dod iespēju šā
  panta
  2. punktā noteiktajā termiņā ieviest pasākumus, kas vajadzīgi situācijas uzlabošanai
  .
  Iestāde var pagarināt termiņu pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pamatota pieprasījuma, ja un ciktāl šāds pagarinājums ir nepieciešams un piemērots attiecībā uz Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda paredzētajiem korektīvajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 2. daļa

11. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja Iestādes rīcībā nonāk informācija, kas var radīt šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai radītu tiem iespēju iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu par pārbaudes veikšanu. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savu nodomu dara zināmu divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja Iestādes rīcībā nonāk informācija, kas var radīt šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai radītu tiem iespēju iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu par pārbaudes veikšanu. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savu nodomu dara zināmu divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas.

Ja Iestādes rīcībā nonāk informācija, kas var radīt šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai radītu tiem iespēju iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu par pārbaudes veikšanu. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savu nodomu dara zināmu divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 3. daļa

11. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā punkta pirmajā un otrajā daļā paredzētās procedūras nesāk, ja līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir palikuši divi mēneši. Minēto termiņu nepiemēro attiecībā uz 12. pantā noteikto procedūru. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā paredzētās procedūras nesāk, ja līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir palikuši divi mēneši. Minēto termiņu nepiemēro attiecībā uz 12. pantā noteikto procedūru.

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā paredzētās procedūras nesāk, ja līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir palikuši divi mēneši. Minēto termiņu nepiemēro attiecībā uz 12. pantā noteikto procedūru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 4. daļa

11. pants – 3. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iestāde, ņemot vērā Komitejas atzinumu, lemj par to, vai anulēt attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju. Iestādes lēmums tiek pienācīgi pamatots. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iestāde, ņemot vērā Komitejas atzinumu, lemj par to, vai anulēt attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju. Iestādes lēmums tiek pienācīgi pamatots.

Iestāde, ņemot vērā Komitejas atzinumu, lemj par to, vai anulēt attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju. Iestādes lēmums tiek pienācīgi pamatots.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 5. daļa

11. pants – 3. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu Iestāde var pieņemt tikai šo noteikumu nepārprotama un smaga pārkāpuma gadījumā. Tas tiek darīts, ievērojot 4. punktā norādīto procedūru. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu Iestāde var pieņemt tikai šo noteikumu nepārprotama un smaga pārkāpuma gadījumā. Tas tiek darīts, ievērojot 4. punktā norādīto procedūru.

Lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu Iestāde var pieņemt tikai šo noteikumu nepārprotama un smaga pārkāpuma gadījumā. Tas tiek darīts, ievērojot 4. punktā norādīto procedūru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts – 1. daļa

11. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Eiropas Parlaments un Padome tiek informēti par Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saistībā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu nepārprotamu un smagu pārkāpumu. Lēmums stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā no dienas, kurā Eiropas Parlaments un Padome tika informēti par lēmumu, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Iestādi par to, ka neizvirzīs iebildumus. Ja Eiropas Parlaments un Padome pauž iebildumus, Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra nesvītro. | 4.   
  Pēc 2. un 3. punktā minēto laikposma beigām vai pēc tam, kad minētajā termiņā no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda ir saņemti apsvērumi vai informācija par korektīviem pasākumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās un ņemot vērā šādus apsvērumus, ko iesniegusi Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, novērtē, vai uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu attiecas kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 19. panta 2. punktā paredzētajiem reģistrācijas anulēšanas iemesliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Eiropas Parlaments un Padome tiek informēti par Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saistībā ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto nosacījumu nepārprotamu un smagu pārkāpumu. Lēmums stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā no dienas, kurā Eiropas Parlaments un Padome tika informēti par lēmumu, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Iestādi par to, ka neizvirzīs iebildumus. Ja Eiropas Parlaments un Padome pauž iebildumus, Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra nesvītro.

4.   
  Pēc 2. un 3. punktā minēto laikposma beigām vai pēc tam, kad minētajā termiņā no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda ir saņemti apsvērumi vai informācija par korektīviem pasākumiem, Iestāde bez liekas kavēšanās un ņemot vērā šādus apsvērumus, ko iesniegusi Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, novērtē, vai uz Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu attiecas kāds no 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 19. panta 2. punktā paredzētajiem reģistrācijas anulēšanas iemesliem.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts – 2. daļa

11. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret šo lēmumu tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā reģistrācijas nosacījuma novērtēšanu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret šo lēmumu tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā reģistrācijas nosacījuma novērtēšanu.

Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret šo lēmumu tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā reģistrācijas nosacījuma novērtēšanu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts – 3. daļa

11. pants – 4. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu informē par to, ka ir saņemti iebildumi par Iestādes lēmumu anulēt to reģistrāciju. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu informē par to, ka ir saņemti iebildumi par Iestādes lēmumu anulēt to reģistrāciju.

Attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu informē par to, ka ir saņemti iebildumi par Iestādes lēmumu anulēt to reģistrāciju.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts – 4. daļa

11. pants – 4. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Parlaments un Padome pieņem nostāju saskaņā ar saviem lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi Līgumiem. Visi iebildumi tiek attiecīgi pamatoti un publiskoti. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Parlaments un Padome pieņem nostāju saskaņā ar saviem lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi Līgumiem. Visi iebildumi tiek attiecīgi pamatoti un publiskoti.

Eiropas Parlaments un Padome pieņem nostāju saskaņā ar saviem lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi Līgumiem. Visi iebildumi tiek attiecīgi pamatoti un publiskoti.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 5. punkts

11. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, par kuru saskaņā ar šā panta 4. punktā norādītajām procedūrām nav saņemti iebildumi, pievienojot tam sīku reģistrācijas anulēšanas iemeslu izklāstu, paziņo attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmums stājas spēkā pēc tā paziņošanas saskaņā ar LESD 297. pantu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.
     
  Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, par kuru saskaņā ar šā panta 4. punktā norādītajām procedūrām nav saņemti iebildumi, pievienojot tam sīku reģistrācijas anulēšanas iemeslu izklāstu, paziņo attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Lēmums stājas spēkā pēc tā paziņošanas saskaņā ar LESD 297. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 6. punkts

11. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  Eiropas politiskais fonds automātiski zaudē savu Eiropas politiskā fonda statusu, ja Eiropas politiskā partija, ar kuru tas ir saistīts, tiek svītrota no reģistra. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.
     
  Eiropas politiskais fonds automātiski zaudē savu Eiropas politiskā fonda statusu, ja Eiropas politiskā partija, ar kuru tas ir saistīts, tiek svītrota no reģistra.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Reģistrācijas nosacījumu pārbaude attiecībā uz vērtībām, kas ir Savienības dibināšanas pamatā |
| | 1.
     
  Eiropas Parlaments pēc savas iniciatīvas vai pēc pamatota pilsoņu grupas pieprasījuma, kas iesniegts atbilstoši attiecīgajiem Reglamenta noteikumiem, kā arī Padome vai Komisija var iesniegt Iestādei pieprasījumu pārbaudīt, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds atbilst 3. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) un d)apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. Šādos gadījumos un 11.b panta 2. punktā minētajos gadījumos Iestāde bez liekas kavēšanās informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu, aicina to iesniegt savus apsvērumus un dod tai/tam iespēju viena mēneša laikā ieviest pasākumus situācijas uzlabošanai. |
| | Iestāde var pagarināt laikposmu pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pamatota pieprasījuma, ja un ciktāl šāds pagarinājums ir nepieciešams un piemērots attiecībā uz Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda paredzētajiem korektīvajiem pasākumiem. |
| | Beidzoties pirmajā un otrajā daļā minētajam laikposmam vai saņemot apsvērumus un informāciju par korektīviem pasākumiem no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda minētajā laikposmā, Iestāde attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda apsvērumus un attiecīgā gadījumā partijas vai fonda veikto korektīvo pasākumu aprakstu iesniedz 14. pantā minētajai neatkarīgu ievērojamu personu komitejai un lūdz šo komiteju sniegt atzinumu par jautājumu. Komiteja sniedz atzinumu divu mēnešu laikā. |
| | Ja Iestādei ir kļuvuši zināmi fakti, kas rada šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai tie varētu iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu veikt pārbaudi. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija par nodomu iesniegt pieprasījumu veikt pārbaudi paziņo divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas. |
| | 2.
     
  Šā panta 1. punktā paredzētās procedūras nesāk, ja līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir palikuši divi mēneši. |
| | 3.
     
  Iestāde pieņem lēmumu par to, vai anulēt attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, ņemot vērā 14. pantā minētās neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu. Iestādes lēmums ir pienācīgi pamatots. |
| | 4.
     
  Lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu Iestāde var pieņemt tikai minēto noteikumu nepārprotama un smaga pārkāpuma gadījumā. Uz lēmumu attiecina 5. punktā noteikto procedūru. |
| | 5.
     
  Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saistībā ar 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā minēto nosacījumu nepārprotamu un smagu pārkāpumu paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Lēmums stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā no dienas, kurā Eiropas Parlaments un Padome tika informēti par lēmumu, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Iestādi par to, ka tie nepaudīs iebildumus. Ja Eiropas Parlaments un Padome pauž iebildumus, Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saglabā. |
| | 6.
     
  Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā minēto reģistrācijas nosacījumu novērtēšanu. |
| | 7.
     
  Ja ir pausts iebildums pret Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, Iestāde par šādu iebildumu informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu. |
| | 8.
     
  Eiropas Parlaments un Padome pieņem nostāju saskaņā ar saviem lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas paredzēti atbilstīgi Līgumiem. Visus iebildumus, kas pausti pret Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, pienācīgi pamato un publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Reģistrācijas nosacījumu pārbaude attiecībā uz vērtībām, kas ir Savienības dibināšanas pamatā

Reģistrācijas nosacījumu pārbaude attiecībā uz vērtībām, kas ir Savienības dibināšanas pamatā

1.
     
  Eiropas Parlaments pēc savas iniciatīvas vai pēc pamatota pilsoņu grupas pieprasījuma, kas iesniegts atbilstoši attiecīgajiem Reglamenta noteikumiem, kā arī Padome vai Komisija var iesniegt Iestādei pieprasījumu pārbaudīt, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds atbilst 3. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) un d)apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. Šādos gadījumos un 11.b panta 2. punktā minētajos gadījumos Iestāde bez liekas kavēšanās informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu, aicina to iesniegt savus apsvērumus un dod tai/tam iespēju viena mēneša laikā ieviest pasākumus situācijas uzlabošanai.

Iestāde var pagarināt laikposmu pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pamatota pieprasījuma, ja un ciktāl šāds pagarinājums ir nepieciešams un piemērots attiecībā uz Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda paredzētajiem korektīvajiem pasākumiem.

Iestāde var pagarināt laikposmu pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pamatota pieprasījuma, ja un ciktāl šāds pagarinājums ir nepieciešams un piemērots attiecībā uz Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda paredzētajiem korektīvajiem pasākumiem.

Beidzoties pirmajā un otrajā daļā minētajam laikposmam vai saņemot apsvērumus un informāciju par korektīviem pasākumiem no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda minētajā laikposmā, Iestāde attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda apsvērumus un attiecīgā gadījumā partijas vai fonda veikto korektīvo pasākumu aprakstu iesniedz 14. pantā minētajai neatkarīgu ievērojamu personu komitejai un lūdz šo komiteju sniegt atzinumu par jautājumu. Komiteja sniedz atzinumu divu mēnešu laikā.

Beidzoties pirmajā un otrajā daļā minētajam laikposmam vai saņemot apsvērumus un informāciju par korektīviem pasākumiem no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda minētajā laikposmā, Iestāde attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda apsvērumus un attiecīgā gadījumā partijas vai fonda veikto korektīvo pasākumu aprakstu iesniedz 14. pantā minētajai neatkarīgu ievērojamu personu komitejai un lūdz šo komiteju sniegt atzinumu par jautājumu. Komiteja sniedz atzinumu divu mēnešu laikā.

Ja Iestādei ir kļuvuši zināmi fakti, kas rada šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai tie varētu iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu veikt pārbaudi. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija par nodomu iesniegt pieprasījumu veikt pārbaudi paziņo divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas.

Ja Iestādei ir kļuvuši zināmi fakti, kas rada šaubas par to, vai konkrēta Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ievēro 3. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā minētos nosacījumus, Iestāde par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai tie varētu iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto pieprasījumu veikt pārbaudi. Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija par nodomu iesniegt pieprasījumu veikt pārbaudi paziņo divu mēnešu laikā no minētās informācijas saņemšanas.

2.
     
  Šā panta 1. punktā paredzētās procedūras nesāk, ja līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir palikuši divi mēneši.

3.
     
  Iestāde pieņem lēmumu par to, vai anulēt attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, ņemot vērā 14. pantā minētās neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu. Iestādes lēmums ir pienācīgi pamatots.

4.
     
  Lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrācijas anulēšanu saistībā ar 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu Iestāde var pieņemt tikai minēto noteikumu nepārprotama un smaga pārkāpuma gadījumā. Uz lēmumu attiecina 5. punktā noteikto procedūru.

5.
     
  Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saistībā ar 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā minēto nosacījumu nepārprotamu un smagu pārkāpumu paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Lēmums stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā no dienas, kurā Eiropas Parlaments un Padome tika informēti par lēmumu, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Iestādi par to, ka tie nepaudīs iebildumus. Ja Eiropas Parlaments un Padome pauž iebildumus, Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju saglabā.

6.
     
  Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā minēto reģistrācijas nosacījumu novērtēšanu.

7.
     
  Ja ir pausts iebildums pret Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, Iestāde par šādu iebildumu informē attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu.

8.
     
  Eiropas Parlaments un Padome pieņem nostāju saskaņā ar saviem lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas paredzēti atbilstīgi Līgumiem. Visus iebildumus, kas pausti pret Iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju, pienācīgi pamato un publisko.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.b pants (jauns)

11.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.b pants |
| | Valsts tiesību aktos noteikto pienākumu pārbaude |
| | 1.
     
  Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav izpildījis attiecīgos pienākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas piemērojami saskaņā ar 17. panta 2. punkta pirmo daļu, un ja, ņemot vērā Hartas 12. pantā noteiktās tiesības uz biedrošanās brīvību un nepieciešamību nodrošināt politisko partiju plurālismu Eiropā, attiecīgais pārkāpums ir pietiekami smags, lai pamatotu reģistrācijas anulēšanu, Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda mītnes dalībvalsts var iesniegt Iestādei reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu. Šādu pieprasījumu pienācīgi pamato. Jo īpaši tajā precīzi un sīki norāda nelikumīgās darbības un konkrētās valsts prasības, kas nav ievērotas. |
| | Ja dalībvalstu pieprasījuma priekšmets ir saistīts tikai vai galvenokārt ar elementiem, kas ietekmē LES 2. pantā paredzēto Savienības dibināšanas pamatā esošo vērtību ievērošanu, Iestāde sāk pārbaudes procedūru saskaņā ar 11.a pantu. |
| | Jebkurā citā jautājumā, ja dalībvalsts savā pieprasījumā saskaņā ar šā punkta pirmo daļu apstiprina, ka valsts līmenī ir efektīvs tiesiskās aizsardzības līdzeklis pret šādu pieprasījumu un visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz šādu pieprasījumu ir izmantoti, Iestāde pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pārstāvja uzklausīšanas novērtē, vai uz attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu attiecas 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais reģistrācijas anulēšanas iemesls. |
| | 2.
     
  Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir pieļāvis smagus attiecīgo pienākumu pārkāpumus saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā to paredz 17. panta 2. punkta otrā daļa, un ja jautājums ekskluzīvi vai pārsvarā saistīts ar elementiem, kas skar LES 2. pantā noteikto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, attiecīgā dalībvalsts var adresēt Iestādei pieprasījumu saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas noteikumiem. Iestāde rīkojas saskaņā ar 1. punkta otro daļu. |
| | 3.
     
  Visos gadījumos Iestāde rīkojas bez liekas kavēšanās. Iestāde informē attiecīgo dalībvalsti un attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu par pasākumiem, ko tā ir veikusi saistībā ar pamatoto reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.b pants

11.b pants

Valsts tiesību aktos noteikto pienākumu pārbaude

Valsts tiesību aktos noteikto pienākumu pārbaude

1.
     
  Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav izpildījis attiecīgos pienākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas piemērojami saskaņā ar 17. panta 2. punkta pirmo daļu, un ja, ņemot vērā Hartas 12. pantā noteiktās tiesības uz biedrošanās brīvību un nepieciešamību nodrošināt politisko partiju plurālismu Eiropā, attiecīgais pārkāpums ir pietiekami smags, lai pamatotu reģistrācijas anulēšanu, Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda mītnes dalībvalsts var iesniegt Iestādei reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu. Šādu pieprasījumu pienācīgi pamato. Jo īpaši tajā precīzi un sīki norāda nelikumīgās darbības un konkrētās valsts prasības, kas nav ievērotas.

Ja dalībvalstu pieprasījuma priekšmets ir saistīts tikai vai galvenokārt ar elementiem, kas ietekmē LES 2. pantā paredzēto Savienības dibināšanas pamatā esošo vērtību ievērošanu, Iestāde sāk pārbaudes procedūru saskaņā ar 11.a pantu.

Ja dalībvalstu pieprasījuma priekšmets ir saistīts tikai vai galvenokārt ar elementiem, kas ietekmē LES 2. pantā paredzēto Savienības dibināšanas pamatā esošo vērtību ievērošanu, Iestāde sāk pārbaudes procedūru saskaņā ar 11.a pantu.

Jebkurā citā jautājumā, ja dalībvalsts savā pieprasījumā saskaņā ar šā punkta pirmo daļu apstiprina, ka valsts līmenī ir efektīvs tiesiskās aizsardzības līdzeklis pret šādu pieprasījumu un visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz šādu pieprasījumu ir izmantoti, Iestāde pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pārstāvja uzklausīšanas novērtē, vai uz attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu attiecas 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais reģistrācijas anulēšanas iemesls.

Jebkurā citā jautājumā, ja dalībvalsts savā pieprasījumā saskaņā ar šā punkta pirmo daļu apstiprina, ka valsts līmenī ir efektīvs tiesiskās aizsardzības līdzeklis pret šādu pieprasījumu un visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi attiecībā uz šādu pieprasījumu ir izmantoti, Iestāde pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pārstāvja uzklausīšanas novērtē, vai uz attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu attiecas 19. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais reģistrācijas anulēšanas iemesls.

2.
     
  Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir pieļāvis smagus attiecīgo pienākumu pārkāpumus saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā to paredz 17. panta 2. punkta otrā daļa, un ja jautājums ekskluzīvi vai pārsvarā saistīts ar elementiem, kas skar LES 2. pantā noteikto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, attiecīgā dalībvalsts var adresēt Iestādei pieprasījumu saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas noteikumiem. Iestāde rīkojas saskaņā ar 1. punkta otro daļu.

3.
     
  Visos gadījumos Iestāde rīkojas bez liekas kavēšanās. Iestāde informē attiecīgo dalībvalsti un attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu par pasākumiem, ko tā ir veikusi saistībā ar pamatoto reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Ja Iestāde
  ir informēta par
  lēmumu
  , kuru pieņēmusi
  valsts
  uzraudzības iestāde Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. 
  punkta nozīmē
  , konstatējot, ka fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi piemērojamos personas datu aizsardzības noteikumus, un ja no minētā lēmuma izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda darbībām Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, vai ja pastāv cits pamatots iemesls tā uzskatīt, tad Iestāde nodod šo jautājumu neatkarīgu ievērojamu personu komitejai, kas minēta šīs regulas 14. pantā. Iestāde vajadzības gadījumā var sadarboties ar attiecīgo
  valsts
  uzraudzības iestādi. | 2.   
  Iestāde
  ir informēta par
  visiem lēmumiem
  , kuru
  valsts līmenī
  pieņēmusi uzraudzības iestāde
  , kā tā definēta
  Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. 
  punktā
  , konstatējot, ka fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi piemērojamos personas datu aizsardzības noteikumus, un ja no minētā lēmuma izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda darbībām Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, vai ja pastāv cits pamatots iemesls tā uzskatīt, tad Iestāde nodod šo jautājumu neatkarīgu ievērojamu personu komitejai, kas minēta šīs regulas 14. pantā. Iestāde vajadzības gadījumā var sadarboties ar attiecīgo uzraudzības iestādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Ja Iestāde
  ir informēta par
  lēmumu
  , kuru pieņēmusi
  valsts
  uzraudzības iestāde Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. 
  punkta nozīmē
  , konstatējot, ka fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi piemērojamos personas datu aizsardzības noteikumus, un ja no minētā lēmuma izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda darbībām Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, vai ja pastāv cits pamatots iemesls tā uzskatīt, tad Iestāde nodod šo jautājumu neatkarīgu ievērojamu personu komitejai, kas minēta šīs regulas 14. pantā. Iestāde vajadzības gadījumā var sadarboties ar attiecīgo
  valsts
  uzraudzības iestādi.

2.   
  Iestāde
  ir informēta par
  visiem lēmumiem
  , kuru
  valsts līmenī
  pieņēmusi uzraudzības iestāde
  , kā tā definēta
  Regulas (ES) 2016/679 4. panta 21. 
  punktā
  , konstatējot, ka fiziska vai juridiska persona ir pārkāpusi piemērojamos personas datu aizsardzības noteikumus, un ja no minētā lēmuma izriet, ka pārkāpums ir saistīts ar Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda darbībām Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, vai ja pastāv cits pamatots iemesls tā uzskatīt, tad Iestāde nodod šo jautājumu neatkarīgu ievērojamu personu komitejai, kas minēta šīs regulas 14. pantā. Iestāde vajadzības gadījumā var sadarboties ar attiecīgo uzraudzības iestādi.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Iestāde, ņemot vērā komitejas atzinumu, saskaņā ar 30. panta
  2
  . punkta a) apakšpunkta vii) punktu lemj par to, vai piemērot attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam finansiālas sankcijas. Iestādes lēmums ir pienācīgi pamatots, jo īpaši attiecībā uz komitejas atzinumu, un to nekavējoties publicē. | 4.   Iestāde, ņemot vērā komitejas atzinumu, saskaņā ar 30. panta
  1
  . punkta a) apakšpunkta vii) punktu lemj par to, vai piemērot attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam finansiālas sankcijas. Iestādes lēmums ir pienācīgi pamatots, jo īpaši attiecībā uz komitejas atzinumu, un to nekavējoties publicē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Iestāde, ņemot vērā komitejas atzinumu, saskaņā ar 30. panta
  2
  . punkta a) apakšpunkta vii) punktu lemj par to, vai piemērot attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam finansiālas sankcijas. Iestādes lēmums ir pienācīgi pamatots, jo īpaši attiecībā uz komitejas atzinumu, un to nekavējoties publicē.

4.   Iestāde, ņemot vērā komitejas atzinumu, saskaņā ar 30. panta
  1
  . punkta a) apakšpunkta vii) punktu lemj par to, vai piemērot attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam finansiālas sankcijas. Iestādes lēmums ir pienācīgi pamatots, jo īpaši attiecībā uz komitejas atzinumu, un to nekavējoties publicē.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Šajā pantā paredzētā procedūra neskar 11. pantā noteikto procedūru. | 5.   Šajā pantā paredzētā procedūra neskar 11.
  , 11.a un 11.b
  pantā noteikto procedūru.
  Termiņu, kas minēts 11.a panta 2. punktā, šajā pantā izklāstītajai procedūrai nepiemēro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Šajā pantā paredzētā procedūra neskar 11. pantā noteikto procedūru.

5.   Šajā pantā paredzētā procedūra neskar 11.
  , 11.a un 11.b
  pantā noteikto procedūru.
  Termiņu, kas minēts 11.a panta 2. punktā, šajā pantā izklāstītajai procedūrai nepiemēro.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iestāde katru gadu sagatavo un publicē ziņojumu par Eiropas politisko partiju darbībām politiskās reklāmas jomā. Šajā ziņojumā iekļauj
  faktu kopsavilkumu par ziņojumiem
  par attiecīgo pārskata gadu, kurus Eiropas politiskās partijas publicē saskaņā ar 5. panta 4. punktu
  , kā arī visus saskaņā ar 5. panta 6. punktu izraudzīto valsts regulatīvo iestāžu vai 5. panta 7. punktā minēto uzraudzības iestāžu lēmumus, kuros konstatēts, ka kāda Eiropas politiskā partija ir pārkāpusi šīs regulas 5. pantu
  . | Iestāde katru gadu sagatavo un publicē ziņojumu par Eiropas politisko partiju darbībām politiskās reklāmas jomā. Šajā ziņojumā iekļauj
  ziņojumus
  par attiecīgo pārskata gadu, kurus Eiropas politiskās partijas publicē saskaņā ar 5. panta 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iestāde katru gadu sagatavo un publicē ziņojumu par Eiropas politisko partiju darbībām politiskās reklāmas jomā. Šajā ziņojumā iekļauj
  faktu kopsavilkumu par ziņojumiem
  par attiecīgo pārskata gadu, kurus Eiropas politiskās partijas publicē saskaņā ar 5. panta 4. punktu
  , kā arī visus saskaņā ar 5. panta 6. punktu izraudzīto valsts regulatīvo iestāžu vai 5. panta 7. punktā minēto uzraudzības iestāžu lēmumus, kuros konstatēts, ka kāda Eiropas politiskā partija ir pārkāpusi šīs regulas 5. pantu
  .

faktu kopsavilkumu par ziņojumiem

, kā arī visus saskaņā ar 5. panta 6. punktu izraudzīto valsts regulatīvo iestāžu vai 5. panta 7. punktā minēto uzraudzības iestāžu lēmumus, kuros konstatēts, ka kāda Eiropas politiskā partija ir pārkāpusi šīs regulas 5. pantu

Iestāde katru gadu sagatavo un publicē ziņojumu par Eiropas politisko partiju darbībām politiskās reklāmas jomā. Šajā ziņojumā iekļauj
  ziņojumus
  par attiecīgo pārskata gadu, kurus Eiropas politiskās partijas publicē saskaņā ar 5. panta 4. punktu.

ziņojumus

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds zaudē savu Eiropas līmeņa tiesībspēju pēc tam, kad
  ir paziņots par lēmumu saskaņā ar 11. panta 5. punktu. | 1.   Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds zaudē savu Eiropas līmeņa tiesībspēju pēc tam, kad
  to svītro no reģistra ar Iestādes lēmumu: |
| | a) | ja saistībā ar 11. pantā noteikto procedūru Iestāde konstatē, ka: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds zaudē savu Eiropas līmeņa tiesībspēju pēc tam, kad
  ir paziņots par lēmumu saskaņā ar 11. panta 5. punktu.

1.   Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds zaudē savu Eiropas līmeņa tiesībspēju pēc tam, kad
  to svītro no reģistra ar Iestādes lēmumu:

a)

a)

ja saistībā ar 11. pantā noteikto procedūru Iestāde konstatē, ka:

ja saistībā ar 11. pantā noteikto procedūru Iestāde konstatē, ka:

| | i) | attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neatbilst kādam no 3. panta 1. punkta a), b), c), f) vai g) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta a), b), e), f) vai g) apakšpunktā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neatbilst kādam no 3. panta 1. punkta a), b), c), f) vai g) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta a), b), e), f) vai g) apakšpunktā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem;

attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neatbilst kādam no 3. panta 1. punkta a), b), c), f) vai g) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta a), b), e), f) vai g) apakšpunktā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem;

| | ii) | attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neievēro kādu no 4. panta 1. punkta a), b), d), e), f), h) vai i) apakšpunktā vai 6. panta 1. punkta a) līdz e) vai g) apakšpunktā izklāstītajiem pārvaldības noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neievēro kādu no 4. panta 1. punkta a), b), d), e), f), h) vai i) apakšpunktā vai 6. panta 1. punkta a) līdz e) vai g) apakšpunktā izklāstītajiem pārvaldības noteikumiem;

attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds neievēro kādu no 4. panta 1. punkta a), b), d), e), f), h) vai i) apakšpunktā vai 6. panta 1. punkta a) līdz e) vai g) apakšpunktā izklāstītajiem pārvaldības noteikumiem;

| | iii) | Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds atrodas kādā no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā minētajām izslēgšanas situācijām; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds atrodas kādā no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā minētajām izslēgšanas situācijām;

Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds atrodas kādā no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā minētajām izslēgšanas situācijām;

| | iv) | lēmums par attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju ir balstīts uz nepareizu vai maldinošu informāciju, kas bija izšķiroša reģistrācijas lēmuma pieņemšanai, vai lēmuma pieņemšana ir panākta ar viltu; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

lēmums par attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju ir balstīts uz nepareizu vai maldinošu informāciju, kas bija izšķiroša reģistrācijas lēmuma pieņemšanai, vai lēmuma pieņemšana ir panākta ar viltu;

lēmums par attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda reģistrāciju ir balstīts uz nepareizu vai maldinošu informāciju, kas bija izšķiroša reģistrācijas lēmuma pieņemšanai, vai lēmuma pieņemšana ir panākta ar viltu;

| b) | ja saistībā ar 11.a pantā noteikto procedūru Iestāde konstatē, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai tās dalībpartijas, vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds vai tā dalīborganizācijas ir acīmredzami un nopietni pārkāpušas 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā paredzētos reģistrācijas nosacījumus attiecībā uz LES 2. pantā noteikto vērtību ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

b)

ja saistībā ar 11.a pantā noteikto procedūru Iestāde konstatē, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai tās dalībpartijas, vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds vai tā dalīborganizācijas ir acīmredzami un nopietni pārkāpušas 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā paredzētos reģistrācijas nosacījumus attiecībā uz LES 2. pantā noteikto vērtību ievērošanu;

ja saistībā ar 11.a pantā noteikto procedūru Iestāde konstatē, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai tās dalībpartijas, vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds vai tā dalīborganizācijas ir acīmredzami un nopietni pārkāpušas 3. panta 1. punkta d) vai e) apakšpunktā vai 3. panta 2. punkta c) vai d) apakšpunktā paredzētos reģistrācijas nosacījumus attiecībā uz LES 2. pantā noteikto vērtību ievērošanu;

| c) | pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai attiecīgā Eiropas politiskā fonda pieprasījuma; vai |
| --- | --- |

c)

c)

pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai attiecīgā Eiropas politiskā fonda pieprasījuma; vai

pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai attiecīgā Eiropas politiskā fonda pieprasījuma; vai

| d) | pēc dalībvalsts pieprasījuma, kas atbilst 11.b panta 1. un 3. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

d)

pēc dalībvalsts pieprasījuma, kas atbilst 11.b panta 1. un 3. punktā noteiktajām prasībām.

pēc dalībvalsts pieprasījuma, kas atbilst 11.b panta 1. un 3. punktā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas politisko partiju
  vai
  Eiropas politisko fondu
  svītro no reģistra ar iestādes lēmumu: | 2.   
  Ja Iestāde nolemj svītrot
  Eiropas politisko partiju
  no reģistra, tā svītro no reģistra arī ar to saistīto
  Eiropas politisko fondu. |
| (a) | saskaņā ar 11. panta 2. līdz 5. punktu pieņemtā lēmuma rezultātā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas politisko partiju
  vai
  Eiropas politisko fondu
  svītro no reģistra ar iestādes lēmumu:

2.   
  Ja Iestāde nolemj svītrot
  Eiropas politisko partiju
  no reģistra, tā svītro no reģistra arī ar to saistīto
  Eiropas politisko fondu.

(a)

(a)

saskaņā ar 11. panta 2. līdz 5. punktu pieņemtā lēmuma rezultātā;

saskaņā ar 11. panta 2. līdz 5. punktu pieņemtā lēmuma rezultātā;

| (b) | 11. panta 6. punktā paredzētajos apstākļos; |
| --- | --- |

(b)

(b)

11. panta 6. punktā paredzētajos apstākļos;

11. panta 6. punktā paredzētajos apstākļos;

| (c) | pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai attiecīgā Eiropas politiskā fonda pieprasījuma; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai attiecīgā Eiropas politiskā fonda pieprasījuma;

pēc attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai attiecīgā Eiropas politiskā fonda pieprasījuma;

| (d) | 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajos gadījumos. |
| --- | --- |

(d)

(d)

3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajos gadījumos.

3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajos gadījumos.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

19. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nopietni nav pildījis attiecīgās saistības saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā to paredz 17. panta 2. punkta pirmā daļa, mītnes dalībvalsts var adresēt Iestādei pienācīgi motivētu reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu, kurā precīzi un izsmeļoši norāda nelikumīgās darbības un konkrētās valsts līmeņa prasības, kuras nav izpildītas. Šādos gadījumos Iestāde: | 3.   
  Iestādes lēmumu svītrot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra adresē un paziņo attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| (a) | jautājumos, kuri ekskluzīvi vai pārsvarā saistīti ar elementiem, kas skar LES 2. pantā minēto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, ierosina pārbaudes procedūru saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktu. Piemēro arī šīs regulas 11. panta 4., 5. un 6. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nopietni nav pildījis attiecīgās saistības saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā to paredz 17. panta 2. punkta pirmā daļa, mītnes dalībvalsts var adresēt Iestādei pienācīgi motivētu reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu, kurā precīzi un izsmeļoši norāda nelikumīgās darbības un konkrētās valsts līmeņa prasības, kuras nav izpildītas. Šādos gadījumos Iestāde:

3.   
  Iestādes lēmumu svītrot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra adresē un paziņo attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(a)

(a)

jautājumos, kuri ekskluzīvi vai pārsvarā saistīti ar elementiem, kas skar LES 2. pantā minēto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, ierosina pārbaudes procedūru saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktu. Piemēro arī šīs regulas 11. panta 4., 5. un 6. punktu;

jautājumos, kuri ekskluzīvi vai pārsvarā saistīti ar elementiem, kas skar LES 2. pantā minēto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, ierosina pārbaudes procedūru saskaņā ar šīs regulas 11. panta 3. punktu. Piemēro arī šīs regulas 11. panta 4., 5. un 6. punktu;

| (b) | pārējos jautājumos un ja ar attiecīgās dalībvalsts pamatoto pieprasījumu tiek apstiprināts, ka visi valsts līmenī pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir jau izmantoti, nolemj svītrot attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pārējos jautājumos un ja ar attiecīgās dalībvalsts pamatoto pieprasījumu tiek apstiprināts, ka visi valsts līmenī pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir jau izmantoti, nolemj svītrot attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra.

pārējos jautājumos un ja ar attiecīgās dalībvalsts pamatoto pieprasījumu tiek apstiprināts, ka visi valsts līmenī pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir jau izmantoti, nolemj svītrot attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra.

Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav pildījis attiecīgās saistības saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā to paredz 17. panta 2. punkta otrā daļa, un ja jautājums ekskluzīvi vai pārsvarā saistīts ar elementiem, kas skar LES 2. pantā minēto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, attiecīgā dalībvalsts var adresēt Iestādei pieprasījumu saskaņā ar šā punkta pirmās daļas noteikumiem. Iestāde rīkojas saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav pildījis attiecīgās saistības saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā to paredz 17. panta 2. punkta otrā daļa, un ja jautājums ekskluzīvi vai pārsvarā saistīts ar elementiem, kas skar LES 2. pantā minēto vērtību ievērošanu, uz kuru pamata ir dibināta Eiropas Savienība, attiecīgā dalībvalsts var adresēt Iestādei pieprasījumu saskaņā ar šā punkta pirmās daļas noteikumiem. Iestāde rīkojas saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

Visos gadījumos Iestāde rīkojas bez liekas kavēšanās. Iestāde informē attiecīgo dalībvalsti un attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu par turpmāko rīcību, ņemot vērā pamatoto reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu.

Visos gadījumos Iestāde rīkojas bez liekas kavēšanās. Iestāde informē attiecīgo dalībvalsti un attiecīgo Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu par turpmāko rīcību, ņemot vērā pamatoto reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Iestāde nosaka 1. punktā minēto publikācijas datumu pēc apspriešanās ar dalībvalsti, kurā atrodas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda mītne. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Iestāde nosaka 1. punktā minēto publikācijas datumu pēc apspriešanās ar dalībvalsti, kurā atrodas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda mītne.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas politiskā partija, kura reģistrēta saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām, kuru Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens loceklis un attiecībā uz kuru neizpildās neviens no izslēgšanas kritērijiem, kas minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā, var pieteikties finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar noteikumiem, ko publicējis Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs uzaicinājumā izdarīt iemaksas. | 1.   Eiropas politiskā partija, kura reģistrēta saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām, kuru Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens loceklis un attiecībā uz kuru neizpildās neviens no izslēgšanas kritērijiem, kas minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā, var pieteikties finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar noteikumiem, ko publicējis Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs uzaicinājumā izdarīt iemaksas
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Eiropas politiskā partija, kura reģistrēta saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām, kuru Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens loceklis un attiecībā uz kuru neizpildās neviens no izslēgšanas kritērijiem, kas minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā, var pieteikties finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar noteikumiem, ko publicējis Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs uzaicinājumā izdarīt iemaksas.

1.   Eiropas politiskā partija, kura reģistrēta saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām, kuru Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens loceklis un attiecībā uz kuru neizpildās neviens no izslēgšanas kritērijiem, kas minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā, var pieteikties finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar noteikumiem, ko publicējis Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs uzaicinājumā izdarīt iemaksas
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  .

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

20. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Tieša dalība Eiropas Parlamentā ir pieļaujama gadījumos, ja Eiropas Parlamenta deputāts nav ar Eiropas politisko partiju saistītas valsts vai reģionālās partijas biedrs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tieša dalība Eiropas Parlamentā ir pieļaujama gadījumos, ja Eiropas Parlamenta deputāts nav ar Eiropas politisko partiju saistītas valsts vai reģionālās partijas biedrs.

Tieša dalība Eiropas Parlamentā ir pieļaujama gadījumos, ja Eiropas Parlamenta deputāts nav ar Eiropas politisko partiju saistītas valsts vai reģionālās partijas biedrs.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 5. punkts

20. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ievērojot 24. un 25. pantā noteiktos ierobežojumus, ar finanšu iemaksām atmaksājamie izdevumi ietver administratīvos izdevumus un ar tehnisko palīdzību, sanāksmēm, pētījumiem, pārrobežu pasākumiem, pētniecību, informatīvo darbību un publikācijām saistītos izdevumus, kā arī izdevumus, kas saistīti ar kampaņām. | 5.   Ievērojot 24. un 25. pantā noteiktos ierobežojumus, ar finanšu iemaksām
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  atmaksājamie izdevumi ietver administratīvos izdevumus un ar tehnisko palīdzību, sanāksmēm, pētījumiem, pārrobežu pasākumiem, pētniecību, informatīvo darbību un publikācijām saistītos izdevumus, kā arī izdevumus, kas saistīti ar kampaņām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ievērojot 24. un 25. pantā noteiktos ierobežojumus, ar finanšu iemaksām atmaksājamie izdevumi ietver administratīvos izdevumus un ar tehnisko palīdzību, sanāksmēm, pētījumiem, pārrobežu pasākumiem, pētniecību, informatīvo darbību un publikācijām saistītos izdevumus, kā arī izdevumus, kas saistīti ar kampaņām.

5.   Ievērojot 24. un 25. pantā noteiktos ierobežojumus, ar finanšu iemaksām
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  atmaksājamie izdevumi ietver administratīvos izdevumus un ar tehnisko palīdzību, sanāksmēm, pētījumiem, pārrobežu pasākumiem, pētniecību, informatīvo darbību un publikācijām saistītos izdevumus, kā arī izdevumus, kas saistīti ar kampaņām.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts

21. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai saņemtu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, kas atbilst 20. panta 1. vai 2. punkta nosacījumiem, iesniedz pieteikumu Eiropas Parlamentam pēc uzaicinājuma veikt iemaksas vai iesniegt priekšlikumus. | 1.   Lai saņemtu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, kas atbilst 20. panta 1. vai 2. punkta nosacījumiem, iesniedz pieteikumu Eiropas Parlamentam pēc uzaicinājuma veikt iemaksas
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  vai
  uzaicinājuma
  iesniegt priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai saņemtu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, kas atbilst 20. panta 1. vai 2. punkta nosacījumiem, iesniedz pieteikumu Eiropas Parlamentam pēc uzaicinājuma veikt iemaksas vai iesniegt priekšlikumus.

1.   Lai saņemtu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, kas atbilst 20. panta 1. vai 2. punkta nosacījumiem, iesniedz pieteikumu Eiropas Parlamentam pēc uzaicinājuma veikt iemaksas
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  vai
  uzaicinājuma
  iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieteikuma iesniegšanas laikā ievēro 26. pantā uzskaitītos pienākumus. No pieteikuma iesniegšanas dienas līdz finanšu gada vai līdz tās darbības, uz kuru attiecas iemaksa vai dotācija
  , beigām
  tie aizvien ir reģistrēti reģistrā un tiem nav bijusi piemērota neviena no sankcijām, kas paredzētas 30. panta 1. punktā un 2. punkta a) apakšpunkta v)
  līdz ix
  ) punktā. | 2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieteikuma iesniegšanas laikā ievēro 26. pantā uzskaitītos pienākumus. No pieteikuma iesniegšanas dienas līdz finanšu gada vai līdz tās darbības
  beigām
  , uz kuru attiecas iemaksa vai dotācija
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta,
  tie aizvien ir reģistrēti reģistrā un tiem nav bijusi piemērota neviena no sankcijām, kas paredzētas 30. panta 1. punktā un 2. punkta a) apakšpunkta v)
  un vi
  ) punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieteikuma iesniegšanas laikā ievēro 26. pantā uzskaitītos pienākumus. No pieteikuma iesniegšanas dienas līdz finanšu gada vai līdz tās darbības, uz kuru attiecas iemaksa vai dotācija
  , beigām
  tie aizvien ir reģistrēti reģistrā un tiem nav bijusi piemērota neviena no sankcijām, kas paredzētas 30. panta 1. punktā un 2. punkta a) apakšpunkta v)
  līdz ix
  ) punktā.

2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieteikuma iesniegšanas laikā ievēro 26. pantā uzskaitītos pienākumus. No pieteikuma iesniegšanas dienas līdz finanšu gada vai līdz tās darbības
  beigām
  , uz kuru attiecas iemaksa vai dotācija
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta,
  tie aizvien ir reģistrēti reģistrā un tiem nav bijusi piemērota neviena no sankcijām, kas paredzētas 30. panta 1. punktā un 2. punkta a) apakšpunkta v)
  un vi
  ) punktā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Eiropas politiskā partija savā pieteikumā iekļauj pierādījumus, kas apliecina, ka tās sastāvā esošās ES dalībvalstu partijas pēdējos 12 mēnešos pirms pieteikuma iesniegšanas galīgā termiņa savās tīmekļa vietnēs parasti ir saskaņā ar 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu publicējušas attiecīgās Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logo. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Eiropas politiskā partija savā pieteikumā iekļauj pierādījumus, kas apliecina, ka tās sastāvā esošās ES dalībvalstu partijas pēdējos 12 mēnešos pirms pieteikuma iesniegšanas galīgā termiņa savās tīmekļa vietnēs parasti ir saskaņā ar 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu publicējušas attiecīgās Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logo.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 4. punkts

21. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Eiropas politiskā partija pieteikumā iekļauj pierādījumus, kas apliecina tās atbilstību 4. panta 1. punkta j) apakšpunktam un to, ka tajā ietilpstošās partijas 12 mēnešus pirms pieteikuma iesniegšanas savās tīmekļa vietnēs ir pastāvīgi publicējušas informāciju par dzimumu pārstāvību starp kandidātiem pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un par dzimumu pārstāvības situācijas attīstību Eiropas Parlamenta deputātu vidū. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Eiropas politiskā partija pieteikumā iekļauj pierādījumus, kas apliecina tās atbilstību 4. panta 1. punkta j) apakšpunktam un to, ka tajā ietilpstošās partijas 12 mēnešus pirms pieteikuma iesniegšanas savās tīmekļa vietnēs ir pastāvīgi publicējušas informāciju par dzimumu pārstāvību starp kandidātiem pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un par dzimumu pārstāvības situācijas attīstību Eiropas Parlamenta deputātu vidū.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 5. punkts

21. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Eiropas politiskā partija savā pieteikumā iekļauj pierādījumus par tās atbilstību 5. pantam, par to, ka tā uztur atjauninātu politiku attiecībā uz politiskās reklāmas izmantošanu un ka tā šo politiku ir īstenojusi 12 mēnešu laikā pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.
     
  Eiropas politiskā partija savā pieteikumā iekļauj pierādījumus par tās atbilstību 5. pantam, par to, ka tā uztur atjauninātu politiku attiecībā uz politiskās reklāmas izmantošanu un ka tā šo politiku ir īstenojusi 12 mēnešu laikā pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 7. punkts

21. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Eiropas Parlamenta atbildīgais kredītrīkotājs pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc uzaicinājuma veikt iemaksas vai iesniegt priekšlikumus termiņa beigām un apstiprina un pārvalda attiecīgās apropriācijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 . | 7.   Eiropas Parlamenta atbildīgais kredītrīkotājs pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc uzaicinājuma veikt iemaksas
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  vai iesniegt priekšlikumus termiņa beigām un apstiprina un pārvalda attiecīgās apropriācijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Eiropas Parlamenta atbildīgais kredītrīkotājs pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc uzaicinājuma veikt iemaksas vai iesniegt priekšlikumus termiņa beigām un apstiprina un pārvalda attiecīgās apropriācijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 .

7.   Eiropas Parlamenta atbildīgais kredītrīkotājs pieņem lēmumu trīs mēnešu laikā pēc uzaicinājuma veikt iemaksas
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
  vai iesniegt priekšlikumus termiņa beigām un apstiprina un pārvalda attiecīgās apropriācijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – virsraksts

23. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziedojumi, iemaksas un pašu resursi | Ziedojumi, iemaksas
  , asociācijas maksas
  un
  papildu
  pašu resursi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziedojumi, iemaksas un pašu resursi

Ziedojumi, iemaksas
  , asociācijas maksas
  un
  papildu
  pašu resursi

, asociācijas maksas

papildu

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – 1. daļa

23. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, iesniedzot gada finanšu pārskatus saskaņā ar 26. pantu, nosūta arī sarakstu ar visiem ziedotājiem, kā arī to atbilstošajiem ziedojumiem, norādot katra ziedojuma veidu un vērtību. Šo punktu piemēro arī
  biedru
  iemaksām, ko
  veic
  Eiropas
  politiskajās partijās ietilpstošās partijas
  un Eiropas
  politiskajos fondos ietilpstošās organizācijas
  . | 2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, iesniedzot gada finanšu pārskatus saskaņā ar 26. pantu, nosūta arī sarakstu ar visiem ziedotājiem, kā arī to atbilstošajiem ziedojumiem, norādot katra ziedojuma veidu un vērtību. Šo punktu piemēro arī iemaksām
  un asociācijas maksām
  , ko
  maksā Eiropas politisko partiju dalībpartijas un
  Eiropas
  politisko fondu dalīborganizācijas, kā arī iemaksām, kuras pārsniedz EUR 1 500
  un
  kuras veic
  Eiropas
  politisko partiju un Eiropas politisko fondu atsevišķi biedri
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, iesniedzot gada finanšu pārskatus saskaņā ar 26. pantu, nosūta arī sarakstu ar visiem ziedotājiem, kā arī to atbilstošajiem ziedojumiem, norādot katra ziedojuma veidu un vērtību. Šo punktu piemēro arī
  biedru
  iemaksām, ko
  veic
  Eiropas
  politiskajās partijās ietilpstošās partijas
  un Eiropas
  politiskajos fondos ietilpstošās organizācijas
  .

2.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, iesniedzot gada finanšu pārskatus saskaņā ar 26. pantu, nosūta arī sarakstu ar visiem ziedotājiem, kā arī to atbilstošajiem ziedojumiem, norādot katra ziedojuma veidu un vērtību. Šo punktu piemēro arī iemaksām
  un asociācijas maksām
  , ko
  maksā Eiropas politisko partiju dalībpartijas un
  Eiropas
  politisko fondu dalīborganizācijas, kā arī iemaksām, kuras pārsniedz EUR 1 500
  un
  kuras veic
  Eiropas
  politisko partiju un Eiropas politisko fondu atsevišķi biedri
  .

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23.opants – 2. punkts – 2. daļa

23.o

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz fizisku personu ziedojumiem, kas pārsniedz EUR 1 500 , bet nepārsniedz vai ir vienādi ar EUR 3 000 , attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds norāda, vai
  atbilstošie ziedotāji
  ir
  snieguši
  iepriekšēju piekrišanu publiskošanai saskaņā ar 36. panta 1. punkta e) apakšpunktu. | Attiecībā uz fizisku personu ziedojumiem
  un iemaksām
  , kas pārsniedz EUR 1 500 , bet nepārsniedz vai ir vienādi ar EUR 3 000 , attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds norāda, vai
  atbilstošās fiziskās personas
  ir
  sniegušas
  iepriekšēju piekrišanu publiskošanai saskaņā ar 36. panta 1. punkta e) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz fizisku personu ziedojumiem, kas pārsniedz EUR 1 500 , bet nepārsniedz vai ir vienādi ar EUR 3 000 , attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds norāda, vai
  atbilstošie ziedotāji
  ir
  snieguši
  iepriekšēju piekrišanu publiskošanai saskaņā ar 36. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

atbilstošie ziedotāji

snieguši

Attiecībā uz fizisku personu ziedojumiem
  un iemaksām
  , kas pārsniedz EUR 1 500 , bet nepārsniedz vai ir vienādi ar EUR 3 000 , attiecīgā Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds norāda, vai
  atbilstošās fiziskās personas
  ir
  sniegušas
  iepriekšēju piekrišanu publiskošanai saskaņā ar 36. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

un iemaksām

atbilstošās fiziskās personas

sniegušas

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 3. punkts

23. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Par ziedojumiem, ko Eiropas politiskā partija un Eiropas politiskais fonds saņēmuši 
  , un par izdevumiem, kas segti no šiem ziedojumiem,
  sešu mēnešu laikā pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām, reizi nedēļā rakstiski paziņo Iestādei saskaņā ar 2. punktu. | 3.   Par ziedojumiem, ko Eiropas politiskā partija un Eiropas politiskais fonds saņēmuši sešu mēnešu laikā pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām, reizi nedēļā rakstiski paziņo Iestādei saskaņā ar 2. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Par ziedojumiem, ko Eiropas politiskā partija un Eiropas politiskais fonds saņēmuši 
  , un par izdevumiem, kas segti no šiem ziedojumiem,
  sešu mēnešu laikā pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām, reizi nedēļā rakstiski paziņo Iestādei saskaņā ar 2. punktu.

3.   Par ziedojumiem, ko Eiropas politiskā partija un Eiropas politiskais fonds saņēmuši sešu mēnešu laikā pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām, reizi nedēļā rakstiski paziņo Iestādei saskaņā ar 2. punktu.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 5. punkts – 1. daļa

23. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Attiecībā uz visiem ziedojumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 3 000 , Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieprasa ziedotājiem sniegt informāciju,
  kas nepieciešama to pienācīgai identificēšanai
  . Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi saņemto informāciju nosūta Iestādei pēc tās pieprasījuma. | 5.   Attiecībā uz visiem ziedojumiem
  no viena ziedotāja
  , kuru
  kopējā gada
  vērtība pārsniedz EUR 3 000 , Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieprasa
  šādiem
  ziedotājiem sniegt
  vajadzīgo
  informāciju,
  lai tos varētu pienācīgi identificēt
  . Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi saņemto informāciju nosūta Iestādei pēc tās pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Attiecībā uz visiem ziedojumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 3 000 , Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieprasa ziedotājiem sniegt informāciju,
  kas nepieciešama to pienācīgai identificēšanai
  . Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi saņemto informāciju nosūta Iestādei pēc tās pieprasījuma.

5.   Attiecībā uz visiem ziedojumiem
  no viena ziedotāja
  , kuru
  kopējā gada
  vērtība pārsniedz EUR 3 000 , Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pieprasa
  šādiem
  ziedotājiem sniegt
  vajadzīgo
  informāciju,
  lai tos varētu pienācīgi identificēt
  . Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi saņemto informāciju nosūta Iestādei pēc tās pieprasījuma.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 5. punkts – 2. daļa

23. pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iestāde
  izveido pirmās daļas vajadzībām izmantojamo veidlapu
  . | Iestāde
  izstrādā veidlapu, ko izmanto šā punkta pirmajā daļā minēto ziedotāju identificēšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iestāde
  izveido pirmās daļas vajadzībām izmantojamo veidlapu
  .

izveido pirmās daļas vajadzībām izmantojamo veidlapu

Iestāde
  izstrādā veidlapu, ko izmanto šā punkta pirmajā daļā minēto ziedotāju identificēšanai
  .

izstrādā veidlapu, ko izmanto šā punkta pirmajā daļā minēto ziedotāju identificēšanai

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

23. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | anonīmus ziedojumus
  vai
  iemaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

anonīmus ziedojumus
  vai
  iemaksas;

vai

| (a) | anonīmus ziedojumus, iemaksas
  vai asociācijas maksas
  ; |
| --- | --- |

(a)

anonīmus ziedojumus, iemaksas
  vai asociācijas maksas
  ;

vai asociācijas maksas

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 6. punkts – d apakšpunkts

23. pants – 6. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | ziedojumus no jebkādām privātām vienībām, kas atrodas
  kādā trešā valstī
  , vai
  no kādas trešās valsts
  indivīdiem, kuri nav tiesīgi balsot Eiropas vēlēšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

ziedojumus no jebkādām privātām vienībām, kas atrodas
  kādā trešā valstī
  , vai
  no kādas trešās valsts
  indivīdiem, kuri nav tiesīgi balsot Eiropas vēlēšanās.

kādā trešā valstī

no kādas trešās valsts

| (d) | ziedojumus no jebkādām privātām vienībām, kas atrodas
  ārpus Savienības
  , vai indivīdiem
  ārpus Savienības
  , kuri nav tiesīgi balsot Eiropas vēlēšanās. |
| --- | --- |

(d)

ziedojumus no jebkādām privātām vienībām, kas atrodas
  ārpus Savienības
  , vai indivīdiem
  ārpus Savienības
  , kuri nav tiesīgi balsot Eiropas vēlēšanās.

ārpus Savienības

ārpus Savienības

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 8. punkts

23. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Iestāde veic pārbaudes, ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāds ziedojums ir
  piešķirts
  , pārkāpjot šo regulu. Šajā nolūkā tā var pieprasīt papildu informāciju no Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda un to ziedotājiem. | 8.   Iestāde veic pārbaudes, ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāds ziedojums ir
  pieņemts
  , pārkāpjot šo regulu. Šajā nolūkā tā var pieprasīt papildu informāciju no Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda un to ziedotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Iestāde veic pārbaudes, ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāds ziedojums ir
  piešķirts
  , pārkāpjot šo regulu. Šajā nolūkā tā var pieprasīt papildu informāciju no Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda un to ziedotājiem.

8.   Iestāde veic pārbaudes, ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāds ziedojums ir
  pieņemts
  , pārkāpjot šo regulu. Šajā nolūkā tā var pieprasīt papildu informāciju no Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda un to ziedotājiem.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 9. punkts

23. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   
  Iemaksas no
  Eiropas politiskās partijas
  biedriem, kuru mītne ir kādā dalībvalstī vai kuri ir kādas dalībvalsts pilsoņi, vai no sastāvā esošām partijām, kuru mītne ir kādā Eiropas Padomes dalībvalstī, ir pieļaujamas. Biedru
  iemaksu
  kopējais apjoms
  nepārsniedz 40 % no
  Eiropas politiskās partijas
  gada budžeta.
  Tādu sastāvā esošo partiju iemaksu vērtība, kuru mītne atrodas ārpus Savienības esošā valstī, nepārsniedz 10 % no biedru kopējām iemaksām. | 9.   Eiropas politiskās partijas
  saņemto
  iemaksu
  kopējā vērtība
  nepārsniedz 40 % no
  tās
  gada budžeta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   
  Iemaksas no
  Eiropas politiskās partijas
  biedriem, kuru mītne ir kādā dalībvalstī vai kuri ir kādas dalībvalsts pilsoņi, vai no sastāvā esošām partijām, kuru mītne ir kādā Eiropas Padomes dalībvalstī, ir pieļaujamas. Biedru
  iemaksu
  kopējais apjoms
  nepārsniedz 40 % no
  Eiropas politiskās partijas
  gada budžeta.
  Tādu sastāvā esošo partiju iemaksu vērtība, kuru mītne atrodas ārpus Savienības esošā valstī, nepārsniedz 10 % no biedru kopējām iemaksām.

9.   Eiropas politiskās partijas
  saņemto
  iemaksu
  kopējā vērtība
  nepārsniedz 40 % no
  tās
  gada budžeta.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 9.a punkts (jauns)

23. pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Eiropas politiskajai partijai samaksāto asociācijas maksu kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no partijas saņemto iemaksu kopējās vērtības. Visas asociācijas maksas var maksāt tikai saskaņā ar vispārēji piemērojamiem noteikumiem un likmēm, ko noteikusi Eiropas politiskā partija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  Eiropas politiskajai partijai samaksāto asociācijas maksu kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no partijas saņemto iemaksu kopējās vērtības. Visas asociācijas maksas var maksāt tikai saskaņā ar vispārēji piemērojamiem noteikumiem un likmēm, ko noteikusi Eiropas politiskā partija.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 10. punkts – 1. daļa

23. pants – 10. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   
  Iemaksas no Eiropas politiskā fonda biedriem, kuru mītne ir kādā dalībvalstī vai kas ir kādas dalībvalsts pilsoņi, vai no dalīborganizācijām, kuru mītne ir kādā Eiropas Padomes dalībvalstī, un no
  Eiropas politiskās partijas, ar kuru tas ir saistīts,
  ir pieļaujamas. Biedru iemaksu kopējais apjoms
  nepārsniedz 40 % no Eiropas politiskā fonda gada budžeta, un
  tās
  nav
  iegūtas
  no līdzekļiem, ko no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņēmusi Eiropas politiskā partija saskaņā ar šo regulu.
  Tādu dalīborganizāciju, kuru mītne atrodas valstī ārpus Savienības, iemaksu vērtība nepārsniedz 10 % no biedru kopējām iemaksām. | 10.   
  Kopējā vērtība iemaksām, ko Eiropas politiskie fondi saņēmuši no biedriem, un tās
  Eiropas politiskās partijas
  finansējumam
  , ar kuru tas ir saistīts, nepārsniedz 40 % no Eiropas politiskā fonda gada budžeta, un
  tie
  nav
  iegūti
  no līdzekļiem, ko no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņēmusi Eiropas politiskā partija saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   
  Iemaksas no Eiropas politiskā fonda biedriem, kuru mītne ir kādā dalībvalstī vai kas ir kādas dalībvalsts pilsoņi, vai no dalīborganizācijām, kuru mītne ir kādā Eiropas Padomes dalībvalstī, un no
  Eiropas politiskās partijas, ar kuru tas ir saistīts,
  ir pieļaujamas. Biedru iemaksu kopējais apjoms
  nepārsniedz 40 % no Eiropas politiskā fonda gada budžeta, un
  tās
  nav
  iegūtas
  no līdzekļiem, ko no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņēmusi Eiropas politiskā partija saskaņā ar šo regulu.
  Tādu dalīborganizāciju, kuru mītne atrodas valstī ārpus Savienības, iemaksu vērtība nepārsniedz 10 % no biedru kopējām iemaksām.

10.   
  Kopējā vērtība iemaksām, ko Eiropas politiskie fondi saņēmuši no biedriem, un tās
  Eiropas politiskās partijas
  finansējumam
  , ar kuru tas ir saistīts, nepārsniedz 40 % no Eiropas politiskā fonda gada budžeta, un
  tie
  nav
  iegūti
  no līdzekļiem, ko no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saņēmusi Eiropas politiskā partija saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 10.a punkts (jauns)

23. pants – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  Eiropas politiskajam fondam samaksāto asociācijas maksu kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no kopējām fonda saņemtajām iemaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a
     
  Eiropas politiskajam fondam samaksāto asociācijas maksu kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no kopējām fonda saņemtajām iemaksām.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 12. punkts

23. pants – 12. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12.   Iemaksas, kuras šajā regulā nav atļautas, tiek atmaksātas saskaņā ar 7. punktu. | 12.   Iemaksas
  vai asociācijas maksas
  , kuras šajā regulā nav atļautas, tiek atmaksātas saskaņā ar 7. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.   Iemaksas, kuras šajā regulā nav atļautas, tiek atmaksātas saskaņā ar 7. punktu.

12.   Iemaksas
  vai asociācijas maksas
  , kuras šajā regulā nav atļautas, tiek atmaksātas saskaņā ar 7. punktu.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 13. punkts

23. pants – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13.   Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pašu resursu vērtība, ko rada pašu saimnieciskā darbība, nepārsniedz
  5 %
  no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda
  gada budžeta
  . | 13.   Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda
  papildu
  pašu resursu vērtība, ko rada pašu saimnieciskā darbība, nepārsniedz
  10 %
  no
  summas, kuru veido
  attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda
  saņemtās iemaksas un asociācijas maksas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.   Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pašu resursu vērtība, ko rada pašu saimnieciskā darbība, nepārsniedz
  5 %
  no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda
  gada budžeta
  .

13.   Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda
  papildu
  pašu resursu vērtība, ko rada pašu saimnieciskā darbība, nepārsniedz
  10 %
  no
  summas, kuru veido
  attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda
  saņemtās iemaksas un asociācijas maksas
  .

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

24. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas politisko partiju
  un Eiropas politisko fondu
  finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota
  nedrīkst
  izmantot, lai finansētu tautas nobalsošanas kampaņas, ja šīs kampaņas attiecas uz
  Savienības līgumu īstenošanu
  . | 2.   Eiropas politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota
  drīkst
  izmantot, lai finansētu tautas nobalsošanas kampaņas, ja šīs kampaņas attiecas uz
  jautājumiem, kas tieši saistīti ar Eiropas Savienību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas politisko partiju
  un Eiropas politisko fondu
  finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota
  nedrīkst
  izmantot, lai finansētu tautas nobalsošanas kampaņas, ja šīs kampaņas attiecas uz
  Savienības līgumu īstenošanu
  .

2.   Eiropas politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota
  drīkst
  izmantot, lai finansētu tautas nobalsošanas kampaņas, ja šīs kampaņas attiecas uz
  jautājumiem, kas tieši saistīti ar Eiropas Savienību
  .

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts

25. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neatkarīgi no 24. panta 1. punkta Eiropas politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu citas politiskās
  partijas
  , un jo īpaši valstu partijas vai kandidātus. Uz šīm valstu politiskajām partijām un kandidātiem arī turpmāk attiecas valsts noteikumi. | 1.   Neatkarīgi no
  23. panta 10. punkta un
  24. panta 1. punkta Eiropas politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu citas politiskās
  vienības
  , un jo īpaši valstu partijas vai kandidātus. Uz šīm valstu politiskajām partijām un kandidātiem arī turpmāk attiecas valsts noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neatkarīgi no 24. panta 1. punkta Eiropas politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu citas politiskās
  partijas
  , un jo īpaši valstu partijas vai kandidātus. Uz šīm valstu politiskajām partijām un kandidātiem arī turpmāk attiecas valsts noteikumi.

1.   Neatkarīgi no
  23. panta 10. punkta un
  24. panta 1. punkta Eiropas politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu citas politiskās
  vienības
  , un jo īpaši valstu partijas vai kandidātus. Uz šīm valstu politiskajām partijām un kandidātiem arī turpmāk attiecas valsts noteikumi.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas politisko fondu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota neizmanto citam nolūkam, izņemot, lai finansētu to uzdevumus, kā uzskaitīts 2. panta 4. punktā, un lai segtu izdevumus, kas tieši saistīti ar mērķiem, kuri izklāstīti to statūtos saskaņā ar 6. pantu. Jo īpaši to neizmanto, lai tieši vai netieši finansētu vēlēšanas, politiskās partijas vai kandidātus, vai citus fondus. | 2.   Eiropas politisko fondu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota neizmanto citam nolūkam, izņemot, lai finansētu to uzdevumus, kā uzskaitīts 2. panta 4. punktā, un lai segtu izdevumus, kas tieši saistīti ar mērķiem, kuri izklāstīti to statūtos saskaņā ar 6. pantu. Jo īpaši to neizmanto, lai
  sešu mēnešu laikā pirms valsts mēroga vai Eiropas Parlamenta vēlēšanām
  tieši vai netieši finansētu vēlēšanas, politiskās partijas vai kandidātus, vai citus fondus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas politisko fondu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota neizmanto citam nolūkam, izņemot, lai finansētu to uzdevumus, kā uzskaitīts 2. panta 4. punktā, un lai segtu izdevumus, kas tieši saistīti ar mērķiem, kuri izklāstīti to statūtos saskaņā ar 6. pantu. Jo īpaši to neizmanto, lai tieši vai netieši finansētu vēlēšanas, politiskās partijas vai kandidātus, vai citus fondus.

2.   Eiropas politisko fondu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota neizmanto citam nolūkam, izņemot, lai finansētu to uzdevumus, kā uzskaitīts 2. panta 4. punktā, un lai segtu izdevumus, kas tieši saistīti ar mērķiem, kuri izklāstīti to statūtos saskaņā ar 6. pantu. Jo īpaši to neizmanto, lai
  sešu mēnešu laikā pirms valsts mēroga vai Eiropas Parlamenta vēlēšanām
  tieši vai netieši finansētu vēlēšanas, politiskās partijas vai kandidātus, vai citus fondus.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

26. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc finanšu gada beigām Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi
  iesniedz Iestādei, nosūtot kopiju
  Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam
  un kompetentajam valsts kontaktpunktam to mītnes dalībvalstī
  : | 1.   Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc finanšu gada beigām Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi
  atvērtā, mašīnlasāmā formātā iesniedz
  Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam
  šādus dokumentus
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc finanšu gada beigām Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi
  iesniedz Iestādei, nosūtot kopiju
  Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam
  un kompetentajam valsts kontaktpunktam to mītnes dalībvalstī
  :

1.   Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc finanšu gada beigām Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi
  atvērtā, mašīnlasāmā formātā iesniedz
  Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam
  šādus dokumentus
  :

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts –1. daļa – c apakšpunkts

26. pants – 1. punkts –1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sarakstu ar ziedotājiem un iemaksu izdarītājiem un atbilstošajiem ziedojumiem
  un
  iemaksām, kas paziņoti saskaņā ar 23. panta 2., 3. un 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sarakstu ar ziedotājiem un iemaksu izdarītājiem un atbilstošajiem ziedojumiem
  un
  iemaksām, kas paziņoti saskaņā ar 23. panta 2., 3. un 4. punktu.

un

| (c) | sarakstu ar ziedotājiem un iemaksu izdarītājiem un atbilstošajiem ziedojumiem, iemaksām
  un asociācijas maksām
  , kas paziņoti saskaņā ar 23. panta 2., 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

(c)

sarakstu ar ziedotājiem un iemaksu izdarītājiem un atbilstošajiem ziedojumiem, iemaksām
  un asociācijas maksām
  , kas paziņoti saskaņā ar 23. panta 2., 3. un 4. punktu.

un asociācijas maksām

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

26. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi nosūta arī visu pirmajā daļā minēto dokumentu kopijas Iestādei un kompetentajam valsts kontaktpunktam dalībvalstī, kurā atrodas to mītne. Šīs kopijas ir atvērtā un mašīnlasāmā formātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi nosūta arī visu pirmajā daļā minēto dokumentu kopijas Iestādei un kompetentajam valsts kontaktpunktam dalībvalstī, kurā atrodas to mītne. Šīs kopijas ir atvērtā un mašīnlasāmā formātā.

Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi nosūta arī visu pirmajā daļā minēto dokumentu kopijas Iestādei un kompetentajam valsts kontaktpunktam dalībvalstī, kurā atrodas to mītne. Šīs kopijas ir atvērtā un mašīnlasāmā formātā.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – 1. daļa

27. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Iestāde kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pilda pienākumus, kas izriet no šīs regulas, jo īpaši saistībā ar 3. pantu, 4. panta 1. punkta a), b), d), e)
  un
  f) apakšpunktu, 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktu, 10. panta 5. un 6. punktu, 23
  , 24 un 25
  . pantu. | 2.   Iestāde kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pilda pienākumus, kas izriet no šīs regulas, jo īpaši saistībā ar 3. pantu, 4. panta 1. punkta a), b), d), e), f)
  un h)
   apakšpunktu,
  4.a pantu, 5. pantu,
  6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktu, 10. panta 5. un 6. punktu
  un
  23. pantu.
  Gadījumos, kad nav iesaistīts finansējums no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, tā kontrolē arī to, kā Eiropas politiskās partijas pilda 25. panta 1. punktā noteiktos pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Iestāde kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pilda pienākumus, kas izriet no šīs regulas, jo īpaši saistībā ar 3. pantu, 4. panta 1. punkta a), b), d), e)
  un
  f) apakšpunktu, 6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktu, 10. panta 5. un 6. punktu, 23
  , 24 un 25
  . pantu.

2.   Iestāde kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi pilda pienākumus, kas izriet no šīs regulas, jo īpaši saistībā ar 3. pantu, 4. panta 1. punkta a), b), d), e), f)
  un h)
   apakšpunktu,
  4.a pantu, 5. pantu,
  6. panta 1. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktu, 10. panta 5. un 6. punktu
  un
  23. pantu.
  Gadījumos, kad nav iesaistīts finansējums no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, tā kontrolē arī to, kā Eiropas politiskās partijas pilda 25. panta 1. punktā noteiktos pienākumus.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – 2. daļa

27. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs
  saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046
  kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi īsteno pienākumus saistībā ar Savienības finansējumu, kuri izriet no šīs regulas. Veicot šādu kontroli, Eiropas Parlaments īsteno nepieciešamos pasākumus tādas krāpšanas novēršanas un apkarošanas jomā, kura ietekmē Savienības finansiālās intereses. | Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi īsteno pienākumus saistībā ar Savienības finansējumu, kuri izriet no šīs regulas
  un no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046
  . Veicot šādu kontroli, Eiropas Parlaments īsteno nepieciešamos pasākumus tādas krāpšanas novēršanas un apkarošanas jomā, kura ietekmē Savienības finansiālās intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs
  saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046
  kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi īsteno pienākumus saistībā ar Savienības finansējumu, kuri izriet no šīs regulas. Veicot šādu kontroli, Eiropas Parlaments īsteno nepieciešamos pasākumus tādas krāpšanas novēršanas un apkarošanas jomā, kura ietekmē Savienības finansiālās intereses.

saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046

Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs kontrolē, vai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi īsteno pienākumus saistībā ar Savienības finansējumu, kuri izriet no šīs regulas
  un no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046
  . Veicot šādu kontroli, Eiropas Parlaments īsteno nepieciešamos pasākumus tādas krāpšanas novēršanas un apkarošanas jomā, kura ietekmē Savienības finansiālās intereses.

un no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     
  Saskaņā ar 19. pantu Iestāde izlemj sankcijas veidā svītrot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra šādās situācijās: | svītrots |
| (a) | ja attiecīgā partija vai fonds ir kādā no izslēgšanas situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.
     
  Saskaņā ar 19. pantu Iestāde izlemj sankcijas veidā svītrot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu no reģistra šādās situācijās:

svītrots

svītrots

(a)

(a)

ja attiecīgā partija vai fonds ir kādā no izslēgšanas situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā;

ja attiecīgā partija vai fonds ir kādā no izslēgšanas situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 136. panta 1. punktā;

| (b) | ja saskaņā ar 11. panta 2. līdz 5. punktā paredzētajām procedūrām ir noteikts, ka tā/tas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 3. panta 1. vai 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ja saskaņā ar 11. panta 2. līdz 5. punktā paredzētajām procedūrām ir noteikts, ka tā/tas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 3. panta 1. vai 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

ja saskaņā ar 11. panta 2. līdz 5. punktā paredzētajām procedūrām ir noteikts, ka tā/tas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 3. panta 1. vai 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| (c) | ja lēmums reģistrēt attiecīgo partiju vai fondu ir balstīts uz nepareizu vai maldinošu informāciju, par kuru atbildīgs ir pieteikuma iesniedzējs, vai ja šāds lēmums ir iegūts ar viltu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ja lēmums reģistrēt attiecīgo partiju vai fondu ir balstīts uz nepareizu vai maldinošu informāciju, par kuru atbildīgs ir pieteikuma iesniedzējs, vai ja šāds lēmums ir iegūts ar viltu;

ja lēmums reģistrēt attiecīgo partiju vai fondu ir balstīts uz nepareizu vai maldinošu informāciju, par kuru atbildīgs ir pieteikuma iesniedzējs, vai ja šāds lēmums ir iegūts ar viltu;

| (d) | ja dalībvalsts iesniegtais reģistrācijas anulēšanas pieprasījums, kura pamatā ir nopietna valsts tiesību aktos paredzēto pienākumu neizpilde, atbilst 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ja dalībvalsts iesniegtais reģistrācijas anulēšanas pieprasījums, kura pamatā ir nopietna valsts tiesību aktos paredzēto pienākumu neizpilde, atbilst 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētajām prasībām.

ja dalībvalsts iesniegtais reģistrācijas anulēšanas pieprasījums, kura pamatā ir nopietna valsts tiesību aktos paredzēto pienākumu neizpilde, atbilst 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētajām prasībām.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | ja netiek pildītas saistības un ja Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda saskaņā ar 4. panta 1. punkta a), b), d), e) f)
  , i) un j)
  apakšpunktu un 6. panta 1. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu sniegtā informācija nav atbilstoša; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

ja netiek pildītas saistības un ja Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda saskaņā ar 4. panta 1. punkta a), b), d), e) f)
  , i) un j)
  apakšpunktu un 6. panta 1. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu sniegtā informācija nav atbilstoša;

, i) un j)

| (ii) | ja netiek pildītas saistības un ja Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda saskaņā ar 4. panta 1. punkta a), b), d), e) f)
  un h)
  apakšpunktu un 6. panta 1. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu sniegtā informācija nav atbilstoša; |
| --- | --- |

(ii)

ja netiek pildītas saistības un ja Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda saskaņā ar 4. panta 1. punkta a), b), d), e) f)
  un h)
  apakšpunktu un 6. panta 1. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu sniegtā informācija nav atbilstoša;

un h)

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iia) | ja netiek pildīti 4.a panta 1. punktā paredzētie pienākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iia)

(iia)

ja netiek pildīti 4.a panta 1. punktā paredzētie pienākumi;

ja netiek pildīti 4.a panta 1. punktā paredzētie pienākumi;

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iib punkts (jauns)

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iib) | ja netiek pildīti 4.a panta 2. punktā paredzētie pienākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iib)

(iib)

ja netiek pildīti 4.a panta 2. punktā paredzētie pienākumi;

ja netiek pildīti 4.a panta 2. punktā paredzētie pienākumi;

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iic punkts (jauns)

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iic punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iic) | ja netiek pildīti 5. panta 1. līdz 5. punktā paredzētie pienākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iic)

(iic)

ja netiek pildīti 5. panta 1. līdz 5. punktā paredzētie pienākumi;

ja netiek pildīti 5. panta 1. līdz 5. punktā paredzētie pienākumi;

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – viii punkts

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – viii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (viii) | ja nav sniegti pierādījumi par logo izmantošanu un politisko programmu publicēšanu saskaņā ar 21. panta 3. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(viii)

(viii)

ja nav sniegti pierādījumi par logo izmantošanu un politisko programmu publicēšanu saskaņā ar 21. panta 3. punktu;

ja nav sniegti pierādījumi par logo izmantošanu un politisko programmu publicēšanu saskaņā ar 21. panta 3. punktu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ix punkts

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ix punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ix) | ja netiek sniegti pierādījumi par dzimumu pārstāvību saskaņā ar 21. panta 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ix)

(ix)

ja netiek sniegti pierādījumi par dzimumu pārstāvību saskaņā ar 21. panta 4. punktu.

ja netiek sniegti pierādījumi par dzimumu pārstāvību saskaņā ar 21. panta 4. punktu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – i punkts

30. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir pieņēmis ziedojumus
  un
  iemaksas, kas nav atļautas saskaņā ar 23. panta 1. vai
  5
  . punktu, ja vien nav izpildīti 23. panta 7. punkta nosacījumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir pieņēmis ziedojumus
  un
  iemaksas, kas nav atļautas saskaņā ar 23. panta 1. vai
  5
  . punktu, ja vien nav izpildīti 23. panta 7. punkta nosacījumi;

un

5

| (i) | Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir pieņēmis ziedojumus, iemaksas
  vai asociācijas maksas
  , kas nav atļautas saskaņā ar 23. panta 1. vai
  6
  . punktu, ja vien nav izpildīti 23. panta 7. punkta nosacījumi; |
| --- | --- |

(i)

Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds ir pieņēmis ziedojumus, iemaksas
  vai asociācijas maksas
  , kas nav atļautas saskaņā ar 23. panta 1. vai
  6
  . punktu, ja vien nav izpildīti 23. panta 7. punkta nosacījumi;

vai asociācijas maksas

6

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 4. punkts – ievaddaļa

30. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā panta
  2.
  un
  3.
  punkta piemērošanas nolūkos Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam piemēro šādas finansiālas sankcijas: | 4.   Šā panta
  1.
  un
  2.
  punkta piemērošanas nolūkos Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam piemēro šādas finansiālas sankcijas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā panta
  2.
  un
  3.
  punkta piemērošanas nolūkos Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam piemēro šādas finansiālas sankcijas:

4.   Šā panta
  1.
  un
  2.
  punkta piemērošanas nolūkos Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam piemēro šādas finansiālas sankcijas:

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 4. punkts – d apakšpunkts – 1. daļa – ievaddaļa

30. pants – 4. punkts – d apakšpunkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kvantificējamu pārkāpumu gadījumā — fiksētu procentuālo apmēru no nepamatoti saņemtajām vai nepaziņotajām summām atbilstoši turpmāk norādītajai skalai, nepārsniedzot 10 % no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada budžeta: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kvantificējamu pārkāpumu gadījumā — fiksētu procentuālo apmēru no nepamatoti saņemtajām vai nepaziņotajām summām atbilstoši turpmāk norādītajai skalai, nepārsniedzot 10 % no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada budžeta:

| (b) | kvantificējamu pārkāpumu gadījumā — fiksētu procentuālo apmēru no nepamatoti saņemtajām vai nepaziņotajām summām
  vai no summām, kas izmantotas tādu darbību finansēšanai, kuras ir aizliegtas saskaņā ar 25. pantu,
  atbilstoši turpmāk norādītajai skalai, nepārsniedzot 10 % no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada budžeta: |
| --- | --- |

(b)

kvantificējamu pārkāpumu gadījumā — fiksētu procentuālo apmēru no nepamatoti saņemtajām vai nepaziņotajām summām
  vai no summām, kas izmantotas tādu darbību finansēšanai, kuras ir aizliegtas saskaņā ar 25. pantu,
  atbilstoši turpmāk norādītajai skalai, nepārsniedzot 10 % no attiecīgās Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda gada budžeta:

vai no summām, kas izmantotas tādu darbību finansēšanai, kuras ir aizliegtas saskaņā ar 25. pantu,

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa

30. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai piemērotu iepriekš pirmajā daļā norādītās procentu likmes, ikviens ziedojums
  vai
  maksājums jāapskata atsevišķi. | Lai piemērotu iepriekš pirmajā daļā norādītās procentu likmes, ikviens ziedojums, maksājums
  , asociācijas maksa vai summa, ko izmanto saskaņā ar 25. pantu aizliegtu darbību finansēšanai,
  jāapskata atsevišķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai piemērotu iepriekš pirmajā daļā norādītās procentu likmes, ikviens ziedojums
  vai
  maksājums jāapskata atsevišķi.

vai

Lai piemērotu iepriekš pirmajā daļā norādītās procentu likmes, ikviens ziedojums, maksājums
  , asociācijas maksa vai summa, ko izmanto saskaņā ar 25. pantu aizliegtu darbību finansēšanai,
  jāapskata atsevišķi.

, asociācijas maksa vai summa, ko izmanto saskaņā ar 25. pantu aizliegtu darbību finansēšanai,

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 5.a punkts (jauns)

30. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Iestāde atgūst attiecīgās summas no Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda, kam piemērotas finanšu sankcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Iestāde atgūst attiecīgās summas no Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda, kam piemērotas finanšu sankcijas.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts

33. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai pilnībā izpildītu 38. pantā minētos pienākumus, pirms Iestādes galīgā lēmuma saistībā ar jebkuru no 30.
  pantā
  minētajām sankcijām, Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam iespēju ieviest pasākumus, kas vajadzīgi, lai labotu situāciju pieņemamā laikposmā, kas parasti nepārsniedz vienu mēnesi. Jo īpaši Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod iespēju labot pārrakstīšanās un aritmētiskas kļūdas, vajadzības gadījumā iesniegt papildu dokumentus vai informāciju vai labot nenozīmīgas kļūdas. | 1.   Lai pilnībā izpildītu 38. pantā minētos pienākumus, pirms Iestādes galīgā lēmuma saistībā ar jebkuru no 30.
  panta 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā
  minētajām sankcijām, Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam iespēju ieviest pasākumus, kas vajadzīgi, lai labotu situāciju pieņemamā laikposmā, kas parasti nepārsniedz vienu mēnesi. Jo īpaši Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod iespēju labot pārrakstīšanās un aritmētiskas kļūdas, vajadzības gadījumā iesniegt papildu dokumentus vai informāciju vai labot nenozīmīgas kļūdas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai pilnībā izpildītu 38. pantā minētos pienākumus, pirms Iestādes galīgā lēmuma saistībā ar jebkuru no 30.
  pantā
  minētajām sankcijām, Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam iespēju ieviest pasākumus, kas vajadzīgi, lai labotu situāciju pieņemamā laikposmā, kas parasti nepārsniedz vienu mēnesi. Jo īpaši Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod iespēju labot pārrakstīšanās un aritmētiskas kļūdas, vajadzības gadījumā iesniegt papildu dokumentus vai informāciju vai labot nenozīmīgas kļūdas.

1.   Lai pilnībā izpildītu 38. pantā minētos pienākumus, pirms Iestādes galīgā lēmuma saistībā ar jebkuru no 30.
  panta 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā
  minētajām sankcijām, Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam iespēju ieviest pasākumus, kas vajadzīgi, lai labotu situāciju pieņemamā laikposmā, kas parasti nepārsniedz vienu mēnesi. Jo īpaši Iestāde vai Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs dod iespēju labot pārrakstīšanās un aritmētiskas kļūdas, vajadzības gadījumā iesniegt papildu dokumentus vai informāciju vai labot nenozīmīgas kļūdas.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 2. punkts

33. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav veicis koriģējošos pasākumus 1. punktā noteiktajā termiņā, tiek lemts par atbilstošām sankcijām, kas minētas 30. pantā. | 2.   Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav veicis
  pietiekamus
  koriģējošos pasākumus 1. punktā noteiktajā termiņā, tiek lemts par atbilstošām sankcijām, kas minētas 30. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav veicis koriģējošos pasākumus 1. punktā noteiktajā termiņā, tiek lemts par atbilstošām sankcijām, kas minētas 30. pantā.

2.   Ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds nav veicis
  pietiekamus
  koriģējošos pasākumus 1. punktā noteiktajā termiņā, tiek lemts par atbilstošām sankcijām, kas minētas 30. pantā.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 3. punkts

33. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Panta 1. un 2. punktu nepiemēro apstākļos, kas noteikti 3. panta 1. punkta b) līdz f) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Panta 1. un 2. punktu nepiemēro apstākļos, kas noteikti 3. panta 1. punkta b) līdz f) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – virsraksts

34. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atgūšana | Finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbības izbeigšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atgūšana

Atgūšana

Finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbības izbeigšana

Finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbības izbeigšana

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts

34. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Pamatojoties uz Iestādes lēmumu no reģistra svītrot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu,
  Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs
  atceļ vai izbeidz
  spēkā esošu lēmumu
  vai nolīgumu par Savienības finansējumu, izņemot 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 1. punkta b) un f) apakšpunktā paredzēto gadījumu. Turklāt tas atgūst jebkuru Savienības finansējumu, tostarp neiztērētos Savienības līdzekļus no iepriekšējiem gadiem. | 1.   Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs
  izbeidz Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam adresēta
  spēkā esoša
  finansēšanas
  lēmuma,
  kas stājas spēkā nākotnē,
  darbību
  , pamatojoties uz šādiem iemesliem: |
| | a) | Iestādes lēmumu par partijas vai fonda svītrošanu no reģistra, izņemot lēmumu, kas pamatojas uz 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā noteikto reģistrācijas anulēšanas iemeslu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Pamatojoties uz Iestādes lēmumu no reģistra svītrot Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu,
  Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs
  atceļ vai izbeidz
  spēkā esošu lēmumu
  vai nolīgumu par Savienības finansējumu, izņemot 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 1. punkta b) un f) apakšpunktā paredzēto gadījumu. Turklāt tas atgūst jebkuru Savienības finansējumu, tostarp neiztērētos Savienības līdzekļus no iepriekšējiem gadiem.

1.   Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs
  izbeidz Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam adresēta
  spēkā esoša
  finansēšanas
  lēmuma,
  kas stājas spēkā nākotnē,
  darbību
  , pamatojoties uz šādiem iemesliem:

a)

a)

Iestādes lēmumu par partijas vai fonda svītrošanu no reģistra, izņemot lēmumu, kas pamatojas uz 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā noteikto reģistrācijas anulēšanas iemeslu;

Iestādes lēmumu par partijas vai fonda svītrošanu no reģistra, izņemot lēmumu, kas pamatojas uz 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā noteikto reģistrācijas anulēšanas iemeslu;

| b) | lēmumu par sankcijām atbilstīgi 30. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktam. |
| --- | --- |

b)

b)

lēmumu par sankcijām atbilstīgi 30. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktam.

lēmumu par sankcijām atbilstīgi 30. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktam.

Iemaksu vai dotāciju nolīgumā var būt paredzēti citi iemesli, kuru dēļ finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbība var tikt izbeigta.

Iemaksu vai dotāciju nolīgumā var būt paredzēti citi iemesli, kuru dēļ finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbība var tikt izbeigta.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  1 Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, kam piemērotas sankcijas, pamatojoties uz jebkādu pārkāpumu, kurš minēts 30. panta 1. punktā un 30. panta 2. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktā, minētā iemesla dēļ vairs neatbilst 21. panta 2. punktam. Tā rezultātā Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atceļ iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu par Savienības finansējumu, kas saņemts saskaņā ar šo regulu, un atgūst nepamatoti samaksātās summas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu, tostarp visus neizlietotos Savienības līdzekļus no iepriekšējiem gadiem. Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst arī summas, kas nepamatoti samaksātas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu, no fiziskas personas, attiecībā uz kuru pieņemts lēmums saskaņā ar 31. pantu, attiecīgos gadījumos ņemot vērā izņēmuma apstākļus, kas attiecas uz šo fizisko personu. | 2.
     
  Lēmums izbeigt finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbību stājas spēkā dienā, kas norādīta lēmumā par darbības izbeigšanu, vai, ja lēmumā tāda nav norādīta, tad dienā, kad lēmums par darbības izbeigšanu ir nosūtīts Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam. |
| Šādā finansējuma izbeigšanas gadījumā Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja maksājumi tiek ierobežoti līdz Eiropas politiskās partijas atmaksājamiem izdevumiem vai Eiropas politiskā fonda attiecināmajām izmaksām, kas radušās līdz dienai, kad stājas spēkā lēmums par finansēšanas izbeigšanu. | |
| Šo punktu piemēro arī 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 1. punkta b) un f) apakšpunktā minētajos gadījumos. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  1 Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds, kam piemērotas sankcijas, pamatojoties uz jebkādu pārkāpumu, kurš minēts 30. panta 1. punktā un 30. panta 2. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktā, minētā iemesla dēļ vairs neatbilst 21. panta 2. punktam. Tā rezultātā Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atceļ iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu par Savienības finansējumu, kas saņemts saskaņā ar šo regulu, un atgūst nepamatoti samaksātās summas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu, tostarp visus neizlietotos Savienības līdzekļus no iepriekšējiem gadiem. Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst arī summas, kas nepamatoti samaksātas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu, no fiziskas personas, attiecībā uz kuru pieņemts lēmums saskaņā ar 31. pantu, attiecīgos gadījumos ņemot vērā izņēmuma apstākļus, kas attiecas uz šo fizisko personu.

2.
     
  Lēmums izbeigt finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbību stājas spēkā dienā, kas norādīta lēmumā par darbības izbeigšanu, vai, ja lēmumā tāda nav norādīta, tad dienā, kad lēmums par darbības izbeigšanu ir nosūtīts Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam.

Šādā finansējuma izbeigšanas gadījumā Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja maksājumi tiek ierobežoti līdz Eiropas politiskās partijas atmaksājamiem izdevumiem vai Eiropas politiskā fonda attiecināmajām izmaksām, kas radušās līdz dienai, kad stājas spēkā lēmums par finansēšanas izbeigšanu.

Šādā finansējuma izbeigšanas gadījumā Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja maksājumi tiek ierobežoti līdz Eiropas politiskās partijas atmaksājamiem izdevumiem vai Eiropas politiskā fonda attiecināmajām izmaksām, kas radušās līdz dienai, kad stājas spēkā lēmums par finansēšanas izbeigšanu.

Šo punktu piemēro arī 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 1. punkta b) un f) apakšpunktā minētajos gadījumos.

Šo punktu piemēro arī 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 1. punkta b) un f) apakšpunktā minētajos gadījumos.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2.a punkts (jauns)

34. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbības izbeigšanai ir šādas sekas: |
| | a) | iemaksas vai dotācijas nolīgums tiek izbeigts no 2. punktā minētās dienas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Finansēšanas lēmuma, kas stājas spēkā nākotnē, darbības izbeigšanai ir šādas sekas:

a)

a)

iemaksas vai dotācijas nolīgums tiek izbeigts no 2. punktā minētās dienas;

iemaksas vai dotācijas nolīgums tiek izbeigts no 2. punktā minētās dienas;

| b) | Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja maksājumi tiek ierobežoti līdz Eiropas politiskās partijas atmaksājamiem izdevumiem vai Eiropas politiskā fonda attiecināmajām izmaksām, kas faktiski radušās līdz 2. punktā minētajai dienai; |
| --- | --- |

b)

b)

Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja maksājumi tiek ierobežoti līdz Eiropas politiskās partijas atmaksājamiem izdevumiem vai Eiropas politiskā fonda attiecināmajām izmaksām, kas faktiski radušās līdz 2. punktā minētajai dienai;

Eiropas Parlamenta kredītrīkotāja maksājumi tiek ierobežoti līdz Eiropas politiskās partijas atmaksājamiem izdevumiem vai Eiropas politiskā fonda attiecināmajām izmaksām, kas faktiski radušās līdz 2. punktā minētajai dienai;

| c) | izdevumus vai izmaksas, kas Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam radušās no 2. punktā minētās dienas, uzskata par neatmaksājamiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām; |
| --- | --- |

c)

c)

izdevumus vai izmaksas, kas Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam radušās no 2. punktā minētās dienas, uzskata par neatmaksājamiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām;

izdevumus vai izmaksas, kas Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam radušās no 2. punktā minētās dienas, uzskata par neatmaksājamiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām;

| d) | Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst visus nepamatoti izmaksātos Savienības līdzekļus, tostarp: |
| --- | --- |

d)

d)

Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst visus nepamatoti izmaksātos Savienības līdzekļus, tostarp:

Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst visus nepamatoti izmaksātos Savienības līdzekļus, tostarp:

| | i) | Savienības līdzekļus, kas iztērēti neatlīdzināmiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām, un |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Savienības līdzekļus, kas iztērēti neatlīdzināmiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām, un

Savienības līdzekļus, kas iztērēti neatlīdzināmiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām, un

| | ii) | neizmantoto Savienības priekšfinansējumu, kas nav izlietots līdz 2. punktā minētajai dienai, tostarp iepriekšējos gados neizlietotos Savienības līdzekļus; un |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

neizmantoto Savienības priekšfinansējumu, kas nav izlietots līdz 2. punktā minētajai dienai, tostarp iepriekšējos gados neizlietotos Savienības līdzekļus; un

neizmantoto Savienības priekšfinansējumu, kas nav izlietots līdz 2. punktā minētajai dienai, tostarp iepriekšējos gados neizlietotos Savienības līdzekļus; un

| e) | Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst visas nepamatoti izmaksātās summas no fiziskas personas, attiecībā uz kuru ir pieņemts lēmums saskaņā ar 31. pantu. |
| --- | --- |

e)

e)

Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst visas nepamatoti izmaksātās summas no fiziskas personas, attiecībā uz kuru ir pieņemts lēmums saskaņā ar 31. pantu.

Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst visas nepamatoti izmaksātās summas no fiziskas personas, attiecībā uz kuru ir pieņemts lēmums saskaņā ar 31. pantu.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34.a pants (jauns)

34.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 34.a pants




  Finansēšanas lēmuma atsaukšana ar atpakaļejošu spēku





  1.
     
  Pamatojoties uz Iestādes pieņemto lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda svītrošanu no reģistra atbilstīgi 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā noteiktajam reģistrācijas anulēšanas iemeslam, Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atsauc attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam adresētos finansēšanas lēmumus ar atpakaļejošu spēku no minēto lēmumu pieņemšanas dienas.






  2.
     
  Finansēšanas lēmuma atsaukšanai ar atpakaļejošu spēku ir šādas sekas:











  a) | iemaksas vai dotācijas nolīgums tiek izbeigts no dienas, kad par tā izbeigšanu tiek paziņots attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

34.a pants

34.a pants

Finansēšanas lēmuma atsaukšana ar atpakaļejošu spēku

Finansēšanas lēmuma atsaukšana ar atpakaļejošu spēku

1.
     
  Pamatojoties uz Iestādes pieņemto lēmumu par Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda svītrošanu no reģistra atbilstīgi 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā noteiktajam reģistrācijas anulēšanas iemeslam, Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atsauc attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam adresētos finansēšanas lēmumus ar atpakaļejošu spēku no minēto lēmumu pieņemšanas dienas.

2.
     
  Finansēšanas lēmuma atsaukšanai ar atpakaļejošu spēku ir šādas sekas:

a)

a)

iemaksas vai dotācijas nolīgums tiek izbeigts no dienas, kad par tā izbeigšanu tiek paziņots attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam;

iemaksas vai dotācijas nolīgums tiek izbeigts no dienas, kad par tā izbeigšanu tiek paziņots attiecīgajai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam;

| b) | visus izdevumus vai izmaksas, kas radušās Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, uzskata par neatmaksājamiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām; un |
| --- | --- |

b)

b)

visus izdevumus vai izmaksas, kas radušās Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, uzskata par neatmaksājamiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām; un

visus izdevumus vai izmaksas, kas radušās Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam, uzskata par neatmaksājamiem izdevumiem vai neattiecināmām izmaksām; un

| c) | visas summas, kas samaksātas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu, kopā ar iepriekšējo gadu neizlietotajiem Savienības līdzekļiem uzskata par nepamatotiem maksājumiem un atgūst saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

c)

c)

visas summas, kas samaksātas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu, kopā ar iepriekšējo gadu neizlietotajiem Savienības līdzekļiem uzskata par nepamatotiem maksājumiem un atgūst saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

visas summas, kas samaksātas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu, kopā ar iepriekšējo gadu neizlietotajiem Savienības līdzekļiem uzskata par nepamatotiem maksājumiem un atgūst saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – ievaddaļa

36. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas Parlaments
  , pilnvarojot tā kredītrīkotāju vai Iestādi,
  šim nolūkam izveidotā tīmekļa vietnē atvērtā, mašīnlasāmā formātā publisko: | 1.   Eiropas Parlaments
  vai Iestāde saskaņā ar to pienākumu sadalījumu
  šim nolūkam izveidotā tīmekļa vietnē atvērtā, mašīnlasāmā formātā publisko
  šādu informāciju
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Eiropas Parlaments
  , pilnvarojot tā kredītrīkotāju vai Iestādi,
  šim nolūkam izveidotā tīmekļa vietnē atvērtā, mašīnlasāmā formātā publisko:

1.   Eiropas Parlaments
  vai Iestāde saskaņā ar to pienākumu sadalījumu
  šim nolūkam izveidotā tīmekļa vietnē atvērtā, mašīnlasāmā formātā publisko
  šādu informāciju
  :

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

36. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | iemaksas, kas minētas 23. panta 9. un 10. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to
  ietilpstošo partiju
  un
  organizāciju
  identitāti,
  kas
  ir veikušas iemaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

iemaksas, kas minētas 23. panta 9. un 10. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to
  ietilpstošo partiju
  un
  organizāciju
  identitāti,
  kas
  ir veikušas iemaksas;

ietilpstošo partiju

organizāciju

kas

| (f) | iemaksas
  un asociācijas maksas
  , kas minētas 23. panta 9. un 10. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to
  individuālo biedru, dalībpartiju
  un
  dalīborganizāciju
  identitāti,
  kuras
  ir veikušas iemaksas
  , izņemot fizisku personu veiktās iemaksas, kuru apmērs gadā pārsniedz EUR 1 500 , bet ir ne vairāk kā EUR 3 000 gadā, ja šīs personas nav devušas rakstisku piekrišanu šādai publiskošanai
  ; |
| --- | --- |

(f)

iemaksas
  un asociācijas maksas
  , kas minētas 23. panta 9. un 10. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to
  individuālo biedru, dalībpartiju
  un
  dalīborganizāciju
  identitāti,
  kuras
  ir veikušas iemaksas
  , izņemot fizisku personu veiktās iemaksas, kuru apmērs gadā pārsniedz EUR 1 500 , bet ir ne vairāk kā EUR 3 000 gadā, ja šīs personas nav devušas rakstisku piekrišanu šādai publiskošanai
  ;

un asociācijas maksas

individuālo biedru, dalībpartiju

dalīborganizāciju

kuras

, izņemot fizisku personu veiktās iemaksas, kuru apmērs gadā pārsniedz EUR 1 500 , bet ir ne vairāk kā EUR 3 000 gadā, ja šīs personas nav devušas rakstisku piekrišanu šādai publiskošanai

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

36. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | asociācijas maksas, kas minētas 23. panta 9.a un 10.a punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to partiju vai organizāciju identitāti, kuras ir veikušas minētos maksājumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

asociācijas maksas, kas minētas 23. panta 9.a un 10.a punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to partiju vai organizāciju identitāti, kuras ir veikušas minētos maksājumus;

asociācijas maksas, kas minētas 23. panta 9.a un 10.a punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu, tostarp arī ziņas par to partiju vai organizāciju identitāti, kuras ir veikušas minētos maksājumus;

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

36. pants – 1. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | papildu pašu resursi, kas minēti 23. panta 13. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fb)

(fb)

papildu pašu resursi, kas minēti 23. panta 13. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu;

papildu pašu resursi, kas minēti 23. panta 13. punktā un par ko Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi paziņojuši saskaņā ar 23. panta 2. punktu;

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 2. punkts

36. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Eiropas Parlaments
  publisko Eiropas politiskās partijas biedru juridisko personu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu un atjaunināts saskaņā ar 10. panta 6. punktu, kā arī kopējo individuālo biedru skaitu. | 2.   
  Iestāde
  publisko Eiropas politiskās partijas biedru juridisko personu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu un atjaunināts saskaņā ar 10. panta 6. punktu, kā arī kopējo individuālo biedru skaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Eiropas Parlaments
  publisko Eiropas politiskās partijas biedru juridisko personu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu un atjaunināts saskaņā ar 10. panta 6. punktu, kā arī kopējo individuālo biedru skaitu.

2.   
  Iestāde
  publisko Eiropas politiskās partijas biedru juridisko personu sarakstu, kas pievienots partijas statūtiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu un atjaunināts saskaņā ar 10. panta 6. punktu, kā arī kopējo individuālo biedru skaitu.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 8. punkts

37. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, dalībvalstis un neatkarīgās organizācijas vai eksperti, kas ir pilnvaroti revidēt pārskatus saskaņā ar šo regulu, ir atbildīgi saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem par kaitējumu, ko tie nodara, apstrādājot personas datus saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek piemērotas efektīvas, samērīgas un
  preventīvas
  sankcijas
  par šīs regulas, Regulas (ES) 2016/679 un saskaņā ar to pieņemto valsts noteikumu neievērošanu un jo īpaši par personas datu krāpniecisku izmantošanu
  . | 8.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, dalībvalstis un neatkarīgās organizācijas vai eksperti, kas ir pilnvaroti revidēt pārskatus saskaņā ar šo regulu, ir atbildīgi saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem par kaitējumu, ko tie nodara, apstrādājot personas datus saskaņā ar šo regulu.
  Neskarot Regulu (ES) 2016/679,
  dalībvalstis nodrošina, ka
  par šīs regulas pārkāpumiem
  tiek piemērotas efektīvas, samērīgas un
  atturošas
  sankcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, dalībvalstis un neatkarīgās organizācijas vai eksperti, kas ir pilnvaroti revidēt pārskatus saskaņā ar šo regulu, ir atbildīgi saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem par kaitējumu, ko tie nodara, apstrādājot personas datus saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek piemērotas efektīvas, samērīgas un
  preventīvas
  sankcijas
  par šīs regulas, Regulas (ES) 2016/679 un saskaņā ar to pieņemto valsts noteikumu neievērošanu un jo īpaši par personas datu krāpniecisku izmantošanu
  .

8.   Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi, dalībvalstis un neatkarīgās organizācijas vai eksperti, kas ir pilnvaroti revidēt pārskatus saskaņā ar šo regulu, ir atbildīgi saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem par kaitējumu, ko tie nodara, apstrādājot personas datus saskaņā ar šo regulu.
  Neskarot Regulu (ES) 2016/679,
  dalībvalstis nodrošina, ka
  par šīs regulas pārkāpumiem
  tiek piemērotas efektīvas, samērīgas un
  atturošas
  sankcijas.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2.a punkts (jauns)

44. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Visus procedūras posmus un lēmumus, ko Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs vai Iestāde iepriekš ir pieņēmuši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 vai uz tās pamata, turpina piemērot un interpretē, ņemot vērā šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Visus procedūras posmus un lēmumus, ko Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs vai Iestāde iepriekš ir pieņēmuši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 vai uz tās pamata, turpina piemērot un interpretē, ņemot vērā šo regulu.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 5.a ievilkums (jauns)

II pielikums – 2. daļa – 5.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | gadījumos, kad izmanto mērķauditorijas atlases paņēmienus, jebkādu informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

gadījumos, kad izmanto mērķauditorijas atlases paņēmienus, jebkādu informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

gadījumos, kad izmanto mērķauditorijas atlases paņēmienus, jebkādu informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0223/2022).

1

---