# Uradni list C 186/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 186 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 623. junij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 186

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 623. junij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 186/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2019/C 186/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2019/C 186/03 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| 2019/C 186/04 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. maja 2019 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Cidre de Normandie/Cidre normand (ZGO) | 4 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2019/C 186/05 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede sodelovanja v pogajanjih glede Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte | 14 |
| 2019/C 186/06 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o pogajalskem mandatu za sporazum med EU in ZDA o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov | 17 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 186/01

Menjalni tečaji eura

1

2019/C 186/02

Menjalni tečaji eura

2

2019/C 186/03

Menjalni tečaji eura

3

2019/C 186/04

Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. maja 2019 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Cidre de Normandie/Cidre normand (ZGO)

v Uradnem listu Evropske unije

4

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2019/C 186/05

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede sodelovanja v pogajanjih glede Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte

14

2019/C 186/06

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o pogajalskem mandatu za sporazum med EU in ZDA o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov

17

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 186/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9353 – Advent International Corporation/Evonik Methacrylates Business Division) (
  1
  ) | 20 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 186/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9353 – Advent International Corporation/Evonik Methacrylates Business Division) (
  1
  )

1

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. maja 2019

(2019/C 186/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1156 |
| JPY | japonski jen | 121,91 |
| DKK | danska krona | 7,4687 |
| GBP | funt šterling | 0,88225 |
| SEK | švedska krona | 10,7063 |
| CHF | švicarski frank | 1,1217 |
| ISK | islandska krona | 138,50 |
| NOK | norveška krona | 9,7730 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,861 |
| HUF | madžarski forint | 326,47 |
| PLN | poljski zlot | 4,2998 |
| RON | romunski leu | 4,7604 |
| TRY | turška lira | 6,7140 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6116 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5065 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7570 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7106 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5413 |
| KRW | južnokorejski won | 1 333,30 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,5276 |
| CNY | kitajski juan | 7,7081 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4245 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 083,61 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6788 |
| PHP | filipinski peso | 58,380 |
| RUB | ruski rubelj | 72,8036 |
| THB | tajski bat | 35,521 |
| BRL | brazilski real | 4,4942 |
| MXN | mehiški peso | 21,4504 |
| INR | indijska rupija | 77,8925 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1156

JPY

japonski jen

121,91

DKK

danska krona

7,4687

GBP

funt šterling

0,88225

SEK

švedska krona

10,7063

CHF

švicarski frank

1,1217

ISK

islandska krona

138,50

NOK

norveška krona

9,7730

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,861

HUF

madžarski forint

326,47

PLN

poljski zlot

4,2998

RON

romunski leu

4,7604

TRY

turška lira

6,7140

AUD

avstralski dolar

1,6116

CAD

kanadski dolar

1,5065

HKD

hongkonški dolar

8,7570

NZD

novozelandski dolar

1,7106

SGD

singapurski dolar

1,5413

KRW

južnokorejski won

1 333,30

ZAR

južnoafriški rand

16,5276

CNY

kitajski juan

7,7081

HRK

hrvaška kuna

7,4245

IDR

indonezijska rupija

16 083,61

MYR

malezijski ringit

4,6788

PHP

filipinski peso

58,380

RUB

ruski rubelj

72,8036

THB

tajski bat

35,521

BRL

brazilski real

4,4942

MXN

mehiški peso

21,4504

INR

indijska rupija

77,8925

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. maja 2019

(2019/C 186/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1134 |
| JPY | japonski jen | 122,10 |
| DKK | danska krona | 7,4687 |
| GBP | funt šterling | 0,88178 |
| SEK | švedska krona | 10,6323 |
| CHF | švicarski frank | 1,1228 |
| ISK | islandska krona | 138,50 |
| NOK | norveška krona | 9,7638 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,841 |
| HUF | madžarski forint | 324,74 |
| PLN | poljski zlot | 4,2887 |
| RON | romunski leu | 4,7553 |
| TRY | turška lira | 6,5590 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6098 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5029 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7386 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7095 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5361 |
| KRW | južnokorejski won | 1 325,97 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3022 |
| CNY | kitajski juan | 7,6903 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4220 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 032,96 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6655 |
| PHP | filipinski peso | 58,064 |
| RUB | ruski rubelj | 72,3334 |
| THB | tajski bat | 35,428 |
| BRL | brazilski real | 4,4327 |
| MXN | mehiški peso | 21,3092 |
| INR | indijska rupija | 77,8115 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1134

JPY

japonski jen

122,10

DKK

danska krona

7,4687

GBP

funt šterling

0,88178

SEK

švedska krona

10,6323

CHF

švicarski frank

1,1228

ISK

islandska krona

138,50

NOK

norveška krona

9,7638

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,841

HUF

madžarski forint

324,74

PLN

poljski zlot

4,2887

RON

romunski leu

4,7553

TRY

turška lira

6,5590

AUD

avstralski dolar

1,6098

CAD

kanadski dolar

1,5029

HKD

hongkonški dolar

8,7386

NZD

novozelandski dolar

1,7095

SGD

singapurski dolar

1,5361

KRW

južnokorejski won

1 325,97

ZAR

južnoafriški rand

16,3022

CNY

kitajski juan

7,6903

HRK

hrvaška kuna

7,4220

IDR

indonezijska rupija

16 032,96

MYR

malezijski ringit

4,6655

PHP

filipinski peso

58,064

RUB

ruski rubelj

72,3334

THB

tajski bat

35,428

BRL

brazilski real

4,4327

MXN

mehiški peso

21,3092

INR

indijska rupija

77,8115

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. maja 2019

(2019/C 186/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1151 |
| JPY | japonski jen | 121,27 |
| DKK | danska krona | 7,4680 |
| GBP | funt šterling | 0,88693 |
| SEK | švedska krona | 10,6390 |
| CHF | švicarski frank | 1,1214 |
| ISK | islandska krona | 138,30 |
| NOK | norveška krona | 9,7915 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,816 |
| HUF | madžarski forint | 324,34 |
| PLN | poljski zlot | 4,2843 |
| RON | romunski leu | 4,7430 |
| TRY | turška lira | 6,5270 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6136 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5115 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7457 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7134 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5378 |
| KRW | južnokorejski won | 1 328,31 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3834 |
| CNY | kitajski juan | 7,7045 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4185 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 982,17 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6747 |
| PHP | filipinski peso | 58,225 |
| RUB | ruski rubelj | 72,9053 |
| THB | tajski bat | 35,282 |
| BRL | brazilski real | 4,4462 |
| MXN | mehiški peso | 21,8922 |
| INR | indijska rupija | 77,7410 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1151

JPY

japonski jen

121,27

DKK

danska krona

7,4680

GBP

funt šterling

0,88693

SEK

švedska krona

10,6390

CHF

švicarski frank

1,1214

ISK

islandska krona

138,30

NOK

norveška krona

9,7915

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,816

HUF

madžarski forint

324,34

PLN

poljski zlot

4,2843

RON

romunski leu

4,7430

TRY

turška lira

6,5270

AUD

avstralski dolar

1,6136

CAD

kanadski dolar

1,5115

HKD

hongkonški dolar

8,7457

NZD

novozelandski dolar

1,7134

SGD

singapurski dolar

1,5378

KRW

južnokorejski won

1 328,31

ZAR

južnoafriški rand

16,3834

CNY

kitajski juan

7,7045

HRK

hrvaška kuna

7,4185

IDR

indonezijska rupija

15 982,17

MYR

malezijski ringit

4,6747

PHP

filipinski peso

58,225

RUB

ruski rubelj

72,9053

THB

tajski bat

35,282

BRL

brazilski real

4,4462

MXN

mehiški peso

21,8922

INR

indijska rupija

77,7410

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/4

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 22. maja 2019

o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ (ZGO)

(2019/C 186/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) v povezavi s členom 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ (ZGO), ki ni manjša. |
| --- | --- |

(1)

Francija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ (ZGO), ki ni manjša.

| (2) | Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 zahtevek preučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 zahtevek preučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ (ZGO) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ (ZGO) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014, vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ (ZGO) je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od datuma njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. maja 2019

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

2

---

PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„CIDRE DE NORMANDIE“/„CIDRE NORMAND“

EU št.: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Ime: | Organ za zaščito in upravljanje jabolčnikov z zaščiteno geografsko označbo |
| --- | --- |
| Naslov: | 123 rue Saint-Lazare |
| 75008 Paris |
| FRANCIJA |

Ime:

Organ za zaščito in upravljanje jabolčnikov z zaščiteno geografsko označbo

Naslov:

123 rue Saint-Lazare

75008 Paris

FRANCIJA

Tel.

+33 145222432

Telefaks

+33 145222485

E-naslov:

contact@odgcidresigp.com

Navedena skupina je združenje, urejeno z zakonom z dne 1. julija 1901. Sestavljajo jo pridelovalci moštnih sort sadja in predelovalci, zato ima pravni interes zahtevati spremembe specifikacije proizvoda.

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☒ | Geografsko območje |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☒ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo: [posodobitev kontaktnih podatkov pristojne službe države članice in skupine vložnikov, kontaktni podatki nadzornega organa, nacionalne zahteve, priloge] |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Geografsko območje

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☒

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☒

Drugo: [posodobitev kontaktnih podatkov pristojne službe države članice in skupine vložnikov, kontaktni podatki nadzornega organa, nacionalne zahteve, priloge]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

5.1   Opis proizvoda

| — | Odstavek „‚Cidres de Normandie‘ se pridobivajo s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega ‚sadja moštnih sort‘, pridelanega in uporabljenega v Normandiji“, je nadomeščen z naslednjim:

  „‚Cidre de Normandie‘/‚Cidre normand‘ je peneči jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega sadja moštnih sort (moštnih sort jabolk ali hrušk), pridelanih in uporabljenih na geografskem območju, ki je opredeljeno v tej specifikaciji proizvoda.“

  Ta opredelitev določa, da je jabolčnik peneč in da je lahko izdelan samo iz sadja moštnih sort. „Cidre de Normandie“ se je vedno pridobival izključno iz sadja moštnih sort zaradi sadovnjakov, zasajenih na geografskem območju. Ta omejitev je navedena v odstavku veljavne specifikacije proizvoda, ki se nanaša na surovine. Ta navedba, s katero se odpravlja nejasnost glede prisotnosti drugega sadja, je dodana pri opisu proizvoda. |
| --- | --- |

—

Odstavek „‚Cidres de Normandie‘ se pridobivajo s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega ‚sadja moštnih sort‘, pridelanega in uporabljenega v Normandiji“, je nadomeščen z naslednjim:

„‚Cidre de Normandie‘/‚Cidre normand‘ je peneči jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega sadja moštnih sort (moštnih sort jabolk ali hrušk), pridelanih in uporabljenih na geografskem območju, ki je opredeljeno v tej specifikaciji proizvoda.“

Ta opredelitev določa, da je jabolčnik peneč in da je lahko izdelan samo iz sadja moštnih sort. „Cidre de Normandie“ se je vedno pridobival izključno iz sadja moštnih sort zaradi sadovnjakov, zasajenih na geografskem območju. Ta omejitev je navedena v odstavku veljavne specifikacije proizvoda, ki se nanaša na surovine. Ta navedba, s katero se odpravlja nejasnost glede prisotnosti drugega sadja, je dodana pri opisu proizvoda.

| — | Dodan je odstavek, v katerem je opredeljeno sadje moštnih sort: gre za jabolka ali hruške moštnih sort, ki dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin.
  V veljavni specifikaciji proizvoda je navedeno sklicevanje na seznam priporočenih sort sadja, ki ji je priložen. Ta seznam ni izčrpen, saj se sorte sadja spreminjajo. Okvirni seznam sort je nadomeščen z opredelitvijo sadja moštnih sort, ki se od namiznega sadja razlikuje po vsebnosti taninov. |
| --- | --- |

—

Dodan je odstavek, v katerem je opredeljeno sadje moštnih sort: gre za jabolka ali hruške moštnih sort, ki dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin.

V veljavni specifikaciji proizvoda je navedeno sklicevanje na seznam priporočenih sort sadja, ki ji je priložen. Ta seznam ni izčrpen, saj se sorte sadja spreminjajo. Okvirni seznam sort je nadomeščen z opredelitvijo sadja moštnih sort, ki se od namiznega sadja razlikuje po vsebnosti taninov.

| — | Odstavki, ki se nanašajo na predstavitev proizvoda, so črtani. Navedena pakiranja so namreč okvirna in ustrezajo tistim, ki so najpogosteje uporabljena, dovoljene pa so torej vse oblike. |
| --- | --- |

—

Odstavki, ki se nanašajo na predstavitev proizvoda, so črtani. Navedena pakiranja so namreč okvirna in ustrezajo tistim, ki so najpogosteje uporabljena, dovoljene pa so torej vse oblike.

| — | Določbe v zvezi s surovino so premaknjene v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Zadnji odstavek v zvezi s sortno strukturo normandijskega sadovnjaka je nadomeščen z naslednjim odstavkom:

  „Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavljanje ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker na več kot tretjini površin rastejo grenka in sladko-grenka jabolka, prav tako na več kot tretjini sladka jabolka, preostala pa so kiselkasta in kisla, lahko proizvajalci jabolčnika izberejo sadje tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.“

  Deleži zasaditev v sadovnjakih so tako črtani („Normandijski visokodebelni sadovnjak večinoma sestavljajo sladke (44 %) in sladko-grenke sorte (37 %). Tudi v novejših nizkodebelnih sadovnjakih je 60 % sladkih in sladko-grenkih sort“), saj so odražali stanje v delu normandijskih sadovnjakov takrat, ko so jih obdelovali gospodarski subjekti iz skupine, ki je prvotno zaprosila za ZGO. Čeprav ravnotežja po svojem bistvu niso vprašljiva, so se ti podatki spremenili. |
| --- | --- |

—

Določbe v zvezi s surovino so premaknjene v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Zadnji odstavek v zvezi s sortno strukturo normandijskega sadovnjaka je nadomeščen z naslednjim odstavkom:

„Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavljanje ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker na več kot tretjini površin rastejo grenka in sladko-grenka jabolka, prav tako na več kot tretjini sladka jabolka, preostala pa so kiselkasta in kisla, lahko proizvajalci jabolčnika izberejo sadje tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.“

Deleži zasaditev v sadovnjakih so tako črtani („Normandijski visokodebelni sadovnjak večinoma sestavljajo sladke (44 %) in sladko-grenke sorte (37 %). Tudi v novejših nizkodebelnih sadovnjakih je 60 % sladkih in sladko-grenkih sort“), saj so odražali stanje v delu normandijskih sadovnjakov takrat, ko so jih obdelovali gospodarski subjekti iz skupine, ki je prvotno zaprosila za ZGO. Čeprav ravnotežja po svojem bistvu niso vprašljiva, so se ti podatki spremenili.

| — | Odstavek o naravi in lastnostih sestavin (pitna voda, sladkor, aditivi, konzervansi, sladila in CO2) je črtan, razen stavka v zvezi s karamelom, ki je premaknjen v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Karamel ostaja edino dovoljeno barvilo.
  Namen črtanja teh elementov je posodobitev glede na določbe, vsebovane v splošnih nacionalnih in evropskih predpisih, zlasti kar zadeva aditive za živila. |
| --- | --- |

—

Odstavek o naravi in lastnostih sestavin (pitna voda, sladkor, aditivi, konzervansi, sladila in CO2) je črtan, razen stavka v zvezi s karamelom, ki je premaknjen v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Karamel ostaja edino dovoljeno barvilo.

2

Namen črtanja teh elementov je posodobitev glede na določbe, vsebovane v splošnih nacionalnih in evropskih predpisih, zlasti kar zadeva aditive za živila.

| — | Odstavki o fizikalno-kemijskih in organoleptičnih značilnostih so bili preoblikovani tako, da je opis proizvoda bolj tekoč in povezan ter brez odvečnih navedb. Ostajajo tri kategorije: glavne fizikalne značilnosti, kemijske značilnosti in organoleptične značilnosti. |
| --- | --- |

—

Odstavki o fizikalno-kemijskih in organoleptičnih značilnostih so bili preoblikovani tako, da je opis proizvoda bolj tekoč in povezan ter brez odvečnih navedb. Ostajajo tri kategorije: glavne fizikalne značilnosti, kemijske značilnosti in organoleptične značilnosti.

| — | Podrobno so določene glavne fizikalno-kemijske značilnosti jabolčnika „Cidre de Normandie“ ali „Cidre normand“: „ima obliko bistre ali motne pijače, pridobljene s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe moštnih sort sadja z dodajanjem vode ali brez. Ima mehurčke in se rahlo peni“.
  Te značilnosti so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene kot organoleptične značilnosti.
  Poleg tega je dodano, da se „[k]oličine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, [...] lahko tržijo tudi, če ni penjenja“. Jabolčnik je namreč lahko namenjen industrijski uporabi, na primer v kisarnah, ali za izdelavo sestavljenih proizvodov, kot so sokovi. Čeprav ta uporaba ni bila izrecno navedena v veljavni specifikaciji proizvoda, se je jabolčnik „Cidre de Normandie“ brez penjenja stalno uporabljal. |
| --- | --- |

—

Podrobno so določene glavne fizikalno-kemijske značilnosti jabolčnika „Cidre de Normandie“ ali „Cidre normand“: „ima obliko bistre ali motne pijače, pridobljene s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe moštnih sort sadja z dodajanjem vode ali brez. Ima mehurčke in se rahlo peni“.

Te značilnosti so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene kot organoleptične značilnosti.

Poleg tega je dodano, da se „[k]oličine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, [...] lahko tržijo tudi, če ni penjenja“. Jabolčnik je namreč lahko namenjen industrijski uporabi, na primer v kisarnah, ali za izdelavo sestavljenih proizvodov, kot so sokovi. Čeprav ta uporaba ni bila izrecno navedena v veljavni specifikaciji proizvoda, se je jabolčnik „Cidre de Normandie“ brez penjenja stalno uporabljal.

| — | Pri kemijskih lastnostih jabolčnika „Cidre de Normandie“ so ohranjene samo tri ciljne vrednosti, ki se nanašajo na najmanjši skupni volumenski delež alkohola, najmanjši dejanski volumenski delež alkohola in največjo vsebnost hlapnih kislin. Pri najmanjšem skupnem volumenskem deležu alkohola je ohranjena samo vrednost 5,0 %, ki se uporablja za vse vrste jabolčnika „Cidre de Normandie“, vrednost 5,5 % samo za vrste jabolčnika „bouchés“ pa je črtana.
  Druge vrednosti (največja vsebnost železa, največja vsebnost etanala, največja vsebnost celotnega žveplovega dioksida) so črtane, saj izhajajo iz nacionalnih predpisov (odlok št. 53-978 z dne 30. septembra 1953), ki se uporabljajo za vse vrste jabolčnika, tako da niso značilne za jabolčnik „Cidre de Normandie“. |
| --- | --- |

—

Pri kemijskih lastnostih jabolčnika „Cidre de Normandie“ so ohranjene samo tri ciljne vrednosti, ki se nanašajo na najmanjši skupni volumenski delež alkohola, najmanjši dejanski volumenski delež alkohola in največjo vsebnost hlapnih kislin. Pri najmanjšem skupnem volumenskem deležu alkohola je ohranjena samo vrednost 5,0 %, ki se uporablja za vse vrste jabolčnika „Cidre de Normandie“, vrednost 5,5 % samo za vrste jabolčnika „bouchés“ pa je črtana.

Druge vrednosti (največja vsebnost železa, največja vsebnost etanala, največja vsebnost celotnega žveplovega dioksida) so črtane, saj izhajajo iz nacionalnih predpisov (odlok št. 53-978 z dne 30. septembra 1953), ki se uporabljajo za vse vrste jabolčnika, tako da niso značilne za jabolčnik „Cidre de Normandie“.

| — | Organoleptične značilnosti jabolčnika „Cidre de Normandie“ vsebinsko niso spremenjene, so pa zadevni odstavki zaradi lažje berljivosti združeni v en odstavek:

  „Za ‚Cidre de Normandie‘ ali ‚Cidre normand‘ so značilne različne močne arome, med katerimi prevladuje sadežna (jabolko, agrumi, breskev, marelica itd.). Jabolčnik ‚Cidre de Normandie‘ ali ‚Cidre normand‘ je svetlo rumene do temno oranžne barve. Jabolčniki z dokaj izrazito barvo so pogosti, pri čemer je obarvanost posledica tega, da v kombinaciji sort prevladujejo sadeži, bogati s polifenoli (sladki, sladko-grenki ipd.), ki oksidirajo, zlasti ob vrenju pulpe.
  ‚Cidre de Normandie‘ je znan po pravem ravnovesju grenkega, kislega in sladkega okusa.“

  Iz navedb v zvezi z aromami, okusi in barvami je razvidna naravna raznolikost jabolčnikov, odvisno od njihove kombinacije: deskriptorji odražajo razpon obstoječe palete ter niso sistematično in hkrati prisotni v vsakem jabolčniku. |
| --- | --- |

—

Organoleptične značilnosti jabolčnika „Cidre de Normandie“ vsebinsko niso spremenjene, so pa zadevni odstavki zaradi lažje berljivosti združeni v en odstavek:

„Za ‚Cidre de Normandie‘ ali ‚Cidre normand‘ so značilne različne močne arome, med katerimi prevladuje sadežna (jabolko, agrumi, breskev, marelica itd.). Jabolčnik ‚Cidre de Normandie‘ ali ‚Cidre normand‘ je svetlo rumene do temno oranžne barve. Jabolčniki z dokaj izrazito barvo so pogosti, pri čemer je obarvanost posledica tega, da v kombinaciji sort prevladujejo sadeži, bogati s polifenoli (sladki, sladko-grenki ipd.), ki oksidirajo, zlasti ob vrenju pulpe.

‚Cidre de Normandie‘ je znan po pravem ravnovesju grenkega, kislega in sladkega okusa.“

Iz navedb v zvezi z aromami, okusi in barvami je razvidna naravna raznolikost jabolčnikov, odvisno od njihove kombinacije: deskriptorji odražajo razpon obstoječe palete ter niso sistematično in hkrati prisotni v vsakem jabolčniku.

| — | Vse druge določbe, ki niso navedene zgoraj, so črtane (največje vsebnosti železa, etanala in žveplovega dioksida ter posebne značilnosti posamezne vrste jabolčnika). Spadajo namreč na področje splošnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike in v katerih so med drugim opredeljene različne vrste jabolčnikov („bouchés“, sladki, suhi in polsuhi). |
| --- | --- |

—

Vse druge določbe, ki niso navedene zgoraj, so črtane (največje vsebnosti železa, etanala in žveplovega dioksida ter posebne značilnosti posamezne vrste jabolčnika). Spadajo namreč na področje splošnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike in v katerih so med drugim opredeljene različne vrste jabolčnikov („bouchés“, sladki, suhi in polsuhi).

5.2   Geografsko območje

Geografsko območje

Odstavek „‚Cidres de Normandie‘ (jabolčniki in zgoščeni mošti) se izdelujejo izključno v Normandiji, regiji, ki jo sestavljajo naslednji departmaji“ je nadomeščen z:

„Obiranje sadja moštnih sort in izdelava jabolčnika ‚Cidre de Normandie‘, razen pakiranja, se izvajata na geografskem območju, sestavljenem iz spodaj navedenih občin.

Geografsko območje zajema nekdanjo Normandijo in majhne regije, ki ji pripadajo (Perche, Domfrontais, Plaine d’Alençon, Pays de Bray). Obsega departmaje upravne regije Normandije in manjši del sosednjih departmajev Mayenne, Sarthe, Eure-et-Loir in Oise.“

V veljavni specifikaciji proizvoda se opredelitev geografskega območja nanaša na departmaje in kantone. Kantoni so nadomeščeni s seznamom občin, ki jih sestavljajo, ker se te manj spreminjajo.

Dodan je bil zemljevid geografskega območja.

Te oblikovne spremembe ne vplivajo na opredelitev geografskega območja, ki ostaja nespremenjena.

5.3   Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

| — | Odstavek „Jabolčniki ‚Cidres de Normandie‘ se lahko, razen pakiranja, izdelujejo samo v proizvodnih enotah, ki so na geografskem območju“ je črtan. Ker so v določbah, ki jih vsebuje, opisane faze, ki jih je treba obvezno izvajati na geografskem območju, so bile te določbe premaknjene v točko „Opredelitev geografskega območja“. |
| --- | --- |

—

Odstavek „Jabolčniki ‚Cidres de Normandie‘ se lahko, razen pakiranja, izdelujejo samo v proizvodnih enotah, ki so na geografskem območju“ je črtan. Ker so v določbah, ki jih vsebuje, opisane faze, ki jih je treba obvezno izvajati na geografskem območju, so bile te določbe premaknjene v točko „Opredelitev geografskega območja“.

| — | Na splošno je del „Dokazilo o poreklu“ dopolnjen zaradi boljše sledljivosti porekla. Tako je podrobno določeno, da morajo gospodarski subjekti obvezno vzpostaviti sledljivost, zato se morajo evidentirati pri skupini. |
| --- | --- |

—

Na splošno je del „Dokazilo o poreklu“ dopolnjen zaradi boljše sledljivosti porekla. Tako je podrobno določeno, da morajo gospodarski subjekti obvezno vzpostaviti sledljivost, zato se morajo evidentirati pri skupini.

| — | Spremenjeni so naslednji odstavki:






  — | Navedbe na embalaži: ta odstavek je črtan, ker vsebuje splošne zahteve v zvezi z označevanjem proizvoda in ne v zvezi s sledljivostjo. |
| --- | --- | --- |

—

Spremenjeni so naslednji odstavki:

—

Navedbe na embalaži: ta odstavek je črtan, ker vsebuje splošne zahteve v zvezi z označevanjem proizvoda in ne v zvezi s sledljivostjo.

| — | Navedbe v zvezi s spremljanjem proizvodnje: beseda „proizvodnja“ je nadomeščena z besedo „izdelava“, ki je ustrezen izraz v povezavi z jabolčnikom. Pojem „proizvodni list“ je črtan, ker je ta vrsta dokumenta lahko zajeta v sistemu evidentiranja zalog, ki omogoča sledenje ustreznih informacij. |
| --- | --- |

—

Navedbe v zvezi s spremljanjem proizvodnje: beseda „proizvodnja“ je nadomeščena z besedo „izdelava“, ki je ustrezen izraz v povezavi z jabolčnikom. Pojem „proizvodni list“ je črtan, ker je ta vrsta dokumenta lahko zajeta v sistemu evidentiranja zalog, ki omogoča sledenje ustreznih informacij.

| — | Surovine:
  Navedba „iz regije, ki ni Normandija“ je nadomeščena z „zunaj geografskega območja“, da bi se nedvoumno razlikovalo med sadjem, iz katerega se lahko izdeluje „Cidre de Normandie“, in drugim sadjem.
  Izraz „spremna listina“ je nadomeščen z izrazom „dobavnica“ za vsako dostavljeno serijo. Na tej dobavnici se navede narava sadja („narava sadja moštnih sort“). Dobavnica je tako bolj natančna. |
| --- | --- |

—

Surovine:

Navedba „iz regije, ki ni Normandija“ je nadomeščena z „zunaj geografskega območja“, da bi se nedvoumno razlikovalo med sadjem, iz katerega se lahko izdeluje „Cidre de Normandie“, in drugim sadjem.

Izraz „spremna listina“ je nadomeščen z izrazom „dobavnica“ za vsako dostavljeno serijo. Na tej dobavnici se navede narava sadja („narava sadja moštnih sort“). Dobavnica je tako bolj natančna.

| — | Proizvodnja (preimenovana v „Izdelavo“): ta odstavek je bil združen z odstavkom Pakiranje in razpošiljanje. Besedilo je spremenjeno zaradi razjasnitve določb:
  Navedba „dokumenti, opredeljeni v nadaljevanju“ je nadomeščena z „evidenco zalog“. |
| --- | --- |

—

Proizvodnja (preimenovana v „Izdelavo“): ta odstavek je bil združen z odstavkom Pakiranje in razpošiljanje. Besedilo je spremenjeno zaradi razjasnitve določb:

Navedba „dokumenti, opredeljeni v nadaljevanju“ je nadomeščena z „evidenco zalog“.

| — | Razen pri sledljivosti so bili elementi odstavka „Pakiranje in razpošiljanje“ črtani, ker so se nanašali na pakiranje, te faze pa ni treba nujno izvajati na geografskem območju. |
| --- | --- |

—

Razen pri sledljivosti so bili elementi odstavka „Pakiranje in razpošiljanje“ črtani, ker so se nanašali na pakiranje, te faze pa ni treba nujno izvajati na geografskem območju.

| — | Dodani sta bili določba v zvezi s prijavo proizvedenih količin ter obveznost vzdrževanja registrov za proizvajalce sadja moštnih sort (lokacija parcel, ustrezne sorte, razlikovanje med kategorijami sadja moštnih sort in namiznega sadja) in evidence zalog ali kakršnega koli računovodskega dokumenta, enakovrednega za druge gospodarske subjekte (vnos in iznos sadja moštnih sort, mošta ali zgoščenega mošta in jabolčnika). |
| --- | --- |

—

Dodani sta bili določba v zvezi s prijavo proizvedenih količin ter obveznost vzdrževanja registrov za proizvajalce sadja moštnih sort (lokacija parcel, ustrezne sorte, razlikovanje med kategorijami sadja moštnih sort in namiznega sadja) in evidence zalog ali kakršnega koli računovodskega dokumenta, enakovrednega za druge gospodarske subjekte (vnos in iznos sadja moštnih sort, mošta ali zgoščenega mošta in jabolčnika).

| — | Dodana je bila pregledna shema sledljivosti v obliki preglednice. |
| --- | --- |

—

Dodana je bila pregledna shema sledljivosti v obliki preglednice.

5.4   Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

| — | Surovine:
  Ta odstavek je dodan v opisu metode proizvodnje. V njem so povzete navedbe iz dela „Opis proizvoda“ veljavne specifikacije proizvoda (kategorije sadja moštnih sort glede na njihove značilnosti – vsebnost taninov, kislost).
  Sklic na seznam priporočenih moštnih sort sadja je nadomeščen z opredelitvijo moštnih sort sadja (jabolka in hruške, uporabljeni za izdelavo soka z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin).
  Za izdelavo jabolčnika „Cidre de Normandie“ je značilna uporaba zelo raznolikih moštnih sort sadja z okusi, ki se dopolnjujejo. Te sorte so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene samo delno na seznamu „priporočenih“ sort, ki je izčrpen in nedosleden. Na primer sorte, priporočene v odlokih z dne 20. aprila 1967 in 30. maja 1980, ki vse spadajo v okvir opredelitve surovine, niso v celoti na navedenem seznamu. Prav tako niso zastopane tradicionalne lokalne sorte, čeprav so izredno številne. Zaradi usklajenosti in natančnosti ter zato, ker je težko sestaviti sezname sort, ki bi bili lahko izčrpni, je uporabljeno analitično razlikovalno merilo za moštno sorto sadja. Tanini so ena od značilnosti moštih sort sadja in se skupaj s kislostjo uporabljajo za razvrščanje sort po skupinah glede na okus za njihovo kombiniranje. Znotraj opredeljene celote se tako moštne sorte sadja razdelijo na 5 kategorij, ki proizvajalcem jabolčnika omogočajo, da jih razvrstijo.
  V zvezi s tem je v stavku: „Sorte sadja za predelavo v mošt so razvrščene v 6 kategorij, od katerih so glavne naslednje,“ številka 6 nadomeščena s 5, da se popravi vsebinska napaka. |
| --- | --- |

—

Surovine:

Ta odstavek je dodan v opisu metode proizvodnje. V njem so povzete navedbe iz dela „Opis proizvoda“ veljavne specifikacije proizvoda (kategorije sadja moštnih sort glede na njihove značilnosti – vsebnost taninov, kislost).

Sklic na seznam priporočenih moštnih sort sadja je nadomeščen z opredelitvijo moštnih sort sadja (jabolka in hruške, uporabljeni za izdelavo soka z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin).

Za izdelavo jabolčnika „Cidre de Normandie“ je značilna uporaba zelo raznolikih moštnih sort sadja z okusi, ki se dopolnjujejo. Te sorte so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene samo delno na seznamu „priporočenih“ sort, ki je izčrpen in nedosleden. Na primer sorte, priporočene v odlokih z dne 20. aprila 1967 in 30. maja 1980, ki vse spadajo v okvir opredelitve surovine, niso v celoti na navedenem seznamu. Prav tako niso zastopane tradicionalne lokalne sorte, čeprav so izredno številne. Zaradi usklajenosti in natančnosti ter zato, ker je težko sestaviti sezname sort, ki bi bili lahko izčrpni, je uporabljeno analitično razlikovalno merilo za moštno sorto sadja. Tanini so ena od značilnosti moštih sort sadja in se skupaj s kislostjo uporabljajo za razvrščanje sort po skupinah glede na okus za njihovo kombiniranje. Znotraj opredeljene celote se tako moštne sorte sadja razdelijo na 5 kategorij, ki proizvajalcem jabolčnika omogočajo, da jih razvrstijo.

V zvezi s tem je v stavku: „Sorte sadja za predelavo v mošt so razvrščene v 6 kategorij, od katerih so glavne naslednje,“ številka 6 nadomeščena s 5, da se popravi vsebinska napaka.

| — | Faze izdelave:
  V odstavku „Mešanje in stiskanje sadja“ je dodano, da morajo biti moštne sorte sadja, ki izvirajo z geografskega območja ZGO, ustrezne za vstop v predelovalno verigo. Ta zahteva je povezana s črtanjem obveznosti pranja sadja; pranje ni zahtevano, če je sadje obrano ročno in/ali ni bilo v stiku s tlemi.
  V odstavku „Bistrenje pred fermentacijo“ so naštete metode (zbistritev, depektinizacija, postopki ločevanja itd.) nadomeščene z navedbo „prakse in obdelava, uveljavljene z uporabo“. Vsi našteti postopki namreč niso obvezni v vseh primerih. Izvajanje teh postopkov je odvisno od strokovnega znanja gospodarskih subjektov.
  V odstavku „Fermentacija“ so dovoljene prakse (mešanje, slajenje, uporaba sladkorja za jabolčnik „bouché“) črtane, ker spadajo na področje splošnih predpisov.
  V odstavku „Bistrenje po fermentaciji“ je navedeno, da mešanju sledi „ali ne sledi“ centrifugiranje in/ali filtriranje. S centrifugiranjem in filtriranjem se pospeši usedanje plavajočih delcev oziroma se ti delci zajamejo, da se dobi bolj bister proizvod. Ta postopka vplivata na videz proizvoda, ne pa tudi na njegov okus. To, da po mešanju nista več obvezna, torej nima večjega vpliva na proizvod.
  V naslovu odstavka „Vrenje v steklenicah ali karbonizacija“ je beseda „karbonizacija“ nadomeščena z besedo „gaziranje“. Gaziranje je že dovoljeno v veljavni specifikaciji proizvoda.
  Namen te spremembe je preprečitev pomešanja izrazov, ki sta enakovredna: gaziranje pijač se uporablja v prehranski industriji, in sicer z dodajanjem CO2 (karbonizacija) za pridobitev peneče (gazirane) pijače.
  Določbe v zvezi s pakiranjem in skladiščenjem so črtane, ker se z njimi ne nalagajo posebne zahteve.
  Dodana je shema poteka izdelave proizvoda, ki povzema različne faze proizvodnje jabolčnika „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“. |
| --- | --- |

—

Faze izdelave:

V odstavku „Mešanje in stiskanje sadja“ je dodano, da morajo biti moštne sorte sadja, ki izvirajo z geografskega območja ZGO, ustrezne za vstop v predelovalno verigo. Ta zahteva je povezana s črtanjem obveznosti pranja sadja; pranje ni zahtevano, če je sadje obrano ročno in/ali ni bilo v stiku s tlemi.

V odstavku „Bistrenje pred fermentacijo“ so naštete metode (zbistritev, depektinizacija, postopki ločevanja itd.) nadomeščene z navedbo „prakse in obdelava, uveljavljene z uporabo“. Vsi našteti postopki namreč niso obvezni v vseh primerih. Izvajanje teh postopkov je odvisno od strokovnega znanja gospodarskih subjektov.

V odstavku „Fermentacija“ so dovoljene prakse (mešanje, slajenje, uporaba sladkorja za jabolčnik „bouché“) črtane, ker spadajo na področje splošnih predpisov.

V odstavku „Bistrenje po fermentaciji“ je navedeno, da mešanju sledi „ali ne sledi“ centrifugiranje in/ali filtriranje. S centrifugiranjem in filtriranjem se pospeši usedanje plavajočih delcev oziroma se ti delci zajamejo, da se dobi bolj bister proizvod. Ta postopka vplivata na videz proizvoda, ne pa tudi na njegov okus. To, da po mešanju nista več obvezna, torej nima večjega vpliva na proizvod.

V naslovu odstavka „Vrenje v steklenicah ali karbonizacija“ je beseda „karbonizacija“ nadomeščena z besedo „gaziranje“. Gaziranje je že dovoljeno v veljavni specifikaciji proizvoda.

Namen te spremembe je preprečitev pomešanja izrazov, ki sta enakovredna: gaziranje pijač se uporablja v prehranski industriji, in sicer z dodajanjem CO2 (karbonizacija) za pridobitev peneče (gazirane) pijače.

2

Določbe v zvezi s pakiranjem in skladiščenjem so črtane, ker se z njimi ne nalagajo posebne zahteve.

Dodana je shema poteka izdelave proizvoda, ki povzema različne faze proizvodnje jabolčnika „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“.

5.5   Povezava

Povezava

Poglavje „Vzročna povezava“ je bilo razdeljeno v tri dele, da bi se bolje opredelile posebnosti geografskega območja, posebnosti proizvoda in vzročna povezava. To so besedilne spremembe, ki niso vsebinske.

5.6   Označevanje

Označevanje

Posebni elementi označevanja so omejeni na ime pijače, ki je: „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“.

Druge določbe, vključene v ta odstavek v veljavni specifikaciji proizvoda, so črtane. Večinoma spadajo na področje uporabe nacionalnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike (neobvezne navedbe o jabolčniku „bouché“, čisti sok, naravno penjenje, naravno vrenje v steklenicah ...) ali širše kategorije proizvodov (potrjevanje skladnosti). Druge določbe niso zavezujoče (možnost obveščanja potrošnikov o naravi, poreklu, izdelavi, posebnostih in organoleptičnih lastnostih proizvoda).

Obveznost navedbe nadzornega organa na etiketi je črtana. To informacijo je mogoče dobiti drugje, poleg tega se lahko organ spremeni.

Ker je navedba logotipa ZGO od 4. januarja 2016 obvezna, je črtano tudi to, da je obvezno navesti „ZGO in/ali zaščitena geografska označba“.

5.7   Drugo

Drugo

—   Posodobitev kontaktnih podatkov

Posodobitev kontaktnih podatkov

Kontaktni podatki Državnega inštituta za kakovost in poreklo (Institut national de la qualité et de l’origine – INAO) so v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 dodani kot podatki pristojne službe države članice. Poleg tega so bili po spremembah v organizaciji sektorja spremenjeni ime in kontaktni podatki skupine.

—   Nadzorni organ

Nadzorni organ

Kontaktni podatki nadzornega organa so bili nadomeščeni s kontaktnimi podatki organa, pristojnega za nadzor. S to spremembo se izognemo spreminjanju specifikacije proizvoda v primeru spremembe nadzornega organa.

—   Nacionalne zahteve

Nacionalne zahteve

Dodana je bila preglednica glavnih točk, ki jih je treba preveriti.

—   Priloge

Priloge

Priloge k veljavni specifikaciji proizvoda so črtane. Vsebujejo namreč zavezujoče določbe v zvezi z geografskim območjem, ki so ponovljene v specifikaciji proizvoda, ali nezavezujoče informacije.

ENOTNI DOKUMENT

„CIDRE DE NORMANDIE“/„CIDRE NORMAND“

„CIDRE DE NORMANDIE“/„CIDRE NORMAND“

EU št.: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

EU št.: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

Ime

„Cidre de Normandie“/„Cidre normand“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ je peneči jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega sadja moštnih sort (moštnih sort jabolk ali hrušk), pridelanih in uporabljenih na opredeljenem geografskem območju.

Mošt iz sadja moštnih sort lahko delno izvira iz zgoščenega mošta, če delež tega ne presega 40 % celotne prostornine uporabljenega mošta (izraženo v rekonstituiranem moštu).

Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavljanje ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker na več kot tretjini površin rastejo grenka in sladko-grenka jabolka, prav tako na več kot tretjini sladka jabolka, preostala pa so kiselkasta in kisla, lahko proizvajalci jabolčnika izberejo sadje tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.

Jabolčnik „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ je bistra ali motna pijača, pridobljena s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe moštnega sadja z dodajanjem vode ali brez. Ima mehurčke in se rahlo peni.

Penjenje je posledica prisotnosti CO2, ki nastane s fermentacijo in/ali je dodan.

2

Količine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, se lahko tržijo tudi, če ni penjenja.

Jabolčnik „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ je svetlo rumene do oranžne barve. Ima močne arome, med katerimi prevladuje sadežna (jabolko, agrumi, breskev, marelica itd.), ter pravo ravnovesje grenkega, kislega in sladkega okusa.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za izdelavo jabolčnika „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ se uporablja sadje moštnih sort. Namizno sadje je izključeno. Za sadje moštnih sort se štejejo jabolka in hruške, uporabljeni za izdelavo jabolčnika, ki dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava sadja in njegova predelava v jabolčnik (proizvodnja mošta s stiskanjem sadja, proizvodnja jabolčnika s fermentacijo mošta). Surovi sok, pridobljen z uporabo nesegrete vode, hladna fermentacija ali fermentacija pri sobni temperaturi, edino dovoljeno barvilo: karamel.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Obvezna navedba imena pijače: „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

| — | Departma Seine Maritime: vse občine. |
| --- | --- |

—

Departma Seine Maritime: vse občine.

| — | Departma Eure: vse občine. |
| --- | --- |

—

Departma Eure: vse občine.

| — | Departma Calvados: vse občine. |
| --- | --- |

—

Departma Calvados: vse občine.

| — | Departma Manche: vse občine. |
| --- | --- |

—

Departma Manche: vse občine.

| — | Departma Orne: vse občine. |
| --- | --- |

—

Departma Orne: vse občine.

| — | Departma Oise, naslednje občine: Blacourt, Le Coudray-Saint-Germer, Cuigy-en-Bray, Espaubourg, Flavacourt, Hodenc-en-Bray, Labosse, Lachapelle-aux-Pots, Lalande-en-Son, Lalandelle, Puiseux-en-Bray, Saint-Aubin-en-Bray, Saint-Germer-de-Fly, Saint-Pierre-es-Champs, Sérifontaine, Talmontiers, Le Vaumain, Le Vauroux, Abancourt, Blargies, Boutavent, Bouvresse, Broquiers, Campeaux, Canny-sur-Thérain, Escles-Saint-Pierre, Formerie, Fouilloy, Gourchelles, Héricourt-sur-Thérain, Lannoy-Cuillère, Moliens, Monceaux-l’Abbaye, Mureaumont, Omécourt, Quincampoix-Fleuzy, Romescamps, Saint-Arnoult, Saint-Samson-la-Poterie, Saint-Valery, Villers-Vermont, Elencourt, Beaudéduit, Briot, Brombos, Cempuis, Daméraucourt, Dargies, Feuquières, Grandvilliers, Grez, Halloy, Le Hamel, Hautbos, Lavacquerie, Laverrière, Le Mesnil-Conteville, Offoy, Saint-Maur, Saint-Thibault, Sarcus, Sarnois, Sommereux, Thieuloy-Saint-Antoine, Achy, Blicourt, Bonnières, Fontaine-Lavaganne, Gaudechart, Haute-Épine, Hétomesnil, Lihus, Marseille-en-Beauvaisis, Milly-sur-Thérain, La Neuville-sur-Oudeuil, La Neuville-Vault, Oudeuil, Pisseleu, Prévillers, Rothois, Roy-Boissy, Saint-Omer-en-Chaussée, Villers-sur-Bonnières, Bazancourt, Buicourt, Crillon, Ernemont-Boutavent, Escames, Fontenay-Torcy, Gerberoy, Glatigny, Grémévillers, Hannaches, Hanvoile, Haucourt, Hécourt, Lachapelle-sous-Gerberoy, Lhéraule, Loueuse, Martincourt, Morvillers, Saint-Deniscourt, Saint-Quentin-des-Prés, Senantes, Songeons, Sully, Thérines, Villembray, Villers-sur-Auchy, Vrocourt, Wambez. |
| --- | --- |

—

Departma Oise, naslednje občine: Blacourt, Le Coudray-Saint-Germer, Cuigy-en-Bray, Espaubourg, Flavacourt, Hodenc-en-Bray, Labosse, Lachapelle-aux-Pots, Lalande-en-Son, Lalandelle, Puiseux-en-Bray, Saint-Aubin-en-Bray, Saint-Germer-de-Fly, Saint-Pierre-es-Champs, Sérifontaine, Talmontiers, Le Vaumain, Le Vauroux, Abancourt, Blargies, Boutavent, Bouvresse, Broquiers, Campeaux, Canny-sur-Thérain, Escles-Saint-Pierre, Formerie, Fouilloy, Gourchelles, Héricourt-sur-Thérain, Lannoy-Cuillère, Moliens, Monceaux-l’Abbaye, Mureaumont, Omécourt, Quincampoix-Fleuzy, Romescamps, Saint-Arnoult, Saint-Samson-la-Poterie, Saint-Valery, Villers-Vermont, Elencourt, Beaudéduit, Briot, Brombos, Cempuis, Daméraucourt, Dargies, Feuquières, Grandvilliers, Grez, Halloy, Le Hamel, Hautbos, Lavacquerie, Laverrière, Le Mesnil-Conteville, Offoy, Saint-Maur, Saint-Thibault, Sarcus, Sarnois, Sommereux, Thieuloy-Saint-Antoine, Achy, Blicourt, Bonnières, Fontaine-Lavaganne, Gaudechart, Haute-Épine, Hétomesnil, Lihus, Marseille-en-Beauvaisis, Milly-sur-Thérain, La Neuville-sur-Oudeuil, La Neuville-Vault, Oudeuil, Pisseleu, Prévillers, Rothois, Roy-Boissy, Saint-Omer-en-Chaussée, Villers-sur-Bonnières, Bazancourt, Buicourt, Crillon, Ernemont-Boutavent, Escames, Fontenay-Torcy, Gerberoy, Glatigny, Grémévillers, Hannaches, Hanvoile, Haucourt, Hécourt, Lachapelle-sous-Gerberoy, Lhéraule, Loueuse, Martincourt, Morvillers, Saint-Deniscourt, Saint-Quentin-des-Prés, Senantes, Songeons, Sully, Thérines, Villembray, Villers-sur-Auchy, Vrocourt, Wambez.

| — | Departma Eure in Loir, naslednje občine: Argenvilliers, (Les) Autels-Villevillon, Authon-du-Perche, (La) Bazoche-Gouet, Beaumont-les-Autels, Béthonvilliers, Brunelles, Champrond-en-Perchet, Chapelle-Guillaume, Chapelle-Royale, Charbonnières, Coudray-au-Perche, (Les) Étilleux, (La) Gaudaine, Luigny, Margon Miermaigne, Moulhard, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Soizé, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge, Vichères. |
| --- | --- |

—

Departma Eure in Loir, naslednje občine: Argenvilliers, (Les) Autels-Villevillon, Authon-du-Perche, (La) Bazoche-Gouet, Beaumont-les-Autels, Béthonvilliers, Brunelles, Champrond-en-Perchet, Chapelle-Guillaume, Chapelle-Royale, Charbonnières, Coudray-au-Perche, (Les) Étilleux, (La) Gaudaine, Luigny, Margon Miermaigne, Moulhard, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Soizé, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge, Vichères.

| — | Departma Mayenne, naslednje občine: Ambrières-les-Vallées, Chantrigné, Couesmes-Vaucé, La Haie-Traversaine, Le Pas, St-Loup-du-Gast, Soucé, Le Housseau-Brétignolles, Lassay-les-Châteaux, Rennes-en Grenouilles, St-Julien-du-Terroux, Ste-Marie-du-Bois, Thuboeuf, Gorron, Hercé, Lesbois, St-Aubin-Fosse-Louvain, Vieuvy, Désertines, Boulay-les-Ifs, Champfremont, Ravigny, St-Pierre-des-Nids, Champéon, Charchigné, Le Horps, Montreuil-Poulay, Le Ribay. |
| --- | --- |

—

Departma Mayenne, naslednje občine: Ambrières-les-Vallées, Chantrigné, Couesmes-Vaucé, La Haie-Traversaine, Le Pas, St-Loup-du-Gast, Soucé, Le Housseau-Brétignolles, Lassay-les-Châteaux, Rennes-en Grenouilles, St-Julien-du-Terroux, Ste-Marie-du-Bois, Thuboeuf, Gorron, Hercé, Lesbois, St-Aubin-Fosse-Louvain, Vieuvy, Désertines, Boulay-les-Ifs, Champfremont, Ravigny, St-Pierre-des-Nids, Champéon, Charchigné, Le Horps, Montreuil-Poulay, Le Ribay.

| — | Departma Sarthe, naslednje občine: Nogent-le-Bernard, Avezé, Dehault, La-Chapelle-du-Bois, La-Ferté-Bernard, Préval, St-Aubin-des-Coudrais, Louzes, Neufchâtel-en-Saosnois, Assé-le-Boisne, Douillet-le-Joly, Montreuil-le-Chétif, St-Aubin-de-Locquenay, St-Georges-le-Gaultier, St-Léonard-des-Bois, St-Paul-le-Gaultier, Sougé-le-Ganelon, Ancinnes, Gesnes-le-Gandelin, Moulins-le-Carbonnel. |
| --- | --- |

—

Departma Sarthe, naslednje občine: Nogent-le-Bernard, Avezé, Dehault, La-Chapelle-du-Bois, La-Ferté-Bernard, Préval, St-Aubin-des-Coudrais, Louzes, Neufchâtel-en-Saosnois, Assé-le-Boisne, Douillet-le-Joly, Montreuil-le-Chétif, St-Aubin-de-Locquenay, St-Georges-le-Gaultier, St-Léonard-des-Bois, St-Paul-le-Gaultier, Sougé-le-Ganelon, Ancinnes, Gesnes-le-Gandelin, Moulins-le-Carbonnel.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Z geološkega vidika je Normandija na zahodu del armorikanskega masiva in na vzhodu del pariškega bazena. Za Normandijo je značilno milo in vlažno podnebje, brez pomanjkanja vode v poletnem času. Podnebje v Normandiji je oceansko. Zime so na obali razmeroma mile, v notranjosti pa ostrejše. Poletja so sveža in vlažna. Padavine so razmeroma obilne. Geološka raznolikost daje pokrajini določeno razgibanost, ki pa je kljub temu omejena zaradi podobnega podnebja, ki je zmerno in vlažno. To pomeni, da v številnih delih Normandije najdemo enaka travniška in gozdnata območja.

Zaradi ugodnih naravnih razmer, zlasti v smislu količine padavin, so se sadovnjaki z moštnimi sortami sadja, ki so obstajali od srednjega veka in v katerih so sadili sorte, ki so prišle iz Španije (Baskija), razširili na celotno normandijsko ozemlje.

Tako je Normandija postala vodilna pridelovalka moštnih sort sadja v Franciji (jablane in hruške moštnih sort).

Uporabljeno sadje izvira z geografskega območja, ki je bilo v preteklosti – in je še vedno – eno od pomembnejših območij proizvodnje jabolčnika v Evropi, na katerem so se razvili razširjeni in priznani znanje in veščine izdelave.

Lokalni proizvajalci ter pozneje gojitelji in drevesničarji so rastlinski material selekcionirali, izboljšali in prilagodili normandijskim talnim in podnebnim razmeram, s čimer so dobili zelo veliko število moštnih sort jabolk in hrušk, ki se razlikujejo po vsebnosti taninov in posebnih tehnoloških lastnostih. Z gojenjem ali uvedbo novih sort, za katere se je izkazalo, da so prilagojene na lokalne razmere za pridelavo in da so primerne za predelavo, se njihovo število še povečuje in zagotavlja ohranitev biotske raznovrstnosti genskih virov.

Normandija je tudi zibelka posebnega znanja in veščin na področju predelave.

Prav tako se zdi, da je jabolčnik v Normandiji prava kulinarična in zgodovinska referenca, saj je vseprisoten v gastronomiji.

Ker je jabolčnik sčasoma postajal vse bolj razširjen, so se spreminjale tudi metode izdelave. Do srede 19. stoletja so jabolčnik izdelovali na kmetijah. Nato so to pijačo, tudi zaradi povečane potrošnje, začeli izdelovati obrtniki in industrijski proizvajalci, pri čemer so se zanašali na svoje veščine pri postopku predelave (tehnike bistrenja, skladiščenje na hladnem, pasterizacija, gaziranje itd.).

Tehnike mehanskega stiskanja so omogočile izboljšanje izkoristka soka, ne da bi to škodilo posebnim lastnostim sadja.

Od začetka 20. stoletja se je postopoma razvilo filtriranje za pridobitev bolj stabilnih jabolčnikov. Okoli leta 1950 so veliki obrati za proizvodnjo jabolčnika začeli pasterizirati sladke jabolčnike, da bi omogočili čim daljšo ohranitev, preprečili razvoj mikroorganizmov in da bi jih lahko ob manjšem tveganju pošiljali v bolj oddaljene kraje.

To priznano znanje in veščine pri uporabi surovine so omogočili razvoj proizvodnje zelo cenjenega jabolčnika, medtem ko se je njegovo uživanje zasidralo v regionalni dediščini in se nato razširilo zunaj regije.

V Normandiji tradicionalno velja, da so skrivnost izdelave jabolčnika prinesli biskajski mornarji v 6. stoletju. Uporaba jabolčnika je doživela pravi razmah šele v 12. stoletju, najprej v dolinah Touques in Risle, nato v Cotentinu in nazadnje v pokrajini Caux. V 14. stoletju je jabolčnik začel izpodrivati ječmenovo pivo in v Normandiji se je prodalo skoraj toliko jabolčnika kot vina. V 15. stoletju, po stoletni vojni, je jabolčnik postal splošno razširjena pijača v spodnji in osrednji Normandiji. Pravi napredek v izdelavi jabolčnika se je začel v 16. stoletju, ko je v Cotentin prišel Guillaume de Dursus iz Biskaje. Ta je izboljšal gojene moštne sorte jabolk. Njegovemu zgledu so sledili še drugi lokalni veljaki, ki so začeli selekcionirati in gojiti sorte. Pod Ludvikom XIII. so bili vinogradi v Normandiji zaradi dajatev na vino skoraj v celoti posekani; tako se je gojenje jablan še bolj razširilo. Uživanje jabolčnika se je še bolj povečevalo. Pozneje je zaradi vojn, davkov in splošnega pomanjkanja zanimanje za gojenje jablan in izdelavo jabolčnika doživljalo različne vzpone in padce.

Od 18. stoletja so upravitelji, kmetijske družbe in državni svet združili svoja prizadevanja, da bi izboljšali in spodbudili gojenje jablan. V 19. stoletju se je izdelava jabolčnika znova okrepila, njegovo uživanje pa se je močno razširilo po letu 1870.

Proizvodne in predelovalne prakse v zvezi jabolčnikom so dobile pomemben zagon v 19. stoletju in v začetku 20. stoletja, sploh glede na število podjetij, ki so do druge svetovne vojne izkoristila dinamiko destilacije (zlasti možnost prodaje alkohola državi).

V 20. letih prejšnjega stoletja je nacionalna proizvodnja jabolčnika presegla proizvodnjo piva. V letih velike proizvodnje so departmaji Manche, Calvados, Seine inférieure in Orne znatno presegli milijon hektolitrov. Normandija je bila že v 20. letih prejšnjega stoletja vodilna regija pri pridelavi moštnih sort jabolk in je to tudi ostala.

Skoraj 45 % celotne proizvodnje jabolčnika v Franciji se danes proizvede v Normandiji.

Jabolčnik „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ se izdeluje iz posebnega sadja moštnih sort jabolk in hrušk, ki imajo posebne značilnosti, zlasti glede vsebnosti polifenolov, in izključujejo namizno sadje; dovoljene so moštne sorte hrušk: tradicionalno najdejo mesto v kombinaciji zlasti zaradi svoje kislosti. Jabolčnik je bister ali moten, kar je odvisno predvsem od stopnje filtracije, in rumene do oranžne barve, odvisno od sorte sadja in uporabljenih postopkov. Ima široko paleto okusov, ki uravnoteža okuse različnih sort sadja in sladkobo kot posledico nefermentiranih sladkorjev. Njegovo penjenje, za katero so značilni drobni mehurčki, v ustih ne povzroča ostrine.

„Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ uživa velik sloves, ki temelji na močni regionalni identiteti in razvoju posebnega sektorja v regiji.

Lokalni akterji so dolgo razvijali raznoliko proizvodnjo jabolčnika, katerega izvirnost izhaja iz uporabe moštnih sort sadja, jabolk in tudi hrušk, ki se v Normandiji lahko uporabijo za uravnoteženje kislosti kombinacije, in obvladovanja veščin izdelave jabolčnika.

Fizikalne razmere, ki so ugodne za gojenje moštnih sort sadja (in ne za vinogradništvo), z milim in vlažnim podnebjem ter brez pomanjkanja vode v poletnem času, so omogočile razvoj moštnih sort jablan in hrušk.

V Normandiji so se razširili sadovnjaki z moštnimi sortami, ki so od začetka 20. stoletja bili in ostajajo največji v Franciji, zaradi česar je ta regija priznana kot zibelka moštnih sort jablan. Obvladovanje veščin, koristnih za proizvodnjo jabolčnika, ki vključujejo zlasti iskanje prilagojenih in priznanih sort s posebno vsebnostjo taninov, je omogočilo razvoj posebnega proizvoda, ki ga potrošniki cenijo.

S tehnikami mehanskega stiskanja, bistrenja pred fermentacijo in po njej, fermentacije ter znanjem in veščinami kombiniranja je bilo sčasoma mogoče pridobiti najboljše iz sadja in ohraniti posebne značilnosti proizvoda.

Z razvojem znanja in veščin na področju stabilizacije in shranjevanja jabolčnikov (stekleničenje, filtracija, pasterizacija itd.) ter prilagajanjem novim tehnikam pa so normandijski jabolčniki postopoma postajali vse bolj razširjeni.

Vsi ti dejavniki so omogočili proizvodnjo kakovostnih jabolčnikov, priznanih kot del kulturne in kulinarične dediščine.

Ker se je „Cidre de Normandie“ ponujal na celotnem nacionalnem ozemlju, se je njegovo uživanje „deregionaliziralo“, hkrati pa je ohranil svojo regionalno posebnost in razvil svoj sloves.

S kulturnega in gastronomskega vidika potrošniki jablane močno povezujejo z normandijsko pokrajino. Tako je „Cidre de Normandie“ trdno zasidran v glavah celotnega naroda, jabolčnik pa je normandijska pijača par excellence.

par excellence

Številni „prazniki jabolčnika“ (Barenton, Beuvron-en-Auge, Vimoutiers, Le Sap, Auffay, Forges-les-Eaux itd.) in tekmovanja v degustaciji („Saint-Jean des cidres“ na regionalni ravni in bolj lokalna tekmovanja, na primer v Pays de Caux) pričajo o slovesu proizvoda, ki se je zasidral v srce Normandije.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-830d0e1e-32b9-4d63-82b9-f99ef2dce5d5/telechargement

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/14

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede sodelovanja v pogajanjih glede Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP), www.edps.europa.eu)

(2019/C 186/05)

5. februarja 2019 je Evropska komisija izdala Priporočilo za sklep Sveta o odobritvi za sodelovanje Komisije v imenu Evropske unije pri pogajanjih drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte. Priloga k Priporočilu vsebuje priporočene smernice Sveta za pogajanja o protokolu. Cilj protokola je izboljšanje tradicionalnega kanala za sodelovanje in vključitev določil za neposredno čezmejno sodelovanje med organi kazenskega pregona in ponudniki storitev, kot tudi določil o čezmejnem neposrednem dostopu do podatkov s strani organov kazenskega pregona.

ENVP pozdravlja in aktivno podpira priporočilo Evropske komisije za dovoljenje za pogajanje drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti v imenu Evropske unije. ENVP že dalj časa opozarja, da EU potrebuje vzdržne dogovore za izmenjavo osebnih podatkov s tretjimi državami za namene kazenskega pregona, ki so v celoti usklajeni s pogodbami EU in Listino o temeljnih pravicah. Tudi pri preiskovanju notranjih zadev se organi kazenskega pregona vse pogosteje znajdejo v „čezmejnih situacijah“, ker se informacije hranijo v elektronski obliki v tretji državi. Vse večji obseg zahtevkov in nestanovitnost digitalnih informacij sta povzročila pritisk na obstoječe modele sodelovanja, kot so MLATS. Evropski nadzornik za varstvo podatkov razume, da se oblasti soočajo s časom, ko želijo pridobiti podatke za svoje preiskave, in podpira prizadevanja za oblikovanje novih modelov sodelovanja, tudi v okviru sodelovanja s tretjimi državami.

Namen mnenja je zagotoviti konstruktivno in objektivno svetovanje institucijam EU, saj mora Svet predložiti svoje smernice pred začetkom te občutljive naloge s širokimi posledicami. ENVP poudarja potrebo po zagotovitvi polnega spoštovanja temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in varovanjem osebnih podatkov. Čeprav ENVP priznava, da v sporazumih s tretjimi državami ni mogoče v celoti ponoviti terminologije in opredelitve pojmov iz prava EU, morajo biti zaščitni ukrepi za posameznike jasni in učinkoviti, da se zagotovi popolna skladnost s primarno zakonodajo EU. Sodišče Evropske unije je v zadnjih letih potrdilo načela varstva podatkov, vključno s pošteno obdelavo, točnostjo in ustreznostjo informacij, neodvisnim nadzorom in individualnimi pravicami posameznikov. Ta načela so pomembna za javne organe, saj se nanašajo na zasebna podjetja in so še toliko bolj pomembna glede na občutljivost podatkov, potrebnih za kazenske preiskave.

Predvidenih in pozdravljenih je že bilo veliko zaščitnih ukrepov, ki pa jih treba okrepiti. ENVP je opredelil tri ključne izboljšave, ki jih priporoča za pogajalske smernice, da se zagotovi skladnost z Listino in členom 16 PDEU:

| — | zagotovitev obvezne narave predvidenega protokola, |
| --- | --- |

—

zagotovitev obvezne narave predvidenega protokola,

| — | vključitev podrobno opisanih zaščitnih ukrepov, vključno z načelom omejitve namena zaradi številnih potencialnih podpisnikov, ki niso vsi podpisniki Konvencije 108 oz. niso sklenili enakovrednega sporazuma h Krovnemu sporazumu med EU in ZDA, |
| --- | --- |

—

vključitev podrobno opisanih zaščitnih ukrepov, vključno z načelom omejitve namena zaradi številnih potencialnih podpisnikov, ki niso vsi podpisniki Konvencije 108 oz. niso sklenili enakovrednega sporazuma h Krovnemu sporazumu med EU in ZDA,

| — | nasprotovanje vsem določilom glede neposrednega dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

—

nasprotovanje vsem določilom glede neposrednega dostopa do podatkov.

Poleg tega mnenje ponuja dodatna priporočila za izboljšave in pojasnila pogajalskih smernic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je institucijam na voljo za nadaljnje svetovanje med pogajanji in pred dokončanjem protokola.

1.   UVOD IN OZADJE

| 1. | 17. aprila 2018 je Komisija objavila sveženj dveh zakonodajnih predlogov: Predlog uredbe o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah (1) (v nadaljnjem besedilu: Predlog o e-dokazih) ter Predlog direktive o določitvi usklajenih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih (2). Medtem ko poteka delo v Evropskem parlamentu, je Svet Evropske unije (Svet) v zvezi s tema predlogoma dosegel splošni pristop (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je 5. februarja 2019 sprejela dve priporočili za sklepe Sveta: Priporočilo za odobritev začetka pogajanj za mednarodni sporazum med Evropsko unijo (EU) in Združenimi državami Amerike (ZDA) o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (4) in Priporočilo za odobritev sodelovanja Komisije v imenu EU v pogajanjih o drugem Dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo) (5). Prvo priporočilo je predmet ločenega mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov (6). Evropski nadzornik za varstvo podatkov (ENVP) pa meni, da so pogajanja z ZDA in Svetom Evrope tesno povezana. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priporočilo je bilo sprejeto na podlagi postopka iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami. S tem priporočilom želi Komisija pridobiti dovoljenje Sveta, da se jo imenuje za pogajalca pri drugem dodatnem protokolu h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte (CETS št. 185) (7) v imenu EU in se začne postopek pogajanj z ZDA v skladu s pogajalskimi smernicami, priloženimi Priporočilu. Priloga k Priporočilu (v nadaljnjem besedilu: Priloga) je izjemno pomembna, saj določa priporočene smernice Sveta Komisiji za pogajanja protokola v imenu EU. Ko bodo pogajanja zaključena, bo moral Evropski parlament dati soglasje k besedilu sporazuma, po tem obdobju pa bo moral Svet sprejeti sklep o sklenitvi sporazuma. ENVP pričakuje, da se bo z njim pravočasno posvetovalo o besedilu osnutka sporazuma v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ENVP pozdravlja, da je bil po sprejetju Priporočila s strani Evropske komisije zaprošen za mnenje v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725. ENVP pozdravlja tudi sklicevanje na to mnenje v uvodni izjavi 8 Priporočila. Želi poudariti, da mnenje ne vpliva na morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko podal pozneje na podlagi nadaljnjih razpoložljivih informacij, določil v osnutku protokola med pogajanji in razvoja zakonodaje v tretjih državah. |
| --- | --- |

4.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 58. | ENVP razume potrebo po tem, da organi kazenskega pregona hitro in učinkovito zagotovijo in pridobijo elektronske dokaze. Podpira uporabo inovativnih pristopov pri pridobivanju čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov in iskanju odgovorov EU k obstoječim vprašanjem v zvezi s tem. Drugi dodatni protokol, ki bo stvar pogajanj na ravni EU, bo bolje ohranil stopnjo varovanja, ki jo zagotavlja okvir EU za varstvo podatkov in usklajeno stopnjo varovanja podatkov zagotavljal za celotno območje EU, kot bi bilo to mogoče v okviru različnih sporazumov, ki jih države članice sklepajo bilateralno. Zato je namen tega mnenja zagotoviti konstruktivno in objektivno svetovanje institucijam EU, saj si Komisija prizadeva pridobiti dovoljenje Sveta za pogajanje v sklopu tega protokola. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ENVP pozdravlja cilj mandata, ki želi, da bo protokol vseboval ustrezne zaščitne ukrepe za varovanje podatkov. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ENVP ima tri pomembna priporočila za zagotovitev skladnosti predvidenega protokola z Listino in členom 16 PDEU. ENVP priporoča, da se pogajalske smernice osredotočijo na:






  — | zagotovitev obvezne narave predvidenega protokola, |
| --- | --- | --- |

60.

—

zagotovitev obvezne narave predvidenega protokola,

| — | vključitev podrobno opisanih zaščitnih ukrepov, vključno z načelom omejitve namena zaradi številnih potencialnih podpisnikov, ki niso vsi podpisniki Konvencije 108 oz. niso sklenili enakovrednega sporazuma h Krovnemu sporazumu med EU in ZDA, |
| --- | --- |

—

vključitev podrobno opisanih zaščitnih ukrepov, vključno z načelom omejitve namena zaradi številnih potencialnih podpisnikov, ki niso vsi podpisniki Konvencije 108 oz. niso sklenili enakovrednega sporazuma h Krovnemu sporazumu med EU in ZDA,

| — | nasprotovanje vsem določilom glede neposrednega dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

—

nasprotovanje vsem določilom glede neposrednega dostopa do podatkov.

| 61. | Poleg teh splošnih priporočil se priporočila in pripombe ENVP iz tega mnenja nanašajo na naslednje posebne vidike:






  — | pravna podlaga za sklep Sveta, |
| --- | --- | --- |

61.

—

pravna podlaga za sklep Sveta,

| — | nadaljnji prenosi s strani pristojnih organov v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

nadaljnji prenosi s strani pristojnih organov v tretjih državah,

| — | pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravice do obveščenosti in pravice do dostopa, |
| --- | --- |

—

pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravice do obveščenosti in pravice do dostopa,

| — | nadzor, ki ga izvaja neodvisni organ, |
| --- | --- |

—

nadzor, ki ga izvaja neodvisni organ,

| — | sodno varstvo in upravnopravna sredstva, |
| --- | --- |

—

sodno varstvo in upravnopravna sredstva,

| — | kazniva dejanja, ki jih zajema predvideni protokol in kategorije osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, ki jih zajema predvideni protokol in kategorije osebnih podatkov,

| — | posebni zaščitni ukrepi za zagotovitev ustrezne ravni varnosti prenesenih podatkov, |
| --- | --- |

—

posebni zaščitni ukrepi za zagotovitev ustrezne ravni varnosti prenesenih podatkov,

| — | posebni zaščitni ukrepi za podatke, ki so zaščiteni na podlagi privilegijev in imunitete, |
| --- | --- |

—

posebni zaščitni ukrepi za podatke, ki so zaščiteni na podlagi privilegijev in imunitete,

| — | nujna medsebojna pomoč, |
| --- | --- |

—

nujna medsebojna pomoč,

| — | v primeru neposrednega sodelovanja še prenos osebnih podatkov, opredelitev in vrsta podatkov, vključitev drugih organov, možnosti za ponudnike storitev, ki jim je namenjen elektronski dokaz, da ugovarjajo na podlagi posebnih razlogov, |
| --- | --- |

—

v primeru neposrednega sodelovanja še prenos osebnih podatkov, opredelitev in vrsta podatkov, vključitev drugih organov, možnosti za ponudnike storitev, ki jim je namenjen elektronski dokaz, da ugovarjajo na podlagi posebnih razlogov,

| — | možnost ustavitve protokola v primeru kršitve določil protokola ter ponovni pregled le-tega. |
| --- | --- |

—

možnost ustavitve protokola v primeru kršitve določil protokola ter ponovni pregled le-tega.

| 62. | ENVP pa bo Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu še vedno na voljo za svetovanje v nadaljnjih fazah tega procesa. Pripombe v tem mnenju ne posegajo v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko podal v zvezi z nadaljnjimi vprašanji, ki bi se nato obravnavala, ko bodo na voljo dodatne informacije. Pričakuje, da se bo o določilih osnutka protokola z njim posvetovalo še pred njegovim dokončanjem. |
| --- | --- |

62.

V Bruslju, 2. aprila 2019

Giovanni BUTTARELLI

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah (COM(2018) 225 final).

1

(2)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih (COM(2018) 226 final).

2

(3)  Svet je 7. decembra 2018 sprejel splošni pristop k predlagani uredbi, ki je na voljo na https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/12/07/regulation-on-cross-border-access-to-e-evidence-council-agrees-its-position/#. Svet je 8. marca 2018 sprejel splošni pristop k predlagani direktivi, ki je na voljo na https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2019/03/08/e-evidence-package-council-agrees-its-position-on-rules-to-appoint-legal-representatives-for-the-gathering-of-evidence/.

3

(4)  Priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj glede sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (COM(2019) 70 final).

4

(5)  Priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi sodelovanja v pogajanjih o drugem Dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185) (COM (2019) 71 final).

5

(6)  Mnenje ENVP 2/2019 o pogajalskem mandatu za sporazum med EU in ZDA o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov.

6

(7)  Konvencija o okrepljenem mednarodnem sodelovanju na področju kibernetske kriminalitete in elektronskih dokazov, Budimpešta, 23. novembra 2001, CETS št. 185.

7

---

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/17

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o pogajalskem mandatu za sporazum med EU in ZDA o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP), www.edps.europa.eu)

(2019/C 186/06)

5. februarja 2019 je Evropska komisija izdala Priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj za sklenitev mednarodnega sporazuma z Združenimi državami Amerike (ZDA) o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov. Priloga k Priporočilu vsebuje smernice Sveta za pogajanja o sporazumu. Cilj predlaganega sporazuma je obravnava pravnega vprašanja dostopa do vsebinskih in nevsebinskih podatkov, ki jih imajo ponudniki storitev v EU in ZDA na podlagi skupnih pravil.

ENVP pozdravlja in podpira cilj Komisije pri sklenitvi sporazuma o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov z ZDA in posledično zagotovitvi visoke stopnje varstva osebnih podatkov pri prenosih med EU in ZDA za namene kazenskega pregona ter spoštuje predanost pri uvajanju ustrezne zaščite. ENVP že dalj časa opozarja, da EU potrebuje vzdržne dogovore za izmenjavo osebnih podatkov s tretjimi državami za namene kazenskega pregona, ki so v celoti usklajeni z Listino o temeljnih pravicah. Tudi pri preiskovanju notranjih zadev se organi kazenskega pregona vse pogosteje znajdejo v „čezmejnih situacijah“, preprosto zato, ker je bil uporabljen tuji ponudnik storitev, informacije pa so shranjene v elektronski obliki v tretji državi. V praksi to običajno zadeva ponudnike storitev s sedežem v ZDA, saj imajo prevlado na svetovnih trgih. Vse večji obseg zahtevkov po elektronskih dokazih in nestanovitnost digitalnih informacij sta povzročila pritisk na obstoječe modele sodelovanja, kot so MLATS. Evropski nadzornik za varstvo podatkov razume, da se oblasti soočajo s časom, ko želijo pridobiti podatke za svoje preiskave, in podpira prizadevanja za oblikovanje novih modelov sodelovanja, tudi v okviru sodelovanja s tretjimi državami.

Namen mnenja je zagotoviti konstruktivno in objektivno svetovanje, saj mora Svet predložiti svoje direktive pred začetkom te občutljive naloge. Temelji na sodni praksi Sodišča Evropske unije, ki je v zadnjih letih potrdilo načela varstva podatkov, vključno s pošteno obdelavo, točnostjo in ustreznostjo informacij, neodvisnim nadzorom ter individualnimi pravicami posameznikov. Ta načela so pomembna za javne organe, saj se nanašajo na zasebna podjetja, in so še toliko bolj pomembna glede na občutljivost podatkov, potrebnih za kazenske preiskave.

Ob upoštevanju navedenega želi ENVP predstaviti naslednje ugotovitve:

| — | pozdravlja Priporočilo, ki že vključuje pomembna varovala za varstvo podatkov in potrebo po Krovnem sporazumu ter podpira potrebo po nekaterih dodatnih varovalih, kot jih predlaga Komisija, |
| --- | --- |

—

pozdravlja Priporočilo, ki že vključuje pomembna varovala za varstvo podatkov in potrebo po Krovnem sporazumu ter podpira potrebo po nekaterih dodatnih varovalih, kot jih predlaga Komisija,

| — | glede na specifična tveganja, ki izvirajo iz konteksta neposrednega sodelovanja med ponudniki storitev in pravosodnimi organi, predlaga, da se pri drugi pogodbeni stranki sporazuma vključi pravosodni organ, |
| --- | --- |

—

glede na specifična tveganja, ki izvirajo iz konteksta neposrednega sodelovanja med ponudniki storitev in pravosodnimi organi, predlaga, da se pri drugi pogodbeni stranki sporazuma vključi pravosodni organ,

| — | priporoča, da se kot materialna pravna podlaga doda člen 16 PDEU. |
| --- | --- |

—

priporoča, da se kot materialna pravna podlaga doda člen 16 PDEU.

Poleg tega mnenje ponuja dodatna priporočila za izboljšave in pojasnila pogajalskih smernic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je institucijam na voljo za nadaljnje svetovanje med pogajanji ter pred dokončanjem prihodnjega sporazuma med EU in ZDA.

1.   UVOD IN OZADJE

| 1. | 17. aprila 2018 je Komisija objavila sveženj dveh zakonodajnih predlogov: Predlog uredbe o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah (1) (v nadaljnjem besedilu: Predlog o e-dokazih) ter Predlog direktive o določitvi usklajenih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih (2). Medtem ko poteka delo v Evropskem parlamentu, je Svet Evropske unije (Svet) v zvezi s tema predlogoma dosegel splošni pristop (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je 5. februarja 2019 sprejela dve priporočili za sklepe Sveta: Priporočilo za odobritev začetka pogajanj za mednarodni sporazum med Evropsko unijo (EU) in Združenimi državami Amerike (ZDA) o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (4) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo) ter Priporočilo za odobritev sodelovanja Komisije v imenu EU v pogajanjih o drugem Dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185) (5). Priloga k Priporočilu (v nadaljnjem besedilu: Priloga) je izjemno pomembna, saj določa priporočene smernice Sveta Komisiji za pogajanja v imenu EU. Slednje priporočilo je predmet ločenega mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov (6). Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa meni, da so pogajanja z ZDA in Svetom Evrope tesno povezana. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priporočilo je bilo sprejeto na podlagi postopka iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami. S tem priporočilom želi Komisija pridobiti dovoljenje Sveta, da se jo imenuje za pogajalca v imenu EU in se začne postopek pogajanj z ZDA v skladu s pogajalskimi smernicami, priloženimi Priporočilu. Ko bodo pogajanja zaključena, bo moral Evropski parlament dati soglasje k besedilu sporazuma, po tem obdobju pa bo moral Svet sprejeti sklep o sklenitvi sporazuma. ENVP pričakuje, da se bo z njim pravočasno posvetovalo o besedilu osnutka sporazuma v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ENVP pozdravlja, da je bil po sprejetju Priporočila s strani Evropske komisije zaprošen za mnenje, kot tudi s strani Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve Evropskega parlamenta. ENVP pozdravlja tudi sklicevanje na to mnenje v uvodni izjavi 4 Priporočila. Želi poudariti, da mnenje ne vpliva na morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko dal pozneje na podlagi nadaljnjih razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

4.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 66. | ENVP razume potrebo po tem, da organi kazenskega pregona hitro in učinkovito zagotovijo in pridobijo elektronske dokaze. Zato podpira prizadevanja pri prepoznavanju inovativnih pristopov za pridobitev čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov. Zato je namen tega mnenja zagotoviti konstruktivno in objektivno svetovanje institucijam EU, saj si Komisija prizadeva pridobiti dovoljenje Sveta za pogajanje z ZDA. |
| --- | --- |

66.

| 67. | ENVP se strinja z izjavo Komisije, da bi predvideni sporazum moral temeljiti na strogih varnostnih mehanizmih za temeljne pravice. Številna načela in varovala varstva podatkov so že predvidena v direktivah za pogajanja. Najprej priporoča, da se člen 16 PDEU doda kot materialna pravna podlaga v preambulo sklepa Sveta. Pozdravlja idejo o Krovnem sporazumu, ki ga je aktivno podpiral, ki bi deloval kot priporočilo za prihodnji sporazum. V svojem mnenju 1/2016 glede Krovnega sporazuma je ENVP priporočal bistvene izboljšave in krepitev številnih varoval; priporoča njihovo vključitev v direktive za pogajanja. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Glede na učinek predvidenega sporazuma na temeljne pravice ENVP prav tako meni, da bi bilo treba k obstoječim predvidenim varovalom dodati nekatera varovala, s čimer bi se zagotovil pogoj sorazmernosti končnega sporazuma. Še posebno priporoča čimprejšnjo vključitev pravosodnih organov, ki jih je imenovala druga pogodbena stranka v sporazumu, v postopek zbiranja elektronskih dokazov, na podlagi česar bi bil tovrstnim organom omogočen pregled skladnosti nalog s temeljnimi pravicami in navedba razlogov za zavrnitev. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Poleg teh splošnih priporočil se priporočila in pripombe ENVP iz tega mnenja nanašajo na naslednje posebne vidike prihodnjih mednarodnih sporazumov z ZDA v pogajalskih direktivah:






  — | obvezna narava sporazuma, |
| --- | --- | --- |

69.

—

obvezna narava sporazuma,

| — | nadaljnji prenosi s strani pristojnih organov v ZDA, |
| --- | --- |

—

nadaljnji prenosi s strani pristojnih organov v ZDA,

| — | pravice posameznikov v ZDA, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravice do obveščenosti in pravice do dostopa, |
| --- | --- |

—

pravice posameznikov v ZDA, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravice do obveščenosti in pravice do dostopa,

| — | nadzor, ki ga izvaja neodvisni organ v ZDA, |
| --- | --- |

—

nadzor, ki ga izvaja neodvisni organ v ZDA,

| — | sodno in upravno varstvo v ZDA, |
| --- | --- |

—

sodno in upravno varstvo v ZDA,

| — | kategorije zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, |
| --- | --- |

—

kategorije zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki,

| — | opredelitev in vrste podatkov, ki jih zajema predvideni sporazum, |
| --- | --- |

—

opredelitev in vrste podatkov, ki jih zajema predvideni sporazum,

| — | kazniva dejanja, ki jih zajema predvideni sporazum, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja, ki jih zajema predvideni sporazum,

| — | posebni zaščitni ukrepi za zagotovitev ustrezne ravni varnosti prenesenih podatkov, |
| --- | --- |

—

posebni zaščitni ukrepi za zagotovitev ustrezne ravni varnosti prenesenih podatkov,

| — | vrsta organov, ki lahko izdajo naloge za elektronske dokaze, |
| --- | --- |

—

vrsta organov, ki lahko izdajo naloge za elektronske dokaze,

| — | možnosti za ponudnike storitev, ki jim je namenjen elektronski dokaz, da ugovarja na podlagi posebnih razlogov. |
| --- | --- |

—

možnosti za ponudnike storitev, ki jim je namenjen elektronski dokaz, da ugovarja na podlagi posebnih razlogov.

| 70. | ENVP pa bo Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu še vedno na voljo za svetovanje v nadaljnjih fazah tega procesa. Pripombe v tem mnenju ne posegajo v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko podal v zvezi z nadaljnjimi vprašanji, ki bi se nato obravnavala, ko bodo na voljo dodatne informacije. Pričakuje, da se bo z njim o besedilu osnutka sporazuma posvetovalo še pred njegovim dokončanjem. |
| --- | --- |

70.

V Bruslju, 2. aprila 2019

Giovanni BUTTARELLI

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah (COM(2018) 225 final).

1

(2)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih (COM(2018) 226 final).

2

(3)  Svet je 7. decembra 2018 sprejel splošni pristop k predlagani uredbi, ki je na voljo na https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/12/07/regulation-on-cross-border-access-to-e-evidence-council-agrees-its-position/#. Svet je 8. marca 2018 sprejel splošni pristop k predlagani direktivi, ki je na voljo na https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2019/03/08/e-evidence-package-council-agrees-its-position-on-rules-to-appoint-legal-representatives-for-the-gathering-of-evidence/.

3

(4)  Priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj glede sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (COM(2019) 70 final).

4

(5)  Priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi sodelovanja v pogajanjih o drugem Dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185) (COM(2019) 71 final); Konvencija o okrepljenem mednarodnem sodelovanju na področju kibernetske kriminalitete in elektronskih dokazov, Budimpešta, 23. novembra 2001, CETS št. 185.

5

(6)  Mnenje ENVP 3/2019 glede sodelovanja v pogajanjih glede Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte.

6

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9353 – Advent International Corporation/Evonik Methacrylates Business Division)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 186/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Advent International Corporation („Advent“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Advent International Corporation („Advent“, ZDA),

| — | poslovne dejavnosti podjetja Evonik Industries AG („Evonik“, Nemčija), povezane z metakrilati. |
| --- | --- |

—

poslovne dejavnosti podjetja Evonik Industries AG („Evonik“, Nemčija), povezane z metakrilati.

Podjetje Advent pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad deli podjetja Evonik.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic in sredstev.

2.

| — | Podjetje Advent je vlagatelj zasebnega kapitala, ki svetuje in upravlja sklade, ki vlagajo na svetovni ravni. Ima lastniški delež in nadzoruje (med drugimi) portfeljsko podjetje Allnex, ki je dejavno na področju proizvodnje in dobave premaznih smol po vsem svetu. |
| --- | --- |

—

Podjetje Advent je vlagatelj zasebnega kapitala, ki svetuje in upravlja sklade, ki vlagajo na svetovni ravni. Ima lastniški delež in nadzoruje (med drugimi) portfeljsko podjetje Allnex, ki je dejavno na področju proizvodnje in dobave premaznih smol po vsem svetu.

| — | Podjetje Evonik je zbirka sredstev v Nemčiji, na Kitajskem in v Združenih državah, namenjenih proizvodnji in svetovni oskrbi z metil metakrilatom in osnovnimi monomeri, polimetil metakrilatnimi masami za formanje, akrilnimi proizvodi, metakrilatnimi smolami in cianidi. |
| --- | --- |

—

Podjetje Evonik je zbirka sredstev v Nemčiji, na Kitajskem in v Združenih državah, namenjenih proizvodnji in svetovni oskrbi z metil metakrilatom in osnovnimi monomeri, polimetil metakrilatnimi masami za formanje, akrilnimi proizvodi, metakrilatnimi smolami in cianidi.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9353 – Advent International Corporation/Evonik Methacrylates Business Division

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---