# Официален вестник C 100/16 м

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 100 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6616 март 2023 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 100

Издание на български език

Информация и известия

Година 6616 март 2023 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г. |
| 2023/C 100/01 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Дълготрайното наследство на Европейската година на младежта: интегриране и овластяване на младежта | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г. |
| 2023/C 100/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инвестиции, съобразени с равенството между половете, в националните планове за възстановяване и устойчивост (становище по собствена инициатива) | 8 |
| 2023/C 100/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инвестиции, съобразени с равенството между половете с цел неговото подобряване в Европейския съюз (становище по собствена инициатива) | 16 |
| 2023/C 100/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Комуникация относно основните права и принципите на правовата държава (становище по собствена инициатива) | 24 |
| 2023/C 100/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Промишлена стратегия за сектора на морските технологии (становище по собствена инициатива) | 31 |
| 2023/C 100/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предоставяне на възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование (становище по собствена инициатива) | 38 |
| 2023/C 100/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейска гражданска инициатива — Да спасим пчелите и земеделските стопани (становище по собствена инициатива) | 45 |
| 2023/C 100/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Кризата с цените на храните: ролята на спекулациите и конкретни предложения за действия в контекста на войната в Украйна (становище по собствена инициатива) | 51 |
| 2023/C 100/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социално-икономическото положение в Латинска Америка след кризата, породена от COVID-19 — ролята на гражданското общество в процеса на възстановяване (становище по собствена инициатива) | 61 |
| 2023/C 100/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифров преход в Евро-Средиземноморския регион (становище по собствена инициатива) | 68 |
| 2023/C 100/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Проверка на конкурентоспособността за изграждане на по-силна и по-издръжлива икономика на ЕС (проучвателно становище) | 76 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г.

2023/C 100/01

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Дълготрайното наследство на Европейската година на младежта: интегриране и овластяване на младежта

1

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г.

2023/C 100/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инвестиции, съобразени с равенството между половете, в националните планове за възстановяване и устойчивост (становище по собствена инициатива)

8

2023/C 100/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Инвестиции, съобразени с равенството между половете с цел неговото подобряване в Европейския съюз (становище по собствена инициатива)

16

2023/C 100/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Комуникация относно основните права и принципите на правовата държава (становище по собствена инициатива)

24

2023/C 100/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Промишлена стратегия за сектора на морските технологии (становище по собствена инициатива)

31

2023/C 100/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предоставяне на възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование (становище по собствена инициатива)

38

2023/C 100/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейска гражданска инициатива — Да спасим пчелите и земеделските стопани (становище по собствена инициатива)

45

2023/C 100/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Кризата с цените на храните: ролята на спекулациите и конкретни предложения за действия в контекста на войната в Украйна (становище по собствена инициатива)

51

2023/C 100/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социално-икономическото положение в Латинска Америка след кризата, породена от COVID-19 — ролята на гражданското общество в процеса на възстановяване (становище по собствена инициатива)

61

2023/C 100/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифров преход в Евро-Средиземноморския регион (становище по собствена инициатива)

68

2023/C 100/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Проверка на конкурентоспособността за изграждане на по-силна и по-издръжлива икономика на ЕС (проучвателно становище)

76

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г. |
| 2023/C 100/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2021 година (COM(2022) 337 final) | 83 |
| 2023/C 100/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова европейска програма за иновации (COM(2022) 332 final) | 89 |
| 2023/C 100/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно а) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2679/98 на Съвета (COM(2022) 459 final — 2022/0278 (COD)), б) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) 2016/424, (ЕС) 2016/425, (ЕС) 2016/426, (ЕС) 2019/1009 и (ЕС) No 305/2011 с оглед на процедурите при извънредни ситуации за оценяване на съответствието, приемане на общи спецификации и надзор на пазара при извънредна ситуация на единния пазар (COM(2022) 461 final — 2022/0279 (COD)), в) Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2000/14/ЕО, 2006/42/ЕО, 2010/35/ЕС, 2013/29/ЕС, 2014/28/ЕС, 2014/29/ЕС, 2014/30/ЕС, 2014/31/ЕС, 2014/32/ЕС, 2014/33/ЕС, 2014/34/ЕС, 2014/35/ЕС, 2014/53/ЕС и 2014/68/ЕС с оглед на процедурите при извънредни ситуации за оценяване на съответствието, приемане на общи спецификации и надзор на пазара при извънредна ситуация на единния пазар (COM(2022) 462 final — 2022/0280 (COD)) | 95 |
| 2023/C 100/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хоризонтални изисквания за киберсигурност за продукти с цифрови елементи и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/1020 (COM(2022) 454 final — 2022/0272 (COD)) | 101 |
| 2023/C 100/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отнемането и конфискацията на активи (COM(2022) 245 — final) | 105 |
| 2023/C 100/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на обща рамка за медийни услуги във вътрешния пазар (Европейски закон за свободата на медиите) и за изменение на Директива 2010/13/ЕС (COM(2022) 457 final — 2022/0277 (COD)) | 111 |
| 2023/C 100/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно действията за постигане на бъдеще без азбест: европейски подход за предотвратяване на рисковете за здравето, свързани с азбеста (COM(2022) 488 final) и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/148/ЕО относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа (COM(2022) 489 final — 2022/0298 (COD)) | 118 |
| 2023/C 100/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на уменията (2023 г.) (COM(2022) 526 final — 2022/0326 (COD)) | 123 |
| 2023/C 100/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Анализ на недостига на инвестиции в отбраната и бъдещите действия (JOIN(2022) 24 final) | 132 |
| 2023/C 100/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно устойчивата употреба на продукти за растителна защита и за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2115 (COM(2022) 305 final — 2022/0196 (COD)) | 137 |
| 2023/C 100/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 по отношение на обмена на съхраняваната в електронните регистри информация за икономическите оператори, които движат акцизни стоки между държавите членки за търговски цели (COM(2022) 539 final — 2022/0331 (CNS)) | 145 |
| 2023/C 100/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в района, обхванат от Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (SIOFA) (COM(2022) 563 final — 2022/348 (COD)) | 146 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г.

2023/C 100/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2021 година (COM(2022) 337 final)

83

2023/C 100/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова европейска програма за иновации (COM(2022) 332 final)

89

2023/C 100/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно а) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2679/98 на Съвета (COM(2022) 459 final — 2022/0278 (COD)), б) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) 2016/424, (ЕС) 2016/425, (ЕС) 2016/426, (ЕС) 2019/1009 и (ЕС) No 305/2011 с оглед на процедурите при извънредни ситуации за оценяване на съответствието, приемане на общи спецификации и надзор на пазара при извънредна ситуация на единния пазар (COM(2022) 461 final — 2022/0279 (COD)), в) Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2000/14/ЕО, 2006/42/ЕО, 2010/35/ЕС, 2013/29/ЕС, 2014/28/ЕС, 2014/29/ЕС, 2014/30/ЕС, 2014/31/ЕС, 2014/32/ЕС, 2014/33/ЕС, 2014/34/ЕС, 2014/35/ЕС, 2014/53/ЕС и 2014/68/ЕС с оглед на процедурите при извънредни ситуации за оценяване на съответствието, приемане на общи спецификации и надзор на пазара при извънредна ситуация на единния пазар (COM(2022) 462 final — 2022/0280 (COD))

95

2023/C 100/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хоризонтални изисквания за киберсигурност за продукти с цифрови елементи и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/1020 (COM(2022) 454 final — 2022/0272 (COD))

101

2023/C 100/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отнемането и конфискацията на активи (COM(2022) 245 — final)

105

2023/C 100/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на обща рамка за медийни услуги във вътрешния пазар (Европейски закон за свободата на медиите) и за изменение на Директива 2010/13/ЕС (COM(2022) 457 final — 2022/0277 (COD))

111

2023/C 100/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно действията за постигане на бъдеще без азбест: европейски подход за предотвратяване на рисковете за здравето, свързани с азбеста (COM(2022) 488 final) и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/148/ЕО относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа (COM(2022) 489 final — 2022/0298 (COD))

118

2023/C 100/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на уменията (2023 г.) (COM(2022) 526 final — 2022/0326 (COD))

123

2023/C 100/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Анализ на недостига на инвестиции в отбраната и бъдещите действия (JOIN(2022) 24 final)

132

2023/C 100/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно устойчивата употреба на продукти за растителна защита и за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2115 (COM(2022) 305 final — 2022/0196 (COD))

137

2023/C 100/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 по отношение на обмена на съхраняваната в електронните регистри информация за икономическите оператори, които движат акцизни стоки между държавите членки за търговски цели (COM(2022) 539 final — 2022/0331 (CNS))

145

2023/C 100/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в района, обхванат от Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (SIOFA) (COM(2022) 563 final — 2022/348 (COD))

146

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г.

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/1

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно „Дълготрайното наследство на Европейската година на младежта: интегриране и овластяване на младежта“

(2023/C 100/01)

предложена от председателя на секция SOC Laurenţiu PLOSCEANU по искане на Координационната група за Европейската година на младежта (Katrīna LEITINE (председател), Neža REPANŠEK, Michael McLOUGHLIN, Nicoletta MERLO, Mateusz Maciej SZYMANSKI, Florian MARIN, Pierre BOLLON, Dolores SAMMUT BONICI и Davor MAJETIĆ)

| Правно основание | Член 50 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| | Резолюция |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 150/0/1 |

Правно основание

Член 50 от Правилника за дейността

Резолюция

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

150/0/1

Въпреки несигурността на войната в Украйна, пандемията от COVID-19 и климатичната криза, младите хора продължават да бъдат двигателят на европейския проект и тяхната креативност, енергия и ентусиазъм са движещата сила на устойчивостта му. Решенията, взети днес, определят нашия свят утре, ето защо е изключително важно да се гарантира, че младите хора имат думата при вземането на решения, засягащи тяхното бъдеще, тъй като дори непреките политики могат да имат голямо въздействие и значение за тях и бъдещите поколения.

През декември 2021 г. председателят на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен определи 2022 г. за Европейска година на младежта, тъй като „Европа се нуждае от всички свои млади хора“ и „душата и обликът на нашия Съюз трябва да са им близки“ (1). Освен това, както заяви комисар Мария Габриел, „Европейската година на младежта следва да доведе до нова парадигма в подхода, по който приобщаваме младите хора в процеса на изготвяне на политиките и вземането на решения“ (2).

В становището на Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) (3) относно „Стратегия на ЕС за младежта за периода 2019—2027 г.“ се призовава да се постави акцент върху междусекторния подход, като се приеме цялостна визия за младите хора и техните потребности и права, и се подчертава, че „Комитетът е убеден, че участието на младежта в процесите на вземане на решения следва да се насърчава не само с еднократни прояви. За по-нататъшното развитие на диалога по въпросите на младежта, трябва да се подобри ролята на младежките доброволчески организации и националните младежки съвети и да се потърсят допълнителни пътища. Институциите на ЕС следва да поемат водеща роля в това отношение, а ЕИСК е сред водещите институции, които насърчават участието на младите хора на равнището на ЕС“.

От няколко години ЕИСК работи върху това как да включи по-добре гласа на младите хора в своята работа и в процеса на вземане на решения в ЕС по структуриран и съдържателен начин чрез обхващане на различни измерения, като например климата и устойчивостта (4) посредством създаването на кръгли маси на младежта относно климата и устойчивостта и включването на младежки делегат в официалната делегация на срещите на конференцията на страните по РКООНИК, както и в делегацията на ЕИСК; подчертаване на ролята на образованието за устойчивото развитие (5); подробно разглеждане на положението и разпоредбите относно заетостта и пазара на труда (6); приобщаване на младежта в разработването на националните планове за възстановяване (7), в които се призовава за по-добро участие на младежките организации в етапите на изпълнение и мониторинг на плановете и в процесите на вземане на решения; политиката за младежта в Западните Балкани (8), в която ЕИСК приканва ЕС да продължи да подкрепя Западните Балкани в подобряването на участието на младежта; интегриране на гледната точка на младите хора във всички области на политиката на равнището на Съюза чрез въвеждане на оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта (9), която включва и конкретни препоръки и предложения, както и чрез предлагане да се повиши вътрешната ангажираност на младите хора и младежките организации в работата на ЕИСК.

Освен това ЕИСК приветства (10)
  предложението за определяне на 2022 г. за Европейска година на младежта, като заяви, че е готов да играе водеща роля в нея, надграждайки свои успешни инициативи като „Твоята Европа, твоето мнение!“, кръглите маси на младежта относно климата и устойчивостта и младежките делегат на ЕИСК в Конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие. ЕИСК е в уникална позиция да улесни ангажираността с младежките мрежи. Съответно той създаде Координационна група за Европейската година на младежта, за да се гарантира представителството и видимостта на тази инициатива в неговите рамки и да се координират текущите инициативи, свързани с младежта. Координационната група получи мандат за засилване на сътрудничеството с младежките организации и младите хора по време на Европейската година на младежта и след нея, както и за сътрудничество с другите институции на ЕС и организациите на гражданското общество, за да се гарантира по-добра междусекторна интеграция на младите хора в ежедневните им дейности.

В проекторезолюцията, изготвена от Координационната група за Европейската година на младежта, се отправя призив към институциите на ЕС и националните правителства да гарантират дълготрайното наследство на Европейската година на младежта, като насърчават ангажирането на младите хора в изготвянето на политиките и вземането на решения на всички равнища и като насърчават механизми за участие на младежта и младежките организации. Освен това ЕИСК потвърждава отново ангажимента си за засилване на ангажираността на младите хора в рамките на своята работа и за насърчаване на интегрирането им на всички равнища за една по-обединена и по-силна Европа.

„Не винаги можем да изградим бъдеще за младежта, но можем да изградим младеж за бъдещето.“
   —
  Франклин Д. Рузвелт

1.   Дълготрайно наследство на Европейската година на младежта в ЕИСК

| 1.1. | ЕИСК счита, че обсъжданията на Европейската година на младежта трябва да бъдат проследени от всички заинтересовани страни и към тях да се подхожда с непредубеденост. От решаващо значение е тази година да остави в наследство конкретен резултат и работата по последващите действия да продължи през Европейската година на уменията и след това. Също така стратегията на ЕС за младежта и Конференцията за бъдещето на Европа предвиждат и важни стъпки към по-структурирано и съдържателно участие на младите хора в изграждането на бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че организациите на гражданското общество, и по-специално младежките организации, са от решаващо значение за определянето на иновативни инструменти за участие за интегриране на гледните точки на младите хора в изготвянето на политиките на всички равнища и във всички области на политиката, и подчертава ролята на тези организации за укрепване на активното гражданство, защитата на основните права на човека и демократичните ценности на младите хора. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява съжаление, че гражданското пространство за младежките организации се свива (11) и подчертава неговото демократично значение. Той призовава за мерки за овластяване на тези организации и за предоставяне на устойчиви ресурси, които ще увеличат капацитета им да представляват и защитават своите права и интереси. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава успешните инициативи за съдържателно участие на младите хора през последните няколко години в своите становища (12) и изразява ангажимента си за разработване на нови инициативи с цел насърчаване на ангажираността и гледните точки на младите хора при изготвянето на политиките. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че активното участие на младите хора в изготвянето на политиките и вземането на решения е от жизненоважно значение за изграждането на бъдещето на Европа и за изграждането на визия, която да е близка на младите хора. Поради това той насърчава институциите на ЕС да прилагат оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта, за да се гарантира, че всички политики на равнището на Съюза се разглеждат през призмата на младите хора. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Въз основа на предложенията, представени в становището относно „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“, ЕИСК призовава за интегриране на младите хора в изготвянето на политиките на всички равнища и за разработване на общи подходи за съдържателното им участие във всички институции на ЕС. Последните следва да се основават на следните стълбове:






  — | съвместно създаване на свързани с младежта инициативи/проекти/прояви с младежки организации, участващи от самото начало, и гарантиране, че те имат думата на всеки етап от процеса; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

съвместно създаване на свързани с младежта инициативи/проекти/прояви с младежки организации, участващи от самото начало, и гарантиране, че те имат думата на всеки етап от процеса;

| — | споделяне на ангажираността спрямо инициативите/проектите/проявите с младежките организации, като им се предоставя водеща роля и се проследяват техните приоритети и нужди; |
| --- | --- |

—

споделяне на ангажираността спрямо инициативите/проектите/проявите с младежките организации, като им се предоставя водеща роля и се проследяват техните приоритети и нужди;

| — | укрепване на капацитета на младежките организации, подпомагане с необходимите финансови ресурси и инструменти за участие; |
| --- | --- |

—

укрепване на капацитета на младежките организации, подпомагане с необходимите финансови ресурси и инструменти за участие;

| — | изграждане на структурирани и съдържателни процеси на последващи действия, които излизат извън рамките на ad hoc срещи и обикновени покани за консултации. |
| --- | --- |

—

изграждане на структурирани и съдържателни процеси на последващи действия, които излизат извън рамките на ad hoc срещи и обикновени покани за консултации.

| 1.7. | ЕИСК се ангажира да създаде постоянна своя структура, която да разполага с прозрачни и междусекторни механизми за координация с цел интегриране на гледните точки на младите хора в работата на ЕИСК и да продължи да проучва и обмисля възможни начини за прилагане на концепцията за оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта в работата си за разработване на последователен подход към участието на младите хора в ЕИСК. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Освен това ЕИСК призовава за създаването на структура, която да представлява и/или да включва младежки организации във всички институции на ЕС, и/или евентуално на платформа на заинтересованите страни, подобна на Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP), която да е в компетенциите на ЕИСК. В допълнение, тъй като диалогът по въпросите на младежта в ЕС е най-значимият процес на участие в Европа, в който вземащите решения и младите хора обсъждат въпроси и заедно намират решения, биха могли да се предприемат по-нататъшни стъпки за укрепване на този механизъм за участие, например чрез въвеждане на структура за съвместно управление (13), която също ще бъде ръководена от ЕИСК. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | ЕИСК настоятелно призовава за по-голямо участие на младите хора в процесите на вземане на решения — от изготвянето на законодателни предложения и инициативи до изпълнението, мониторинга и последващите действия. Този подход се използва от 2021 г. насам в делегацията на срещите на конференцията на страните по РКООНИК, където има поне един младежки делегат. ЕИСК настоятелно препоръчва други негови делегации да възприемат подобен подход, като отчитат и взаимовръзката между поколенията. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За да се засили собствената роля на ЕИСК за преодоляване на пропастта между създателите на политики и младежките организации и младите хора както на национално, така и на европейско равнище, се препоръчва, на първо място, да се създаде прозрачен и съдържателен механизъм за младежко участие за ефективно координиране на законодателната дейност, като например младежка група. Второ, да се взаимодейства с младите хора и младежките организации и да ги включва в своята работа. Наред с това следва да се осъществяват координация и обмен на добри практики относно ангажираността на младите хора на всички равнища и във всички държави членки, както и по-целенасочени информационни дейности. По-специално, укрепване на отношенията с националните младежки организации и насочване на вниманието върху местните младежки проекти в рамките на ЕИСК и сред членовете. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Освен това, предвид настоящият труден геополитически контекст, от решаващо значение е да се гарантира участието на младите хора в устойчивостта, сигурността и изграждането на мира. ЕИСК приветства наскоро приетия План за действие за младежта във външната дейност на ЕС и ще приеме становище по собствена инициатива по него през 2023 г. В допълнение ЕИСК приканва Съюза да продължи да подкрепя Западните Балкани за подобряване на участието на младите хора, като вземе предвид положителната връзка между мобилността в областта на образованието и обучението и гражданската и политическата ангажираност на младите хора. Същият принцип следва да бъде взет предвид и в отношенията с Украйна и Грузия. ЕИСК настоява за засилване на сътрудничеството в областта на политиките за младежта с държавите кандидатки. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК ще се стреми систематично да взема предвид гласа на младите хора в своите становища, включително в становищата по собствена инициатива и проучвателните становища, приети по искане на ротационните председателства или други европейски институции. Благодарение на отличните си отношения с тях ЕИСК ще направи всичко възможно, за да ги убеди, че тези искания следва да обхващат аспекти, свързани с младите хора. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Фокусът през следващите години: съвместно изграждане на по-добро бъдеще — по-екологосъобразно, по-приобщаващо и цифрово

| 2.1. | ЕИСК подчертава значението на повишаването на равнището на знания и информираност на младите хора относно европейските институции, функциониращите механизми, областите на действие, конкретните примери от ежедневните дейности и възможностите за личностното и професионалното им развитие. Броят на европейските програми за обмен на опит и обучение (Еразъм+, DiscoverEU и др.) следва да се увеличи както на местно, така и на външно равнище, а така също и на програмите, ръководени съвместно с други образователни институции в страната и в чужбина. ЕИСК ще стимулира и насърчава своите членове да организират инициативи на местно равнище, насочени към младежта. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК посочва необходимостта от създаване и гарантиране на рамка за участие на всички млади хора в процеса на вземане на решения на европейско и национално равнище чрез изграждане на по-отворени и готови да работят с тях институции. Особено важно е да се даде възможност на младите хора, които са в неравностойно положение или от уязвими и маргинализирани групи, да участват в процесите на вземане на решения. Насърчаването на участието на младите хора в политическите избори следва да бъде приоритет. Освен това участието на младежта допринася за творчеството и иновациите, младите хора трябва да бъдат чути и тяхното гражданско и общностно участие следва да бъде насърчавано от ранна възраст. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК препоръчва да се приложат програми за предоставяне на втори шанс и програми за ограмотяване на преждевременно напускащите училище, както и мерки за намаляване на преждевременното напускане на училище чрез осигуряване на насоки, подкрепа и програми за социална закрила, насочени към младите хора от селските райони и от бедни семейства, за да се улесни достъпът до образователни услуги. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Необходимо е да се постигне висококачествено и приобщаващо образование и обучение и учене през целия живот, за да се гарантира, че всеки разполага със знанията, уменията, компетентностите и отношението, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество. Младите хора трябва да притежават умения, които им дават възможност да участват пълноценно в обществото и успешно да управляват преходите на пазара на труда (14), като основното внимание се насочва към най-уязвимите хора. Квалифицираните работници са важен елемент от гарантирането на европейската конкурентоспособност, както се признава и в предложението на Европейската комисия за Европейска година на уменията (2023 г.) (15), наред с осигуряването на добри условия на труд, предвидимост на кариерата и достъп до възможности. Следва да се насърчава участието в образователни институции. Прилагането на Европейския стълб на социалните права по отношение на младежта следва да бъде приоритет. Необходимо е също така да се постигне напредък в реформата на образованието, като се обърне внимание на несъответствията между търсените и предлаганите умения и се постави акцент върху ученето през целия живот, преквалификацията и повишаването на квалификацията (16). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК призовава за по-лесен достъп на младите хора от селските райони до образователната система, като се гарантира материалната и цифровата инфраструктура, необходима за висококачествен образователен процес, особено в областта на устойчивото развитие и опазването на околната среда. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В сътрудничество с организациите на гражданското общество ЕИСК насърчава държавите членки да създадат целеви достъп до училища за хора с редки заболявания или такива, които не могат да посещават училище по медицински причини, и да гарантират необходимата инфраструктура за осигуряване на равен достъп до образователни услуги за лицата с увреждания като приоритет, така че никой да не бъде изоставен. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Образованието е ключов фактор за постигането на всички други цели за устойчиво развитие (ЦУР). Поради това ЕИСК подкрепя работата на Европейската комисия в областта на обучението с оглед на екологичния преход и устойчивото развитие и призовава държавите членки да прилагат и трансформират образованието по съответния начин в своите държави (17). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК предлага да се разработят информационни и консултантски сесии или образователни програми, насочени към разясняване на основните елементи, които са неразделна част от пазара на труда, като тук се имат предвид понятия като работодател, трудов договор и др., заедно със социалните партньори и гражданското общество. В това отношение следва да се заделят достатъчно ресурси, особено за уязвимите младежи и тези, които са заети в нетипични форми на заетост. Същата информация трябва да бъде насочена и към младите мигранти при влизането им в държава, която не познават, така че те да бъдат интегрирани по-бързо в новото общество, неговите образователни и работни системи и култура. В по-общ план на младите хора следва да се предлагат повече средства за опознаване на теми като финансовото образование и, което е много важно, да имат задълбочени познания за своите права като граждани и работници. Всичко това е важно, за да се помогне на младите хора да се подготвят за бъдещия си живот в зряла възраст. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК вече е заявявал, че предприемачеството може да играе жизненоважна роля за подобряване на конкурентоспособността, иновациите и благосъстоянието и за развитието на социална и екологична икономика, още повече в контекста на възстановяването след пандемията. Насърчаването на обучението по предприемачество с цел развиване на предприемачески умения би могло да бъде начин за създаване на възможности за професионално развитие, особено за младите хора (18). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК насърчава намирането на подходящи решения на национално равнище, за да се осигури контрол на цените на наемите, за да се улесни мобилността за образователни или професионални цели и да се приложи програма за изграждане на социални жилища за младите хора, особено в големите градове и центровете за икономическо развитие. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК призовава за по-добър достъп на младите хора до качествени здравни услуги, особено за тези от селските райони, чрез увеличаване на броя на болничните звена или мобилните обекти, които предоставят първични медицински услуги, и чрез провеждане в образователните институции на кампании за повишаване на осведомеността по важни теми като превенцията на нараняванията, хранителните разстройства, психичното здраве, общото здравно образование и репродуктивното здраве. Следва да се разработят специфични научноизследователски програми, за да се помогне на младите хора да се борят със заболяванията (като рака), тъй като лечението, разработвано за възрастни, често не е подходящо за тях. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | В сътрудничество с организациите на гражданското общество ЕИСК призовава за повече и непрекъснати усилия за действия, насочени към осигуряването на обучение в областта на правилата за движение по пътищата, превенцията на болести, предавани по полов път, тормоза и словото на омразата, употребата на тютюневи изделия, алкохол и наркотици, които да се осъществяват в училищата и с участието на младите хора и гражданското общество. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ЕИСК предлага да се гарантира достъп на младите хора до официални системи за представителство в отношенията със заинтересованите участници на пазара на труда и във връзка със свободата на сдружаване и правото на работниците и работодателите да създават свои собствени организации и да се включват в тях, като предоставят избор на всички млади хора, особено на тези, които нямат работа или имат несигурна работа. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ЕИСК призовава за укрепване на капацитета на социалните партньори и организациите на гражданското общество, за да бъдат представени младите хора и да се улесни процесът на преход от училищния към активния трудов живот, както и да се включат младежките организации в институциите за социален диалог, колективното договаряне и в тристранните организации, които имат отговорности на пазара на труда. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | ЕИСК отправя искане за модернизиране и укрепване на институциите, активни на пазара на труда, с цел адаптиране на предоставяните от тях услуги към спецификата на младите хора, за да станат те леснодостъпни, динамични, приятелски и по-малко бюрократични. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | ЕИСК призовава да се гарантира справедливо третиране по отношение на равните възможности между жените и мъжете, но също и по отношение на младите хора спрямо други възрастови категории, като тук се има предвид заплащането, условията на труд, възможностите за обучение и развитие на работното място. Работата на стажантите, особено когато са млади хора, не следва да предполага експлоатация и не следва да бъде инструмент за заобикаляне на трудовото правоотношение. Неплатените или непредлагащите обезщетение стажове могат да повлияят крайно отрицателно на опита на младите хора с пазара на труда (19) и трябва да бъдат забранени (20). Младежкото представителство следва да бъде укрепено допълнително. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | ЕИСК счита, че е необходима подкрепа за социалната икономика, тъй като този сектор активно подпомага социално маргинализираните млади хора и други уязвими лица, по-специално чрез мерки, насочени към повишаване на самоуважението, комуникацията и др. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | ЕИСК смята, че с оглед на предизвиканите от пандемията обстоятелства на ограничен достъп до здравни услуги, са необходими повече усилия, за да се помогне на младите хора да разпознават признаците на проблеми, свързани с психичното здраве и благосъстоянието, и да се популяризира правилната информация по възможно най-много канали, за да се разграничи ценната информация от фалшивите обещания за помощ/подкрепа, включително чрез използване на здравни инструменти в това отношение. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | ЕИСК призовава за реформа на системите за социална закрила и трудовото законодателство, за да се приспособят към новите реалности и форми на труд и да се гарантира, че последващите промени в областта на труда могат да бъдат адаптирани и регулирани по-бързо в бъдеще при пълно зачитане на националните модели на отношения в промишлеността и автономията на социалните партньори. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | ЕИСК предлага пенсионните системи и системите за социална закрила да бъдат обвързани с икономическата и социалната действителност на младите хора и да бъдат справедливи, приобщаващи и адаптирани към реалността на пазара на труда, като гарантират закрила на младите хора, които упражняват нови форми на заетост, и на тези, които не са наети на работа. Висококачествените работни места за всички млади хора трябва да бъдат приоритет. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | ЕИСК подчертава, че периодът на пандемията от COVID-19 показа, че въпросите, свързани със здравето и безопасността, включително психосоциалните рискове, са важни в допълнение към стабилността и предвидимостта на заетостта. Необходимо е да се води диалог с младите хора относно начините за предотвратяване на проблеми в тази област в бъдеще. Наличието на различни форми на заетост, основани на стабилност и стандарти за качество, е важно, за да се улесни участието на младите хора на пазара на труда. Нужни са също така мерки за засилване на контрола върху условията на заетост на младите хора, включително засилване на инспекциите по труда. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | ЕИСК призовава за защита на правата на младите хора и за гарантиране на социална закрила чрез равновесие между професионалния и личния живот, защита на правото на личен живот и запазване на възможността за колективно договаряне. Следва да се насърчава намирането на начини за улесняване на подходящата гъвкавост в работния график с оглед на завършването на обучението. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | ЕИСК призовава да се вземат предвид повече полезни взаимодействия между различните инструменти, предназначени за младите хора, като например гаранцията за младежта и гаранцията за децата. На младите хора следва да се предостави реална гаранция, която им осигурява предвидими перспективи за професионално развитие. Публичното финансиране в подкрепа на младите хора на пазара на труда не следва да допринася за несигурността, а участието на социалните партньори и гражданското общество в подпомагането на младежите на този пазар следва да остане приоритет. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.23.1. | ЕИСК се стреми да гарантира, че за всички деца и млади хора, които не разполагат с надлежна родителска грижа, са организирани подходящи и висококачествени алтернативни грижи и, тъй като при тези обстоятелства родствените връзки са още по-важни, на сестрите и братята се разрешава да останат заедно, освен ако това не е в техен най-добър интерес. В по-общ план е важно механизмите за подкрепа да не се прекратяват рязко, когато младите хора навършат 18 години. |
| --- | --- |

2.23.1.

| 2.24. | ЕИСК подчертава необходимостта от подходящо справяне с икономическите, социалните и екологичните предизвикателства, породени от настоящия икономически модел, особено за младите хора. Това следва да се направи, като се има предвид, че превръщането на нашите общества в по-екологосъобразни, по-справедливи, по-приобщаващи, устойчиви и насочени в по-голяма степен към благосъстоянието следва да започне с интереса на младите хора като основен стълб за бъдещето. Младежта следва да бъде хоризонтална тема/цел в инвестициите по линия на ЕСИ фондовете. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | ЕИСК счита за необходимо да се гарантира, че на младите хора са осигурени възможности да създават семейства. Увеличаването на усилията за мотивиране на младите хора да създават семейство и да имат деца са от решаващо значение за стабилността и бъдещето на Европа. Ето защо е важно да се осигури достъп до жилищно настаняване, услуги за полагане на грижи за деца и гъвкава социална подкрепа чрез създаване на специална програма на ЕС в това отношение. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | ЕИСК настоятелно призовава за осигуряването на истинско демократично и плуралистично публично пространство, където младото поколение да изразява мнението си без страх от изключване или от омраза. В същото време е изключително важно да се изградят знания и осведоменост относно манипулирането на информацията и дезинформацията. |
| --- | --- |

2.26.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/speech_21_4701.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/IP_21_5226.

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономическия и социален комитет и Комитета на регионите: Ангажиране, свързване и овластяване на младите хора: нова стратегия на ЕС за младежта“ (COM(2018) 269 final) (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 142).

3

(4)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 44).

4

(5)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предоставяне на възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование“ (становище по собствена инициатива) (ОВ С 100, 16.3.2023 г., стр. 38).

5

(6)  Информационен доклад на ЕИСК относно „Равно третиране на младите хора на пазара на труда“ (в процес на изготвяне).

6

„Равно третиране на младите хора на пазара на труда“

(7)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се гарантира достоен труд за младите хора и включването на NEET чрез правилното изготвяне на националните планове за възстановяване“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 27).

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Политиката за младежта в Западните Балкани като част от програмата за иновации за Западните Балкани“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 443, 22.11.2022 г., стр. 44).

8

(9)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“ (ОВ C 486, 21.12.2022 г., стр. 46).

9

(10)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на младежта (2022 г.) [COM(2021) 634 final — 2021/0328 (COD)] (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 122).

10

(11)  SAFEGUARDING20CIVIC20SPACE20FOR20YOUNG20PEOPLE20IN20EUROPE202020_v4.02028129.pdf (youthforum.org).

11

(12)  Например Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономическия и социален комитет и Комитета на регионите: Ангажиране, свързване и овластяване на младите хора: нова стратегия на ЕС за младежта“ (COM(2018) 269 final) (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 142), Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта“ (становище по собствена инициатива) (OB C 429, 11.12.2020 г., стр. 44), Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на младежта (2022 г.) [COM(2021) 634 final — 2021/0328 (COD)] (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 122), Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 486, 21.12.2022 г., стр. 46).

12

(13)  Система за съвместно управление на Съвета на Европа.

13

(14)  Вж. например Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се насърчават — въз основа на образование и обучение и от гледна точка на ученето през целия живот — уменията, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество“ (проучвателно становище по искане на португалското председателство), параграфи 1.2 и 2.3, (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 27).

14

(15)  Комисията започва работа по Европейската година на уменията (europa.eu).

15

(16)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Равно третиране на младите хора на пазара на труда“ (в процес на изготвяне).

16

(17)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предоставяне на възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование“ (ОВ С 100, 16.3.2023 г., стр. 38).

17

(18)  Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Европейската комисия за 2021 г. въз основа на работата на ad hoc групата „Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2021 г.“ (ОВ C 443, 22.11.2022 г., стр. 1) параграф 4.14.

18

(19)  Информационен доклад на ЕИСК относно „Равно третиране на младите хора на пазара на труда“ (в процес на изготвяне).

19

„Равно третиране на младите хора на пазара на труда“

(20)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се гарантира достоен труд за младите хора и включването на NEET чрез правилното изготвяне на националните планове за възстановяване“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 27), параграф 1.9.

20

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г.

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/8

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Инвестиции, съобразени с равенството между половете, в националните планове за възстановяване и устойчивост“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/02)

| Докладчик: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Докладчик:

Cinzia DEL RIO

| Решение на пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 8.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 163/5/14 |

Решение на пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

8.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

163/5/14

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отново подчертава, че само по-голямо и по-добро икономическо и социално сближаване на Европейския съюз може да допринесе за гарантиране на пълното равенство между половете и за насърчаване на равните възможности чрез ориентиране към действия и стратегии в съответствие с Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК посочва, че повечето национални планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) са изготвени от държавите членки без предварителна оценка на въздействието на отделните инвестиции върху премахването на неравенствата между половете и улесняването на достъпа на жените до пазара на труда и тяхното задържане на този пазар. Само малък брой държави са възприели стратегически подход чрез конкретни мерки и реформи, които се пресичат с шестте инвестиционни оси, предвидени от НПВУ. Възприетата от Европейската комисия методология на практика се основава на оценка на въздействието на ефективността на предприетите мерки. За тази цел ЕИСК препоръчва по време на фазата на оценка Комисията да приложи конкретни сравними показатели за измерване на подобренията по отношение на равенството в заплащането, достъпа до пазара на труда, съчетаването на работното време и времето за грижи, насърчаването на самостоятелното предприемачество на жените. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Сред предвидените в НПВУ мерки са включени преки и непреки действия с различно въздействие в краткосрочен или средносрочен до дългосрочен план за насърчаване на достъпа и задържането на жените в сферата на труда, но в разпокъсана рамка, която е различна за различните държави. ЕИСК счита за приоритет във фазата на изпълнение на НПВУ да бъдат засилени както преките, така и непреките мерки. За тази цел ще трябва да се намерят ясно определени и трайни канали за инвестиции с планиране на ресурсите и в средносрочен до дългосрочен план. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Сред преките действия за насърчаване на заетостта на жените, ЕИСК счита, че стимулите за създаване на стабилни и качествени работни места за жените би трябвало да се предпочитат пред други инцидентни стимули и да бъдат изключени от картата за държавна помощ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изразява надежда за подобряване на системата за поощряване на предприятията, които насърчават заетостта на жените, и тази практика да се разпространи във всички проекти за обществени поръчки, както и за регламентиране на публичните покани за обществени поръчки за изпълнителите с изрично посочване на целите за равенство между половете. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК оценява положително политическите мерки за придружаване и подкрепа на самостоятелното предприемачество, предвидени в някои НПВУ, и изразява надежда, че подкрепата ще включва и обучения в областта на финансите и управлението, както и достъп до финансовите инструменти. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Както се посочва в съобщението на Комисията относно равенството между половете, ЕИСК счита за важно при изпълнението на НПВУ да се предприемат действия в областта на данъчните политики, които да предоставят данъчни облекчения за втория източник на доход в семейството за семействата с ниски доходи, както и за доходите на семействата с един родител, които са в по-неблагоприятно положение. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В рамките на непреките действия в НПВУ се предвиждат инвестиции в грижи и услуги за деца. ЕИСК счита за приоритет инвестирането на ресурси в услуги за съчетаване на времето за работа и това за дългосрочни грижи, въвеждането на допълнителни услуги и предоставянето на достъп до тях за семействата с ниски доходи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че вече не могат да бъдат отлагани конкретните инвестиции за насърчаване на участието на жените в техническите и научните институти и научно-техническите университетски курсове (НТИМ), които в средносрочен до дългосрочен план могат да окажат въздействие върху заетостта на жените дори в секторите, в които днес преобладават мъжете. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва координирано и допълващо се с всички други ресурси и програми на ЕС планиране на НПВУ, като се започне с ресурсите и програмите за сближаването и за селските райони. Оценката на Комисията в рамките на Европейския семестър с конкретни препоръки за всяка държава следва да вземе предвид тези цели от гледна точка на равенството между половете с нови прозрачни и достъпни показатели, сравними за различните държави и разбити по пол. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва съобразеното с равенството между половете бюджетиране на всички равнища на публичната администрация да стане задължително изискване на етапа на Европейския семестър. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Наличните данни показват, че в повечето държави социалните партньори и организациите на гражданското общество са включени недостатъчно и на случаен принцип. ЕИСК препоръчва тяхното цялостно включване в изпълнението, мониторинга и оценката на НПВУ както на европейско, така и на национално и местно равнище. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Въведение

| 2.1. | Настоящото становище има за цел да изтъкне предвидените от държавите членки в НПВУ реформи и инвестиции, които оказват въздействие върху насърчаването на равенството между половете, въз основа на наличната информация, която се актуализира и от Европейската комисия, Европейския парламент и председателството на ЕС. Следва да се отбележи, че Европейският институт за равенство между половете (EIGE) провежда проучване за шведското председателство на Съвета на ЕС през 2023 г. относно равенството между половете и интегрирането на свързаното с пола измерение във възстановяването от COVID-19 (1), което е посветено именно на предвидените в НПВУ мерки и в което се прилага съобразен с пола подход във всички техни фази — от планирането до изпълнението и оценката, като се разглежда също и въпросът за това в каква степен държавите членки са счели равенството между половете като лост за възстановяване. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | На 21 юли 2020 г. Европейският съвет в своите заключения прие плана NextGenerationEU заедно с многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. (МФР за 2021—2027 г.). Сред целите на МФР и NextGenerationEU се посочват насърчаването на равните възможности, като се гарантира, че дейностите и действията в рамките на съответните програми и инструменти включват перспективата за равенство между половете и могат ефективно да допринесат за неговото постигане в съответствие с европейската стратегия. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2) се създава Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ), който има за цел да подпомогне възстановяването след пандемията, да насърчи сближаването и да инвестира в екологичния и в цифровия преход. В него изрично се предвижда, че НПВУ трябва да насърчават равенството между половете. ЕИСК споделя съдържащото се в регламента признание на значението на мерките, насочени към борба с неравенствата между половете, тъй като те са в съответствие с целите на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В своето съобщение относно годишната стратегия за устойчив растеж 2021 (AGS 2021) от 17 септември 2020 г. Комисията очертава насоките на Механизма за възстановяване и устойчивост, като призовава държавите членки да обърнат специално внимание на групите в неравностойно положение, жените и младите хора, които навлизат на пазара на труда, чрез създаването на качествени възможности за работа. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В делегирания регламент на ЕС от 28 септември 2021 г. се определят общите показатели и подробните елементи на програмата за възстановяване и устойчивост чрез идентифициране на 14 показателя. Само четири от набелязаните показатели предвиждат конкретна разбивка по пол (3). Например, уточнения по отношение на равенството между половете няма в показатели 6 и 9, свързани с ползващите подкрепа предприятия, управлявани от жени. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Войната в Украйна вследствие на руската агресия предизвика значително забавяне с перспективи за растеж, които се характеризират с несигурност най-вече по отношение на доставките на енергийни ресурси и скока на разходите: фактори, които влияят върху разпределението на разходите и инвестициите в националните бюджети. Тази ситуация на несигурност ще се отрази и върху изпълнението на НПВУ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Сферата на труда и обществото като цяло се опитват да излязат от кризата като насочват вниманието си към дългосрочно икономическо и социално възстановяване, на което се основават НПВУ, което не може да пренебрегне приемането на ориентирана към пола референтна рамка за справяне и преодоляване на неравенствата и различията между половете, които кризата с COVID-19 за съжаление разшири в някои производствени сектори, категории от населението и в някои териториални райони (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Контекст, подготовка за финансиране и ресурси, разпределени в НПВУ

| 3.1. | През юли Европейската комисия представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за преглед на прилагането на механизма, в който се обръща внимание и на неравенствата между половете (5). В доклада се обясняват приносите, получени от държавите членки въз основа на представените от тях НПВУ, като по този начин се открояват приоритетните насоки на 25-те НПВУ, анализирани въз основа на шестте стълба за съобразено с бъдещето възстановяване (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Повечето от мерките, предложени от държавите членки, имат междусекторни цели и не са непременно конкретно насочени към равенството между половете; от 129 предложени мерки към момента само 13 са инициирани с инвестиции. Не всички държави членки са предвидили реформи и ресурси, насочени изрично към свързаните с пола предизвикателства или към жените като бенефициери. Слаби са и иновативните мерки в сектори, характеризиращи се с ниска заетост на жените (7). Поставя се силен акцент върху грижите за деца, услугите и образованието. Всъщност докладът на Комисията показва, че НПВУ, които предвиждат стратегически подход чрез мерки и реформи, насочени към равенството между половете, има само в няколко държави. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Други държави членки са предпочели определени оси, като например мерки за социално и териториално сближаване, с акцент върху равните възможности, които често обхващат и целта за равенство между половете, или мерки, насочени към уязвими групи, които често включват жени и млади хора. И накрая, придружаващите зеления и цифровия преход мерки с акцент върху обучението, в което участват жени, в някои държави изостават по отношение на справедливия достъп до програми за обучение и преквалификация. Следва да се отбележи, че в НПВУ повечето държави членки не са посочили насилието, основано на пола, като едно от предизвикателствата в рамките на мерките за подкрепа на равенството между половете. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | НПВУ са изготвени с предварителна оценка на икономическата и социалната ситуация на национално равнище и като цяло с вече определени приоритети за разходване на средства, които не отчитат измерението на пола както по отношение на разпределените ресурси, така и при разглеждането на съдържанието на представените проекти за инвестиции. Първоначалното предложение за регламент относно МВУ на Европейската комисия не предвижда никакво позоваване на равенството между половете като цел и не споменава жените като конкретен обект на предимствата от него. Едва по-късно, поради натиска от страна на икономическото и социалното партньорство и организациите на гражданското общество, в публикувания през февруари 2021 г. регламент в НПВУ бяха въведени свързани с пола аспекти. Това е и причината, поради която свързаните с пола аспекти и бюджетиране не присъстват във всички НПВУ, а само в онези, които първоначално са установили ориентирано към пола качество на разходите и инвестициите. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | МВУ изисква от държавите членки да посочат как НПВУ се справят с неравенствата между половете, но оценката на въздействието ще бъде направена само като се вземе предвид ефективността на предприетите действия. Поради това е важно по време на оценяването ЕК да отчита ефективността на планираните действия и инвестиции съвместно с икономическите и социалните партньори и организациите на гражданското общество и чрез използването на конкретни и сравними показатели. Събраните до момента данни не отразяват реалната ситуация на национално равнище. Затова понастоящем е трудно да се каже какво ще бъде въздействието върху шестте стълба на някои мерки за борба с основаната на пола дискриминация, най-вече на междусекторните мерки. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | От ресурсите, заделени за НПВУ, към момента не е възможно да се получи ясна представа за инвестициите, направени не само с помощта на МВУ, но и с допълнителни национални публични и частни ресурси, насочени изключително към равенството между половете в различните области на професионалния живот и обществото. Измерването на разпределените ресурси ще бъде възможно само на етапа на изпълнението. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Според доклада на Комисията относно предвидените в НПВУ конкретни мерки за равенство между половете обаче, процентът на действията е много променлив — от 11 %, предвидени от Швеция, до по-малко от 1 % в Хърватия, като в редица държави този процент е под 2 %, но също така би следвало да се вземе предвид въздействието на предвидените в НПВУ непреки мерки, както и на преките и непреки такива, чието осъществяване е предвидено да става със средства на ЕС в рамките на NextGenerationEU, които да допълват НПВУ, като например REACT-EU и ЕЗФРСР (Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Според доклада на Комисията и първоначалната информация, събрана от EIGE, картината, която се очертава в различните държани е фрагментирана и нехомогенна. Въпреки препоръките от страна на Комисията, не всички държави разполагат с данни с разбивка по пол, така че самата ЕК да може периодично и своевременно да докладва за свързаните с пола разходи в НПВУ въз основа на някои общи елементи. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Тъй като не всички държави членки са предоставили задълбочени анализи във връзка с пола преди разработването на НПВУ, липсва оценка на въздействието на мерките върху допълнителната и качествена заетост и върху квалифицираните работни места. Равенството между половете се счита за общ междусекторен принцип от 14 държави (8); само Испания посочва критерия за цялостното интегриране на равенството между половете в НПВУ. Италия е въвела конкретни мерки за равенство между половете и отчита тяхното въздействието и по отношение на повишената заетост, но остават съмнения относно тяхната реална ефективност и качеството на предприетите действия (9). В други държави за насърчаване на равенството между половете са предвидени непреки мерки като инвестиции за съчетаване на професионалния и личния живот, инвестиции в услуги за грижи, стимули за образование в областта на НТИМ, подобряване на условията на труд и обучение, които ще имат въздействие в средносрочен до дългосрочен план, но без възможност то да бъде определено количествено понастоящем. Наред с тези инвестиции някои държави членки са предвидили преки мерки като стимули за наемане на работа и подпомагане на предприемачеството след жените. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Някои държави обръщат особено внимание на съобразените с равенството между половете обществени поръчки (gender procurement) (10) с мерки за обвързване с условия за наемане на жени и млади хора по договорите за обществени поръчки, сключени с ресурси от НПВУ. Би било желателно публичните покани за обществени поръчки да се регламентират за изпълнителите с изрично посочване на целите за равенство между половете. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Сред иновативните НПВУ в тази област като пример се посочват националните планове на Испания, Италия и Франция. В НПВУ на Испания се поема сериозен ангажимент, тъй като се постановява, че всички публични административни процедури трябва да включват аспекта за равенство между половете. С НПВУ на Италия се въвеждат насоки относно равните възможности в договорите, финансирани съгласно НПВУ, които предвиждат прилагането на мерки за възнаграждение и модели на клаузи в рамките на поканите за търгове, диференцирани въз основа на сектора, вида и естеството на проекта, със задължение за запазване на 30 % от имащите отношение към изпълнението на договора наети лица за млади хора под 36 години и за жени, както и за удостоверяване на равенството между половете от страна на предприятията. От друга страна, с НПВУ на Франция чрез план за действие за предприятията се въвеждат нови показатели за изчисляване на професионалното равенство и напредък, докато в ирландския и хърватския НПВУ се предвижда допълнително финансиране за предприятията, които възприемат критерии за насърчаване на равенството между половете (11). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | В доклада на Комисията от юли 2022 г. се подчертава как диалогът с икономическите и социалните партньори и организациите на гражданското общество по време на подготовката на НПВУ е бил крайно недостатъчен и на случаен принцип. Социалните партньори и други организации на гражданското общество са изразили силна загриженост относно участието във фазата на изпълнение и мониторинг на действията. По-специално експертите, които се занимават с проблемите на равенството между половете, отбелязват (12), че без сигурни, сравними, целенасочени, разбити по пол, но преди всичко качествени данни, с които може да се обхванат различни области и сектори, ще бъде трудно да се направи оценка на въздействието на мерките. ЕИСК настоятелно препоръчва социалните партньори и организациите на гражданското общество, които се занимават с насърчаването на равните възможности, да бъдат в по-голяма степен ангажирани както от европейските институции, така и от националните и регионалните институции в прилагането, оценката и мониторинга на НПВУ. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Оценки на контекста на НПВУ

| 4.1. | ЕИСК подчертава значението на изпълнението на Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г., която поставя постигането на равенство между половете (gender equality) сред 17-те цели, заедно с посочените в съобщението на Комисията „Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020—2025 г.)“ (13) по отношение на равното участие в различните икономически сектори и разликата в заплащането между жените и мъжете. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Стратегията за равенство между половете включва политиките и действията за справяне с всички форми на дискриминация и неравенство, включително по отношение на общността на ЛГБТИК (14), и трябва да бъде отправна точка за изпълнението на НПВУ. ЕИСК подчертава значението на предприемането на ключови действия, споделени с всички заинтересовани страни и насочени към осигуряване на равно участие и възможности на пазара на труда, намаляване на разликата в заплащането за равни роли и липсата на достъп до работни позиции на висши управленски нива, както и към постигането на баланс между половете при вземане на решения и определяне на политики. ЕИСК призовава за бързо приемане и прилагане на Директивата относно прозрачността на заплащането (15), в която се определят инструменти и действия на национално равнище за преодоляване и запълване на пропуските, и призовава за внимателно наблюдение на причините и отговорностите. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Целта за повишаване на участието на жените на пазара на труда трябва да бъде разгледана по структурен и глобален начин, като се вземат предвид променливите от икономическо, образователно, географско, социално и културно естество, включително и в отдалечените и селските райони. В този смисъл е необходимо да се възприеме интегриран подход, в който да се систематизира приносът на всички европейски, национални и регионални институции с помощта на ефикасни механизми за социален диалог с всички участници на различни равнища. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | За да се увеличи участието на жените на пазара на труда, ЕИСК отбелязва спешната необходимост всички държави членки да приложат възможно най-скоро Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот (Директива (ЕС) 2019/1158 на Европейския парламент и на Съвета (16)), с която се въвеждат правила за отпуска по семейни причини и гъвкави условия на работа за работниците и се насърчава справедливото разпределение на отговорностите за грижи между родителите, като по този начин се отстраняват пречките пред свободния избор на семействата във връзка с майчинството и родителството. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Отправените в рамките на семестъра специфични за всяка държава препоръки (СДП) от 2019 г. и 2020 г. относно действията, които трябва да се предприемат за намаляване на неравенствата между половете, подтикнаха някои държави членки да включат измерението на пола в НПВУ (17), но за съжаление във фрагментирана между отделните държави рамка за действия. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | След пандемията и въздействието върху състоянието на жените СДП са спорадични и инцидентни. През 2022 г. само три държави (Австрия, Германия и Полша) имат СДП, свързани с участието на жените на пазара на труда и функционирането на услугите за гледане на деца, докато други 22 държави са получили препоръки, свързани с групите в неравностойно положение (18), което доведе до трудни за количествено определяне непреки мерки по отношение на заетостта или състоянието на жените. ЕИСК отбелязва, че в светлината на данните за въздействието на кризата с COVID-19 върху икономическото и социалното състояние на жените би било желателно да се изготвят конкретни СДП относно равенството между половете за насърчаване на съгласувано и предварително планиране в НПВУ, включително с целенасочени инвестиции. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В няколко свои доклада EIGE подчертава неравномерното разпределение на семейната тежест, особено в грижите за децата и в дългосрочното обслужване на възрастни хора и хора с увреждания (19). Тези отговорности са една от основните причини за слабото участие на жените на пазара на труда (20). С принудителното пълно затваряне и спирането на работата на училищата ситуацията се влоши. Във връзка с това следва да се отбележи, че в много от НПВУ се взема под внимание връзката между неплатените услуги за грижи и мерките за баланс между професионалния и личния живот и се въвеждат специфични мерки, като се отдава предпочитание на подобряването на услугите за деца (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Тези услуги трябва да се направят достъпни и за по-незаможните семейства чрез преразглеждане на тарифните критерии, за да се улесни използването им от всички. Особено внимание следва да се обърне на насърчаването на целодневния режим във всички училища на всички нива, включващ училищни и извънучилищни дейности, както и на въвеждането на допълнителни услуги в детските градини, като предучилищни и следучилищни занимания, както и на засилването на общественото предлагане на летни лагери за момчета и момичета. Това са непреки мерки, които трябва да намерят сигурни и трайни инвестиционни канали, които за съжаление не са налични в НПВУ, с планиране на ресурсите в средносрочен до дългосрочен план. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК призовава за действия за обучение на операторите на центрове по заетостта, насочени към ориентиране в посока равенство между половете, за да се формира и разпространява култура без стереотипи на полова основа. В същото време е важно да се насърчават партньорствата между предприятията и операторите в работата и обучението, за да се насърчи включването на жените в секторите с преобладаваща мъжка заетост. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК подкрепя идеята да се даде приоритет на стимулите за предприятията, които наемат жени, към които са насочени активни политики, със стабилни трудови договори и добри условия на труд. Освен това от значение са стимулите за съпровождане и подкрепа на самостоятелното предприемачество, включително чрез целенасочена подкрепа за обучение в областта на финансите и управлението и достъп до финансови инструменти (22). |
| --- | --- |

4.10.

5.   Конкретни оценки

| 5.1. | Кризата засегна тежко жените, които често се оказват в позиция да приемат дори неквалифицирана работа. Освен това принудителното непълно работно време е все по-често срещано състояние сред работничките. За да се обърне тенденцията, да се увеличи участието на жените на пазара на труда и да се насърчи качествената и квалифицирана заетост, приоритет е укрепването на преките и непреките мерки в НПВУ. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | За да се намалят различията между половете, ЕИСК препоръчва координирано и допълващо се планиране на НПВУ с всички други ресурси и програми на ЕС, като се започне с ресурсите и програмите за сближаване. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Съществуващите различия и неравенства между половете правят публичните политики неутрални по отношение на пола, поради което е важно всички институции, европейски, национални и местни, да приемат съобразено с равенството между половете бюджетиране като допълнителен документ към данъчните политики. За тази цел ЕИСК препоръчва съобразеното с равенството между половете бюджетиране да стане задължително условие, предвидено на етапа на Европейски семестър (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК предупреждава за риска МВУ, така както е проектиран, да увеличи различията в някои производствени сектори, като например в екологичния и цифровия. Въпреки че равенството между половете е междусекторен приоритет, без конкретни и измерими действия за насърчаване на заетостта на жените, включително по отношение на високите квалификации в сектори, характеризиращи се със значителна заетост на жени, има риск разликата в заетостта да се разшири още повече с риск от по-нататъшна сегрегация на жените в по-ниско платени трудови дейности. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | НПВУ следва да включват сравними показатели за измерване на подобренията в равенството в заплащането, достъпа до пазара на труда по сектори, съчетаването на времето за работа и полагане на грижи, субсидирани кредити, стимули за насърчаване на самостоятелното предприемачество и самостоятелната заетост на жените. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Стимулите за постоянна заетост на жените би трябвало да се предпочитат пред други стимули и да бъдат изключени от картата за държавна помощ. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | По-доброто съчетаване на времето за работа и полагане на грижи е една от основните цели, за да се даде възможност на жените да разгърнат напълно своя потенциал в професионален аспект и за да се подобри производителността на предприятията. За тази цел ЕИСК счита за приоритет инвестирането на ресурси в услуги за съчетаване на трудовата заетост и полагането на грижи не само с допълнителни услуги в детските градини и насърчаване на постепенното освобождаване от такси на образователните дейности за деца на възраст от 0 до 3 години за семействата с ниски доходи, но и чрез подобряване на инвестициите за въвеждане на услуги за предоставяне на дългосрочни грижи и помощ. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Постигането на целите в услугите за съчетаване на трудовата заетост и полагането на грижи трябва да бъде подкрепено от наемането на конкретни специалисти и от необходимостта от непрекъснато обучение за всички оператори в тези услуги, които понастоящем са предимно жени. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК изтъква значението на разширяването на системата за поощряване на заетостта на жените във всички обществени поръчки, така че да се подпомогнат предприятията, които се ангажират в създаването на стабилни работни места, укрепването на социалното приобщаване и намаляването на различията между половете в сферата на заетостта. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Разликата между половете в научните дисциплини е много осезаема и се корени още в най-ранните образователни степени. За съжаление, само няколко НПВУ са предвидили мерки за увеличаване на участието на жените в техническите и научни институти и в университетските курсове по технологии и науки (НТИМ). Поради това са необходими конкретни инвестиции в планове за обучение за насърчаване на участието на момичетата в науката, изследователската и развойната дейност, а също и инвестиции и нови форми на подкрепа за целенасочени проекти, за да се гарантира повишаване на участието на жените в иновативните дейности. Тези действия ще имат положително въздействие в средносрочен до дългосрочен план, така че следва да бъдат планирани със стратегически подход. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ЕИСК счита, че е важно да се предприемат мерки в областта на данъчното облагане, включително по препоръка на Комисията (24), и въз основа на националните нормативни документи посредством данъчни облекчения за втория източник на доходи в семейството, който често съответства на дохода на жените в семействата с ниски доходи. Важно е също така да има данъчни облекчения за доходите на семействата с един родител в по-неблагоприятно положение. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Освен посочените в НПВУ мерки ЕИСК предлага като стратегически съпътстващи мерки задължение за удостоверяване на равенството между половете с цел да се намали неравнопоставеността между половете и да се подобрят условията на труд на жените, започване на борба срещу основаното на пола насилие (25), популяризиране на интелигентната работа чрез договаряне със социалните партньори и активиране на напълно платен доброволен непълен работен ден за жените, завръщащи се от отпуск по майчинство, в съответствие с националните практики и нормативни документи. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | ЕИСК приветства подхода на работата на Комисията, съдържащ се в доклада, който предвижда мониторинг на действията на НПВУ на отделните държави от гледна точка на равенството между половете. Ще бъде важно мисиите на Комисията в различните държави членки да предвиждат специален акцент върху предприетите мерки за равенство между половете, като гарантират управлението на прозрачни и достъпни данни. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | ЕИСК препоръчва цялостно включване на икономическите и социалните партньори и гражданското общество в прилагането, мониторинга и оценката на НПВУ, включително чрез специални „координационни комитети“ на европейско и национално равнище за насърчаване на координирано планиране на инициативите за равенство между половете. |
| --- | --- |

5.14.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Проучване на EIGE относно Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery (Равенството между половете и интегрирането на принципа на равенство между половете във възстановяването от COVID-19), което ще бъде публикувано през 2023 г.

1

Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 година за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (OB L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Тези специфични показатели са: а) изследователи, работещи в подкрепяни научноизследователски съоръжения; б) брой на участниците, които са ангажирани с образование или обучение; в) брой на лицата, които работят или са ангажирани в дейности по търсене на работа; г) брой млади хора на възраст 15—29 години, които получават подкрепа.

3

(4)  Докладна записка на EIGE за 2021 г. относно Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic (Равенството между половете и социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19).

4

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(5)  COM(2022) 383 final.

5

(6)  Нидерландия представи НПВУ по-късно от други държави; НПВУ на Унгария в момента е спрян поради проблеми, свързани със зачитането на върховенството на закона.

6

(7)  Вж. бележка под линия No 1 и статията PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure? (НПВУ на Италия, различия между половете и политики за иновации и цифровизация в НПВУ: какви мерки?) от Marusca de Castris, Университет „Roma Tre“, и Barbara Martini, Университет „Rome Tor Vergata“, септември 2022 г.

7

PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure?

НПВУ на Италия, различия между половете и политики за иновации и цифровизация в НПВУ: какви мерки?

(8)  Вж. бележка под линия 1.

8

(9)  Вж. бележка под линия 6.

9

(10)  Съобразените с равенството между половете обществени поръчки представляват иновативна стратегия, въведена от Европейската комисия за насърчаване на инвестициите в равенството чрез въвеждане на съобразени с пола специфични изисквания за възнаграждение или критерии за участие в търгове или критерии за възлагане, които включват социални параметри. Съобразените с равенството между половете обществени поръчки имат за цел да повишат равенството между половете на пазара на труда, да подобрят присъствието на жени на ръководни позиции и да намалят разликите в заплащането.

10

В доклад на EIGE относно Gender-responsive public procurement: the key to fair and efficient public spending in the EU (Обществени поръчки, съобразени с равенството между половете: ключът към справедливи и ефикасни публичните разходи в ЕС), публикуван през 2022 г., чрез конкретни случаи и препоръки се посочва по какъв начин обществените поръчки могат да насочват и да подкрепят равенството между половете, подобрявайки ефикасността и качеството на публичните разходи.

(11)  Данните са събрани от анализите на EIGE, вж.бележка под линия 1.

11

(12)  Брифинг на Европейския парламент относно Gender equality in the Recovery and Resilience Facility (Равенство между половете в Механизма за възстановяване и устойчивост), публикуван през април 2022 г., в който се изразяват опасения от различни проучвания, проведени на национално равнище от страна на изследователски центрове или университети.

12

(13)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 5 март 2020 г. COM/2020/152 final.

13

(14)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Eвропейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Съюз на равенство — Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г.“ (COM(2020) 698 — final) (ОВ C 286, 16.7.2021 г, стр. 128).

14

(15)  В момента предложението за директива относно прозрачността на заплащането е предмет на тристранни преговори.

15

(16)  Директива (ЕС) 2019/1158 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 година относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета (OB L 188, 12.7.2019 г., стр. 79).

16

(17)  Доклад на Европейския парламент относно „Специфични за всяка държава препоръки и планове за възстановяване и устойчивост — Тематичен преглед на въпросите, свързани с равенството между половете“, публикуван през октомври 2021 г.

17

(18)  Вж. бележка под линия 14.

18

(19)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Членове на семейството, които се грижат за хора с увреждания и възрастни хора — Ролята на членовете на семейството, които се грижат за хора с увреждания и възрастни хора: бумът на явлението по време на пандемията (становище по собствена инициатива) (ОВ С 75, 28.2.2023 г., стр. 75), в което се съдържат важни препоръки относно мерките, които трябва да бъдат предприети. Все още непубликувано.

19

(20)  Доклад на EIGE, Gender Mainstreaming — Gender stakeholder consultation (Интегриране на принципа на равенство между половете — Консултация със заинтересовани страни по въпросите на пола), публикуван през 2019 г.

20

(21)  Вж. бележка под линия 1.

21

(22)  В НПВУ на Испания се предвижда отпускането на 36 милиона евро за подпомагане на жени предприемачи в стартиращи предприятия; италианският НПВУ мобилизира 400 милиона евро в подкрепа на участието на жените в предприемачески дейности.

22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Подобряване на равенството между половете в Европейския съюз посредством инвестиции, съобразени с него“ (ОВ С 100, 16.3.2023 г., стр. 16), в което се правят предложения за насърчаване на инвестициите в предприемачеството сред жените.

(23)  Документ за обсъждане на Европейската комисия относно Gender Budgeting Practices: Concepts and Evidence (Практики за съобразено с равенството между половете бюджетиране: Концепции и доказателства), публикуван през юни 2022 г.

23

(24)  Вж. бележка под линия 10.

24

(25)  Държавите членки бяха призовани да ратифицират Конвенцията No 190 на МОТ относно насилието и тормоза на работното място, понастоящем ратифицирана само от две европейски държави.

25

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/16

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Инвестиции, съобразени с равенството между половете с цел неговото подобряване в Европейския съюз“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/03)

| Съдокладчик: | Ody NEISINGH |
| --- | --- |
| Докладчик: | Maria NIKOLOPOULOU |

Съдокладчик:

Ody NEISINGH

Докладчик:

Maria NIKOLOPOULOU

| Искане за консултация | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2022 г. |
| Приемане на пленарно сесия | 14.12.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 172/6/7 |

Искане за консултация

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

23.11.2022 г.

Приемане на пленарно сесия

14.12.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

172/6/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК е твърдо убеден, че в сътрудничество между мъжете и жените и чрез създаване на благоприятна почва за предприемачество сред жените и подходящи финансови и законодателни инструменти, като бюджетиране, съобразено с равенството между половете, в ЕС и държавите членки може да бъде създадена приобщаваща финансова екосистема и да се ускори напредъкът към равенство между половете. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | От съществено значение за интегрирането на принципа на равнопоставеност между половете са данните, оценките на въздействието и общите показатели. Необходимо е хармонизиране на данните и показателите от държавите членки и между институциите на равнището на ЕС, за да бъдат те от полза за преодоляване на различията между половете. ЕИСК подчертава, че в европейския контекст на инвестициите ЕС следва да събира разделени по полов признак данни и да ги включва в годишния индекс за равенство между половете. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За да се ускори растежът на предприемачеството сред жените в бъдеще, си струва да се проучи ролята на бизнес ангелите, първоначалните капиталовложения и „кръговратът на връщане“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК е твърдо убеден, че подобряването на положението на жените при получаване на средства ще предизвика положителна „верижна реакция“, която ще доведе до по-добри финансови и социални резултати. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че за да се осигури благоприятна почва за предприемачеството сред жените, е важно да им се предоставят повече възможности за работа в мрежа и за професионално обучение, както и програми за наставничество. В допълнение към това ЕИСК подчертава значението на образованието за преодоляване на свързаните с пола стереотипи, включително стереотипните представи за мъжете предприемачи, и за изграждане на култура на предприемачество, която подготвя жените да мислят мащабно. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК препоръчва държавите членки да осигурят на жените предприемачи достъп до обезщетения за майчинство и възможности за родителски отпуск в съответствие с принципите, изложени в Препоръката на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава, че държавите членки следва да предприемат мерки за привличане на интереса на момичетата към науката, технологията, инженерството и математика на ранен етап, да подкрепят предприемачите и примерите за подражание сред жените в тези сектори и да инвестират в програми за привличане на интереса към НТИМ на ученичките в гимназията. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва интегрирането на принципа на равенство между половете в плана за действие за социалната икономика, като се предвидят целенасочени действия в полза на жените и се запази перспективата за равенство между половете като критерий при разпределянето на европейски и национални средства и при обществените поръчки, за да се насърчават и задържат талантливите жени на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК предлага разнообразието на екипите с особено внимание към жените да бъде критерий за получаване на публично финансиране. Важно да се определят конкретни стандарти, за да се избегне правенето на „заблуждаващи твърдения за равенство между половете“ (1). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва в средносрочен план всички европейски органи и държави членки да въведат инструменти за бюджетиране, съобразено с равенството между половете, на всички равнища на бюджетния процес. От решаващо значение за откриването на областите, в които трябва да се вземат мерки чрез бюджета, са и участието на гражданското общество и социалният диалог. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Във финансовия сектор все още съществува несъзнателно предубеждение, затова е важно да се провеждат кампании за повишаване на осведомеността и обучение по този проблем на инвеститорите и журитата. В допълнение към това ЕИСК счита, че в състава на журитата на всички европейските финансови институции следва да се постигне баланс между половете колкото се може по-скоро, за да се избегне хомофилията или пристрастията от типа „подобно привлича подобно“, а също така участниците в тях да преминат обучение за несъзнателно предубеждение. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК предлага на ЕК да публикува оценка на въздействието на годишния бюджет на ЕС върху равенството между половете и да я представи като приложение към него, да създаде работна група, която да участва в преговорите и да съгласува целите на ЕС за интегриране на принципа на равенство между половете, както и да ги включи в следващата МФР (2028 г.–2034 г.) и в средносрочния преглед на настоящата МФР (2021 г.–2027 г.) (2). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК призовава фондовете на ЕС да станат по-достъпни за организации на жени чрез опростяване на процедурите и предоставяне на безвъзмездни средства за тяхната основна дейност. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Накрая ЕИСК призовава Европейската комисия и европейските институции да предложат амбициозна визия относно бюджетирането, съобразено с равенството между половете, и инвестициите през призмата на равенството между половете, включително конкретни цели за финансирането, получавано от жени, конкретни ключови показатели за ефективност, законодателство, актуализирани критерии и (задълбочени) програми за подобряване на предприемачеството сред жените и на достъпа до финансиране (напр. специални безвъзмездни средства за жени, специално ограничено финансиране от партньори за притежавани и съвместно притежавани от жени фондове, гаранции по заеми или микрофинансиране, платформи за съвместни инвестиции, облигации, свързани с пола, или микрокредити). |
| --- | --- |

1.14.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Интегрирането на принципа на равенство между половете е основна цел на Европейския съюз (ЕС) в изпълнение както на член 2 от Договора за Европейския съюз, така и на член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки тези правни задължения за гарантиране на равенството между жените и мъжете, напредъкът в ефективното интегриране на принципа на равенство между половете, особено по отношение на финансите и бюджетите, е бавен. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Настоящото становище има за цел да наблегне на предизвикателствата пред предприемачеството и на неговите възможностите, на публичните и частните инвестиции и бюджетирането във връзка с равенството между половете и да призове европейските институции и държавите членки към смела визия за инвестирането през призмата на равенството между половете и бюджетирането, съобразено с равенството между половете. Тази насоченост ще окаже положително въздействие за изпълнение на целите за устойчиво развитие за постигане на равенство между половете (ЦУР 5) и намаляване на неравенствата (ЦУР 10). Важно е също така да признаем, че за да постигнем равенство между половете е необходимо сътрудничеството и на жените, и на мъжете за насърчаване на равенството. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Според Европейската комисия жените представляват общо около 52 % от населението в Европа, но съставляват 34,4 % от самостоятелно заетите лица и 30 % от стартиращите предприемачи (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Създадените изцяло от мъже екипи получават почти 92 % от целия рисков капитал, инвестиран в Европа. Що се отнася до финансирането, на ранните етапи само 1 % от него се предоставя на ръководени от жени дружества, а на по-късните етапи то така и не нараства до повече от 30 %, въпреки че известно, че основаните от жени екипи и смесените екипи от двата пола постигат по-добри резултати от своите колеги мъже (4) (5) (6) (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През март 2017 г. ОИСР отчете, че във всички държави, с изключение на Съединените щати, Мексико, Гърция и Индонезия, жените по-рядко от мъжете съобщават, че имат достъп до финансирането, необходимо за започване на стопанска дейност. Тази разлика между половете може да бъде свързана с това, че жените имат по-ниско ниво на опит, работят в силно конкурентни сектори с нисък растеж, както и с предубедената към пола система за оценка на кредитоспособността и свързаните с пола стереотипи при оценките на инвестициите. Затруднение за жените често представлява и по-трудният им достъп до основни финансови услуги (напр. разплащателни и спестовни сметки) (8). Освен това самостоятелно заетите жени по-често от самостоятелно заетите мъже биват разубеждавани кредитополучатели. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | По данни на Стратегията на Европейската комисия за равенство между половете за периода 2020—2025 г. само един от десет ръководители в областта на рисковия капитал (РК) и дружествата за частни дялови инвестиции е жена, независимо че в някои частни фондове, които се определят като насочени към равнопоставеността на половете, 72 % от партньорите са жени. Направените заключения сочат, че средно 85 % от съдружниците с неограничена отговорност в РК са мъже и само 15 % са жени. В случай че има жени съдружници, то те обикновено са съдружници в по-малки фондове. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Пандемията от COVID-19 задълбочи неравенството между половете и икономическите неравенства. В социален и икономически план ясно се вижда разликата във въздействието, което коронавирусът е оказал върху различните полове. Пандемията от COVID-19 повлия и на достъпа на жените до финансиране. Докато за Европа липсват данни, то в Съединените щати се наблюдава, че вече съществуващата неравнопоставеност между половете при финансирането на рисковия капитал за ръководени от жени новосъздадени предприятия дори се е задълбочила (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В световен мащаб осведомеността за инвестициите в областта на равенството между половете набира все повече скорост. Европейската инвестиционна екосистема за жени предприемачи и основатели обаче все още не е цялостно уредена и ѝ липсва системен и стратегически акцент върху равенството между половете (10). Специално предназначените фондове за равенство между половете са оскъдни и подобни начинания не успяват да привлекат по-голям брой жени предприемачи. Около 50 % от финансирането в Европейския съюз идва от парите на данъкоплатците. С общи усилия на равнището на ЕС за създаване на по-балансирана и равнопоставена екосистема за финансиране на жените и мъжете, както и с подкрепа по време на целия процес на създаване на бизнес, може да се постигне съгласие и да се преодолеят съществуващите пречки пред промяната. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Когато става дума за инвестиране през призмата на равенството между половете, трябва да сме наясно с пресечните точки с останалите неравенства, които оказват още по-голямо влияние върху достъпа до финансиране, като например жени с увреждания, жени с нисък социално-икономически статус, млади жени, жени с мигрантски произход или пресечните точки със сексуална ориентация, раса и др. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК е твърдо убеден, че подобряването на положението на жените при получаване на средства ще предизвика положителна „верижна реакция“, която ще доведе до по-добри финансови и социални резултати. Когато жените, занимаващи се с рисков капитал, могат да вземат решения, вероятността те да инвестират в основани от жени екипи е два пъти по-голяма, като по този начин се увеличава трудовата заетост на жените. Новосъздадените предприятия, основани от жени, назначават 2,5 пъти повече жени. Дружествата, основани от жени и с изпълнителен директор жена, наемат шест пъти повече жени (11). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | От първостепенно значение за оценяването на настоящата ситуация и разработването на стратегии за напредък е събирането на данни. Въпреки усилията в това отношение ЕК, Съветът, ОИСР, EuroStat и EIGE събират данни само за определени аспекти, свързани с равенството между половете, но за да бъдат от полза за преодоляването на проблема с неравнопоставеността между половете, е необходимо те да бъдат хармонизирани. Събирането на подходящи данни трябва да бъде задължително за държавите членки. Използваните методики и показатели следва да бъдат обобщени, за да се създаде цялостна представа и да има възможност за използване на допълнителни данни (социални предразсъдъци, етнически предубеждения, пресечните точки на различни предубеждения и т.н), които да позволят наблюдението и оценката на напредъка и политиките. Освен това е необходимо да се провеждат по-редовни и усъвършенствани аналитични проучвания. ЕИСК подчертава, че в европейския контекст на инвестициите ЕС следва да събира разделени по полов признак данни и да ги включва в годишния индекс за равенство между половете. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Също толкова важно е да се обърне внимание на мащаба на инвестицията (сумата на инвестираните средства) и ролята на бизнес ангелите и първоначалните инвестиции. Заслужава си да се проучи и „кръговратът на връщане“: жените, в които е инвестирано, израстват и започват да увеличават собствения си инвестиционен капитал и самите те стават ангели инвеститори. Това може да бъде благоприятен ускорител за по-нататъшния растеж на предприемачеството сред жените и може да се засили чрез целенасочени кампании за популяризиране, насочени към по-добро цялостно познаване на възможностите и приноса на ангелите инвеститори, в съчетание с информация за това как да се започне. В подкрепа на това държавите членки могат да проучат и възможностите за данъчни облекчения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че интегрирането на принципа на равенство между половете в ЕС може да бъде постигнато чрез активно насърчаване на равенството между половете при изготвянето на всички политики и вземането на всички решения, включително относно социалната политика, политиките на сближаване и в областта на конкуренцията, и при разходването на бюджета на ЕС. Все още липсват необходимите предпоставки и ефективно наблюдение по време на изпълнението, за да се коригират политическите мерки при необходимост. Като се има предвид, че последиците от пандемията COVID-19 не са неутрални по отношение на пола, ЕИСК отново призовава създателите на политики на всички равнища да следват принципа на интегриране и да включват свързания с равенството между половете аспект във всички решения, включително решенията относно бюджетирането, инвестициите и финансирането, както и възлагането на обществени поръчки. Това включва и бюджетния цикъл на МФР за периода 2021—27 г., а също така плановете за възстановяване и устойчивост, като следва да бъдат предвидени оценки на въздействието върху равенството между половете и заложени правилни задължителни показатели, както и системи за наблюдение и оценка (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В неотдавнашен доклад на Европейската сметна палата се посочва, че в анализираните от нея политики и програми Комисията не е обърнала достатъчно внимание на анализа от гледна точка на равенството между половете. Тя не е използвала в достатъчна степен данни и показатели, разбити по полов признак, и е публикувала малко информация за цялостното въздействие на бюджета на ЕС върху равенството между половете. Включването на равенството между половете в програмите обаче е било улеснено в онези области, в които правните изисквания са определени подробно. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Конкретни действия

4.1.   Осигуряване на благоприятна почва за жените предприемачи

| 4.1.1. | ЕИСК счита, че за да се осигури благоприятна почва за предприемачеството сред жените, е важно да им се предоставят повече възможности за работа в мрежа и за професионално обучение, както и програми за наставничество. От решаващо значение е жените да развият „мрежа на „големите момичета“ наред със съществуващата „мрежа на „големите момчета“, доколкото жените обикновено са склонни да се свързват с по-малки и не толкова разнородни мрежи. Моделите за подражание и наставниците също играят важна роля: в едно проучване в Италия 70 % от момичетата са заявили, че са започнали да гледат по различен начин на бъдещето си, след среща с модел за подражание. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Стереотипните представи за предприемачеството започват още в началното училище. ЕИСК подчертава значението на образованието за преодоляване на свързаните с пола стереотипи, включително стереотипните представи за мъжете предприемачи, и за изграждане на култура на предприемачество, която подготвя жените да мислят мащабно. В Европа все още се срещат отрицателни обществени възприятия за жените предприемачи и ръководители. В изграждането на финансови и предприемачески способности важна роля играят също така и училищата, затова тези умения следва да бъдат включени в учебните програми, започвайки от началното образование, и да бъдат затвърждавани и развивани през целия срок на обучение. Изложенията за предприемачество и други програми, при които жените могат да получат достъп до първоначален капитал, както и например подход, при който момичетата се занимават с наука, са подходящ начин за поощряване на предприемачеството сред жените още в ранна възраст. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | „Синдромът на самозванеца“ описва явлението, при което хората се съмняват в способностите си и смятат, че не са достатъчно добри в това, което правят. Този синдром е широко разпространен сред жените предприемачи. Ако се работи върху способностите и самочувствието на жените през целия процес на тяхното образование, това явление ще отслабне и ще се открият повече перспективи за развитието им (13). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | До голяма степен пречка пред предприемачеството е и времевата бедност, с която жените днес се сблъскват поради неплатени отговорности за полагане на грижи. Тук от ключово значение са промените в културата, като например общата отговорност на двамата партньори при водене на домакинството и полагането на грижи за деца и други, заедно със системни мерки като финансово достъпни или безплатни грижи за деца и възрастни хора. ЕИСК препоръчва държавите членки да осигурят на жените предприемачи достъп до обезщетения за майчинство и мерки за родителски отпуск в съответствие с принципите, изложени в Препоръката на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила (14) (15). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Програмите за професионално обучение по предприемачество, предназначени за жени, обикновено са насочени към пазари и отрасли, в които жените вече са добре представени. В някои отрасли броят на жените предприемачи е крайно недостатъчен, като например във високите технологии и науката, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ). ЕИСК подчертава, че държавите членки следва да предприемат мерки за да започнат да привличат интереса на момичетата към тези области на ранен етап, да подкрепят предприемачите и примерите за подражание сред жените в тези сектори и да инвестират в програми за привличане на интереса на ученичките в гимназията към НТИМ. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Пречка за бъдещите начинания на жените е и наблюдаваната в момента неравнопоставеност между половете на пазара на труда. Пред жените се откриват по-малко възможности за придобиването на подходящо управленско и предприемаческо обучение и за натрупване на спестявания, с които да започнат собствен бизнес. Поради това пред младите жени стоят повече пречки за започване на бизнес. Разликата в заплащането на жените и мъжете или липсата на справедливо заплащане също може да ограничи финансовите им ресурси. Тъй като голяма част от възможностите за финансиране изискват частни първоначални инвестиции от страна на предприемача, ЕИСК счита, че премахването на разликата в заплащането на жените и мъжете и преодоляването на неравенството между половете на пазара на труда ще имат положително въздействие върху предприемачеството сред жените. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | При жените преобладава склонността да започват стопанска дейност в устойчиви и социални области, за да оказват осезаемо положително въздействие върху обществото и да управляват новосъздадени предприятия със социална насоченост (16) (17). Дружествата, развиващи дейност в рамките на социалната икономика, поставят в центъра на своята дейност икономическите и социалните потребности на общностите и на своите работници, както и екологичната устойчивост. Те инвестират в благосъстоянието и поставят ценностите в основата на своята дейност. Ето защо увеличеното финансиране на проекти в областта на социалната икономика и насърчаването на изграждането на екосистеми от социални предприятия ще окаже положително въздействие върху икономическата еманципация и развитието на жените. По същия начин насърчаването на предприемачеството сред жените ще стимулира растежа на социалните предприятия. В Плана за действие на Европейската комисия за социалната икономика се отбелязва, че жените предприемачи са по-често срещани в социалното предприемачество, отколкото в традиционното предприемачество. Въпреки това не са предвидени целеви действия за насърчаване на предприемачеството сред жените, включително социалното предприемачество. ЕИСК препоръчва интегрирането на принципа на равенство между половете в плана за действие за социалната икономика (18), като се предвидят целенасочени мерки в полза на жените. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Въвеждане на промени във финансовия и инвестиционния сектор

| 4.2.1. | ЕС следва да играе водеща роля в осигуряването на благоприятна почва за екосистема, отчитаща равенството между половете. В Европа в периода 2006—2018 г. по-голяма част от финансирането от серия С за ръководени от жени дружества е осигурено от четири държави от ЕС: Швеция, Германия, Испания и Франция. Успехът на водещите държави е бил подпомогнат от силна екосистема и целенасочени дейности за насърчаване на приобщаването на половете (19). ЕИСК препоръчва да се изгради европейска мрежа от инвеститори, отчитащи равенството между половете, които да обменят най-добри практики и да популяризират вече съществуващите възможности по отношение на финансирането на предприемачеството сред жените. Като пример за сътрудничество с частния сектор може да послужи Кодексът за инвестиции в жените на Британската бизнес банка, който представлява ангажимент от страна на дружествата за финансови услуги за подобряване на достъпа на жените предприемачи до инструменти, ресурси и финансиране (20). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Около една десета от всички ръководители в областта на рисковия капитал и частния капитал, са жени. Необходимо е да се привлекат талантливи жени и да се осигури по-доброто им кариерно развитие, за да се промени в приобщаваща култура сегашната култура на мъжко начало във финансовия и инвестиционния сектор, която превръща оставането или започването на работа там в нещо непривлекателно за жените. Също така тази култура следва да измерва възвращаемостта на инвестициите не само в икономически отчети, но и чрез устойчивостта и социалната възвращаемост на техните инвестиции. Ето защо ЕИСК изразява своето желание един от основните критерии за получаване на публично финансиране, включително от публичните пенсионни фондове, да бъде многообразието в управленските екипи и екипите на основателите и по този начин да се стимулира наемането и задържането на талантливи жени във финансовия и инвестиционния сектор. ЕИСК предлага също така държавите членки да обменят най-добри практики относно методите за насърчаване на многообразието в екипите и на екипи, ръководени от жени, във финансовия сектор. Следва да се разработи знак за високи постижения или стандарт за инвеститорите в инвестиционния сектор. Такъв стандарт би могъл да послужи като един от критериите при кандидатстване за публично финансиране (21). Стандартът, за разлика от еднократния ангажимент, може да бъде одитиран и преразглеждан ежегодно, за да се избегне правеното на заблуждаващи твърдения за равенство между половете. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК препоръчва на институциите от частния финансов сектор да се предостави достъп до техническа помощ и обучение относно инвестициите в областта на равенството между половете, предоставяни от Европейския съюз или от държавите членки. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Общоприето е схващането, че жените са по-склонни да избягват рискове в сравнение с мъжете, по-предпазливи са и не са толкова агресивни по отношение на конкуренцията. ЕИСК предлага това по-безрисково поведение да намери отражение във финансовите инструменти и да се създадат специални продукти за някои нискорискови проекти, за които са необходими по-малко гаранции и по-ниски лихвени проценти за отпускане на заем или които покриват по-голям процент от първоначалния капитал при отпускане на субсидия.
  Във финансовия сектор продължават да съществуват предубеждения, най-често неосъзнати, например когато се дава предимство на предложения, представени от мъже, или когато се очаква написаните от жени материали да залагат на социалното въздействие, докато при мъжете вниманието се насочва повече към финансите и числата. Кампаниите за повишаване на осведомеността и подготовката на инвеститори и журита по въпросите на несъзнателното предубеждение могат да бъдат изключително ценни за осъзнаването им. От решаващо значение е и повишаването на осведомеността в сектора относно значението на стабилните и устойчиви бизнес модели, които се разрастват бавно, но стабилно, а не съсредоточаването върху бързия краткосрочен ръст на приходите и установяването на стойността. |
| --- | --- |

4.2.4.

Във финансовия сектор продължават да съществуват предубеждения, най-често неосъзнати, например когато се дава предимство на предложения, представени от мъже, или когато се очаква написаните от жени материали да залагат на социалното въздействие, докато при мъжете вниманието се насочва повече към финансите и числата. Кампаниите за повишаване на осведомеността и подготовката на инвеститори и журита по въпросите на несъзнателното предубеждение могат да бъдат изключително ценни за осъзнаването им. От решаващо значение е и повишаването на осведомеността в сектора относно значението на стабилните и устойчиви бизнес модели, които се разрастват бавно, но стабилно, а не съсредоточаването върху бързия краткосрочен ръст на приходите и установяването на стойността.

4.3.   Бюджетиране, съобразено с равенството между половете, и инвестиране в подобряване на равенството между половете чрез публично финансиране

| 4.3.1. | Бюджетите отразяват политическите приоритети и са най-важният инструмент на икономическата политика за преобразяване на обществата. Държавните политики играят важна роля за прокарването на пътя и създаването на благоприятна среда за инвеститорите, като по този начин създават достойни работни места. Отдавна е известно, че бюджетирането, съобразено с равенството между половете, целенасоченото финансиране за овластяване на жените, заделянето на бюджетни средства и регулирането на съобразени с равенството между половете процедури и процеси за възлагане на обществени поръчки като средство за прилагане на бюджетиране, съобразено с равенството между половете, са необходими инструменти за постигане на равенство между половете. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Бюджетирането, съобразено с равенството между половете, е процес, при който публичните бюджети се изследват, за да се прецени дали те допринасят за по-голямо равенство между жените и мъжете, и съответно се преработват, за да се гарантира, че това е така. Бюджетирането, съобразено с равенството между половете, изисква двупосочен или двустранен подход: интегриране на равенството между половете във всички бюджети и програми и специфично целево финансиране за справяне с първопричините за неравенството между половете. Измерението, свързано с равенството между половете, следва да бъде интегрирано във всички етапи на бюджетния цикъл — от предварителните бюджетни предложения (ex ante) и през целия период на изразходване (ex nunc) до оценката и контрола на действително изразходваните средства (ex post). От съществено значение за интегрирането на принципа на равнопоставеност на половете в целия бюджетен цикъл: планиране, изпълнение, мониторинг и оценка, са данните, оценките на въздействието и общите показатели. Въпреки че за държавите членки може да бъде трудно да събират разбити по полов признак данни, това е единственият начин да се постигне напредък и да се установят подходящи политики за интегриране на принципа на равенство между половете. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | ЕИСК препоръчва в средносрочен план всички европейски органи и държави членки да въведат инструменти за бюджетиране, съобразено с равенството между половете, на всички равнища на бюджетния процес. От решаващо значение за откриването на областите, в които трябва да се вземат мерки чрез бюджета, е и участието на гражданското общество и социалния диалог. Предпоставка за бюджетиране, съобразено с равенството между половете, и за интегриране на принципа на равенство между половете във (финансовите) политики, особено в многогодишната финансова рамка (МФР), пакета Next Generation EU и европейските структурни и инвестиционни фондове, е анализът на равенството между половете. Особено внимание следва да се обърне на политиката на сближаване, която е един от основните инструменти за коригиране на дисбалансите между държавите и регионите. ЕИСК препоръчва да се събират данни, специфични за равенството между половете, в рамките на политиката на сближаване, в съответствие с показатели, разработени изрично за тази цел. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че Комисията е започнала вътрешна програма за обучение в областта на бюджетирането, съобразено с равенството между половете, но мащабът ѝ все още е ограничен. ЕИСК би желал всички хора, работещи по бюджетите на Европейската комисия и в европейските финансови институции, да бъдат подходящо обучени по въпросите на инвестирането през призмата на равенството между половете, интегрирането на принципа на равенство между половете и бюджетирането, съобразено с равенството между половете. Такова обучение на национално равнище също е от решаващо значение за изпълнението на целите за равенство между половете. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | ЕИСК счита, че е важно да се създадат специални фондове и финансови инструменти в подкрепа на предприемачеството сред жените, включително ръководени от жени (и съвместно ръководени) и притежавани от жени фондове за рисков капитал и частни капиталови фондове, както и да се проучат иновативни решения за финансиране, насочени към преодоляване на пазарните недостатъци (напр. специални безвъзмездни средства за жени, специално ограничено финансиране от партньори за притежавани и съвместни фондове, гаранции по заеми или микрофинансиране, платформи за съвместни инвестиции, свързани с пола облигации или микрокредити). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Освен това ЕИСК счита, че за намаляване на различията между половете е необходимо да се актуализират критериите на инвестиционните фондове. Например, ако европейски фондове като InvestEU и Европейския инвестиционен фонд приемат „опита“ за важен критерий при финансирането на новосъздадени предприятия, но не и „многообразието“, то тогава на жените не се предоставя равен достъп до капиталовия пазар. ЕИСК предлага при кандидатстването за публично финансиране условие при оценката на фондовете на фондовете, фондовете за рисков капитал и фондовете за дялово участие да бъде наличието на план за равенство между половете, който да включва стратегията на фонда за инвестиране в призмата на равенството между половете и ангажимента на фондовете за постигане на равенство между половете. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Принципите на бюджетиране, съобразено с равенството между половете, и инвестиции, свързани с равенството между половете, следва да се използват и извън европейските граници в механизмите за външно финансиране, включително в политиките за сътрудничество за развитие. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | ЕК следва да извърши оценка на въздействието на годишния бюджет на ЕС върху равенството между половете и да я представи като приложение към него. Това приложение към бюджета ще служи като документ за наблюдение на интегрирането на принципа на равенство между половете, насочен към промяна на бюджетите в бъдеще, и комисията на ЕП по правата на жените и равенството между половете (FEMM) може да приеме становище във връзка с това. Също така ЕИСК препоръчва много преди парламентарното решение относно годишния бюджет да се публикуват сведения и проучвания, проведени след съгласуване с експерти по бюджетиране, съобразено с равенството между половете, и неправителствени организации, работещи за равенството между половете, за да се насърчат широки дебати относно бюджетните и макроикономическите политики. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | ЕИСК заявява, че в състава на журитата на всички европейските финансови институции следва да се постигне баланс между половете колкото се може по-скоро, за да се избегне хомофилията или пристрастията от типа „подобно привлича подобно“, а също така участниците в тях да преминат обучение за несъзнателно предубеждение. Европейският съвет по иновациите например си постави за цел да увеличи броя на ръководените от жени новосъздадени предприятия в рамките на програмата „Ускорител“ като увеличи броя на жените в журито до 50 % и като отправи покана към повече жени да представят своите предприятия. Съветът увеличи процента на ръководените от жени новосъздадени предприятия от 8 % на 29 %. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | Предлагаме също така да се назначи директор по въпросите на предприемачеството сред жените или представител на високо равнище в рамките на Европейската комисия и министерствата на държавите членки с ресор предприятия, който да има междуведомствена роля за повишаване на осведомеността и популяризиране на икономическите ползи от това повече жени да бъдат насърчавани да създават и развиват предприятия, включително социални. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | ЕС и държавите членки следва да подкрепят участието на публичните, местните или регионалните агенции за развитие в инвестиционния пазар и тяхната роля за социално въздействие. В Нидерландия например тези агенции за регионално развитие инвестират в новосъздадени предприятия и ценят високо социалното им въздействие. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | Гражданското общество и организациите с нестопанска цел, които работят по интегрирането на принципа на равенство между половете, като цяло не получават достатъчно финансиране в Европа. ЕИСК призовава фондовете на ЕС да станат по-достъпни за организациите на жените чрез опростяване на процедурите и предоставяне на безвъзмездни средства за тяхната основна дейност. Процедурите за отпускане на средства от структурните фондове следва да бъдат по-добре съгласувани с преките фондове, за да се избегне бюрокрацията. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | В заключение ЕИСК призовава Европейската комисия и европейските институции да предложат смела визия за бюджетирането, съобразено с равенството между половете, и инвестирането през призмата на равенството между половете, включително конкретни цели за получаване на финансиране от жените, конкретни ключови показатели за ефективност, законодателство, актуализирани критерии и (задълбочени) програми за подобряване на предприемачеството сред жените и достъпа до финансиране. ЕИСК препоръчва да се създаде работна група за бюджетиране, съобразено с равенството между половете, в рамките на Европейската комисия, която да интегрира принципа на равенство между половете в настоящата МФР и в други финансови инструменти. За да се подготви за по-устойчивото интегриране на принципа на равенство между половете в бъдеще, ЕИСК предлага да се създаде оперативна група от институциите на ЕС възможно най-скоро, която да участва в преговорите и да съгласува целите на ЕС за интегриране на принципа на равенство между половете и да ги включи в следващата МФР. |
| --- | --- |

4.3.13.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Под „заблуждаващи твърдения за равенство между половете“ се разбира твърдения за голяма активност в областта на равенството между половете, когато в действителност този въпрос е загърбен (подобно на термина „заблуждаващи твърдения за екосъобразност“ по отношение на устойчивостта).

1

(2)  D’Alfonso, A. (2021 г.). Многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. (europa.eu) (Информационна бележка на EPRS; PE 637.979). Служба на ЕП за парламентарни изследвания. Европейската комисия предложи задължителен междинен преглед на функционирането на МФР, който да бъде извършен до декември 2023 г., стр. 8.

2

Европейската комисия предложи задължителен междинен преглед на функционирането на МФР, който да бъде извършен до декември 2023 г.

(3)  https://www.eib.org/attachments/thematic/why_are_women_entrepreneurs_missing_out_on_funding_en.pdf.

3

(4)  Евростат и Европейска комисия. Състояние на европейските технологии в 2020 г.; Atomico (2020).

4

(5)  Защо жените предприемачи не получават финансиране? Разсъждения и съображения — резюме (eib.org).

5

(6)  Финансиране на жени предприемачи: Как да дадем възможност за растеж, 2020 г.

6

(7)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/8/.

7

(8)  Покана за представяне на предложения по Програмата за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME) за насърчаване на изграждането на общности около въпроса за предприемачеството сред жените — управление и поддръжка на платформата WEgate.

8

(9)  Ръководените от жени новосъздадени предприятия са получили само 2,3 % от финансирането на рисков капитал през 2020 г. (hbr.org).

9

(10)  ООН Жени (2021 г.) Инвестиции през призмата на равенството между половете в Европа.

10

(11)  https://www.kauffmanfellows.org/journal_posts/women-vcs-invest-in-up-to-2x-more-female-founders.

11

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Инвестиции, съобразени с равенството между половете, в националните планове за възстановяване и устойчивост“ (ОВ С 100, 16.3.2023 г., стр. 8).

12

(13)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Равенството между половете“ (проучвателно становище по искане на чешкото председателство) (ОВ C 443, 22.11.2022 г., стр. 63).

13

(14)  Директива (ЕС) 2019/1158 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 година относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета (ОВ L 188, 12.7.2019 г., стр. 79).

14

(15)  Препоръка на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила, приета на 8 ноември 2019 г.

15

(16)  Стойността на инвестирането в жени основателки (Forbes, 2019 г.).

16

(17)  По данни на S&P Global, която е провела проучвания сред инвеститори в 11 държави.

17

(18)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Изграждане на икономика, която работи за хората: план за действие за социалната икономика COM(2021) 778 final.

18

(19)  Финансиране на жените предприемачи по линия на МФР за периода 2021—2027 г., изслушване в Европейския парламент на тема „Жените и инвестициите“, 19 април 2021 г.

19

(20)  https://www.british-business-bank.co.uk/investing-in-women-code/.

20

(21)  Добър пример е стандартът Diversity VC, който вече се използва в ЕС и САЩ: www.diversity.vc.

21

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/24

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Комуникация относно основните права и принципите на правовата държава“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/04)

| Докладчик: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | José Antonio MORENO DÍAZ |

Докладчик:

Cristian PÎRVULESCU

Съдокладчик:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Решение на Пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 199/3/4 |

Решение на Пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

23.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

199/3/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският съюз се основава на общи ценности, както се посочва в член 2 от Договора за Европейския съюз: ценностите на човешкото достойнство, свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, правата на човека, плурализма, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Принципите на правовата държава (или върховенството на закона) и правата на човека са част от европейската идентичност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Освен това Хартата на основните права на Европейския съюз, основен и и обвързващ документ, гласи, че Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност, както и че той почива на принципа на демокрацията и на принципа на правовата държава (1). Укрепването на прилагането на Хартата е както задължение, така и значим начин, по който хората да бъдат защитавани и чрез който да осъзнаят значението на върховенството на закона и защитата на основните права. Въпреки че признава всички усилия, полагани в тези области, Комитетът изтъква необходимостта всички институции на ЕС да комуникират активно и непосредствено с широката общественост. Принципите на правовата държава и основните права са от решаващо значение и трябва да се превърнат в част от общата гражданска и демократична култура на континента. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Венецианската комисия на Съвета на Европа предлага ясно описание на основните принципи на правовата държава: законност, правна сигурност, предотвратяване на злоупотребата с власт, равенство пред закона и недискриминация и достъп до правосъдие (2). Това са ясни критерии за оценка на съответствието на всяко действие от страна на държавата с принципите на правовата държава и те бяха утвърдени от Съда на ЕС (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК настоятелно призовава всички институции на ЕС да проявяват нулева толерантност спрямо нарушенията на принципите на правовата държава в държавите членки. ЕС има правното задължение да отстоява принципите на правовата държава и защитата на основните права, независимо от намеренията на различни политически участници, които могат да бъдат в противоречие с тази цел. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК посочва решението на Съда, според което един от инструментите, които оказват практическо въздействие върху задължението на всички държави членки да спазват основните ценности на ЕС, включително принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека, е бюджетът (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Годишният доклад на Европейската комисия за върховенството на закона е ценен инструмент, който може да предотврати отстъплението по отношение на демокрацията, върховенството на закона и защитата на основните права. Той обаче трябва да бъде реформиран, за да постига своите цели. Докладът следва да бъде адаптиран, за да включва всички ценности, изброени в член 2 от ДЕС, правни и/или финансови действия, когато специфичните за всяка държава препоръки не са спазени изцяло, както и пети стълб за мониторинг на развитията на национално равнище по отношение на гражданското пространство (5). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК вече подчерта, че гражданското общество играе ключова роля за съхраняването на демокрацията в Европа и че само силно и многообразно гражданско общество може да защити демокрацията и свободата и да предпази Европа от авторитаризма (6). Нещо повече, не може да има върховенство на закона без демокрация и основни права и обратното; трите концепции са неразривно свързани (7). Ето защо ЕИСК настоятелно призовава всички заинтересовани страни да спрат да говорят за т.нар. „нелиберална демокрация“, дори и когато го правят, за да критикуват тази концепция. Не може да има демокрация без либерални принципи. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | В усилията за превръщането на върховенството на закона в по-осезаема реалност трябва да бъдат привлечени повече заинтересовани страни: социалните партньори, професионалните организации като адвокатурите и правните общества и местните организации, които работят с уязвими лица и общности, изложени на риск от вреда, неравностойно положение и дискриминация. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Някои могат да възприемат принципите на правовата държава и правата на човека като прекалено абстрактни, далечни, жаргонни и легалистични понятия. Ефективната комуникация относно принципите на правовата държава изисква поставяне на акцента върху споделените ценности и свързаните с тях понятия за честност и справедливост. Във връзка с това освен привеждането на статистически данни може да бъде от полза се разкаже човешка история, като се покаже човешкият облик и конкретният индивид, които стоят зад фактите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава държавите членки да включат принципите на правовата държава и основните права в образователните програми на училищата и висшите учебни заведения. Гражданското образование следва да бъде задължително, да започва от възможно най-ранна възраст и да се преподава значителен брой години. Освен това трябва да се осигурят европейски и национални ресурси за подходящо обучение на учители по гражданско образование. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Рамката относно правата на човека се основава на принципа на отчетност и следователно изисква мерки за определяне на това кой за какви резултати носи отговорност и какви са желаните политически промени. Важно е също така да се определят въпроси от общ интерес за широката общественост като достъпа до енергия, транспорт, регионално равенство, работа, жилищно настаняване, здравно обслужване и различни други обществени услуги на местно, регионално и национално равнище. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Защитата на правата на човека и върховенството на закона са укрепени при наличието на силна социална държава, независимо от различните форми, които тя може да приема в Европа. Тази взаимосвързаност се признава в Европейския стълб на социалните права, основен инструмент на политиката за изграждането на по-приобщаващ Съюз. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Местните движения и хората, изпитали бедността, трябва да бъдат в центъра на демократичната защита на правата на човека. Няма по-добър начин за защита на правата на човека, особено на социалните права, от това гласът на хората, които са най-силно засегнати от неравенството, бедността и социалното изключване, да се чува в общественото пространство и политическите дебати. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК припомня позицията, изразена в становище SOC/598 (2018 г.): „Принципите на правовата държава са взаимозависими и неразривно свързани с гаранциите, защитаващи плуралистичната демокрация и спазването на основните права. Принципите на правовата държава гарантират, че правителствата спазват стандартите, свързани с основните права, а плуралистичната демокрация гарантира, че правителствата водят политика, която повишава благоденствието на всички техни граждани. Придържането към принципите на правовата държава само по себе си не гарантира, че законодателството зачита основните права, нито че е съобразено с приобщаващ и легитимен процес, основан на добре информиран, плуралистичен и балансиран обществен дебат и участие. За да се избегне „управление според правото“, наред с принципите на правовата държава трябва да се спазват и основните права и плуралистичните демократични стандарти“ (8). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Както се отбелязва в докладите на Комисията относно върховенството на закона за 2021 и 2022 г., запазването на доверието на гражданите в публичните институции и върховенството на закона изисква, наред с другото, наличието на независима съдебна система с ефективен съдебен контрол, за да се гарантира спазването на правото на ЕС; силна ангажираност от страна но обществото за борба с корупцията и гарантиране на демократична отчетност; плурализъм и свобода на медиите, включително прозрачност относно собствеността върху медиите; прозрачни конституционни и институционални механизми за гарантиране на взаимозависимостта и взаимоограничаването на законодателната, изпълнителната и съдебната власт с активното участие на гражданското общество и укрепване на международното сътрудничество за устойчивото развитие, правата на човека, демокрацията и върховенството на закона (9). В доклада за 2022 г. Комисията изтъква също и значителните заплахи за ценностите на ЕС и основания на правила световен ред, породени от руската агресия срещу Украйна, която грубо нарушава международното право и на принципите на Устава на ООН и подкопава както демокрацията и върховенството на закона, така и европейската и световната сигурност и стабилност (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Никоя демократична или представителна норма не може да бъде приведена като аргумент за легитимиране на нарушения на върховенството на закона и основните права. Институциите на ЕС и по-специално Европейската комисия трябва да използват всички налични инструменти, за да възстановят интегритета на принципите на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Като наблюдават ситуацията по места, организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека изпълняват съществена роля, по-специално, когато ситуацията с върховенството на закона се влоши и когато правата на човека са обект на атаки (11). Авторитарните правителства застрашават организациите на гражданското общество не само ограничавайки и измествайки пространството за техните дейности, но и чрез отправяне на лични заплахи и преследване, финансови ограничения или неадекватна защита срещу физически или словесни атаки (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Както вече беше посочено, общият капацитет на организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека да работят в рамките на Хартата на основните права следва да бъде значително укрепен чрез пакет, който включва обучение и трансфер на знания, организационна и финансова подкрепа и защита от атаки и негативни кампании (13). За тази цел ЕИСК насърчава Комисията да предложи всеобхватна стратегия за европейското гражданско общество, за да насочва сътрудничеството, усилията за изграждане на капацитет и ефективната комуникация относно принципите на правовата държава и основните права. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК счита, че работата на организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека е от съществено значение, за да се помогне на уязвимите групи да се справят със сериозните предизвикателства, свързани с тяхната безопасност, благосъстояние и достойнство. Всички хора биха могли един ден да се окажат в уязвимо положение. В много случаи източниците на уязвимост се припокриват и водят до структурна маргинализация и дискриминация. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Върховенството на закона и защитата на основните права следва да бъдат гарантирани във връзка с демокрацията, по-специално насърчаването на свободни и честни избори и силно демократично участие (14). Онези, които са в позиция да оспорват върховенството на закона, действат и срещу политическата опозиция и независимите масмедии. Планът за действие на ЕС относно демокрацията е необходима стъпка в тази посока. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Социалните партньори имат значителна роля в комуникацията относно принципите на правовата държава и основните права. Всички работни места биват засегнати от влошаването на политическия и правния климат в дадена страна. Предприятията, МСП и социалните предприятия не могат да функционират ефективно в отсъствието на върховенство на закона и системи за защита на основните права. Социалните партньори трябва да се ангажират да действат за подобряване на техния интегритет и ефективност. Работниците трябва да бъдат свободни да създават и да членуват в профсъюз по техен избор и профсъюзите трябва да могат да функционират свободно (15). Работниците и работодателите имат правото да преговарят и да сключват колективни договори на съответните равнища, както и да предприемат колективни действия за защита на техните интереси, включително стачка, в случай на конфликт на интереси (16). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Агенцията на Европейския съюз за основните права има значителен капацитет да събира съответната информация. Тя вече е изградила обширна база данни, която могат да ползват всички заинтересовани участници. Нейните експертни познания са солидни и следва да предоставят основата за укрепването на измерението, свързано с комуникацията. На Агенцията следва да се предоставят повече ресурси за осъществяване на публична комуникация във всички държави — членки на Европейския съюз. Необходимо е повече сътрудничество със специализирани институции като Съвета на Европа и Бюрото за демократични институции и права на човека (БДИПЧ) на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕС е и участник на световно равнище, чиято отговорност за зачитане на върховенството на закона и основните права е в основата на неговата международна идентичност и роля. Всички външни политики, програми, инструменти и действия следва да отразяват централната им роля за ЕС и значението им за един демократичен и мирен свят. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Конкретни бележки

3.1.   Положителен дискурс и контекстуализиране

| 3.1.1. | Гражданското образование в областта на принципите на демокрацията, основните права и върховенството на закона следва да се укрепи на всички равнища. Комисията следва да продължи да насърчава повишаването на обществената осведоменост с помощта на амбициозна комуникационна програма (17). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Митът, на който е основан ЕС, сам по себе си вече не е достатъчен, за да привлича европейските граждани. ЕС следва да предложи послания за желаното бъдеще и да вдъхне нов живот на основни принципи, изиграли много важна роля в европейския проект (18), включително върховенството на закона и правата на човека. Това е особено важно в контекста на руската военна агресия срещу Украйна. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Рамката относно правата на човека се основава на принципа на отчетност и следователно изисква мерки за определяне на това кой за какви резултати носи отговорност и какви са желаните политически промени. Важно е също така да се определят въпроси от общ интерес за широката общественост като достъпа до транспорт, енергия, работа, жилищно настаняване, здравно обслужване и различни други обществени услуги на местно, регионално и национално равнище. Необходимо е да се отиде отвъд критиката на ситуацията, която не отговаря на стандартите за правата на човека и да се опише бъдещето, за чието изграждане могат да помогнат върховенството на закона и правата на човека, вдъхвайки положителни асоциации в съзнанието на хората (19). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Не може да има върховенство на закона без демокрация и основни права и обратното; трите концепции са неразривно свързани (20). Ето защо ЕИСК настоятелно призовава всички заинтересовани страни да спрат да говорят за т.нар. „нелиберална демокрация“, дори и когато го правят, за да критикуват тази концепция. Не може да има демокрация без либерални принципи. Нелибералната демокрация не е алтернатива или дори размита форма на демокрация. Нелибералната демокрация не е демокрация. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Необходими политики и съответни области на действие

| 3.2.1. | Както ЕИСК е отбелязвал и преди, съществува корелация между възприеманата от хората или реалната липса на полза от икономическия просперитет, от една страна, и отрицателните нагласи спрямо публичните институции и основните принципи, от друга (21). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | За да се покаже значението на правата на човека и върховенството на закона, трябва да се определят политиките, които могат да подобрят ежедневието на хората. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Защитата на правата на човека и върховенството на закона са укрепени при наличието на силна социална държава, независимо от различните форми, които тя може да приема в Европа. Тази взаимосвързаност се признава в Европейския стълб на социалните права, основен инструмент на политиката за изграждането на по-приобщаващ Съюз (22). Работниците трябва да имат правото на справедливо възнаграждение, което да осигурява достоен стандарт на живот (6-и принцип на Стълба) и всеки човек, който не разполага с достатъчно средства, има право на подходящи обезщетения за минимален доход, гарантиращи достоен живот на всички етапи от живота, както и ефективен достъп до стоки и услуги за подкрепа (14-и принцип) (23). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Пандемията от COVID-19 припомня значението на универсална, достъпна и справедлива система за обществено здравеопазване. ЕИСК припомня позицията, изразена в становище SOC/691 (2022 г.): „ЕС и неговите държави членки следва да участват в дълбок обществен размисъл относно произхода на кризата и причините за това повечето европейски здравни системи да бъдат пред срив в резултат на пандемията. Продължителните политики на строги икономии доведоха до обща тенденция на отлив на инвестиции в сектора на здравеопазването и други ключови социални услуги (подпомагане на зависими и уязвими лица, домове за възрастни хора и др.), залагайки бомба с часовников механизъм, която се взриви на фона на сериозно предизвикателство за здравето“ (24). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Пандемията не е единствената криза, която засяга основните права. Войната в Украйна застрашава милиони хора в Украйна и по целия свят. Изменението на климата и свързаните с него предизвикателства и бедствия като горските пожари засягат пряко хората в целия континент. Много европейски граждани изпитват затруднения във връзка с повишените цени на енергията. Европейските инструменти за действие следва да бъдат съответно актуализирани и адаптирани. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Политиките, по-специално политиките за икономически реформи, следва да се основават на систематични предварителни и последващи оценки на въздействието върху правата на човека (25), за да има условия за информирани и приобщаващи европейски и национални дебати за изглаждане на спорните моменти и коригиране на политическите решения (26). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Следва да се постави по-голям акцент върху Глава III (Равенство) и Глава IV (Солидарност) от Хартата на основните права като основни елементи на демократичното и основано на ценности легитимиране на ЕС (27). Всички права на човека, признати в Хартата, са неделими, взаимозависими и еднакво важни. Както посочи Европейският съд по правата на човека в знаково дело, няма непроницаема граница между социално-икономическите права и гражданските и политическите права (28). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Би било желателно по-нататъшно сътрудничество между институциите на ЕС и държавите членки, за да се гарантира, че всички граждани и пребиваващи лица се ползват с всички права, признати в Европейската конвенция за правата на човека, Европейската социална харта (с различните допълнения и изменения) и съответните конвенции на ООН за правата на човека. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да вземат надлежно предвид Европейския стълб на социалните права и Европейската социална харта при създаването, тълкуването и прилагането на законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | ЕИСК призовава всички държави членки да подпишат и ратифицират (преразгледаната) Европейска социална харта от 1996 г. и да приемат процедурата на Европейския комитет за социални права за подаване на колективна жалба. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията, която позволява да се предприемат икономически корективни мерки по отношение на държавите членки, които извършват сериозни и постоянни нарушения на ценностите, посочени в член 2 от ДЕС (29). „Комисията трябва да осигури подходящи човешки и финансови ресурси и последователно да проследява сигнали за възможни нарушения. В това отношение Комисията трябва да прилага стриктно обективни критерии и да разследва по еднакъв начин нарушенията във всички държави членки“ (30). |
| --- | --- |

3.2.10.

3.3.   Защитата на човешките права и значението на преживения опит

| 3.3.1. | Съгласно широкообхватно проучване, проведено от Агенцията на Европейския съюз за основните права, почти девет от всеки десет души в ЕС считат, че правата на човека са важни за изграждането на по-справедливо общество (31). Европейците вярват, че правата на човека могат да играят значима роля в техния живот. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | За да се превърнат в реалност правата на човека в цяла Европа, трябва да се предприемат действия за изтъкване на начина, по който правата на човека, например социалните права като работа, социална сигурност, жилищно настаняване, образование и здравно обслужване, могат да се отразят на ежедневието на всички хора, на мястото, което е от най-голямо значение за тях и в техните местни общности (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Местните движения и хората, изпитали бедността, трябва да бъдат в центъра на демократичната защита на правата на човека. Няма по-добър начин за защита на правата на човека, особено на социалните права, от това гласът на хората, които са най-силно засегнати от неравенството, бедността и социалното изключване, да се чува в общественото пространство и политическите дебати. Във връзка с това освен привеждането на статистически данни може да бъде от полза да се разкаже човешка история, като се покаже човешкият облик и конкретният индивид, които стоят зад фактите. Сериозното отношение към правата на човека изисква не само различни политики, но и по-приобщаващи процеси за тяхното разработване (33). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Европейското общество не може да си позволи измамен поляризиран избор между права и демокрация. Отстояването на правата на човека изисква тяхното популяризиране чрез изграждането и защитата на движение за защита на правата на местно, национално и глобално равнище. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Този процес трябва да бъде воден от групи на гражданското общество, а публичните власти в ЕС и държавите членки трябва да улесняват демократичната защита на правата на човека чрез прозрачни действия и зачитане на ролята на гражданското общество, която се състои в изискване на тяхната отчетност. Националните институции за правата на човека следва да бъдат укрепени и да повишават осведомеността относно възможните средства за правна защита, с които разполагат гражданите. |
| --- | --- |

3.3.5.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Харта на основните права на Европейския съюз (ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 391).

1

Харта на основните права на Европейския съюз

(2)  Venice Commission of the Council of Europe, The Rule of Law Checklist, adopted at its 106th Plenary Session, 2016 (Венецианска комисия на Съвета на Европа, Списък на критериите за принципите на правовата държава, приет на 106-ата ѝ пленарна сесия, 2016 г.).

2

Venice Commission of the Council of Europe, The Rule of Law Checklist, adopted at its 106th Plenary Session, 2016

(3)  Решение от 16 февруари 2022 г., Република Полша срещу Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз, дело C-157/21, EU:C:2022:98 решение на Съда на ЕС, т. 325.

3

(4)  Република Полша срещу Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз, дело C-157/21, т. 130—131; Решение от 16 февруари 2022 г., Унгария срещу Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз, дело C-156/21, EU:C:2022:97 решение на Съда на ЕС, т. 116—117.

4

(5)  Laurent Pech and Petra Bard, Rule of Law Report and the EU Monitoring and Enforcement of Article 2 TEU Values, Report for the European Parliament’s Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs, February 2022, pp. 12-13 (Laurent Pech и Petra Bard, „Докладът за върховенството на закона и наблюдението и прилагането на ценностите, посочени в член 2 от ДЕС, от страна на ЕС“, доклад, изготвен по искане на Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи и Комисията по конституционни въпроси на Европейския парламент“, февруари 2022 г., стр. 12—13).

5

(6)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчива демокрация чрез силно и многообразно гражданско общество“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 24).

6

(7)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейски механизъм за контрол на принципите на правовата държава и основните права“ (становище по собствена инициатива) (ОВ С 34/8, 2.2.2017 г., стр. 1).

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки“ (COM(2018) 324 final — 2018/0136 (COD) (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 173).

8

(9)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — доклад относно върховенството на закона за 2021 г. — ситуация в областта на върховенството на закона в европейския съюз (COM/2021/700 final).

9

(10)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно върховенството на закона за 2022 г. — Ситуация в областта на върховенството на закона в Европейския съюз (COM/2022/500 final).

10

(11)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — По-нататъшно укрепване на върховенството на закона в Съюза Актуално състояние и възможни следващи действия“(COM(2019) 163 final) (ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 39).

11

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Популизъм и основни права — крайградски и селски райони“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр..53) точка 1.6.

12

(13)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за подобряване на прилагането на Хартата на основните права в ЕС“ (COM (2020) 711 final) (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 50).

13

(14)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация“ (COM(2020) 790 final) (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 56).

14

(15)  Член 8, параграф 1 от Международния пакт за икономически, социални и културни права.

15

(16)  Член 28 от Хартата на основните права на ЕС.

16

(17)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация“ (COM(2020) 790 final) (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 56).

17

(18)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Популизъм и основни права — крайградски и селски райони“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 53).

18

(19)  Агенция на Европейския съюз за основните права (FRA), 10 ключови съображения за ефективно представяне на правата на човека, 2018 г.; Европейска мрежа на националните институции по правата на човека, Tips for Effective Messaging about Economic & Social Rights (Съвети за отправяне на ефективни послания относно икономическите и социалните права), 2019 г.

19

(20)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейски механизъм за контрол на принципите на правовата държава и основните права“ (становище по собствена инициатива) (ОВ С 34/8, 2.2.2017 г., стр. 1).

20

(21)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Популизъм и основни права — крайградски и селски райони“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 53).

21

(22)  Европейска комисия, Европейският стълб на социалните права в 20 принципа.

22

(23)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „За европейска рамкова директива относно минималния доход“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1).

23

(24)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Въздействието на COVID-19 върху основните права и принципите на правовата държава в ЕС и бъдещето на демокрацията“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 11).

24

(25)  Независим експерт на ООН относно последиците от външния дълг и други свързани международни финансови задължения на държавите върху пълноценното упражняване на всички права на човека, по-специално икономическите, социалните и културните права, Guiding Principles for human rights impact assessments for economic reform policies, UN doc. A/HRC/40/57 (Ръководни принципи за оценка на въздействието върху правата на човека за политиките на икономически реформи, документ на ООН A/HRC/40/57), 19 декември 2018 г.

25

(26)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Популизъм и основни права — крайградски и селски райони“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 53).

26

(27)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за подобряване на прилагането на Хартата на основните права в ЕС“ (COM (2020) 711 final) (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 50).

27

(28)  Airey v Ireland (Airey срещу Ирландия), Решение, основателност на жалбата, жалба No 6289/73 (1979), Решение на ЕСПЧ от 9 октомври 1979 г., т. 26.

28

(29)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Въздействието на COVID-19 върху основните права и принципите на правовата държава в ЕС и бъдещето на демокрацията“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 11).

29

(30)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Правовата държава и фондът за възстановяване“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 27).

30

(31)  FRA, Many Europeans believe human rights can build a fairer society but challenges remain (Много европейци смятат, че правата на човека могат да изградят по-справедливо общество, но все още има предизвикателства), съобщение за медиите, 24 юни 2020 г.

31

(32)  Casla, Koldo and Barker, Lyle, Human Rights Local (Правата на човека на местно равнище), Human Rights Centre blog — University of Essex, 17 януари 2022 г.

32

Human Rights Centre blog — University of Essex

(33)  Casla, Koldo, Nothing about us, without us, is really for us (Нищо, което се отнася до нас, но без нас, не е наистина за нас), Global Policy, 14 октомври 2019 г.

33

Global Policy

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/31

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Промишлена стратегия за сектора на морските технологии“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/05)

| Докладчик: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Christophe TYTGAT |

Докладчик:

Anastasis YIAPANIS

Съдокладчик:

Christophe TYTGAT

| Решение на пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени |
| Приемане от секцията | 11.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 207/2/4 |

Решение на пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени

Приемане от секцията

11.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

207/2/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК изготвя настоящото становище по собствена инициатива, за да признае липсата на секторни политически действия за посрещане на предизвикателствата пред сектора на морските технологии (МТ) и неговите потребности и да представи конкретни предложения за незабавни действия за укрепване на устойчивостта на европейското морско дело и стратегическа морска автономия и за възвръщане на конкурентоспособността на в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът изразява загриженост за бъдещето на сектора на МТ в Европа, който се сблъсква с нелоялна конкуренция, особено от страна на Азия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отправя искане възможно най-скоро МТ да бъдат признати за стратегически сектор на ЕС, а неговите дейности — за „критична инфраструктура“, и призовава за стратегия за морската промишленост и достатъчно заделени за целта ресурси в службите на ЕК. Една устойчива европейска морска стратегия трябва да вземе предвид и да направи преоценка на собствеността върху европейските пристанища и други свързани критични инфраструктури. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът призовава за спешни мерки, които да стимулират търсенето на екологосъобразни и високотехнологични плавателни съдове на вътрешния пазар, включително програма на ЕС за обновяване на флота и модернизиране на съществуващите плавателни съдове в съответствие с целите на Европейския зелен пакт (ЕЗП), както и за незабавни инвестиции в инфраструктура и алтернативни горива. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отправя искане за конкретни клаузи в двустранните споразумения и споразуменията за свободна търговия, които да предоставят на морските дружества от ЕС свободен достъп до пазара, да забраняват пречките пред търговията, да изискват реципрочност и да гарантират дължима грижа. Ако международните преговори се окажат неуспешни, ЕС трябва да обмисли възможността за предприемане на едностранни действия за създаване на лостове за въздействие върху международните си конкуренти. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът счита, че за да се постигне устойчиво икономическо и социално развитие, да се запази отбранителната и стратегическата морска автономия на ЕС и да се осигурят работни места и необходимите ключови способности, трябва да се предвидят стимули както за изместване на производствените мощности в ЕС, с произведени в ЕС технологии, така и за запазване на веригите за доставки и производството на подкомпоненти в ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК и държавите членки да въведат широкомащабни програми за преквалификация, повишаване на квалификацията и професионално образование и обучение (ПОО), с оценка на програмите и сертифициране на уменията, с пълноценното участие на социалните партньори и академичните среди, и отправя искане за финансова подкрепа за Пакта на ЕС за умения (1) и за провеждането на специални кампании за повишаване на привлекателността на сектора, включително сред жените и младите хора. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава за увеличаване на усилията за гарантиране на справедлив преход за всички работници и МСП, за създаване и консолидиране на европейски работнически съвети и за спазване на най-високите международни социални стандарти в пълно съответствие със законодателството на ЕС и правилата на МОТ. ЕИСК счита, че Европейският комитет за секторен социален диалог за корабостроенето (КССД) може да играе съществена роля в тази област и в укрепването на сектора на МТ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Достъпът до банкови заеми и публично финансиране е много труден за дружествата от МТ, особено за МСП. ЕИСК призовава за въвеждане на правила за таксономията на ЕС, които да подкрепят устойчивите инвестиции в морския сектор, да насърчават неговия приобщаващ характер и да гарантират правна сигурност за инвестициите в технологии. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комитетът настоява всички средства, събрани от нарушения на инициативата FuelEU — сектор „Морско пространство“ (2), и приходите от схемата на ЕС за търговия с емисии (3) да бъдат използвани за подпомагане на финансирането и на водния сектор (4) и веригата му на доставки, и по-специално на сектора на морските технологии. ЕИСК призовава за създаването на гаранционен фонд на ЕС, който да улеснява достъпа до финансиране на рискови инвестиции в морския сектор. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че инструментите на ЕС за финансиране и достъпът до вътрешния пазар не би трябвало да се използват от или да се предоставят на чуждестранни дружества, които поддържат социален дъмпинг и нарушават равнопоставените условия на конкуренция в световен мащаб. Възвръщаемостта на инвестициите от тези инструменти би трябвало да бъде в полза на европейските дружества. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | За да се постигне пълна декарбонизация на сектора на МТ, е необходимо да се премине изцяло към алтернативни горива и технологии. ЕИСК приветства сключването на съвместно програмирано партньорство за воден транспорт с нулеви емисии. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът е убеден, че за подобряване и възвръщане на конкурентоспособността на сектора на МТ в световен мащаб може да допринесе създаването на експертна група по морско дело и европейски промишлен алианс за сектора на морските технологии. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | И накрая, ЕИСК е готов да участва по-активно в подпомагането на сектора на МТ да се справи с предизвикателствата, пред които е изправен, и призовава Европейската комисия и държавите членки спешно да приложат морска промишлена стратегия. ЕИСК изразява загриженост, че без целенасочен инструментариум ЕС ще загуби своите морски способности, ноу-хау и работни места и ще стане напълно зависим от Азия по отношение на своите граждански и военноморски кораби и платформи, както и на морското и офшорно оборудване. Би било значителна политическа грешка, ако не се изготви и приложи бързо специална морска промишлена стратегия. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Въведение

| 2.1. | ЕИСК изготвя настоящото становище по собствена инициатива в продължение на становището, прието през 2018 г., CCMI/152 „Стратегията LeaderSHIP 2020 като визия за сектора на морските технологии“ (5). Целта е да се привлече вниманието към сериозните проблеми, пред които е изправен секторът на МТ (6)
  в ЕС, и към липсата на секторни политически действия от страна на ЕС и националните публични органи за посрещане на предизвикателствата пред сектора и неговите потребности. ЕИСК отправя конкретни предложения за действия за гарантиране на конкурентоспособността и осигуряване на растеж и възможности за бизнес в сектора на МТ. Той призовава институциите на ЕС, държавите членки, социалните партньори и другите заинтересовани страни съвместно да определят и възможно най-скоро да предприемат необходимите политически действия за спасяване и защита на този стратегически сектор, за да се гарантира отбраната и сигурността на бреговата ивица, морската автономност, възможността за търговия, синята икономика и водещата роля на ЕС в морското дело в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК умишлено се придържа към структурата на съобщението на ЕК „LeaderSHIP“ (7), за да подчертае незначителния напредък, постигнат по четирите предложени насоки, и да бие тревога, че е необходима незабавна и целенасочена намеса за сектора на МТ, особено предвид последиците от пандемията и войната в Украйна. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Подобряване на достъпа до пазара и справедливи пазарни условия

| 3.1. | Очаква се търсенето на храни, стоки и енергия да нарасне, което ще наложи разширяване на воднотранспортната инфраструктура (морски и вътрешни водни пътища), капацитета, плавателните съдове, технологиите и управлението на логистиката. Увеличава се и търсенето на водни и крайбрежни туристически и развлекателни услуги. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | COVID-19 и войната в Украйна разкриха стратегическите рискове за ЕС от прекалената му зависимост от чужди държави, като същевременно доведоха до недостиг и прекъсване на веригите за доставки, както и до повишаване на цените на суровините и енергията, което оказва допълнителен натиск върху предприятията от сектора на МТ. Войната в Украйна също така напомни на ЕС колко е важно да разполага с ключови военноморски ресурси, включително търговски и военноморски плавателни съдове и технологии за отбрана, сигурност и защита на границите и бреговата ивица. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Конкуренцията в световен мащаб за производителите от ЕС е ожесточена — дружествата от Азия, особено от Китай и Южна Корея, завладяват все повече пазари благодарение на силната правителствена подкрепа, включително чрез сложни схеми за държавни помощи, като същевременно спазват по-ниски социални и екологични стандарти. Това им дава възможност да завоюват традиционни за ЕС пазари и да печелят поръчки от европейски дружества на ощетяващо неизгодни цени. Нарастващата в момента инфлация и високите цени на енергията оказват допълнителен натиск върху европейските производители. ЕИСК изразява загриженост за бъдещето на сектора на МТ и счита, че са необходими незабавни действия, за да се засили устойчивостта на европейското морско дело, да се възстанови конкурентоспособността в световен мащаб, да се защити силната позиция на Европа в комплексното корабостроене и корабоплаването с развлекателна цел и да се запази стратегическата морска автономия на Европа. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Една устойчива европейска морска стратегия трябва да отчита и собствеността върху европейските пристанища и други свързани критични инфраструктури, много от които бяха закупени, изцяло или частично, от китайски дружества, които са под пълния или частичен контрол на китайската държава. За да се гарантира европейската стратегическа автономност, е от първостепенна важност да се направи преоценка на структурите на собственост и да се възстанови, където е възможно, европейската собственост. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК призовава за отраслова стратегия за сектора на МТ, която да повиши конкурентоспособността му в световен мащаб и да му позволи да се възползва от стопанските възможности, произтичащи от двойния екологичен и цифров преход. Необходимо е незабавно да се разработят специфични търговски механизми на ЕС, достъп до финансиране, схеми за обучение на работната сила и програми за научноизследователска и развойна дейност, ако ЕС иска да продължи да бъде конкурентна сила на този силно субсидиран и небалансиран световен пазар, в който основните му конкуренти не спазват правилата на СТО. Освен това ЕИСК настоява МТ да бъдат признати за стратегически сектор на ЕС, както е в САЩ, Китай, Япония или Южна Корея, и за тях да бъдат заделени достатъчно човешки и финансови ресурси в службите на ЕК. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Секторът на МТ в Европа е крайъгълен камък за отбраната и наблюдението на ЕС, за превоза на стоки, енергия и пътници и за постигането на политическите цели на ЕС по отношение на Европейския зелен пакт (ЕЗП) и синята икономика. ЕИСК призовава за спешни мерки, които да стимулират търсенето на екологосъобразни и високотехнологични плавателни съдове на вътрешния пазар, включително програма на ЕС за обновяване на флота (напр. на националните риболовни флотове, флотовете за плаване на къси разстояния и каботажните флотове, както и плавателните съдове за отдих) и модернизиране на съществуващите плавателни съдове в съответствие с целите на ЕЗП. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК отбелязва, че ЕЗП влияе пряко на конкурентоспособността на сектора, тъй като това представлява промяна на парадигмата за целия воден сектор. Неговото прилагане ще доведе до по-бързото приемане на алтернативните горива и технологии. ЕИСК обаче посочва, че ограничените инфраструктура и наличие на алтернативни горива възпрепятстват по-бързия преход, поради което призовава за незабавни инвестиции в това отношение, например чрез създаване на специален морски фонд на ЕС. Би трябвало да се вземат предвид специфичните характеристики на всеки вид плавателен съд, чрез специфични пътни карти за задвижващите системи, горивата и технологиите с нулеви емисии. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК е обезпокоен от пречките пред търговията в Азия пред европейските дружества и призовава настоящите и бъдещите двустранни споразумения, споразумения за свободна търговия и икономически партньорства да бъдат актуализирани с клаузи, които гарантират свободен достъп до пазара за морските дружества от ЕС, забраняват пречките пред търговията, изискват реципрочност и гарантират дължима грижа. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК счита, че международните дискусии и споразумения представляват най-добрият начин за противодействие на търговския протекционизъм и призовава ЕК да положи повече усилия на международно равнище за установяване на правила в световен мащаб. Друга възможност е ЕК да предприеме едностранни действия, доколкото това е необходимо, за да създаде лостове за въздействие върху своите международни конкуренти. ЕИСК счита, че е от първостепенно значение да се предприемат действия срещу чуждестранното субсидиране и вредните практики при ценообразуването. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Секторът на МТ е крайъгълен камък за синята икономика на Европа, тъй като в неговите рамки се строят и модернизират плавателни съдове, съоръжения и технологии, например за развиване на екологосъобразен риболовен флот, разработване на енергия от възобновяеми източници в морето, аквакултури и дълбоководен добив на полезни изкопаеми. За да постигне целите на ЕЗП, ЕС ще трябва значително да увеличи своя промишлен капацитет за използване на възобновяеми енергийни източници в морето и за други алтернативни горива. В противен случай ЕС ще трябва да разчита на чужди ресурси, за да развие този стратегически пазар и да постигне собствените си цели по ЕЗП. За да се избегне този риск, ЕИСК призовава ЕК незабавно да квалифицира стратегическия сектор на МТ и неговите дейности като „критична инфраструктура“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комитетът е твърдо убеден, че водеща роля на ЕС в икономиката може да бъде постигната само със силни производствени мощности на територията на ЕС, тъй като това е единствената възможност да се гарантира устойчиво икономическо и социално развитие, да се съхрани отбранителната и стратегическата морска автономия на ЕС, да се осигури безопасността на гражданите на ЕС и да се гарантират техните работни места. ЕИСК призовава също така за специално предназначена за целта програма и стимули за производителите, които искат да преместят производствените си мощности в ЕС (връщане на производството). |
| --- | --- |

3.11.

4.   Заетост и умения

| 4.1. | Секторът на МТ осигурява около 1 милион работни места в морските региони в цяла Европа (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | За да се постигне екологизиране и цифровизация и да се внедрят революционни технологии, е необходима специализирана работна сила. За тази цел ЕИСК настоятелно призовава ЕК и държавите членки да разработят и въведат незабавно широкомащабни програми за преквалификация, повишаване на квалификацията и ПОО, посредством оценка на програмите и сертифициране на уменията, с пълноценното участие на социалните партньори и академичните среди. Наред с това ЕИСК призовава за конкретна финансова подкрепа за Пакта на ЕС за умения и за провеждането на специални кампании за повишаване на привлекателността на сектора, включително сред жените и младите хора, както и сред хората с увреждания и със специални умения. ЕИСК също така изтъква, че секторът на МТ се нуждае от кадри с по-високи умения в областта на роботиката, изкуствения интелект, киберсигурността, сензориката, автоматизацията и 3D печата, както и от висококвалифицирани инженери, наред със специфичната потребност от производствени работници (например заварчици, електротехници, монтажници на тръби). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Европейските дружества отговарят на най-високите международни социални стандарти в пълно съответствие със законодателството на ЕС и правилата на МОТ. ЕИСК признава работата на европейските предприятия за задаване и повишаване на международните трудови стандарти, както и значението на добрите условия на труд, достойните заплати и социалната сигурност за работната сила в сектора, и призовава за увеличаване на усилията за създаване и укрепване на европейските работнически съвети. Освен това Комитетът отново подчертава необходимостта работниците, командировани в друга държава членка, да могат да се ползват от набор основни права, които са в сила в приемащата държава членка, в съответствие с Директивата относно командироването на работници. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Както се подчертава в стратегията LeaderSHIP 2020 (2013 г.), секторът на МТ е изправен пред трудности при осигуряване на предаването на знания и умения между поколенията. ЕИСК отбелязва с голямо разочарование, че до този момент не са предприети конкретни действия (от страна на ЕС), и призовава за ясна пътна карта, за да се гарантира справедлив преход, да се направи секторът на МТ по-привлекателен и да се създадат подходящи условия за образование и обучение, с нови учебни програми и умения, които да са съобразени с новите тенденции и стопански модели и с екологичния и цифровия преход. Рамката за справедлив преход трябва да се основава на социален диалог и да осигурява подходящи ресурси за привличане на нова работна сила и подпомагане на прехода от едно работно място към друго и преквалификацията и повишаването на квалификацията на работниците, включително обучение в областта на здравословните и безопасни условия на труд в областта на новите технологии и процеси. Всички програми би трябвало да бъдат оценявани и сертифицирани с цел да се постигне унифицирано обучение, основаващо се на еднакви стандарти. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК счита, че КССД може да играе съществена роля за укрепването на сектора на МТ. Качественият социален диалог (напр. чрез амбициозни съвместни действия), споразуменията и сътрудничеството между социалните партньори, включително посредством КССД, са от първостепенно значение и трябва да бъдат зачитани. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Достъп до финансиране

| 5.1. | ЕИСК счита, че е жизненоважно да се запазят производствените мощности в Европа и те да станат конкурентоспособни, и призовава ЕС и държавите членки да определят като приоритет финансирането на отрасъла. Секторът на МТ е изправен пред все по-големи трудности при достъпа до банкови заеми и публично финансиране и има много ограничена експозиция към други източници на финансиране, като най-засегнати са МСП. ЕИСК призовава също така за въвеждане на правила за таксономията на ЕС, които да подкрепят устойчивите инвестиции в морския сектор, като същевременно не оставят никого на заден план и не допускат дискриминация между действащите лица в сектора. Необходимо е също така критериите за екологични показатели да бъдат приведени в съответствие със законодателството на ЕС, както и да се осигури правна сигурност за инвестициите в технологии. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК изразява убеждението, че ЕС следва да стимулира финансово корабособствениците от ЕС да строят плавателни съдове в Европа и да запазят във възможно най-голяма степен веригите за доставки и производството на подкомпоненти в ЕС. Поради факта, че възможностите в областта на морското дело почти не се споменават или засягат в споразуменията за партньорство или в националните планове за възстановяване и устойчивост, следва да се вземат предвид целевите фондове и поканите за представяне на предложения. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Комитетът призовава средствата, събрани от нарушения на инициативата FuelEU — сектор „Морско пространство“, както и приходите от схемата на ЕС за търговия с емисии, да се използват и като допълнителен специален източник на финансиране за сектора на МТ, особено за НИРДИ. ЕИСК е готов да участва в създаването на нови политики и схеми за финансиране от ЕС и призовава за включване на институциите на ЕС във всички бъдещи разговори по този въпрос. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Тъй като съществуващите финансови инструменти са недостатъчни или не са адаптирани към изискващите големи капиталовложения сектори, ЕИСК отново призовава ЕК „да създаде специален финансов инструмент, който да допринесе за увеличаване на инвестициите в сектор, отличаващ се с висока степен на рисково финансиране, какъвто е европейският отрасъл на морските технологии“ (9), като „следва да се обмисли и създаването на финансова програма, която да дава възможност на европейските корабни режища да рециклират по-големи кораби“. ЕИСК призовава за създаването на гаранционен фонд на ЕС, който да улеснява достъпа до финансиране за рискови инвестиции в морския сектор. Демонтирането и рециклирането на излезли от употреба плавателни съдове, включително плавателни съдове за отдих и риболовни кораби, също би трябвало да бъде възможно с финансиране от ЕС. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | И накрая, неприемливо е дружествата извън ЕС, които не спазват стандартите на ЕС, въпреки това да имат достъп до средства от ЕС (например финансиране от ЕИБ) и до вътрешния пазар. Ето защо ЕС следва да прилага стриктно принципа на реципрочност и дължима грижа за спазването на стандартите на ЕС и да гарантира, че инструментите на ЕС за финансиране и достъпът до вътрешния пазар не се използват или предоставят на дружества, които поддържат социален дъмпинг и нарушават равнопоставените условия на конкуренция в световен мащаб. ЕК би трябвало да прилага регламента за чуждестранните субсидии по отношение на субсидираните от чужбина корабостроителници и производители на морско оборудване и да обмисли преразглеждането на Регламент (ЕС) 2016/1035 на Европейския парламент и на Съвета (10) относно вредните практики при ценообразуването в корабостроенето. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Научни изследвания, развойна дейност и иновации (НИРДИ)

| 6.1. | За да се постигнат целите на ЕЗП и да се осъществи промишлената стратегия на ЕС, е необходим секторен подход с конкретни секторни политически действия. ЕИСК подчертава, че пътят от теорията към практиката е дълъг и изразява силно разочарование от липсата на действия в подкрепа на промишления напредък на ЕС. Комитетът, социалните партньори и местните производители напразно чакат да получат стимул за преминаването на сектора към екологосъобразни плавателни съдове, алтернативни горива и технологии, за да се постигне съответствие с пакета „Подготвени за цел 55“ (11). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Възприемането на нови революционни технологии (напр. интелигентни сензори както за корабите, така и за пристанищата, аналитична обработка на данни, интернет на нещата, изчисления в облак, ИИ) е жизненоважно, за да се изпревари конкуренцията. Това ще даде възможност да се осигурят по-интегрирани корабоплавателни услуги и вериги за доставки, да се повиши безопасността и енергийната ефективност и да се постигне първокласно проектиране. Въпреки това ЕИСК посочва, че местните производители вече инвестират средно 9 % от годишния си оборот в НИРДИ, и призовава за предназначени за целта политики от страна на публичните власти и по-голяма финансова подкрепа за тези водещи предприятия. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Комитетът настоява също така за повече усилия на национално, европейско и международно равнище за повишаване на възможностите на киберсигурността, тъй като с технологичното развитие и въвеждането на автоматизирани процеси и плавателни съдове ще нараства и рискът от кибератаки. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | За да се постигне пълна декарбонизация на сектора на МТ, е необходимо да се премине изцяло към алтернативни горива и технологии. Въпреки че секторът е най-енергийноефективният вид транспорт, ЕИСК посочва, че все още има какво да се подобри по отношение на рециклирането, инвестициите за екологизиране, пристанищата с нулеви емисии и тяхната устойчивост на изменението на климата, инфраструктурата на водните пътища и оптимизацията на пристанищните логистични вериги. ЕИСК призовава за подкрепа на научните изследвания и иновациите в сектора на МТ, тъй като те са от ключово значение за разработването на революционни технологии и потенциални алтернативни концепции за морския транспорт, както и за конкурентоспособността на сектора на МТ. В това отношение би трябвало да се търси широко сътрудничество с отбранителната промишленост. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Бъдещето на сектора на МТ разчита на събирането и управлението на данни, тъй като аналитичната обработка на данни дава значителна възможност за подобряване на логистиката, корабните операции, пространствения мониторинг на големи морски зони и екологичните показатели на корабите. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Защитата на натрупаното ноу-хау и интелектуалната собственост е от първостепенно значение за сектора на МТ. Знанията, придобити в резултат на финансираните от ЕС НИРДИ, трябва да направят дружествата от ЕС по-конкурентоспособни и да бъдат от полза за обществото. Поради това екологосъобразните и интелигентните морски технологии, разработени чрез проекти на ЕС, следва да се считат за стратегически за конкурентоспособността и стратегическата автономност на ЕС и следва да има възможност за временно ограничаване на достъпа на дружества извън ЕС до резултатите от тези проекти в съответствие с правните разпоредби на „Хоризонт Европа“. Секторите на водния транспорт, които все още не са включени в обхвата на съществуващите партньорства, като плавателните съдове за отдих и яхтите, също би трябвало да се възползват от финансиране за НИРДИ по линия на „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | В заключение, ЕИСК посочва, че инвестициите в НИРДИ могат да гарантират водещата роля на ЕС в условията на световна конкуренция, и поради това приветства сключването на съвместно програмирано партньорство за воден транспорт с нулеви емисии. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Заключителни бележки

| 7.1. | Комитетът е убеден, че както и при други видове транспорт, създаването на експертна група по морско дело и европейски промишлен алианс за сектора на морските технологии може да допринесе за подобряването и възвръщането на конкурентоспособността на сектора на МТ в световен мащаб. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ако не се предприемат действия на секторно равнище, настоящото становище на ЕИСК може да се окаже един от последните призиви за оказване на незабавна подкрепа на сектора на МТ, така че да се запазят пазарът, промишленият потенциал и работните места в Европа и да се положат усилия за възстановяване на загубените пазари. ЕИСК даде своя принос за привличане на вниманието към необходимите политически действия и е готов да предприеме по-нататъшни действия за повишаване на конкурентоспособността на сектора. Ако не предприеме спешни действия и не изготви и приложи бързо специална морска промишлена стратегия, ЕС може да стане напълно зависим от Азия по отношение на своите граждански и военноморски кораби и структури, както и на морското и офшорно оборудване. Това ще бъде не само наистина жалко, но и голяма политическа грешка! |
| --- | --- |

7.2.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Пакт за умения

1

(2)  Предложението FuelEU — сектор „Морско пространство“.

2

(3)  Директива 2003/87/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 година за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32).

3

(4)  Понятието „воден сектор“ трябва да се тълкува в широк смисъл като включващо морските технологии, морския транспорт, корабоплаването по вътрешните водни пътища, плавателните съдове за отдих и яхтите, и техните вериги на доставки.

4

(5)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Стратегията LeaderSHIP 2020 като визия за сектора на морските технологии: към новаторска, устойчива и конкурентоспособна морска промишленост през 2020 г.“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 8).

5

(6)  Секторът на морските технологии включва корабостроителници и цялата верига на доставки на производителите и доставчиците на морски системи, оборудване и технологии. Той не включва доставчиците на морски услуги (например корабни дружества, пристанищни власти и доставчици на пристанищни услуги).

6

Секторът на морските технологии включва корабостроителници и цялата верига на доставки на производителите и доставчиците на морски системи, оборудване и технологии. Той не включва доставчиците на морски услуги (например корабни дружества, пристанищни власти и доставчици на пристанищни услуги).

(7)  LeaderSHIP 2020 — Морето: нови възможности за бъдещето.

7

(8)  Бъдеща европейска промишлена политика в областта на морските технологии.

8

(9)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Стратегията LeaderSHIP 2020 като визия за сектора на морските технологии: към новаторска, устойчива и конкурентоспособна морска промишленост през 2020 г.“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 8).

9

(10)  Регламент (ЕС) 2016/1035 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 година относно защитата срещу вредните практики при ценообразуването в корабостроенето (OB L 176, 30.6.2016 г., стр. 1).

10

(11)  „Подготвени за цел 55“ („Fit for 55“): постигане на целта на ЕС в областта на климата до 2030 г. по пътя към неутралност по отношение на климата.

11

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/38

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предоставяне на възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/06)

| Докладчик: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Докладчик:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Решение на Пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 24.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 126/1/1 |

Решение на Пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

24.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

126/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК призовава държавите членки да потвърдят ангажимента си, поет на COP26 (1) за превръщане на действията в областта на климата и устойчивото развитие в основен елемент на образователната програма. От съществено значение е да се признае необходимостта от това заедно с младите хора да изградим нова представа за бъдещето и да изработим нов обществен договор, който да преобрази образованието в положителна посока. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | За да се постигне промяна в парадигмата, ЕИСК подчертава необходимостта от всеобхватен междусекторен подход, който да гарантира сътрудничество между различните заинтересовани страни, социалните партньори и организациите на гражданското общество. Младежките организации и неформалното образование играят решаваща роля за повишаването на осведомеността за целите за устойчиво развитие (ЦУР) и подпомагането на тяхното изпълнение. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приканва Европейската комисия да продължи да съсредоточава вниманието си върху нуждите на младите хора в рамките на Европейската година на уменията (2023 г.), като ги свърже с устойчивото развитие и с предизвикателствата, пред които младите хора са изправени в променящия се свят. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства координиращата роля на Комисията за подпомагане на проектите, обучението, обмена на добри практики и комуникацията между учителите с цел да се насърчи изпълнението на ЦУР в образованието. И все пак образованието относно подходите и стратегиите за устойчиво развитие — както теоретично, така и практическо, би трябвало да се разработва на местно, национално и регионално равнище и да се основава на задълбочени проучвания и ясни планове за действие; то би трябвало да включва наблюдение, позволяващо непрекъснато подобрение и обмен на опит. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава важната роля на социалния и гражданския диалог за включването на ЦУР на всички образователни равнища, във формалното и неформалното образование, както и в подготовката на учителите, за да се гарантира, че в тях са включени ясни рамки на компетентностите, предоставящи възможност за формулиране на конкретни учебни цели и методи за оценяване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва, че всички се нуждаят от необходимите знания за борба с изменението на климата, особено по отношение на всички аспекти на устойчивото потребление и производство, вземането на отговорни решения за храните и намаляването на разхищението на храни, както и използването на устойчива енергия. Ученето през целия живот за родителите и образованието на гражданите би трябвало да бъде в подкрепа на образованието на децата. Наред с това е важно да се работи, за да се достигане до всички, включително като се подкрепят ръководените от младежи организации в тази област. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава инвестициите на ЕС да бъдат по-тясно обвързани с образованието за устойчиво развитие, като се използват фондовете на ЕС, като например Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ), „Еразъм +“, „Хоризонт“, Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейският социален фонд плюс (ЕСФ +). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК приканва всички държави членки да предоставят устойчиви и качествени публични инвестиции, за да се гарантира, че целите за устойчиво развитие са интегрирани в националното образование не само на теория, но и на практика, чрез изготвяне на широкообхватни програми за обучение, които имат за задача да създадат умения за критично мислене и информирано вземане на решения. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава държавите членки да окажат ефективна подкрепа на учителите, за да стане професията им по-привлекателна. Въпреки че в Европа има огромен недостиг на учители, за образованието за устойчивост са необходими уважавани учители, с достойно заплащане и добри условия на труд. За да се трансформира образователната система, е необходимо да се осигури високо качество на началното и продължаващото професионално обучение на учителите, равнопоставеност и приобщаване в системите за образование и обучение, както и иновативна организация на училищата. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава в центъра на образователния и учебния процес да бъдат поставени младите хора. Това може да се постигне чрез намаляване на бюрокрацията, свързана с учителската професия, като се постави акцент върху иновативната педагогика и тясното сътрудничество с учащите се. В този контекст е важно всички учители да бъдат подготвени за ефективно използване на новите технологии и за нов учебен контекст, било то в учебната програма или в собствения им живот. Би било полезно да се оцени осъществимостта на разработването на специална онлайн платформа или информационно табло за обмен на най-добри практики. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК призовава Европейската комисия да положи усилия за въвеждане на европейски показател за намаляване на бедността и преждевременното напускане на училище в съответствие с образованието за устойчиво развитие с цел борба с неравенството. Това може да бъде разработено успоредно с глобален показател. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Основна информация и контекст

2.1.   Необходимостта от устойчиво развитие

| 2.1.1. | Политиците, лицата, вземащи решения, и заинтересованите страни на всички равнища трябва да признаят, че широкомащабният преход от основаваща се на изкопаемите горива и изискваща много ресурси линейна икономика към щадяща климата кръгова икономика е крайно наложителен, но води до големи превратности в живота и плановете за бъдещето на гражданите, особено на младите хора и бъдещите поколения. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Войната на Русия срещу Украйна също подчерта неустойчивата енергийна зависимост на Европа от изкопаеми горива и постави екологичния преход в нов геополитически контекст. Ускоряването на декарбонизацията е неизбежно и по-необходимо от всякога, за да можем да намалим зависимостта си. С оглед на настоящите и бъдещите предизвикателства Програмата до 2030 г., нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) и ангажиментът нито един човек или място да не бъдат изоставени предоставят единствен по рода си път към постигане на икономика на благосъстоянието, към по-добро възстановяване и към постигане на по-равноправен, справедлив, приобщаващ, устойчив и издръжлив свят. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | В близко бъдеще ЕС би трябвало да даде пример, като прокара икономически устойчив път към екологичен и социално справедлив преход. За да се постигне това, ЕИСК призовава държавите членки и институциите на ЕС да предоставят възможности на младите хора и да ги включат във вземането на решения, като адаптират образованието и заетостта и мобилизират още повече младежи. Според Световната програма за действие за младежта до 2000 г. и след това (2), приета от Общото събрание на ООН през 1995 г., младите хора във всички държави са както основен човешки ресурс за развитие, така и ключови фактори за социална промяна, икономическо развитие и технологични иновации. ЕИСК посочва, че младите хора са бъдещите лидери. Те трябва да бъдат подкрепяни при достъпа до прогресивни иновации и напълно включени в процеса на разработване на политиките с цел да се даде тласък на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Целта на настоящото становище по собствена инициатива е да се направи анализ на това дали и как са включени ЦУР в образователните програми на държавите членки и да се провери дали подходът на съответните държави членки може да се счита за трансформиращо образование за насърчаване на устойчивото развитие (3). Освен това становището предоставя препоръки в подкрепа на Европейската комисия и държавите членки относно начините за насърчаване на възможностите и преодоляване на предизвикателствата пред по-нататъшното развитие на политиките за младежта, като същевременно се гарантира ранното включване на образованието за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Политически пейзаж |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | През 2015 г. ООН прие целите за устойчиво развитие (ЦУР) като амбициозен план за света за съвместно справяне с влошаването на състоянието на околната среда и с проблемите на социалното и икономическото развитие. Седемнадесетте ЦУР, заедно със 169-те свързани с тях подцели, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., поставят образованието в центъра на своето изпълнение. Образованието е право на човека и то (включително образованието за устойчивост) би трябвало да бъде достъпно за всички. Според доклада на ЮНЕСКО относно изпълнението на ЦУР, обаче, общественото образование не е безплатно за всички и често не е приобщаващо. Поради това изпълнението на ЦУР 4.7 се оказа трудно. Освен това „много държави все още не са изцяло ангажирани с превръщането на действията в областта на климата в основен компонент на учебната програма“ (4). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | В ЦУР 4.7 се посочва, че до 2030 г. от подписалите страни ще се изисква „да гарантират, че всички учащи придобиват знанията и уменията, необходими за насърчаване на устойчивото развитие, включително (наред с другото) чрез образование за устойчиво развитие и устойчив начин на живот, правата на човека, равенството между половете, насърчаване на култура на мир и ненасилие, глобално гражданство и признание на културното многообразие и приноса на културата за устойчиво развитие.“ Съответното становище на ЕИСК относно „Към стратегия на ЕС за повишаване на екологичните умения и компетентности за всички“ (5) е в съответствие с тази препоръка. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | През последните години политиката на ЕС все повече се съсредоточава върху екологичната устойчивост. Европейският зелен пакт (6), стартиран през 2019 г., е планът на Европейската комисия да направи икономиката на Съюза устойчива, което бележи амбицията Европа да се превърне в първия неутрален по отношение на климата континент до 2050 г. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Като част от своя план образованието и обучението да допринесат за екологичния преход, Европейската комисия предложи редица инициативи: първо, стартирането на коалицията „Образование за климата“ (7); второ, наскоро приетите заключения на Съвета относно насърчаването на ангажираността сред младите хора като участници в промяната с цел опазване на околната среда (8) и препоръката на Съвета относно ученето, насочено към екологичния преход и устойчивото развитие (9). Трето, разработване на европейска рамка на компетентностите в областта на изменението на климата и устойчивото развитие (10). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | На 4-5 април 2022 г. Съветът по образование, младеж, култура и спорт подчерта важната роля на спорта в образованието за устойчива околна среда и препоръча „да [се] намерят начини да [се] насърчава[...] разпространението на информация относно устойчивото развитие и изграждането на чувство за екологична и гражданска отговорност сред спортните клубове, федерации и други заинтересовани лица в областта на спорта“ (11). |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Европейската година на младежта (2022 г.) има за цел също така да популяризира новите възможности и варианти, предлагани от екологичния и цифровия преход. Тези преходи би трябвало да бъдат приобщаващи и да обръщат внимание на интеграцията на младите хора с по-малко възможности и на уязвимите групи млади хора. ЕИСК призовава Европейската комисия да продължи да съсредоточава вниманието си върху нуждите на младите хора в рамките на Европейската година на уменията (2023 г.), като ги свърже с устойчивото развитие и с предизвикателствата, пред които младите хора са изправени в променящия се свят. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Важно е инвестициите на ЕС да се обвържат по-тясно с образованието за устойчиво развитие, като се използват фондовете на ЕС, като например Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ), „Еразъм +“, „Хоризонт“, Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейският социален фонд плюс (ЕСФ +). Борбата срещу загубата на биологично разнообразие, замърсяването и изменението на климата е един от четирите общи приоритета на новата програма „Еразъм +“ за периода 2021—2027 г., наред с приобщаването и многообразието, цифровата трансформация и участието в демократичния живот. ЕИСК приветства факта, че онлайн мобилността ще бъде насърчавана и в рамките на програма „Еразъм“, за да се намали въглеродният отпечатък. |
| --- | --- |

2.2.7.

3.   Младеж, образование и устойчиво развитие

| 3.1. | При преквалификацията и повишаването на квалификацията на младите хора трябва да се вземе предвид значението на развитието на уменията във връзка със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, както и в областта на кръговата икономика. Социалните партньори (организациите на работодателите и работнически профсъюзи) и организациите на гражданското общество играят ключова роля при определянето на професионалните и длъжностните профили и стандарти и при интегрирането на аспектите на устойчивостта в чиракуването и обучението на служители. Социалните партньори и гражданското общество помагат на младите хора да се адаптират в прехода от училище към заетост по начин, който включва устойчивото развитие. Ролята на социалния и гражданския диалог е от съществено значение и трябва да бъде засилена. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Младите хора се нуждаят от цифрово и социално приобщаване, качествено образование и обучение, стабилна заетост, добри условия на труд, достъпно жилищно настаняване и подкрепа в ежедневната борба с изменението на климата. Необходими са повече изследвания и данни относно въздействието на изменението на климата върху държавите, регионите и на местно равнище, които да се свържат с прогнозирането на уменията и работните места. Предвид сериозната продоволствена криза в Европа и на други континенти младите хора трябва да се запознаят с всички аспекти на устойчивото потребление и производство, като ограничат разхищението на храни и правят отговорен избор при подбора им. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Неравенството би трябвало да бъде преодоляно чрез въвеждането на глобален и европейски показател за намаляване на бедността и преждевременното напускане на училище в съответствие с образованието за устойчиво развитие. Обезлюдяването на селските райони поради липсата на перспективи за работа и недостатъчни възможности за образование оказва отрицателно въздействие върху младите семейства. Преждевременното напускане на училище е проблем в градските и селските райони, поради което политиките, насочени към пазара на труда и справедливия икономически растеж, трябва да бъдат ефективни, за да се намали броят на незаетите с работа, учене или обучение лица (NEET) (12). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ефективното прилагане на Европейската рамка за качествено и ефективно чиракуване (13) и подобряването на Европейската рамка за качество на стажовете са от съществено значение по отношение на образованието за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че предвид мащаба, сложността и неотложността на тези проблеми са необходими засилени и по-добре координирани усилия от страна на ЕС и държавите членки, включително за подобряване на образованието за устойчивост, което понастоящем е от решаващо значение. Това включва и образование относно използването на устойчива енергия. Политиките на ЕС и на държавите членки в областта на образованието трябва да бъдат последователно наблюдавани и картографирани с обмен на добри практики между държавите и организациите. В центъра на образованието за устойчиво развитие са хуманитарните ценности, които са съсредоточени върху придобиването на знания и формирането на балансирани практически решения, като се вземат предвид екологичните и социалните последици. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Учителите и родителите играят съществена роля в образованието за устойчива околна среда. Учителите и обучителите трябва да бъдат подкрепени с качествено първоначално и продължаващо професионално обучение по въпросите на устойчивостта. В становището на ЕИСК „Към стратегия на ЕС за повишаване на екологичните умения и компетентности за всички“ (14) се подчертава важният аспект, че всеки се нуждае от необходимите знания за борба с изменението на климата. Ученето през целия живот за родителите и образованието на гражданите е от съществено значение и би трябвало да бъде засилено чрез достигане до всички, включително чрез подкрепа на младежките организации по този въпрос. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК призовава държавите членки да окажат ефективна подкрепа на учителите, за да стане професията им по-привлекателна. Въпреки че в Европа има огромен недостиг на учители, за образованието за устойчивост са необходими уважавани учители, с достойно заплащане и добри условия на труд. За да се трансформира образователната система, е необходимо да се осигури високо качество на началното и продължаващото професионално обучение на учителите, равнопоставеност и приобщаване в системите за образование и обучение, както и иновативна организация на училищата, която да създава култура на мир и сигурност. За да се предоставят възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование, са необходими способни професионалисти, които разполагат с разнообразни и убедителни инструменти. Опитните учители знаят как да използват по най-добрия начин в ежедневната си работа Парижката декларация (15) и Декларацията от Оснабрюк за ПОО (16), за да популяризират чрез образование гражданските и общите ценности — свобода, толерантност и недискриминация. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Младите хора в Европа представляват безценен човешки капитал и източник на новаторски идеи със своето творческо въображение, ентусиазъм и енергия и имат най-голяма роля за насърчаване на устойчивото развитие в държавите — членки на ЕС, сега и в близко бъдеще. В това отношение държавите членки разполагат с голям източник на неизползван потенциал за действие. Младежките организации и неформалното образование имат важна роля в подкрепа на устойчивото образование и обучение. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК призовава в центъра на образователния и учебния процес да бъдат поставени младите хора. Това може да бъде постигнато като се намали бюрократичната тежест в учителската професия, като се наблегне на иновативната педагогика и на близките отношения с учениците и като всички учители бъдат подготвени за използването на новите технологии и за нов учебен контекст, било то в учебната програма или в собствения им живот. Трансформиращото образование изисква трансформиращи учители, трансформиращи умения и трансформиращи граждани. Учителите и обучителите се нуждаят от достатъчно време, пространство и ресурси, за да могат да прилагат практическия и междусекторен подход на образованието за екологична устойчивост (ОЕУ), основан на ефективна екипна работа между заинтересованите страни. Това е междусекторна тема, която засяга всички дисциплини на образованието и професионалното обучение в рамките на интердисциплинарен педагогически подход. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Радостно е да се отбележи, че младите хора вече допринасят за устойчивото развитие на своите държави и за международните цели в областта на климата в духа на екологосъобразността и освен това активно се присъединяват към международните мрежи от младежки движения, насочени към опазването на природата и борбата с изменението на климата. В допълнение към това трябва да адаптираме всички образователни системи, за да осигурим пространство за трансформиращо образование, което ще даде възможност на по-голям брой млади хора да насочат усилията си към осъществяването на необходимата трансформираща промяна. Според неотдавнашния доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата „трансформиращото обучение е от решаващо значение, тъй като спомага за стимулиране както на споделена осведоменост, така и на колективни действия“ (17). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Устойчивото развитие трябва да се разглежда като непрекъснат и всеобхватен процес на учене

| 4.1. | Важно е да се признае, че устойчивото развитие на държавата и обществото не може да съществува без постоянно учене, както и без придобиване и разбиране на нов опит. В тази връзка устойчивото развитие трябва да се разглежда като непрекъснат процес, чрез който обществото трябва да се научи да живее по-устойчиво от екологична, икономическа и социална гледна точка. Чрез достъп до информация и повишаване на осведомеността, но най-вече чрез изграждане на капацитета на хората за иновации и прилагане на решения, образованието за устойчивост е от съществено значение, ако искаме да преориентираме начина си на живот и работа. За да се образоват младите хора да подхождат съзнателно към най-сложните въпроси, свързани с устойчивото развитие, пред които са изправени общностите и държавите, е необходимо да се разработят всеобхватни учебни програми за формиране на умения за критично мислене и информирано вземане на решения. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Съгласно проучванията и изследванията, проведени за Европейската комисия с цел изготвяне на предложението за препоръка на Съвета относно ученето, насочено към екологична устойчивост, само 13 държави членки имат ясно определение за образование за устойчиво развитие (ОУР) или образование за екологична устойчивост (ОУЕ). Жалко е, че терминът „образование за устойчиво развитие“ и ЦУР 4.7 не се прилагат в някои държави членки, въпреки че са признати за неразделна част от цел за устойчиво развитие No 4 (ЦУР 4) относно качественото образование и за ключов фактор за всички други цели за устойчиво развитие (ЦУР). В анализираните доклади по държави не се поставя изрично въпросът за финансирането. Италия обаче, която е започнала да поема ангажименти във връзка с образованието за устойчиво развитие, ясно е посочила, че липсата на финансиране е една от основните причини, поради които прилагането на образованието за устойчиво развитие е в застой. Когато правителствата са принудени да правят съкращения поради икономически, енергийни и свързани с разходите за живот кризи, образованието, както и други области със социално измерение, неизменно присъства в уравнението. Липсата на инвестиции води до различни форми на приватизация и асиметрии в системите, което подкопава равноправието и педагогическата и академичната свобода. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Повод за размисъл е и въпросът дали се нуждаем от централизирана стратегия „от горе надолу“ за успешното прилагане на образованието за устойчиво развитие или има други фактори, определящи неговия успех? Дания и Нидерландия нямат национална стратегия за образованието за устойчиво развитие, но техните училища работят активно по този въпрос. Финландия има национална стратегия, но се опасява, че образованието за устойчиво развитие в училищата е откъслечно. Италия вече е включила образованието за устойчиво развитие в националната си учебна програма, но е изправена пред някои предизвикателства при прилагането ѝ на регионално равнище. Франция е разработила национална стратегия, която се управлява от местните образователни органи и се прилага във всички училища чрез националните учебни програми и педагогически проекти. По този начин се включват всички равнища, което на свой ред гарантира успеха на стратегията. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Един от ключовите въпроси е приоритизирането на образованието за устойчиво развитие. ОИСР, в сътрудничество с Европейската комисия, наскоро публикува изследване (18), в което се съпоставят знанията и уменията на младите хора в държавите от ЕС и ОИСР в областта на екологичната устойчивост. Този нов подход към ученето и оценките може да даде положителен сигнал за определянето на ОУР като приоритет в държавите членки. Би било полезно да се проучи допълнително връзката между мерките на ООН за насърчаване на образованието за устойчиво развитие и мерките на ОИСР за подпомагане на развитието на образователната политика чрез PISA, за да се види дали има асиметрия в начина, по който тези два набора от мерки оформят образователните системи. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Една от потенциалните пречки е прилагането на образование за устойчиво развитие в държави с федерална система. Това, което видяхме в националните доклади, е, че степента на координация между съответното федерално министерство и регионалните органи е различна в отделните държави членки — Германия среща трудности в това отношение, докато Австрия разполага с мрежа, която регулира координацията. Начинът, по който австрийското федерално правителство участва в инициативите „отдолу нагоре“, е пример, който други държави биха могли да последват. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | От съществено значение за настоящите и бъдещите общества е да преоценят, преосмислят и предефинират образованието от гледна точка на устойчивото образование и учене — от предучилищното до университетското образование и отвъд него — така че в крайна сметка то да възприеме принципите, знанията, уменията, убежденията и ценностите, свързани с устойчивостта, и в трите области: екология, общество и икономика. Този процес би трябвало да бъде глобален, интердисциплинарен и да включва инициативи на местно равнище, както и широката общественост, и да бъде подкрепен от съответните правителства. Прилагането в отделните държави, обаче, трябва да отчита местните особености и специфичните културни характеристики. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Образованието за устойчиво развитие би трябвало да разпространява знания за околната среда и нейното състояние и да показва съществуващите възможности за адаптиране на нашата икономика по начин, който стимулира даването на приоритет на благосъстоянието на хората и планетата, като същевременно насърчава равнопоставеността между поколенията и опазването на природната среда. Тази адаптирана икономика би трябвало да отдаде по-голямо значение на екологосъобразните методи на управление, да предостави възможности за насърчаване на внимателното зачитане на природните и културните ценности, да се ръководи от ценности и да се основава на екологичната етика на отговорността за опазването на околната среда за настоящите и бъдещите поколения и за устойчивото използване на природните ресурси. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Трансформиращото образование за устойчиво развитие би трябвало:






  — | да се основава на принципите и ценностите, които са в основата на устойчивото развитие; |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

да се основава на принципите и ценностите, които са в основата на устойчивото развитие;

| — | да засяга и трите области на устойчивото развитие: околната среда, обществото и икономиката; |
| --- | --- |

—

да засяга и трите области на устойчивото развитие: околната среда, обществото и икономиката;

| — | да стимулира обхващащото множество аспекти на живота учене през целия живот, което насърчава устойчиви, почтителни, отговорни, проактивни и критични общества; |
| --- | --- |

—

да стимулира обхващащото множество аспекти на живота учене през целия живот, което насърчава устойчиви, почтителни, отговорни, проактивни и критични общества;

| — | да е синоним на висококачествено, активно подкрепяно и холистично в подхода си образование; |
| --- | --- |

—

да е синоним на висококачествено, активно подкрепяно и холистично в подхода си образование;

| — | да насърчава достъпно, основано на правата образование, което е уважително, приобщаващо и приветстващо многообразието; |
| --- | --- |

—

да насърчава достъпно, основано на правата образование, което е уважително, приобщаващо и приветстващо многообразието;

| — | да мисли глобално, но също така да е съсредоточено върху местните проблеми и културни характеристики; |
| --- | --- |

—

да мисли глобално, но също така да е съсредоточено върху местните проблеми и културни характеристики;

| — | да обхваща формалното, неформалното и информалното учене; |
| --- | --- |

—

да обхваща формалното, неформалното и информалното учене;

| — | да отчита еволюционния характер на концепцията за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

—

да отчита еволюционния характер на концепцията за устойчиво развитие.

| 4.9. | Не съществуват универсални модели за трансформиращо образование за устойчивост и поради това всяка държава ще трябва да определи — с ефективното участие на съответните социални партньори, организираното гражданско общество и други заинтересовани страни, включително младежки организации — собствените си приоритети и действия в областта на устойчивото развитие и образование. Съвместното училищно ръководство и гражданското образование играят ключова роля в оформянето на училищата за подобряване на образованието в областта на устойчивостта. Целите, основните насоки за действие и механизмите би трябвало да бъдат определени, като се вземат предвид местните екологични, социални и икономически условия и културни характеристики. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Създаването на образователна система за устойчиво развитие включва прехода от традиционно образование към модел, ориентиран към устойчивостта, който би трябвало да се основава на широки интердисциплинарни знания, подкрепени от интегриран подход към развитието на обществото, икономиката и околната среда. Това образование би трябвало да включва работа на равнище формално учене (училища, университети, институции за специализирано обучение) и неформално учене (създаване на центрове за обучение, семинари и кръгли маси, използване на медиите и др.), както и информално учене (партньорско обучение чрез прояви, младежки обмен, проекти, ръководени от младежи, и др.). Програмите за образование и обучение, включващи образование за екологична устойчивост, трябва да бъдат достъпни и приобщаващи. Правителствата трябва да вземат предвид на ранен етап реалността, пред която са изправени младите хора в неравностойно положение, и да гарантират намирането на начини за приобщаване на тези групи. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Заключения на съпредседателите от срещата на върха на министрите на образованието и околната среда по време на CoP26 „Learn for our Planet. Act for the climate“(„Да опознаем нашата планета. Да действаме за климата“).

1

(2)  ООН — Световна програма за действие за младежта.

2

(3)  Използват се различни термини — в становището се употребява „трансформиращо образование за насърчаване на устойчивото развитие“. В настоящия контекст обаче понятията „образование за устойчиво развитие“ (ОУР) и „образование за екологична устойчивост“ (ОЕУ) се употребяват като взаимозаменяеми. Вж. също речника в приложението.

3

(4)  UNESCO Global education monitoring report, 2021/2: non-state actors in education: who chooses? who loses? (Доклад на ЮНЕСКО за мониторинг на глобалното образование за 2021—2022 г.: недържавни участници в образованието: кой избира? кой губи?)

4

(5)  Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно „Към стратегия на ЕС за повишаване на екологичните умения и компетентности за всички“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 1).

5

(6)  Европейски зелен пакт.

6

(7)  Европейска комисия — Коалиция „Образование за климата“.

7

(8)  Заключения на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета — Насърчаване на ангажираността на младите хора като участници в промяната с цел опазване на околната среда 2022/C 159/07 (ОВ C 159, 12.4.2022 г., стр. 9).

8

(9)  Препоръка на Съвета от 16 юни 2022 г. относно ученето, насочено към екологичния преход и устойчивото развитие (ОВ C 243, 27.6.2022 г., стр. 1).

9

(10)  Bianchi, G., Pisiotis, U. и Cabrera Giraldez, M., „GreenComp The European sustainability competence framework“ („GreenComp — европейската рамка на компетентностите в областта на устойчивостта“), Punie, Y. и Bacigalupo, M., редактор/и, EUR 30955 EN, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2022 г., ISBN 978—92—76—46485—3, doi: 10.2760/13286, JRC128040.

10

(11)  Заключения на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно „Спортът и физическата активност като обещаващи лостове за трансформиране на поведението в полза на устойчивото развитие“ (OB C 170, 25.4.2022 г., стр. 1).

11

(12)  NEET е съкращение за „незаети с работа, учене или обучение лица“ и се отнася до безработни лица, които не посещават учебни заведения или не са преминали професионално обучение.

12

(13)  Препоръка на Съвета от 15 март 2018 година относно Европейска рамка за качествено и ефективно чиракуване (ОВ C 153, 2.5.2018 г., стр. 1).

13

(14)  Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно „Към стратегия на ЕС за повишаване на екологичните умения и компетентности за всички“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 1).

14

(15)  Популяризиране чрез образование на гражданските и общите ценности — свобода, толерантност и недискриминация | Eurydice.

15

(16)  Декларация от Оснабрюк относно професионалното образование и обучение като фактор за възстановяване и справедлив преход към цифрова и екологична икономика — Декларацията от Оснабрюк_eu2020.pdf.

16

(17)  Шести доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата, доклад на работна група III: „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ („Промените в климата през 2022 г.: Смекчаване на изменението на климата“), стр. 2871.

17

(18)  Borgonovi, F., et al. (2022 г.), „Young people’s environmental sustainability competence: Emotional, cognitive, behavioural, and attitudinal dimensions in EU and OECD countries“, („Компетентност на младите хора по отношение на екологичната устойчивост: Емоционални, когнитивни, поведенчески измерения и нагласи в страните от ЕС и ОИСР“, Работни документи на ОИСР по социални въпроси, заетост и миграция, No 274, OECD Publishing, Париж. Borgonovi, F., et al. (2022 г.), „The environmental sustainability competence toolbox: From leaving a better planet for our children to leaving better children for our planet“, („Инструментариум за компетентност в областта на екологичната устойчивост: От идеята да оставим по-добра планета за нашите деца към идеята да оставим по-добри деца за нашата планета“), Работни документи на ОИСР по социални въпроси, заетост и миграция, No 275, OECD Publishing, Париж. Документите са изготвени като основа за предстоящата публикация на ОИСР „Перспективи на уменията за 2023 г.“

18

Работни документи на ОИСР по социални въпроси, заетост и миграция

Работни документи на ОИСР по социални въпроси, заетост и миграция

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейска гражданска инициатива — „Да спасим пчелите и земеделските стопани“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/07)

| Докладчик: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |

Докладчик:

Arnold PUECH d’ALISSAC

| Решение на Пленарната асамблея | 19.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“ |
| Приемане от секцията | 24.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 168/0/2 |

Решение на Пленарната асамблея

19.5.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“

Приемане от секцията

24.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

168/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Успехът на тази европейска гражданска инициатива (ЕГИ) показва много силно очакване от страна на европейските граждани към Европейската комисия (ЕК). На първо място, ЕИСК държи да поздрави организатора и да приветства ангажираността на гражданите за постигането на този успех, като се има предвид трудността при събирането на всички необходими подписи. Ето защо призовава ЕК да даде точни и конкретни отговори на исканията, формулирани от тази ЕГИ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява съжаление, че основното предложение на ЕГИ, състоящо се в пълно премахване на синтетичните пестициди до 2035 г., не е изведено в избраното заглавие: „Да спасим пчелите и земеделските стопани“. Освен това ЕИСК подчертава, че ЕК подготвя или вече е приела редица правни актове за пчелите, опрашителите, биологичното разнообразие, устойчивата употреба на пестицидите и подпомагането на земеделските стопани в агроекологичния преход. Той обаче признава, че тези мерки не са постигнали напълно своите цели. Ето защо призовава ЕК да предприеме допълнителни мерки, за да постигне на практика и по-ефективно амбициозните цели, които си поставя. Комитетът препоръчва например по-силна подкрепа за прецизното земеделие, цифровото земеделие, биоконтрола, роботиката, както и за агроекологията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава необходимостта да се вземат под внимание и трите стълба на устойчивостта (екологичен, социален и икономически), без да се пропуска икономическият, който често се пренебрегва, в ключов контекст на устойчивост на системите и на продоволствена независимост. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът призовава също така ЕК, преди да вземе каквото и да е решение, да направи оценки на въздействието, по-конкретно за да изчисли разходите, свързани с инициативата, по отношение на селскостопанското производство и икономиката в сравнение с икономическите разходи за земеделските стопани, породени от загубата на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Контекст

2.1.   ЕГИ за по-щадящо пчелите, хората и околната среда селско стопанство

| 2.1.1. | Инструментът ЕГИ дава възможност на европейските граждани да участват активно в демократичните процеси на Европейския съюз (ЕС), като призовават ЕК да предлага нови законодателни актове. След като дадена инициатива получи подкрепата на поне един милион граждани на ЕС и достигне необходимите прагове в поне една четвърт от държавите членки (1), ЕК трябва да даде отговор на ЕГИ. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | След като ЕГИ „Да спасим пчелите и земеделските стопани! Щадящо пчелите селско стопанство за здравословна околна среда“ постигна тези прагове, тя призовава ЕК да предложи правни актове за постепенното премахване до 2035 г. на синтетичните пестициди, за възстановяване на биологичното разнообразие и за подкрепа на земеделските стопани в процеса на прехода. |
| --- | --- |

2.1.2.

2.2.   Контекст на намаляване на опрашителите и на загуба на биологичното разнообразие в Европа

| 2.2.1. | Формулираните от тази ЕГИ искания се вписват в контекст, в който Европа е изправена пред намаляване на пчелите. Всъщност според европейския червен списък на пчелите, всеки трети вид пчели и пеперуди намалява, а всеки десети е застрашен от изчезване (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | 84 % от европейските култури поне частично се опрашват от животни (3), а 78 % от дивите растения на ЕС зависят от опрашващите насекоми (4). Следователно тяхната защита е ключов фактор за селскостопанското производство в настоящия важен контекст на продоволствена сигурност и независимост. Освен това пчелите са от съществено значение за производството на мед, тъй като Европейският съюз задоволява собствените си нужди от мед само в размер на 60 %. За да отговори на търсенето, той трябва да разчита на внос (28 % от който идва от Китай), който е с по-ниско качество от европейския мед. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Според доклада за оценка на опрашителите, опрашването и производството на храни на Междуправителствената научно-политическа платформа относно биологичното разнообразие и екосистемните услуги (IPBES) (5), основните фактори за намаляване на опрашителите са промените в земеползването, интензивните селскостопански практики и употребата на пестициди, замърсяването на околната среда, инвазивните чужди видове, патогените и изменението на климата. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Разнообразен и наличен в достатъчно количество през цялата година хранителен ресурс (нектар и цветен прашец) също е ключов фактор за доброто развитие на пчелите и за гарантиране на по-редовно производство на мед за пчеларите (6). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Намаляването на пчелите се вписва в по-глобалния контекст на загуба на биологичното разнообразие. Действително, в доклада за глобалната оценка на биологичното разнообразие и на екосистемните услуги, изготвен през 2019 г. от IPBES (7), беше направена равносметка на безпрецедентната загуба на биологично разнообразие. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | След тези доклади на IPBES Националният институт за научни изследвания в областта на селското стопанство, храните и околната среда (INRAE) и Френският национален институт за морски изследвания (Ifremer) публикуваха през май 2022 г. колективна научна оценка (ESCo) на въздействията на продуктите за растителна защита върху биологичното разнообразие и екосистемните услуги (8). ESCo изтъква многофакторния аспект на загубата на биологичното разнообразие, както и трудността да се установи относителният дял на продуктите за растителна защита (ПРЗ) в тази загуба поради взаимозависимостта на различните фактори. От друга страна, научните познания дадоха възможност на ESCo да установи ясна причинно-следствена връзка между употребата на ПРЗ и намаляването на някои популации: такъв е случаят с опрашващите насекоми. |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Редица правни актове са в процес на изготвяне или вече са приети от ЕК във връзка с пчелите, устойчивата употреба на пестицидите, възстановяването на биологичното разнообразие и подпомагането на земеделските стопани в агроекологичния преход

| 2.3.1. | По отношение на защитата на пчелите и опрашителите: през 2018 г. ЕС стартира европейската инициатива за опрашителите, чиято цел е борбата срещу намаляването на дивите опрашители в ЕС. Тя включва десет действия, разделени в три приоритетни теми:






  — | подобряване на познанията относно влошаването на състоянието на опрашителите, причините за това и последиците от него; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

подобряване на познанията относно влошаването на състоянието на опрашителите, причините за това и последиците от него;

| — | борба с причините за намаляване на опрашителите; |
| --- | --- |

—

борба с причините за намаляване на опрашителите;

| — | повишаване на осведомеността, ангажиране на обществото като цяло и насърчаване на сътрудничеството. |
| --- | --- |

—

повишаване на осведомеността, ангажиране на обществото като цяло и насърчаване на сътрудничеството.

Независимо от това, в своя Специален доклад 15/2020 относно опазването на дивите опрашители в ЕС (9) Европейската сметна палата установява, че „инициативата е оказала ограничен ефект за промяна на тенденцията на спад и че тя се нуждае от по-добро управление, за да постигне целите си“. От друга страна, в доклада си относно изпълнението на инициативата (10) самата ЕК признава, че макар и да е постигнат значителен напредък в изпълнението на действията на инициативата, са необходими още усилия за борба с различните причини за намаляването.

| 2.3.2. | По отношение на намаляването на въздействията и рисковете от продуктите за растителна защита: ЕК започна преразглеждането на своята Директива относно устойчивата употреба на пестициди, за да отговори на сериозния проблем с ограничената ѝ ефективност, когато става въпрос за намаляване на тяхната употреба и рисковете за човешкото здраве и околната среда, като през юни 2022 г. представи нов проект на регламент (11). Някои от основните мерки включват:






  — | правно обвързващи цели на равнище ЕС, за да се намали с 50 % употребата на химическите пестициди и свързаният с това риск, както и употребата на най-опасните пестициди до 2030 г.; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

правно обвързващи цели на равнище ЕС, за да се намали с 50 % употребата на химическите пестициди и свързаният с това риск, както и употребата на най-опасните пестициди до 2030 г.;

| — | нови мерки за гарантиране на провеждането от земеделските стопани на интегрираната борба с вредителите по културите; |
| --- | --- |

—

нови мерки за гарантиране на провеждането от земеделските стопани на интегрираната борба с вредителите по културите;

| — | забраната, извън регулирана дерогация, на всички пестициди в чувствителните райони. |
| --- | --- |

—

забраната, извън регулирана дерогация, на всички пестициди в чувствителните райони.

| 2.3.3. | Пускането на пазара в ЕС на ПРЗ е строго регламентирано. Правната рамка относно пускането на пазара на ПРЗ в ЕС е установена с Регламент (ЕС No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (12). В съответствие с него, преди одобряването на активно вещество на европейско равнище се правят оценки на рисковете, за да се избегнат потенциални неблагоприятни последици за здравето или за околната среда. Освен това в момента се преразглеждат насоките относно оценката на рисковете на продуктите за растителна защита за пчелите („Насоки във връзка с пчелите“ или „Bee Guidance Document“ (13)), за да се вземат предвид последните научни достижения в тази област. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | По отношение на възстановяването на биологичното разнообразие в селскостопанските райони: въпреки че мрежата „Натура 2000“ не се отнася само за селскостопанските райони, ЕС може да се опре на нея и на директивите за птиците (14) и за местообитанията (15), които са основата на европейското законодателство в областта на опазването на природата. ЕК изготви и Европейската стратегия за биологичното разнообразие до 2030 г. (16) Тя съдържа по-специално действия и ангажименти, насочени към възстановяване на биологичното разнообразие в селскостопанските райони, включени в проекта на регламент относно възстановяването на природата (17), представен от ЕК на 22 юни 2022 г. По-специално член 8 от проекта би утвърдил обвързващата за държавите членки цел за обръщане на тенденцията на намаляване на популациите на опрашителите до 2030 г., а член 9 би утвърдил ангажиментите за възстановяване на селскостопанските екосистеми, като обхващане на поне 10 % от земеделските площи на ЕС с елементи с „голямо разнообразие в характеристиките на ландшафта“ до 2030 г. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | По отношение на подпомагането на земеделските стопани в прехода: новата ОСП за периода 2023—2027 г. е ключов инструмент за постигане на амбициозните цели Европейския зелен пакт и за подпомагане на земеделските стопани. Специален доклад на Сметната палата показа през 2020 г., че приносът на настоящата ОСП не е дал възможност за промяна на тенденцията на спад на биологичното разнообразие в земеделските земи (18). Сметната палата стигна до заключението, че „проследяването от ЕК на разходите по ОСП за биологично разнообразие не е надеждно, че въздействието на директните плащания по ОСП е ограничено или не е известно и накрая, че ЕК и държавите членки са предпочели мерки за развитие на селските райони с по-слабо въздействие“. Новата ОСП включва нови мерки за подобряване на въздействието си върху околната среда, като например подобряване на обвързаността с условия. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Европейски текстове и дейности в сектори, различни от селското стопанство, могат също да окажат непряко въздействие в полза на опрашителите, като например законодателният пакет „Подготвени за цел 55“ — по отношение на целта на ЕС за намаляване на въглеродните емисии с 55 % до 2030 г. (тъй като пчелите също са засегнати от изменението на климата), планът за действие „нулево замърсяване“, насочен към премахване на замърсяването във въздуха, водата и почвите, Директивата за енергията от възобновяеми източници или новата европейска стратегия за горите с амбицията на ЕК до 2030 г. в Европа да бъдат засадени три милиарда дървета. |
| --- | --- |

2.3.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК подчертава значението на ЕГИ като инструмент за пряко участие на европейските граждани. Всъщност ЕГИ е най-мощният инструмент на демокрацията на участието на европейско равнище. Като мост между организациите на гражданското общество и европейските институции, през годините ЕИСК засили ролята, отредена на ЕГИ, и увеличи тяхната видимост в ежедневната работа на европейските институции. Той приветства факта, че настоящото становище е първото, прието във връзка с ЕГИ, преди отговора на ЕК, и призовава Комисията да да даде точен отговор на отправените искания. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК изразява съжаление, че основното предложение на ЕГИ, състоящо се в пълно премахване на синтетичните пестициди до 2035 г., не е изведено в избраното заглавие: „Да спасим пчелите и земеделските стопани“. Той подчертава, че ЕК подготвя или вече е приела редица правни актове в опит да се отговори на тези искания, но признава, че тези мерки не са позволили да бъдат постигнати напълно техните цели. Ето защо той призовава ЕК да предприеме допълнителни мерки, за да постигне на практика и по-бързо своите цели. ЕИСК обаче подчертава необходимостта да се вземат под внимание и трите стълба на устойчивостта (екологичен, социален и икономически) в ключов контекст на устойчивост на системите и на продоволствена независимост и да се направят оценки на въздействието преди да вземе каквото и да е решение, по-конкретно за да се изчислят свързаните с инициативата разходи по отношение на селскостопанското производство и икономиката. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | По отношение на искането на ЕГИ за „постепенно ограничаване на синтетичните пестициди в селското стопанство в ЕС с 80 % до 2030 г., като се започне от най-опасните, и пълното им премахване до 2035 г.“: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | ЕИСК предупреждава за опасността от предложението да се определят идеалистични или непостижими цели в прекалено кратък срок. Комитетът подчертава, че ЕК вече предлага да се намали с 50 % употребата на химическите пестициди и свързаният с това риск, както и употребата на най-опасните пестициди до 2030 г. В по-общ план Комитетът възразява срещу определянето на цели за намаляване на пестицидите без да са налице ефективни и достъпни алтернативни решения за земеделските стопани. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК подчертава, че регулаторната рамка на ПРЗ в Европа е сред най-строгите в света по отношение на цели, тъй като определя като принцип липсата на недопустими за околната среда въздействия. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Според Комитета, тъй като причините за намаляването на домашните пчели и дивите опрашители са многофакторни, премахването на пестицидите не следва да бъде разглеждано като единственият или основен лост за гарантиране на тяхното спасение. От съществено значение е да се води борба срещу всички фактори за намаляването. Например за медоносната пчела борбата срещу Varroa jacobsoni и азиатския стършел предизвиква сериозно безпокойство сред професионалните пчелари, които се надяват на нови варианти за лечение, за да защитят по-добре своите пчели. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК отбелязва значението на домашните пчели, дивите опрашители и другите насекоми за селското стопанство (опрашване на културите, естествено регулиране на вредителите и др.). Той посочва като пример за взаимоизгодни партньорства тези между земеделските стопани и пчеларите, по подобие на „Осинови кошер“ (19), стартирани от земеделските стопани. И наистина, земеделските стопани, които осиновяват кошери, обръщат особено внимание на защитата на пчелите при извършването на фитосанитарни обработки, предназначени за защита на техните култури. Би трябвало също така да се разработят инициативи от типа „ApiAlert“ (20), даващи възможност за отчитане на смъртността на пчелните семейства и за обясняване на действителните причини за тяхната смъртност. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | По отношение на искането на ЕГИ за „възстановяване на естествените екосистеми в селскостопанските райони, така че селското стопанство да се превърне във фактор за възстановяването на биологичното разнообразие“: |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ЕИСК подчертава, че човешката дейности както и някои селскостопански практики са част от причините за намаляването на опрашителите и на биологичното разнообразие, но че селското стопанство може да бъде и решение. Комитетът изразява желание например да бъдат подкрепяни в по-голяма степен проекти като презасаждането на живи плетове или развитието на медоносни ресурси от земеделските стопани, които да се превърнат в участници в спасяването на пчелите и биологичното разнообразие. От друга страна, е много важно да се осигури по-добро заплащане на земеделските стопани за екосистемните услуги, които предоставят, за да бъдат подкрепени в осъществяването на този вид проекти. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК отбелязва силната амбиция на ЕК селското стопанство да се превърне в средство за възстановяване на биологичното разнообразие с целите и мерките на стратегиите „Биологично разнообразие“ и „От фермата до трапезата“ и проекта на регламент относно възстановяването на природата и изразява загриженост за зачитането на продоволствената независимост на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Комитетът счита, че би трябвало също така да се изтъкват доброволните усилия, свързани със селскостопански инициативи във връзка с опрашителите или биологичното разнообразие, които се разпространяват в цяла Европа. Например във Франция FNSEA публикува сборник с благоприятни за опрашителите селскостопански инициативи (21). С цел увеличаването на добрите практики „Api-Agr“, той включва доброволни инициативи във Франция в полза опрашителите, като събира вдъхновяващи, положителни и прагматични примери. На същия принцип през 2018 г. в Дания стартира комуникационна кампания, озаглавена „Десет благоприятни за пчелите действия във Вашето стопанство“ (22). Тя популяризира различни доброволни инициативи, които селскостопанските производители могат да предприемат в своето стопанство, като засаждане на жив плет и цветни лехи или ограничаване на разнасянето на продуктите за растителна защита чрезпръскане при подходящи климатични условия (напр. при слаб вятър) или като се използват системи за намаляване на разпръскването. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ЕИСК счита, че за да се възстановят естествените екосистеми в селскостопанските райони, ЕК ще трябва да използва набор от лостове: поддържане и възстановяване на агроекологични инфраструктури, диверсификация на културите, за да се насърчи създаването на мозайка от различни култури в ландшафта, развитие на агролесовъдството, биологичното земеделие и продуктите с отличителен знак за качество и произход (SIQO), поддържане на постоянно затревените площи, намаляване на употребата и въздействието на пестицидите и др. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | По отношение на искането на ЕГИ за „реформа на селското стопанство чрез отдаване на приоритет на дребномащабното, разнообразно и устойчиво селско стопанство, подкрепа за бързото разрастване на агроекологичните и биоземеделските практики и подпомагане на независимото обучение на земеделските стопани и научните изследвания в областта на селскостопанските практики без пестициди“: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | ЕИСК посочва, че има доклад на 300 експерти от 23 държави членки, които са анализирали потенциалните въздействия на бъдещата ОСП върху опазването и възстановяването на биологичното разнообразие (23). Учените формулират конкретни предложения за подобряване на въздействието на ОСП върху биологичното разнообразие и подпомагане на земеделските стопани в този преход. Комитетът препоръчва на ЕК и на държавите членки да се възползват от тях в рамките на реформата на ОСП, която е мощен инструмент за реформиране на селското стопанство. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК обаче счита, че агроекологичният преход и подобряването на биологичното разнообразие няма да могат да бъдат осъществени единствено от Брюксел посредством ОСП, и подчертава и значението на местното равнище. За адаптиране към спецификите на териториите трябва да бъдат разработени и решения на местно равнище от земеделските стопани и собствениците на земи. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Освен това ЕИСК държи да подчертае своя ангажимент към търсенето на ефективни алтернативи, за да не бъде оставен нито един земеделски стопанин без решение. Ето защо Комитетът би желал да насърчи в по-голяма степен прецизното земеделие, цифровото земеделие, биологичния контрол, роботиката, но също и агроекологията, със сериозен финансов компонент за развитието на научните изследвания, създаването на иновации и тяхното прилагане от секторите и земеделските стопани. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Комитетът признава значението на пчеларството като икономически сектор в много държави членки, който допринася по-специално за развитието на селските райони и за задържането на населението на териториите. Предвид дефицита в производството на пчелен мед в Европа, подкрепата за пчеларството и икономическото насърчаване на пчелния мед и на другите пчелни продукти (пчелен прашец, восък, пчелно млечице и др.) трябва да бъде засилена, за да се запази професионално и щадящо околната среда пчеларство, което е в състояние да отговори на нуждите на Европа от консумация на пчелен мед. ЕИСК подчертава също така, че е важно пчеларите да се обединят в професионални организации, за да се структурират по-добре и да защитават по-ефективно интересите на европейското пчеларство. По-специално той би желал ЕК да се възползва от възможността, предоставена от предстоящото преразглеждане на Директивата относно меда, за да засили етикетирането и проследимостта на меда с цел по-ефективна борба с измамите и вноса от трети страни, които не отговарят на нашите стандарти и отслабват европейското производство на мед. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | И накрая, за да бъде агроекологичният преход приемлив за европейските земеделски стопани, ЕИСК препоръчва на ЕК да осъществи бързо прилагането на реципрочност на стандартите, за да се ограничат нарушенията на конкуренцията за европейските земеделски стопани. |
| --- | --- |

4.3.5.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) 2019/788 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 година относно европейската гражданска инициатива (ОВ L 130, 17.5.2019 г,. стр. 55.).

1

(2)  Nieto и al., 2014 г. „Европейски червен списък на пчелите“.

2

(3)  Williams, 1994 г. The dependence of crop production within the European Union on pollination by honeybees (Зависимостта на производството на култури в Европейския съюз от опрашването от медоносните пчели).

3

(4)  Ollerton и др., 2011 г. How many flowering plants are pollinated by animals? (Колко цъфтящи растения се опрашват от животни?).

4

(5)  IPBES, 2016 г. Assessment Report on Pollinators, Pollination and Food Production (Доклад за оценка на опрашителите, опрашването и производството на храни).

5

(6)  Френски научно-технически институт за пчелите и опрашването (ITSAP), 2015 г. Ressources alimentaires pour les abeilles (Хранителни ресурси за пчелите).

6

(7)  IPBES, 2019 г. Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Доклад за глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги).

7

(8)  INRAE и Ifremer, 2022 г. Impacts des produits phytopharmaceutiques sur la biodiversité et les services écosystémiques (Въздействия на продуктите за растителна защита върху биологичното разнообразие и екосистемните услуги).

8

(9)  Европейска сметна палата. Специален доклад 15/2020.

9

(10)  COM(2021) 261 final.

10

(11)  COM(2022) 305 final.

11

(12)  Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).

12

(13)  ЕОБХ, 2022 г. Revised guidance on the risk assessment of plant protection products on bees (Apis mellifera, Bombus spp. and solitary bees) (Преразгледани насоки относно оценката на риска от продуктите за растителна защита за пчелите) (Apis mellifera, Bombus spp. и самотните пчели).

13

(14)  Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 година относно опазването на дивите птици (ОВ L 20, 26.1.2010 г., стр. 7).

14

(15)  Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 година за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7.

15

(16)  COM(2020) 380 final.

16

(17)  COM(2022) 304 final.

17

(18)  Европейска сметна палата. Специален доклад 13/2020.

18

(19)  Le Betteravier. Quand 14 agriculteurs de l’Aisne deviennent apiculteurs (Когато 14 земеделски стопани от l’Aisne стават пчелари).

19

(20)  20 Minutes. Toulouse: Pour suivre la mortalité des abeilles, BeeGuard met au point un compteur vidéo sur ses ruches connectées (Тулуза: За да следи смъртността при пчелите, BeeGuard монтира видео датчици на своите свързани кошери).

20

(21)  ЕОБХ, 2022 г. Recueil des initiatives agricoles favorables aux pollinisateurs (Сборник с благоприятни за опрашителите селскостопански инициативи).

21

(22)  Danish Agriculture & Food Council (Датски съвет по земеделието и хранит), 2018 г. 10 bee-friendly recommendations for your farm (Десет благоприятни за пчелите препоръки за Вашето стопанство).

22

(23)  Pe’er и др., 2022 г. How can the European Common Agricultural Policy help halt biodiversity loss? Recommendations by over 300 experts. (Как Общата селскостопанска политика на ЕС може да помогне да се спре загубата на биологично разнообразие? Препоръки на повече от 300 експерти.).

23

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/51

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Кризата с цените на храните: ролята на спекулациите и конкретни предложения за действия в контекста на войната в Украйна“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/08)

| Докладчик: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Докладчик:

Peter SCHMIDT

| Решение на пленарната асамблея | 14.7.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 24.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 157/7/5 |

Решение на пленарната асамблея

14.7.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

24.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

157/7/5

1.   Заключения и препоръки

ЕИСК:

| 1.1. | насочва вниманието към световната криза с цените на храните, която беше изострена от войната в Украйна и доведе до прекъсване на доставките на важни хранителни продукти като пшеница и слънчогледово олио; подчертава, че кризата се дължи не само на конфликта, но и на структурни и системни проблеми, които водят до глад и застрашават поминъка на хората в целия свят. Храните не трябва да се третират като финансов актив, тъй като не са стока като много други; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | макар и да признава, че въпросът с цените на храните и спекулациите е изключително сложен и че причинно-следствената връзка трябва да се проучи по-задълбочено, подчертава, че настоящата структура на стоковия пазар не допринася за постигането на „устойчивата икономика, от която се нуждаем“ и на целите, свързани с устойчивото развитие, амбицията в областта на климата и справедливия преход, залегнали в Програмата на ООН до 2030 г. и Европейския зелен пакт, а активно работи срещу тях. Тя подкопава усилията за решаване на проблема с глада и за насърчаване на справедливи приходи за земеделските стопани и работниците и справедливи цени за потребителите, както и за защита на малките и средните преработватели на храни и сектора на търговията на дребно от рисковете на повишаващата се инфлация. Затова тя трябва да бъде променена чрез регулаторни мерки, за да може да допринася за благополучието на хората и общественото развитие с оглед на изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР). Като се има предвид, че ЕС вече е най-регулираният пазар, очевидно е, че за да бъде ефективно, това регулиране трябва да бъде разширено на световно равнище; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | изтъква необходимостта от справяне с концентрацията в хранителните вериги и финансовата собственост; подчертава, че световната физическа търговия със зърно е силно концентрирана. Четири дружества контролират приблизително 70—90 % от световната търговия със зърно: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill и Louis Dreyfus. Тези дружества упражняват олигопол не само над световната търговия със зърно, но и над информацията за базовите условия на пазара, а освен това са силно финансиализирани; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | отбелязва, че борсово търгуваните фондове (БТФ) и основаните на индекси взаимни фондове, включително тези, които са свързани конкретно с храните и селското стопанство, предоставят нови и широко използвани възможности за финансови инвестиции и печалби, а обикновените хора все по-често участват в тези инвестиционни механизми чрез своите пенсионни фондове и индивидуални пенсионни спестовни сметки. Разрастването на тези свързани със собствения капитал инвестиционни фондове води до преобразуване на системите на хранително-вкусовата промишленост по начин, който поставя нуждите на акционерите над други социални и екологични цели; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | отбелязва, че високите и бързо покачващи се цени и секретността около държаните стоково-материални запаси създават несигурност и пораждат страх и паника. Страхът и паниката, особено в момент на голяма несигурност, какъвто е настоящият вследствие на войната в Украйна, водят до прекомерно покачване на цените и нестабилност, тъй като пазарът се доминира от спекулативни търговци, яхнали вълната на ценовия бум; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | призовава държавите членки и институциите на ЕС да повишат прозрачността на пазара, по-специално чрез:






  — | докладване от екологичен, социален и управленски (ЕСУ) характер и оповестяване на нефинансова информация от страна на участниците в спекулациите. Трябва да се проучи ролята на екологичния, социален и управленски рейтинг по отношение на спекулациите с храни; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

докладване от екологичен, социален и управленски (ЕСУ) характер и оповестяване на нефинансова информация от страна на участниците в спекулациите. Трябва да се проучи ролята на екологичния, социален и управленски рейтинг по отношение на спекулациите с храни;

| — | докладване от страна на всички участници в световен мащаб, в това число държавите и частните субекти, на системата за информация относно селскостопанските пазари (AMIS); |
| --- | --- |

—

докладване от страна на всички участници в световен мащаб, в това число държавите и частните субекти, на системата за информация относно селскостопанските пазари (AMIS);

| — | по-задълбочено разглеждане на извънборсовите трансакции; |
| --- | --- |

—

по-задълбочено разглеждане на извънборсовите трансакции;

| 1.7. | изтъква, че пазарите на стокови деривати предоставят ключови услуги на производителите и потребителите на хранителни стоки, по-специално управление на риска и определяне на цените, и че функционирането на тези пазари се подкопава от спекулативна дейност; настоятелно призовава държавите членки и институциите на ЕС да предприемат необходимите стъпки, за да ограничат прекомерните спекулации със стоки, по-конкретно чрез: |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | регулиране на фючърсния пазар:






  — | повторно въвеждане на регулиран пазар при дериватите за храни, какъвто имаше в продължение на няколко десетилетия в края на миналия век — мярка, която запазва функцията на фючърсите за хеджиране. Фючърсите са важни от гледна точка на земеделските стопани с оглед на управлението на рисковете. Те им позволяват да определят цената както за вложените ресурси, така и за продукцията за определен период от време в бъдеще; |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

—

повторно въвеждане на регулиран пазар при дериватите за храни, какъвто имаше в продължение на няколко десетилетия в края на миналия век — мярка, която запазва функцията на фючърсите за хеджиране. Фючърсите са важни от гледна точка на земеделските стопани с оглед на управлението на рисковете. Те им позволяват да определят цената както за вложените ресурси, така и за продукцията за определен период от време в бъдеще;

| — | въвеждане на стриктни ограничения на движението на цените и дневни ограничения на позициите веднага щом се забележат аномалии в търгуването на пазарите на стокови фючърси (Директива за пазарите на финансови инструменти — ДПФИ II). Ограниченията на позициите следва да се прекалибрират, за да отразяват действителния интерес на търгуващата страна по отношение на необходимостта от хеджиране на реалната рискова експозиция; |
| --- | --- |

—

въвеждане на стриктни ограничения на движението на цените и дневни ограничения на позициите веднага щом се забележат аномалии в търгуването на пазарите на стокови фючърси (Директива за пазарите на финансови инструменти — ДПФИ II). Ограниченията на позициите следва да се прекалибрират, за да отразяват действителния интерес на търгуващата страна по отношение на необходимостта от хеджиране на реалната рискова експозиция;

| — | ограничаване на достъпа до деривати/хеджиране до притежаващи необходимите квалификации и познания инвеститори и търговци, които са действително загрижени за базовите селскостопански стоки; |
| --- | --- |

—

ограничаване на достъпа до деривати/хеджиране до притежаващи необходимите квалификации и познания инвеститори и търговци, които са действително загрижени за базовите селскостопански стоки;

| — | въвеждане на краткосрочни/средносрочни/дългосрочни договорни задължения с цел повишаване на стабилността; |
| --- | --- |

—

въвеждане на краткосрочни/средносрочни/дългосрочни договорни задължения с цел повишаване на стабилността;

| — | стимулиране на оттеглянето от финансови спекулации с хранителни стоки от страна на банките и фондовите дружества чрез въвеждане на повишени капиталови изисквания, за да се намалят ефектите на ливъридж; |
| --- | --- |

—

стимулиране на оттеглянето от финансови спекулации с хранителни стоки от страна на банките и фондовите дружества чрез въвеждане на повишени капиталови изисквания, за да се намалят ефектите на ливъридж;

| 1.7.2. | регулиране на индексите (на стоките и храните):







  — | регулиране и забрана на стоковите индексни фондове и репродуцирането посредством суапове и борсово търгувани продукти, тъй като това увеличава максимално връзката между енергийните пазари и пазарите на храни; ограниченията на позициите не са ефективни при търгуващите със стокови индекси/суапове, тъй като те са синхронизирани; |
| --- | --- | --- |

1.7.2.

—

регулиране и забрана на стоковите индексни фондове и репродуцирането посредством суапове и борсово търгувани продукти, тъй като това увеличава максимално връзката между енергийните пазари и пазарите на храни; ограниченията на позициите не са ефективни при търгуващите със стокови индекси/суапове, тъй като те са синхронизирани;

| — | спиране на публичните средства/взаимните фондове (1) за участници, замесени в спекулации с храни; нито един публичен участник не трябва да търгува с деривати за храни със спекулативна цел, която не обслужва обществения интерес; |
| --- | --- |

—

спиране на публичните средства/взаимните фондове (1) за участници, замесени в спекулации с храни; нито един публичен участник не трябва да търгува с деривати за храни със спекулативна цел, която не обслужва обществения интерес;

| — | забрана на включването на „меки суровини“ (напр. фондове, БТФ) в портфейлите на институционални участници (напр. пенсионни фондове, застраховки); |
| --- | --- |

—

забрана на включването на „меки суровини“ (напр. фондове, БТФ) в портфейлите на институционални участници (напр. пенсионни фондове, застраховки);

| — | предвид необходимостта от регулиране на този пазар в бъдещите становища на ЕИСК трябва да се доразработят конкретни препоръки; |
| --- | --- |

—

предвид необходимостта от регулиране на този пазар в бъдещите становища на ЕИСК трябва да се доразработят конкретни препоръки;

| 1.7.3. | предприемане на мерки срещу финансиализацията на сектора на храните като масово извличане на печалба за сметка на хората:






  — | въвеждане на данъчно облагане на извънредните печалби на корпорациите от търговия и финансови операции преди дивиденти и на данък върху спекулациите с храни (2) за ограничаване на високочестотната търговия; |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

—

въвеждане на данъчно облагане на извънредните печалби на корпорациите от търговия и финансови операции преди дивиденти и на данък върху спекулациите с храни (2) за ограничаване на високочестотната търговия;

| — | разбиване на олигополите на всички равнища на международната верига за търговия с храни и финансовите интереси. |
| --- | --- |

—

разбиване на олигополите на всички равнища на международната верига за търговия с храни и финансовите интереси.

2.   Контекст — кризата с цените на храните в резултат на войната в Украйна

| 2.1. | Въпреки надеждите, че светът ще излезе по-бързо от кризата и че продоволствената сигурност ще започне да се възстановява от пандемията през 2021 г., гладът в световен мащаб се увеличи още повече през 2021 г. Различията във въздействието на пандемията и възстановяването, наред с ограничения обхват и ограничената продължителност на мерките за социална закрила, доведоха до увеличаване на неравенствата, което допринесе за допълнителното изоставане през 2021 г. в постигането на целта за нулево равнище на глад до 2030 г., засягайки в особена степен жените и децата. Според оценките между 702 и 828 милиона души по света (което се равнява съответно на 8,9 и 10,5 % от световното население) са гладували през 2021 г. — общо 150 милиона души повече спрямо 2019 г., преди пандемията от COVID-19 (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Продължаващата война в Украйна, в която участват две от най-големите държави — производителки на основни зърнени култури, маслодайни семена и торове в света, и други външни сътресения прекъсват международните вериги на доставки и повишават цените на зърното, торовете и енергията. Това се случва в момент, в който веригите на доставки все още се възстановяват от COVID и вече са неблагоприятно засегнати от все по-честите екстремни климатични явления, особено в държавите с ниски доходи, с потенциално отрезвяващи последици за световната продоволствена сигурност и изхранването. Няма дефицит, но в резултат на конфликта има временен недостиг, сериозно прекъсване на веригата за доставки на храни и проблеми с дистрибуцията (4)
  , включително там, където се намират стоково-материалните запаси, както и отрицателни последици за производството (прибиране на реколтата и засаждане/сеитба) в Украйна. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В хода на 2022 г. Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) отчете рекордно равнище на индекса на цените на храните, които са по-високи с 34 % спрямо предходната година. Важно е да се отбележи, че още през януари тази година индексът на ФАО на цените на храните вече беше достигнал пиковите равнища, отчетени през 2008 г. В този контекст нямаше как сътресенията в доставките, засягащи две от основните държави — износителки на зърно в света, да не дестабилизират в някаква степен световните пазари. Обхватът и мащабът на настоящата нестабилност на цените обаче могат да се обяснят само частично с базовите условия на пазара. Един от основните недостатъци на продоволствената система, който превърна украинската криза в световна криза на продоволствената сигурност, е непрозрачният и дисфункционален характер на пазарите на зърно (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В своята резолюция относно „Украйна — от подпомагане към възстановяване — предложения на европейското гражданско общество“ ЕИСК насочва вниманието към световната криза с цените на храните, която се изостря от войната в Украйна, и призовава държавите членки и институциите на ЕС да предприемат необходимите стъпки за ограничаване на спекулациите със стоки и за повишаване на прозрачността на пазара. Европейският парламент също призова за мерки за предотвратяване на прекомерните спекулации в две неотдавнашни резолюции (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Настоящата структура на стоковия пазар не допринася за постигането на „устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (7)
  и на целите, свързани с устойчивото развитие, амбицията в областта на климата и справедливия преход, залегнали в Програмата на ООН до 2030 г. и Европейския зелен пакт. Тя не допринася нито за насърчаването на справедливи приходи за земеделските стопани (8) и работниците и справедливи цени за потребителите, нито за защитата на преработвателите на храни (особено МСП) и сектора на търговията на дребно от рисковете на повишаващата се инфлация. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Ролята и последиците от спекулациите със стоки: пазари и механизми

| 3.1. | Спекулацията е инвестиция в надеждата за бъдеща печалба с риск от загуба. Спекулациите със стоки могат да бъдат три вида: i) пряка покупка или продажба на физическа стока, ii) покупка или продажба на договор, с който се урежда бъдещото придобиване или доставка на стока, и iii) покупка или продажба на капитал или дълг на корпорация, която произвежда или търгува със стоки. Стандартизираните договори за стоки се наричат „фючърсни договори“ или „стокови деривати“ и се търгуват на „пазари на стокови деривати“, които са регулирани финансови пазари. Следователно спекулация със стоки може да се осъществи както на физическите, така и на финансовите стокови пазари и непряко на капиталовите пазари и пазарите на облигации. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | От началото на 21 в. насам пазарите на стокови деривати отчитат голям приток на ликвидност от „нетрадиционни“ инвеститори в резултат на промени в регулаторните рамки, уреждащи тези пазари. Появата на нови търговци се нарича „финансиализация“ на стоковите пазари (9). Въпреки че увеличаването на ликвидността допринесе за дълбочината на пазарите на стокови деривати, което затруднява отявленото манипулиране на пазара, то доведе и до спекулативно търсене, което не е свързано с условията на физическия стоков пазар, а това подкопава способността на тези пазари да изпълняват основните си функции. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В първоначалната си форма регулираните пазари на стокови деривати изпълняват две основни цели: i) управление на риска за производителите и потребителите на стоки, и ii) определяне на цените. Управлението на риска се постига чрез хеджиране, което означава заемане на съчетани позиции на физическите пазари и пазарите на деривати, с което се фиксира цената на стоката към момента на хеджиране. Хеджирането изисква тясна връзка между пазарите на стокови фючърси и физическия пазар. За да се гарантира такава тясна връзка, физическата търговия обикновено се базира на цената на дериватите. Въпреки че тази практика гарантира ефективността на хеджирането, тя също така осигурява пряко прехвърляне на спекулативни позиции на пазарите на деривати към физическия пазар. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Фючърсните договори се търгуват за различни месеци на падеж. Всеки фючърсен договор има договорен купувач и продавач. Офертите, направени от купувачи и продавачи, се съпоставят от клиринговата къща на борсата. Съпоставената цена не се заплаща изцяло. Вместо това и двамата търговци прехвърлят гаранционен депозит по маржин сметка, която е регистрирана в клиринговата къща. Печалбите и загубите се извличат директно от гаранционния депозит. Поради това търговията със стокови фючърси е с висок ливъридж. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Когато даден фючърсен договор наближи падежа си, търговците разполагат с две възможности: i) да се придържат към договора и да извършат (ако са продавачът) или приемат (ако са купувачът) доставката, или ii) да заемат съчетана позиция, за да приключат договора преди падежа му. По-голямата част от всички стокови фючърсни договори се уреждат чрез съчетани позиции. Следователно търговията със стокови фючърси не изисква търговецът да притежава физическата стока, която продава, или да има капацитет за складиране на физическата стока, която купува. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Само брокери могат да търгуват на регистрираните стокови борси. Брокерите търгуват от името на своите клиенти и за своя лична изгода. Голям вторичен пазар съществува, когато стоковите деривати се препродават и „преопаковат“ извън борсата. Фючърсни договори се търгуват и извън регулираните борси; това се нарича „извънборсова сделка“, която се договаря без участието на клирингова къща. Това прави стоковите деривати лесно достъпни за инвеститорите на дребно, най-вече под формата на борсово търгуван фонд (БТФ) за конкретни стоки или стокови индекси (10). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Поради дерегулирания характер на пазарите на стокови деривати и факта, че на тях е лесно да се търгува, тези пазари са високоликвидни, а търговията със стокови деривати далеч надхвърля търговията с физически стоки. Ликвидността е ключово изискване за определянето на цените. Определянето на цените е способността на пазара да отразява правилно и своевременно информацията за условията на физическото търсене и предлагане. Определяне на цените може да има само ако всички търговци заемат позиции независимо и единствено въз основа на познаването си на условията на физическото търсене и предлагане; тези условия се наричат „базови условия на пазара“. Определянето на цените се подкопава от търговци, заемащи позиции, които не са свързани с базовите условия на пазара. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Не всички търговци заемат позиции въз основа на базовите условия на пазара (11). В академичната литература се прави разграничение между активни и пасивни търговци. Активните търговци се подразделят на информирани и неинформирани търговци. Активните и информирани търговци са дружества за стокова търговия, които търгуват със стокови фючърси с цел хеджиране и със спекулативна цел като част от основната си дейност, и специализирани фондови мениджъри (напр. хедж фондове), които следват търговски стратегии въз основа на разузнаване на пазара. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Активните и неинформирани търговци (т.нар. инерционни търговци) са фондови мениджъри, които следват търговски стратегии, основани на анализ на статистическите модели и на ограничено или никакво разузнаване на пазара. Пасивните и неинформирани търговци (индексни търговци) са институционални инвеститори, например пенсионни фондове, както и инвеститори на дребно, инвестиращи в БТФ, които търсят експозиция към широка гама от цени на стоките, включително селскостопанските, както и на енергията, минералите и металите, с цел диверсификация на портфейла. Експозиция се постига чрез репродуциране на стоковите индекси, подобно на индексите на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Репродуцирането на индекси означава заемане единствено на дълги (купуващи) позиции, които се подновяват в края на падежа на фючърсния договор. Следователно индексните търговци са едностранчиви по отношение на позициите, които заемат. Те също така са синхронизирани между различните групи стоки, което изпраща сигнал за силно търсене при широка гама от стоки; това води до едновременно движение на цените на различни групи стоки, което не е свързано с базовите условия на пазара (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Подобни спекулативни ценови сигнали могат да бъдат влошени от инерционните търговци, които измерват подкрепата на пазара според посоката на цените. Залагайки на определена посока на цените, инерционните търговци я подсилват допълнително на принципа на самосбъдващата се прогноза, което води до спекулативни балони и голяма нестабилност на цените. Спекулативните балони могат да се задържат дълго време, особено ако информацията за базовите условия на пазара е ограничена, т.е. във времена на голяма несигурност, и ако пазарът се доминира от неинформирани и пасивни търговци. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Разузнаването на пазара струва скъпо и е сравнително по-скъпо от статистическия анализ или бързия преглед на заглавията, особено когато търговците инвестират едновременно на множество пазари. Следователно информираните търговци са сравнително малко и обикновено са големи търговски дружества, които извършват разузнаване на пазара като част от бизнес дейността си с физически стоки. Това прави пазарите на стокови деривати податливи на постоянни спекулативни балони, особено във времена на несигурност и паника на пазара. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Физическата търговия със зърно в световен мащаб е силно концентрирана. Четири дружества контролират приблизително 70-90 % от световната търговия със зърно и реализират прекомерни печалби: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill и Louis Dreyfus, наричани общо ABCD (13) (ADM отчете най-високите си приходи в близо 120-годишната си история и годишно нарастване на оперативната си печалба от 38 % (14)). Тези дружества упражняват олигопол не само над световната търговия със зърно, но и над информацията за базовите условия на пазара, включително складовите наличности. Позициите в складови наличности се държат с трансакционна, предпазна или спекулативна цел. Информацията за нивата на складовите наличности се пази внимателно от конкурентите. Като търговци те гледат напред и се стремят да купуват на ниски цени и да продават на високи. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Дружествата ABCD също са силно финансиализирани. Archer-Daniels-Midland и Bunge са дружества, регистрирани за борсова търговия, и са подложени на натиск от страна на акционерите, които предпочитат краткосрочните печалби пред дългосрочните инвестиции. Акционерите включват хеджирани фондове (напр. Black Rock), инвестиционни банки и до голяма степен институционални инвеститори, например пенсионни фондове. Cargill и Louis Dreyfus са частни дружества, които освен че търгуват със зърно, притежават като дъщерни дружества хедж фондове, банки, дружества за превоз на товари, транспорт, складиране, недвижими имоти и инфраструктура. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Големите физически търговци на стоки търгуват както на деривативните, така и на физическите пазари, и предоставят свои собствени брокерски услуги за пряк достъп до пазарите на стокови деривати. Те също така разполагат със значителна власт над своите доставчици и клиенти. Тази власт им дава възможност да забавят плащанията, за да увеличат паричните резерви, или да забавят доставката на стоки, ако очакват цените да се променят в тяхна полза. За разлика от производителите и потребителите физическите търговци процъфтяват в условията на нестабилност на пазара, тъй като значителните, бързи промени в цените създават възможности за продажба на позиции в складови наличности и финансови позиции с големи печалби за кратък период от време. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Високите и нарастващи цени и секретността около държаните стоково-материални запаси пораждат страх и паника. Страхът и паниката, особено в момент на голяма несигурност, какъвто е настоящият вследствие на войната в Украйна, водят до прекомерно покачване на цените и нестабилност, тъй като пазарът се доминира от спекулативни търговци, яхнали вълната на ценовия бум (15). Физическите търговци нямат голям интерес да се намесват в краткосрочен и средносрочен план, тъй като високите цени повишават стойността на техните както спекулативни, така и трансакционни позиции в складови наличности, които те продават с огромна печалба. Всички търговци от групата ABCD са отчели рекордно високи или почти рекордно високи печалби през 2021 г. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Изключително високите цени пораждат страх от недостиг и недостъпност на доставките и повишават търсенето на позиции в складови наличности, държани с предпазна цел. Презапасяването с хранителни стоки, било то чрез натрупване на запаси от внос или чрез въвеждане на забрани за износ, създава изкуствен недостиг на физическия пазар, допринасяйки допълнително за покачващите се цени. Така спекулативните скокове на цените се потвърждават впоследствие от базовите условия на пазара на принципа на самосбъдващата се прогноза. По време на продоволствената криза през 2008 г. Индия реагира на високите цени на зърното, като забрани износа на ориз, което доведе до рязко повишаване на цените на ориза. Понастоящем Китай се запасява с големи количества царевица, ориз и пшеница поради опасения от недостиг (16). Правителствата, които се презапасяват с хранителни стоки, действат спекулативно, но това е продиктувано от страх и желание да гарантират правото на прехрана на своите граждани, а не да извлекат печалба. Това ясно отличава тези дейности от спекулациите на финансовите и физическите търговци. Презапасяването от страна на правителствата и потребителите е реакция на, а не причина за високите цени на храните; то не допринася за продоволствената сигурност и стратегическата автономност нито в ЕС, нито в развиващите се страни. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Ролята на агенциите за екологичен, социален и управленски (ЕСУ) рейтинг и търговските дружества

| 4.1. | Понастоящем националните екомаркировки, като австрийската UZ49 или германската FNG, не вземат изрично предвид спекулациите с храни в рамките на процеса на оценяване. Дериватите, които не се използват единствено за хеджиране, като цяло са забранени. При екомаркировките веригите на доставки в хранително-вкусовата промишленост се считат за твърде сложни, за да може да се състави лесно приложим набор от правила. Такъв пример е използването на торове, което може да получи различна оценка в зависимост от своя въглероден отпечатък, липсата на данни за установяване на проблеми със заграбване на земя, липсата на прозрачност по отношение на спекулативните търговски дейности в годишните доклади и др. Заради сложността на веригите на доставки няма твърдо установени критерии за изключване, а „спорни критерии“ с по-малка тежест, които има голяма вероятност да бъдат интерпретирани по доста различен начин от рейтинговите агенции. Националните екомаркировки не включват в процедурите си за оценяване изрично прилагани критерии, свързани с меките суровини. Спорните критерии, съсредоточени върху управлението, играят незначителна роля в цялостния процес на определяне на рейтинга заради възможните различни тълкувания. Тези спорни критерии се отнасят основно до търговската етика, която обхваща аспекти като спекулативната търговия, липсата на прозрачност, заграбването на земя и т.н. Така например една екомаркировка оценява „екологичното, социално и управленско качество“ на фонда, когато се използват стокови деривати, но процедурата и евентуалните резултати от нея са неясни и не са публично документирани. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ключов компонент на екологичния, социален и управленски рейтинг е оценката на корпоративното управление (собственост, контрол, управителен съвет, счетоводство и др.) и корпоративното поведение (търговска етика и данъчна прозрачност) на хранително-вкусовата промишленост. За сметка на това липсват — и рядко присъстват сред критериите относно управлението — коефициенти, като например процент на спекулативната търговия с меки суровини, осъществявана от финансовите служби, или прозрачна информация относно нивата на наличностите в складовите съоръжения. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Рейтинговите агенции оценяват пазара на храни като по-уязвим от други сектори. Хранително-вкусовата промишленост е изложена на по-висок от средния климатичен риск в сравнение с други основани на екологичните, социални и управленски принципи отрасли, тъй като хранително-вкусовият сектор допринася за свързаните с климата проблеми (като повишаване на температурата, суша, наводнения и др.) и едновременно с това е уязвим на тяхното въздействие. Въпреки че средният екологичен, социален и управленски рейтинг на предприятията от хранително-вкусовата промишленост се е повишил през последните пет години, конкурентната група на хранителните продукти се доминира от голям дял дружества с контролиращ акционер, с преобладаващо присъствие на семейната собственост. Тази корпоративна структура носи рискове от гледна точка на корпоративното управление, свързани със сложната структура на собствеността с различни права на глас: договори/сделки за управление между дружеството и контролиращия собственик или образувания, притежавани от едно и също контролиращо лице. Поставянето на личното обогатяване на доминиращия собственик над осигуряването на устойчиви печалби може да доведе до това миноритарните инвеститори да бъдат изложени на рискове от решения, облагодетелстващи в голяма степен семейните групи. В сектора на хранителните продукти преобладава контролираната собственост: 58,4 % от дружествата, които съставляват индекса MSCI ACWI, имат акционер или група акционери, държащи 30 или повече процента от правата на глас. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | По-голямата част от дружествата в хранително-вкусовата промишленост (60 %) се класират над инвестиционен клас BBB на екологичния, социален и управленски рейтинг. Почти 2 от всеки 10 съставни образувания имат висок или много висок ЕСУ рейтинг. Това води до силни притоци на инвестиции от страна на дружествата за управление на активи в стоково-материални запаси на хранително-вкусовата промишленост. Цените на храните са на най-високото си равнище от десет години насам и тяхното покачване може да продължи. Инвеститорите обаче стават все по-неблагосклонни към секторите, които нарушават екологичните, социалните и управленските принципи, като например сектора за производство на палмово масло. Ще има нарастващо търсене на спазващо екологичните, социални и управленски критерии изграждане на портфейли въз основа на стоки. От септември 2008 г. до септември 2011 г. индексът на ФАО нарасна с 12 % — процент, който надвишава този на инфлацията. Въздействието на скока на цените на храните върху стоково-материалните запаси се отличава със следните характеристики: на първо място, това въздействие беше всеобхватно. Покачването на цените на храните оказа положително въздействие върху производителите и преработвателите на храни и предприятията за бързооборотни потребителски стоки (FMCG). Сега обаче екологичните, социалните и управленските аспекти ще бъдат основен определящ фактор при вземането на решения за разпределението на активите. Незадоволителните резултати на стоково-материалните запаси от палмово масло по време на скока на цените на тази суровина през 2021 г. са пример за въздействието, което тези нови съображения оказват върху цените на акциите. Както е посочено в параграфи от 4.1 до 4.4, тези екологични, социални и управленски рейтинги обаче не обхващат въпроса за спекулациите с храни. Когато се вземе предвид, например, силно спекулативната търговия или натрупването на прекомерни запаси от физически стоки, предизвикващи покачване на цените, като част от търговската етика и управлението, общият ЕСУ рейтинг трябва да бъде адаптиран съответно. С оглед на това средният ЕСУ рейтинг на хранително-вкусовата промишленост, както и на фондовите дружества, може да се окаже твърде висок. Това трябва да бъде проучено по-подробно. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Високите и бързо повишаващи се нива на концентрация в хранително-вкусовия сектор укрепват промишления модел на производство на храни и земеделие, като изострят неговото негативно социално и екологично въздействие и задълбочават съществуващия дисбаланс на силите (17). Като цяло гигантите в областта на управлението на активи — BlackRock, Vanguard, State Street, Fidelity и Capital Group, притежават значителни дялове в предприятията, които доминират различните сегменти от веригите за доставки на селскостопански хранителни продукти. Взети заедно, тези пет дружества за управление на активи притежават около 10—30 % от акциите на водещите предприятия в хранително-вкусовия сектор. Предприятията, в които големите дружества за управление на активи притежават най-големи дялове, са предприятия, доминиращи силно концентрирани пазарни сегменти, в това число селскостопанските суровини, търговията със стоки и преработените и опаковани храни (18). Тези корпоративни стратегии могат съвкупно да доведат до по-широкообхватни последици, като по-голямо неравенство в продоволствената система, отслабване на иновациите в сектора и засилване на пазарната мощ и политическото влияние на водещите предприятия в сектора. Необходимо е допълнително проучване, за да се изгради солидна основа за формулиране на бъдещите насоки на политиката, когато става въпрос за свързани със собствения капитал инвестиции в сектора на храните и селското стопанство. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | При свързаните със собствения капитал инвестиции в хранително-вкусовия сектор са широко застъпени множество аспекти на финансиализацията. Борсово търгуваните фондове (БТФ) и основаните на индекси взаимни фондове, включително тези, които са свързани конкретно с храните и селското стопанство, предоставят нови възможности за финансови инвестиции и печалби, а обикновените хора все по-често участват в тези инвестиционни механизми чрез своите пенсионни фондове и индивидуални пенсионни спестовни сметки (19). Разрастването на тези свързани със собствения капитал инвестиционни фондове води до преобразуване на системите на хранително-вкусовата промишленост по начин, който поставя нуждите на акционерите над други социални и екологични цели. Така например борсово търгуваният фонд Vaneck Vectors Agribusiness е най-големият селскостопански индексен фонд. Неговата средна годишна доходност за последните 10 години е 8,32 %. Същевременно нетната стойност на активите му е нараснала до 32 % между 2020 г. и 2021 г. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Настоящата регулаторна рамка: предизвикателства и възможности

| 5.1. | Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II — 2014/65/ЕС) наложи всеобхватни изисквания за оповестяване и докладване с цел да се ограничи прекомерната спекулативна търговия и да се насърчи прозрачността. В нея бяха предложени ограничения на позициите за всяко място на търговия не само при търговията с ценни книжа, но и при еквивалентните извънборсови трансакции. Дружествата освен това се задължават да подават ежедневни отчети за позициите до местата за търговия и регулаторните органи. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Тези мерки, особено ограниченията на позициите, са полезни, но не особено ефективни за ограничаване на прекомерните спекулации на финансовите пазари. Те са тясно свързани с въпроса за ролята на тези спекулации във формирането на цените. Критиките от страна на гражданското общество и академичните среди към ограниченията на позициите не са свързани само с (възможното) слабо прилагане на тези ограничения, но и с регулаторни въпроси като i) честотата на преразглеждане, ii) отчитането на индексните фондове при определянето на ограниченията на позициите и iii) правилата на регулаторните органи за освобождаване. Регулаторните органи трябва да отговорят на въпроси като кога влизат в сила ограниченията на позициите и защо силният приток на капитал в селскостопански стоки през последните две години не е предизвикал тревога. Изключително важно е и да се повиши прозрачността на регулаторните органи. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Всички сделки трябва да се докладват на националните органи веднага щом бъдат осъществени: на всички големи борси трябва да има възможност за докладване на сделките в реално време (или възможно най-бързо) за всички стокови деривати, включително извънборсовите договори. Възможно най-много сделки трябва да се извършват на прозрачни платформи и всички извънборсови договори трябва да бъдат регистрирани. Различните видове контрагенти следва да подлежат на подходящи изисквания за оповестяване: пазарните участници и позициите следва да се категоризират по вид на субекта (напр. банка или физически търговец) и на дейността (напр. спекулативна или хеджиране) и да подлежат на подходящи изисквания за оповестяване и съответно на регулаторни ограничения. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Комисията за търговия със стокови фючърси на САЩ (CFTC), например, публикува само седмични данни за търгуваните позиции, макар че разполага с ежедневни данни. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Следва да се въведат ограничения за това доколко нагоре или надолу могат да се движат цените в рамките на един ден и борсата следва да има право да затвори пазара, ако тези прагове бъдат надвишени. Следва да се наложат обвързани със срокове ограничения на цените в рамките на деня, които на първо време да са фиксирани на предпазливи, но подходящи нива, с възможност постепенно да бъдат затегнати след проследяване на евентуалните неблагоприятни последици, като например ниска ликвидност. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Освен това ограниченията на позициите следва да се прекалибрират, за да се намали въздействието върху цените на един-единствен участник. Ex-ante ограниченията на позициите следва да бъдат въведени общо за всички финансови пазари. Следва да се въведат ограничения на броя на договорите, които могат да бъдат подновявани в рамките на един ден. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Извънборсовите сделки следва да бъдат регулирани, а трансакциите — регистрирани в клирингова къща за надзор. Освен това регистрираните борси следва да имат право да прекратят търговията, ако редът на пазара не може да бъде гарантиран. Никой търговец не трябва да може да търси отговорност от борсата за загуби, понесени поради спиране на търговията, попадащо в обхвата на регулаторните правомощия на борсите. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Следва да се въведат общи ограничения на позициите за всички видове дериватни договори, които да се прилагат за всички контрагенти: всяко изключение от ограниченията на позициите следва да бъде ограничено до предприятия, които търгуват пряко с физически стоки и използват стоковите пазари за хеджиране на основните рискове, свързани с търговската им дейност. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Следва да се въведе данъчен режим, за да се ограничи използването на пасивни спекулации, борсово търгувани фондове и високочестотна търговия на пазарите на селскостопански деривати. Данъкът върху финансовите сделки би могъл да послужи и за ограничаване на прекомерните спекулации и същевременно за набиране на средства, с които да се финансират действията в областта на развитието и изменението на климата. Данъчното облагане на сделки, случващи се в рамките на милисекунди, обаче може да се окаже твърде трудно. Благодарение на автоматизираната търговия средното време за осъществяване на сделка е осем секунди. По-уместно би било облагане на борсата като субект въз основа на определени критерии, вместо съсредоточаване върху всяка една входяща и изходяща операция. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Заради кризата в Украйна цените на пшеницата се различават на някои местни пазари; разликата между цените в брой и референтните фючърси на Чикагската борса рязко намаля, тъй като купувачите на пшеница са разколебани от най-високите цени, отчитани от 2008 г. насам. Това може да постави в неизгодна позиция земеделските стопани, които вече са изправени пред най-тежката инфлация на разходите на стопанствата от години. Този сценарий за касовия пазар, който наблюдаваме в резултат на войната, вреди на способността на земеделските стопани да предлагат на пазара пшеница от старата и дори от новата си реколта. Някои производители посочват, че офертите им са били изтеглени от зърнохранилищата. Ситуацията при фючърсите с пшеница е абсурдна. Има рязко разминаване между фючърсите и паричните средства в брой. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | За да се постави обсъждането на по-нататъшното регулиране в перспектива, следва да се отбележи, че ЕС вече разполага с най-регулираните финансови пазари. Очевидно е, че за да бъде ефективно, това регулиране трябва да бъде разширено на световно равнище. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | В заключение, спекулациите на финансовите пазари не са единственият фактор, допринасящ за динамиката на цените на пазарите на стокови фючърси и съответно за повишаването на цените на храните, но са значителен фактор! Необходимо е да се направи по-задълбочен анализ на регулаторните инструменти и тяхното функциониране и евентуално да се пристъпи към тяхното адаптиране по време на кризата. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Пътят напред: предложенията на гражданското общество за действия

| 6.1. | ЕИСК призовава държавите членки и институциите на ЕС да повишат прозрачността на пазара, по-специално чрез докладване от ЕСУ характер и оповестяване на нефинансова информация от страна на участниците в спекулациите. Трябва да се проучи ролята на екологичния, социален и управленски рейтинг от гледна точка на спекулациите с храни. По-специално следва да се направи преглед на методологиите на кредитните агенции по отношение на начина, по който те оценяват хранително-вкусовата промишленост и участниците в сектора на храните като цяло. Понастоящем екологичните, социални и управленски рейтинги имат съответствие от по-малко от 50 %. Това води до неправилно изготвени оценки, които оказват значително въздействие върху притока на земеделски капитал. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Всички участници в световен мащаб, в това число държавите и частните субекти, следва да докладват на системата за информация относно селскостопанските пазари (AMIS), евентуално посредством ФАО. Колкото повече знаем за запасите от храни, толкова по-добре. Информацията за складовите наличности/потока на запасите в световен мащаб е от първостепенно значение. Извънборсовите трансакции също следва да бъдат допълнително проучени. Всички извънборсови продукти трябва да преминат през клиринг и да бъдат регистрирани чрез клирингова къща. Регулаторните органи трябва да разполагат с данни за позициите, разбити по клиенти. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК изтъква, че пазарите на стокови деривати предоставят ключови услуги на производителите и потребителите на хранителни стоки, по-специално управление на риска и определяне на цените, и че функционирането на тези пазари се подкопава от спекулативна дейност. Поради това ЕИСК настоятелно призовава държавите членки и институциите на ЕС да предприемат необходимите стъпки, за да ограничат прекомерните спекулации със стоки, по-конкретно чрез: |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Регулиране на фючърсния пазар при дериватите за храни, каквото имаше в продължение на няколко десетилетия в края на миналия век — мярка, която запазва функцията на фючърсите за хеджиране. Другите препоръчани мерки са:






  — | въвеждане на стриктни ограничения на движението на цените и дневни ограничения на позициите веднага щом се забележат аномалии в търгуването на пазарите на стокови фючърси (ДПФИ II). Ограниченията на позициите следва да се прекалибрират, за да отразяват действителния интерес на търгуващата страна по отношение на необходимостта от хеджиране на реалната рискова експозиция. Би било полезно да има повече прозрачност и ефективно прилагане на ограниченията на позициите; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

—

въвеждане на стриктни ограничения на движението на цените и дневни ограничения на позициите веднага щом се забележат аномалии в търгуването на пазарите на стокови фючърси (ДПФИ II). Ограниченията на позициите следва да се прекалибрират, за да отразяват действителния интерес на търгуващата страна по отношение на необходимостта от хеджиране на реалната рискова експозиция. Би било полезно да има повече прозрачност и ефективно прилагане на ограниченията на позициите;

| — | ограничаване на достъпа до деривати/хеджиране до притежаващи необходимите квалификации и познания инвеститори и търговци, които са действително загрижени за базовите селскостопански стоки; |
| --- | --- |

—

ограничаване на достъпа до деривати/хеджиране до притежаващи необходимите квалификации и познания инвеститори и търговци, които са действително загрижени за базовите селскостопански стоки;

| — | въвеждане на краткосрочни/средносрочни/дългосрочни договорни задължения с цел повишаване на стабилността; |
| --- | --- |

—

въвеждане на краткосрочни/средносрочни/дългосрочни договорни задължения с цел повишаване на стабилността;

| — | стимулиране на оттеглянето от финансови спекулации с хранителни стоки от страна на банките и фондовите дружества чрез въвеждане на повишени капиталови изисквания, за да се намалят ефектите на ливъридж. Примерите с големи финансови институции (като Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria и др.), които забраниха спекулациите с храни посредством деривати, показват, че е възможно тези участници да адаптират съответно своето управление; |
| --- | --- |

—

стимулиране на оттеглянето от финансови спекулации с хранителни стоки от страна на банките и фондовите дружества чрез въвеждане на повишени капиталови изисквания, за да се намалят ефектите на ливъридж. Примерите с големи финансови институции (като Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria и др.), които забраниха спекулациите с храни посредством деривати, показват, че е възможно тези участници да адаптират съответно своето управление;

| — | по-строго регулиране в случай на аномалии. Борсите следва да въведат правила, които да ограничат дестабилизиращото влияние на високочестотната търговия (20); |
| --- | --- |

—

по-строго регулиране в случай на аномалии. Борсите следва да въведат правила, които да ограничат дестабилизиращото влияние на високочестотната търговия (20);

| — | механизмите за мониторинг и санкциониране на злоупотребите с позиции на пазара трябва да бъдат укрепени и да станат по-гъвкави, за да осигурят навременна реакция. |
| --- | --- |

—

механизмите за мониторинг и санкциониране на злоупотребите с позиции на пазара трябва да бъдат укрепени и да станат по-гъвкави, за да осигурят навременна реакция.

| 6.3.2. | Регулиране на индексите (на стоките и храните), по-специално чрез регулиране и забрана на стоковите индексни фондове и репродуцирането посредством суапове и борсово търгувани продукти, тъй като това увеличава максимално връзката между енергийните пазари и пазарите на храни. Ограниченията на позициите не са ефективни при търгуващите със стокови индекси/суапове, тъй като те са синхронизирани. Освен това трябва да се спрат публичните средства за участници, замесени в спекулации с храни; нито един публичен участник не трябва да търгува с деривати за храни със спекулативна цел, която не обслужва обществения интерес. Следва да се забрани и включването на „меки суровини“ (напр. фондове, БТФ) в портфейлите на институционални участници (напр. пенсионни фондове, застраховки). Предвид необходимостта от регулиране на този пазар в бъдещите становища на ЕИСК трябва да се доразработят конкретни препоръки. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Предприемане на мерки срещу финансиализацията на сектора на храните като масово извличане на печалба за сметка на хората, напр. чрез въвеждане на данъчно облагане на извънредните печалби на корпорациите преди дивиденти и на данък върху спекулациите с храни (21) за ограничаване на високочестотната търговия, както и разбиване на олигополите на всички равнища на веригата и финансовите интереси. |
| --- | --- |

6.3.3.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК).

1

(2)  Данък върху финансовите сделки изключително за спекулациите с храни — Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета относно обща система на данък върху финансовите сделки и за изменение на Директива 2008/7/ЕО“ COM(2011) 594 final (ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 55).

2

(3)  ФАО, ИФАД, УНИЦЕФ, СПП и СЗО (2022 г.), In Brief to The State of Food Security and Nutrition in the World 2022. Repurposing food and agricultural policies to make healthy diets more affordable. („Състоянието на продоволствената сигурност и изхранването в света през 2022 г. накратко: преориентиране на политиките в областта на храните и селското стопанство с цел здравословното хранене да стане по-достъпно“). Рим, ФАО.

3

(4)  Статистически данни на ФАО

4

(5)  IPES Food

5

(6)  Резолюция на Европейския парламент от 6 юли 2022 г. относно справянето с продоволствената сигурност в развиващите се страни (2021/2208(INI)) (OB C 47, 7.2.2023 г., стр. 149) и Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2022 г. относно необходимостта от спешен план за действие на ЕС за гарантиране на продоволствената сигурност във и извън ЕС в контекста на руското нашествие в Украйна (2022/2593(RSP)) (OB C 361, 20.9.2022 г., стр. 2).

6

(7)  Становище на Европейския икономическия и социален комитет относно „Устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 106, 31.3.2020 г., стр. 1).

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно нелоялните търговски практики в отношенията между стопански субекти по веригата за доставка на храни“ (COM(2018) 173 final) (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

8

(9)  УНКТАД (2009 г.), „The Financialization of Commodity Markets“ („Финансиализацията на стоковите пазари“), глава II от Доклада за търговията и развитието за 2009 г. УНКТАД: Женева; УНКТАД (2011 г.), „Price Formation in Financialized Commodity Markets: The Role of Information“ („Формиране на цените на финансиализираните стокови пазари: ролята на информацията“).

9

(10)  Heidorn, van Huellen, Loayza-Desfontaines, Riedler, Schmaltz и Schröder (2014 г.), „Flankierende Ansätze zur Verbesserung der Markttransparenz und Bekämpfung von Marktmissbrauch im Rohstoffterminhandel“ („Спомагателни подходи за подобряване на прозрачността на пазара и борба с пазарната злоупотреба във фючърсната търговия на суровини“), Bundesministerium der Finanzen (BMF), Берлин, Манхайм.

10

(11)  Van Huellen (2020 г.), „Approaches to Price Formation in Financialized Commodity Markets“ („Подходи към формирането на цените на финансиализираните стокови пазари“), Journal of Economic Surveys, 34(1): 219-237. DOI: 10.1111/joes.12342.

11

Journal of Economic Surveys,

(12)  Van Huellen (2018 г.), „How financial investment distorts food prices: evidence from U.S. grain markets“ („Как финансовите инвестиции изкривяват цените на храните: данни от пазарите на зърно в САЩ“), Agricultural Economics, 49(2): 171-181. DOI: 10.1111/agec.12406.

12

Agricultural Economics,

(13)  Murphy, Burch и Clapp (2012 г.), „Cereal Secrets: The World’s Largest Gain Traders and Global Agriculture“ („Тайните на зърнените култури: най-големите търговци на зърно в света и световното селско стопанство“), Oxfam Research Report.

13

(14)  От доклада до акционерите за финансовата година декември 2020 г. — декември 2021 г.

14

(15)  Международен научноизследователски институт за политика в областта на храните (IFPRI)

15

(16)  Статия на Bloomberg

16

(17)  Доклад на IPES Food

17

(18)  Clapp, J. (2019 г.), „The rise of financial investment and common ownership in global agrifood companies“ („Увеличаването на финансовите инвестиции и съсобствеността в световните хранително-вкусови предприятия“), Review of International Political Economy.

18

Review of International Political Economy.

(19)  https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/09692290.2019.1597755.

19

(20)  https://www.welthungerhilfe.de/welternaehrung/rubriken/wirtschaft-menschenrechte/befeuert-finanzspekulation-die-globale-ernaehrungskrise.

20

(21)  Данък върху финансовите сделки изключително за спекулациите с храни — Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета относно обща система на данък върху финансовите сделки и за изменение на Директива 2008/7/ЕО“ COM(2011) 594 final (ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 55).

21

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/61

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социално-икономическото положение в Латинска Америка след кризата, породена от COVID-19 — ролята на гражданското общество в процеса на възстановяване“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/09)

| Докладчик: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |

Докладчик:

Josep PUXEU ROCAMORA

| Решение на пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 16.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 159/2/0 |

Решение на пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

16.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

159/2/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Усилията следва да се съсредоточат върху подобряването на диалога и засилването на сътрудничеството между двата региона чрез хоризонтален подход и многостепенен диалог. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Отношенията между двата региона укрепват въз основа на общите ценности и цели. Те обаче трябва да бъдат привлекателни и от гледна точка на ресурсите, трансфера на технологии и резултатите, както и по отношение на социалното си измерение. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В рамките на геополитическата конкуренция на ЕС и Латинска Америка установяването на стратегическа автономност позволява да се засили сътрудничеството между двата региона, да се укрепи ангажираността им с многостранния подход и да се консолидира присъствието и значимостта им на международната сцена по стратегически теми. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Една от най-важните характеристики на уязвимостта в Латинска Америка е ниското качество на работните места. Възстановяването ще трябва да се съсредоточи върху насърчаването на създаването на по-формални и достойни работни места, подобряването на професионалното обучение и секторните политики, както и да насърчи минималната работна заплата и колективното договаряне в рамките на социалния диалог. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Европа и Латинска Америка са ангажирани с демокрацията, принципите на правовата държава и устойчивостта на околната среда, което предполага осигуряване на защита и гаранции за гражданското общество, за да може то да играе водеща роля в развитието и преодоляването на кризите, и за да се насърчи необходимият диалог за нов социален договор. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Принципът „да не се пренебрегва никой“ трябва да се спазва, като се преосмисли уязвимостта от гледна точка не само на доходите, но и на последиците от нея за различните групи от населението, в това число жените, хората с увреждания, възрастните хора и децата. Свободно и демократично организираните граждански общества са най-добрият инструмент, който да превърне пожеланията в реалност. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Социалното напрежение в Латинска Америка и заплахите за демокрацията в целия свят демонстрират необходимостта от преосмисляне на развитието с повече и по-качествени политики, по-широко приобщаване и плурализъм и с разбиране на дълбоките причини за недоволството с цел да бъдат превърнати в източници на социално благосъстояние. Европа и Латинска Америка могат да бъдат партньори в рамките на съюз за демокрация, устойчивост, социална справедливост и многостранно сътрудничество (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Европа и Латинска Америка следва да бъдат партньори в съюз за защита на демокрацията, за по-справедливи и по-равнопоставени икономики и общества, който укрепва многостранното сътрудничество и се ангажира изцяло с опазването на околната среда. Този съюз изисква пълното признаване и пълноценното участие на съответните организирани граждански общества, организации за защита на правата на човека, синдикални и стопански организации, екологични сдружения и др. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Общи бележки

| 2.1. | В Латинска Америка е налице постепенно забавяне на икономическия растеж след приключването на бума на суровините. Преди кризата с коронавируса средният растеж беше едва 0,3 %. Всъщност през периода 2014—2020 г. беше отчетен най-слабият икономически растеж от седемдесет години насам, а публичният дълг достига рекордни размери. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Здравната криза, причинена от коронавируса, имаше тежки последици в региона, като случаите на заболелите и починалите надхвърлиха средните показатели за света. Това доведе до огромна тежест за здравните системи, които вече изпитваха трудности при справянето с ендемичните заболявания и дори при оказването на първични грижи (2). Кризата с COVID само подчерта отрицателните последици от политиките, прилагани в продължение на десетилетия (съкращения на бюджета за здравеопазване, намаляване на персонала, отлив на инвестиции в инфраструктура и др.), които се оказаха неефективни за справяне с предизвикателството, наложено от вируса. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С оглед на кризата, породена от пандемията, повечето държави предприеха изпреварващи действия, като наложиха ограничения на движението и подготвиха помощи и трансфери за уязвимите групи. Освен това бяха въведени безпрецедентни антициклични фискални и парични политики (3). Въпреки това загубите в човешки план, както и по отношение на икономиката и социалното приобщаване, бяха значителни поради структурната слабост и ограничените бюджетни средства за ответни мерки. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2Средният темп на инфлация в региона нараства, като достигна 9,8 % през 2021 г., а през 2022 г. в резултат на последиците от войната очакванията са да се повиши до 11,2 %. (4) Това задълбочава разделенията, които ограничават развитието. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Латинска Америка е изправена пред т.нар. „капани на развитието“ (5) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | За преодоляване на капана на производителността са необходими диверсифицирани икономически структури и по-усъвършенствани продукти и услуги. Връщането към производство, основано на първичния сектор, не гарантира достатъчно интегриране в глобалните вериги за стойност и създава малко стимули за инвестиции. Освен това пандемията засегна особено силно ММСП, които срещат повече трудности при внедряването на нови технологии, а войната отслабва селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Преодоляването на капана на социалната уязвимост включва необходимостта от подобряване на институциите в областта на заетостта и социалната закрила в областите, където е необходимо създаване на повече приобщаваща формална заетост и по-качествени работни места, за да бъде прекъснат порочният кръг на уязвимост, непостоянни доходи и слаба социална закрила. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | За справянето с институционалния капан са необходими по-ефективни институции и политики за приобщаване, за да се възстанови доверието, да се подобри качеството на публичните услуги и да се отговори на стремежите на една широка средна класа, както и за да се гарантира твърдост за устояване на популистките и авторитарни пориви. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Капанът на екологичната уязвимост се основава на насочване на производството към сектори с интензивно използване на природни ресурси и предполага поемане на високите разходи за корекция на модела, който се характеризира с големи въглеродни емисии и използването на невъзобновяеми ресурси. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Структурните проблеми и капаните на развитието (6) засягат възстановяването на икономиката и заетостта. Регионалният БВП се сви с 6,8 % през 2020 г. (7) През 2021 г. средният растеж беше 6,1 %, а през 2022 г. се очаква регионът да отбележи растеж от едва 2,1 %, което е недостатъчно за компенсиране на задълбочаващите се структурни слабости. Положението се влошава от кризата, породена от руската инвазия в Украйна, увеличаването на цените на изкопаемите горива, производствените суровини за селското стопанство и храните, въпреки че някои държави увеличиха предлагането на първични продукти за износ. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Социално и икономическо въздействие на пандемията и войната

| 3.1. | От загубените през 2020 г. 22 милиона работни места все още не са възстановени 4,5 милиона, основно по-нискоквалифицирани работни места, женската, младежката и неформалната заетост. Между 2019 г. и 2020 г. процентът на участие на жените в заетостта намаля от 51,4 % през 2019 г. на 46,9 % през 2020 г. Загубата на работни места в битовия сектор (20,9 %) засегна между 11 и 13 милиона жени през 2019 г. (8) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Регионът загуби повече от десетилетие от гледна точка на намаляването на бедността и може би се намира пред ново загубено десетилетие (9). През 2021 г. равнището на бедност достигна 32,1 %, а крайната бедност — 13,8 %. Броят на бедните нарасна на 201 милиона, а броят на хората в крайна бедност се увеличи от 81 на 86 милиона. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Здравната и инфлационната криза показват уязвимостта на населението със средни доходи, характеризираща се с ниски вноски към зависещата от вноски система за социална закрила и слабо покритие на независещата от вноски социална закрила (10). Неформалната икономика е намаляла, но все още генерира 140 милиона работни места, заети по-специално от селскостопански работници, жени и младежи. Това означава по-голяма уязвимост, по-малка социална мобилност и по-малко възможности за събиране на данъци и предоставяне на закрила от страна на държавата. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Пандемията оказа силно въздействие върху децата и младежите заради ограничаването на защитата, осигурявана от присъственото обучение: 114 милиона деца не посещаваха училище през период, който в някои държави продължи до две години. Разделението в областта на свързаността, цифровите умения и възможностите на семействата да се справят с принудителната цифровизация доведе до разделение между учениците с високи и ниски доходи, което се равнява на две учебни години (11). Освен това се увеличи натоварването на жените със задължения за полагане на грижи. Хората с увреждания, които са приблизително 85 милиона, също бяха засегнати. Липсата на достъпна информация, както и дискриминацията, с която се сблъскват в областта на здравните грижи, влошават крехкото приобщаване, застрашено и от инфлацията. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предвид ограниченото предлагане, съсредоточено в северното полукълбо, държавите от Латинска Америка получиха достъп до ваксини посредством двустранни преговори и получиха 93 милиона дози от програмата COVAX. ЕС изнесе над 130 милиона дози, а държавите членки дариха още 10 милиона дози (12). Въпреки трудностите в региона е постигнато средно равнище от 63,3 % от населението с поставени две дози от ваксината. И макар че процентът достига 89 % в някои държави, в други е дори под 1 % (13). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Изострено социално недоволство

| 4.1. | Социалните протести, които разтърсиха някои държави през 2019 г., не са напълно преодолени. Някои напрежения се изостриха и ще се задълбочат допълнително в резултат от покачващите се цени на храните. Гневът на гражданите се дължи на ниското качество на публичните политики, корупцията, уязвимостта на средната класа, социалното изключване и несигурността. Социалните очаквания, породени през първото десетилетие на 21 век, не бяха оправдани и разделението между гражданите и институциите се задълбочи. Резултатите от изборния цикъл в региона през 2020—2022 г. показват тенденция към промяна, което изправя новоизбраните президенти пред големи предизвикателства. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Регионът се отличава с едни от най-големите неравенства в света. В периода 2019—2020 г. делът на хората с високи и средно високи доходи е отбелязал спад от 1 %, този на хората със средни и средно ниски доходи е намалял с 3,5 %, докато делът на хората с ниски доходи (доходи под 1,8 пъти прага на бедност) е нараснал с 4,7 %, а този на населението в бедност или крайна бедност — с 3,3 % (14). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Друг фактор за недоволство е несигурността, пред която са изправени латиноамериканците, особено в градовете. Насилието със сигурност би могло да бъде свързано с организираната престъпност, незаконния трафик и неспособността на държавите да го възпрe (15). Но не става въпрос само за престъпни деяния; има и социално насилие, свързано с равнищата на крайна бедност, което изисква публични политики за създаване на достойни условия на труд и промени в качественото образование за всички; има и политическо насилие, което насърчава отстраняването на противниците в опит да се запази властта. Силно обезпокоителното насилие срещу синдикални дейци, журналисти, защитници на околната среда и на правата на човека, и предприемачи също се засили по време на пандемията и вълните от протести. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | След последното заседание на Евролат, на което беше подчертана необходимостта да се осигури по-добра защита на служителите в съдебната система, би било полезно да се направи оценка на проекта COPLA (Наказателен съд на Латинска Америка и Карибите срещу организираната транснационална престъпност). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Едно от структурните предизвикателства е уязвимостта спрямо изменението на климата: регионът е един от най-засегнатите, като икономическите последици може да достигнат 85,852 милиарда евро годишно. Тези последици следва да се разглеждат в социалните им измерения, които включват продоволствената несигурност и все по-честите бедствия. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Несигурността, бедността и съществуването на авторитарни режими предизвикаха значителен поток от хора по целия континент. Уязвимостта, породена от тези процеси на миграция и търсене на убежище, доведе до хуманитарна криза, която остава без адекватна реакция и изисква регионален подход. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Демокрациите са в уязвимо положение. Елитите, партиите и парламентите са засегнати от криза на легитимност и доверие, която, наред с усещането за корупция и силната разпокъсаност и поляризация, направиха недостатъчни механизмите за вземане на колективни решения и за договаряне (16). Настоящото положение на световна нестабилност засилва още повече заплахата от авторитаризъм и необходимостта от укрепване на демокрациите. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Към нов социален пакт

| 5.1. | Въпреки недоволството и ниското доверие в системата гражданите са готови да настояват на улиците и пред урните за политически промени. Важна роля в тези процеси на мобилизиране играят младите хора и жените: тяхното участие в политическата сфера е ценен актив. От съществено значение е да се насърчава модел на институционализиран социален диалог като този, който вече съществува в Европа, и да се консолидира съществуващото сътрудничество с Европейския икономически и социален комитет и Международната асоциация на икономическите и социалните съвети. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Гражданите следва да бъдат активен фактор в прехода, като се засилят механизмите за обсъждане и гражданско участие и се гарантира тяхната достъпност и защита. Необходимо е да бъде възстановено доверието посредством изготвянето на отворени и приобщаващи политики, да се изготвят ясни стратегии за комуникация и да се осигурят системи за социална компенсация. Необходимо е също така да се засили отчетността и оценката на политиките и тяхното въздействие. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Нов социален договор може да се постигне: чрез всеобхватни споразумения между социално-икономическите групи, между териториите и между поколенията като се насърчават гъвкави и устойчиви производствени стратегии, които създават качествени работни места, и екологичната и цифровата трансформация. Нужни са и всеобхватни и ефикасни системи за социална закрила и по-устойчив модел на финансиране за развитие. Следва да се гарантира, че правата се зачитат, работните места са достойни и осигуряват жизнен минимум и колективно договаряне, социалната закрила е универсална, а социалният диалог подсигурява мерки за справедлив преход в областта на климата и технологиите. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | За този социален пакт е необходима стабилна и фискално устойчива държавна разходна политика. В краткосрочен план са важни действията по линия на международното сътрудничество, увеличаването и насочването на ликвидни средства към държавите със средни доходи, и облекчаването на дълга на държавите с ниски и средни доходи. Към това се добавя укрепването на публичните приходи посредством по-ефикасна събираемост на данъците. В средносрочен план трябва да се укрепи прогресивното и ефикасно данъчно облагане с оглед на постоянните разходи за активна социална политика. Също така ще бъде необходимо да се постигне международен консенсус за преструктуриране на публичния дълг. В дългосрочен план трябва да се повишат делът на данъците, данъчните постъпления от цифровата икономика и екологичното данъчно облагане. Също така е необходимо международно сътрудничество за намаляване на отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци (17). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В този контекст развитието на социалната пазарна икономика в региона е от жизненоважно значение, като се има предвид важната ѝ роля за развитието на приобщаваща и устойчива производствена и трудова система, за която е необходимо да се създадат справедливи пазари и канали за дистрибуция (18). Важно е да се признае и засили ролята на вътрешните консултативни групи в наблюдението на споразуменията за свободна търговия (19). |
| --- | --- |

5.5.

6.   Алианс с Европейския съюз:

| 6.1. | Политиката на ЕС в областта на сътрудничеството за развитие признава необходимостта от прилагане на нови способи, надхвърлящи парадигмите „Север — Юг“ и предоставянето на официална помощ за развитие (ОПР), като се приемат нови форми на партньорство с много действащи лица и на много равнища (20). Инструментът за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС) отговаря на необходимостта от подобряване на гъвкавостта при разпределението на средствата между различните географски и тематични области и при справянето с глобалните предизвикателства и общата пътна карта, свързана с ЦУР. Така, със стратегията „Глобален портал“ (Global Gateway), се цели интелигентно, чисто и сигурно свързване на света в цифровия, енергийния и транспортния сектор, както и засилване на системите в областта на здравеопазването, образованието и научните изследвания. Тези промени имат за цел да предоставят на ЕС необходимите ресурси и инструменти за съчетаване на неговите ценности и интереси в един по-сложен, оспорван и взаимносвързан международен контекст. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | За да се формулират стратегиите, беше стартирана инициативата Team Europe („Екип Европа“), чиято цел е да обедини усилията на европейските институции, държавите членки и техните изпълнителни агенции заедно с финансовите институции за развитие. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | В рамките на европейското сътрудничество бяха положени усилия за преодоляване на класификацията, основана на доход на глава от населението, и за възприемане на концепцията за „развитие в преход“, която е по-подходяща за потребностите на региона. При все това ЕС все още е изправен пред предизвикателството да подобри диалога и способността да популяризира стабилността на отношенията и свързаните с това предимства. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | В настоящия контекст, характеризиращ се с множество изключително сериозни предизвикателства на световно, регионално и национално равнище, е важно да се подчертае, че Европа и Латинска Америка биха могли да бъдат идеални партньори в рамките на съюз за защита на демокрацията, за по-справедливи и по-равнопоставени икономики и общества, който укрепва многостранното сътрудничество и се ангажира изцяло с опазването на околната среда. Следва да се подчертае, че този съюз не би бил жизнеспособен без пълното признаване и пълноценното участие на съответните организирани граждански общества, организации за защита на правата на човека, синдикални и стопански организации, екологични сдружения и др. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Подкрепа за възстановяването с участието на гражданското общество

| 7.1. | През 2020 г. бяха отчетени промени в структурата на източника на преките чуждестранни инвестиции. До 2019 г. европейските предприятия бяха основните инвеститори в региона с дял от 55 % от ПЧИ. През 2020 г. европейските инвестиции спаднаха с 49 %, а междурегионалните — с 35 %, на фона на спад от 4 % на инвестициите от САЩ (21) и увеличаване на китайските инвестиции. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Европейската стратегия за излизане от кризата се основава на подобряване на икономическия модел посредством Европейския зелен пакт и средствата по NextGenerationEU. Тези аспекти са от ключово значение за двурегионалната стратегия и за създаването на инструменти, благоприятстващи енергийния, цифровия, екологичния и социалния преход, което ще донесе много ползи и за двата региона. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Наложително е да бъдат засилени търговските отношения с Европа посредством вече подписаните споразумения или споразуменията с Меркосур, Чили и Мексико. Тези споразумения не само укрепват търговията, но и влияят върху качеството на заетостта и нейната социална функция, трансфера на технологии и прехода към устойчивост. Това означава насърчаване на търговско партньорство, което се отличава от това с други партньори по своето качество и дългосрочна устойчивост, но и по своята икономическа изгода за разлика от други модели на хищнически и безотговорни международни отношения. Търговските споразумения обаче трябва да се съсредоточат върху хората и техните основни права, достойния труд и солидарността с най-уязвимите, зачитането на околната среда и защитата на демокрацията, и да гарантират ефективно упражняване на правата. Основните аспекти са: |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Привличане на инвестиции, които подкрепят изпълнението на ЦУР въз основа на многостранна регулаторна рамка, която да спомогне за постигането им, с акцент върху качеството на живот на хората, техните права, достойната заетост, приобщаването, устойчивостта и защитата на демокрацията. Желателно е също така да се засили сътрудничеството посредством проекти и да се изпълни успешно Европейският стратегически компас, за да се постигнат общите цели. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Цифровизацията като възможност за развитието. Латинска Америка се намира на среден етап на развитие на своята цифровизация, но темпът на растеж в тази област е най-нисък сред развиващите се държави. В цифровата сфера Цифровият алианс между ЕС и държавите от Латинска Америка и Карибския басейн, свързан с полагането на трансатлантически кабел от оптично влакно (EllaLink), се обединява със стратегията за свързаност на Европейския съюз „Глобален портал“. Решителната подкрепа за процесите на цифровизация следва да подсигури нейното социално измерение и укрепването на предприятията. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Насърчаване на формалната икономика и недопускане на неформална заетост (22). В многостранните споразумения се включват специални клаузи, изискващи изпълнението на конвенциите на МОТ, както и гарантирането на правата, недопускането на детски труд и укрепването на трудовите инспекции. Тези клаузи имат положителен ефект върху създаването на капацитет в държавите от региона на Андите, с които бяха подписани споразумения (23). |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Като подпомага пряко подобряването, качеството и обхвата на образованието на всички равнища, както и укрепването на образователните и научните мрежи с Европа, програмата „Еразмус Мундус“ е предимство, което може да се използва допълнително за свързване на университетите. |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | От 2021 г. насам ЕС започна процес на преразглеждане на търговската си политика и укрепване на подхода си към търговията и устойчивото развитие. Той потвърди, че неговата цел е отворена, устойчива и решителна търговска политика, която трябва да върви ръка за ръка с интегрирането на устойчивото развитие. Този подход трябва да съчетава насърчаването на конкурентоспособността между производствените сектори и икономическите субекти (големи, средни и малки) и насърчаването на ценности и принципи като демокрацията и правата — човешки, културни, свързани с пола, екологични, трудови и синдикални. Организираното гражданско общество на двата региона следва да участва активно в укрепването на отношенията им чрез виртуални и/или присъствени тематични срещи, с по-амбициозен график и пътна карта за изпълнение. |
| --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Европейският съюз предложи цел за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и застана начело на глобалните усилия за опазване и възстановяване на околната среда на планетата (24). Насърчаването на тези цели в европейската търговска политика с оглед на по-амбициозно сътрудничество в областта на околната среда (25) е важно за търговските отношения с Латинска Америка и за укрепването на гражданско общество, което е изправено пред редица заплахи в резултат както на уязвимостта спрямо изменението на климата, така и на сблъсъка му с упражняващи насилие субекти. От основно значение е да се предостави защита на тези хора и на защитниците на правата на човека, синдикалните дейци и журналистите, и да се настоява пред латиноамериканските правителства да се ангажират с гарантирането на тяхната неприкосновеност. |
| --- | --- |

7.4.5.

| 7.4.6. | Инициативата „Екип Европа“ подкрепя усилията срещу обезлесяването на Амазония, а новата фаза на програмата EUROCLIMA+ ще отдели 140 милиона евро в подкрепа на ангажиментите по Парижкото споразумение. Въпреки това Латинска Америка е насочила само 15 % от фискалните инвестиции към икономическото възстановяване след пандемията, като екологосъобразното възстановяване представлява по-малко от 6,9 % от този процент. Наложително е регионът да получи подкрепа, за да установи екологосъобразно данъчно облагане, публични разходи и частни инвестиции. Желателно е също така да се укрепи алианс за отговорно управление на стратегическите суровини и да се гарантира устойчив трансфер на технологии от европейския експертен опит и знания. |
| --- | --- |

7.4.6.

| 7.4.7. | Партньорството на Европейския съюз с Латинска Америка се нуждае от изпълнение на споразумението с Меркосур — общ пазар със 780 милиона потребители, който би могъл да увеличи с 1,5 % БВП на Бразилия или с до 10 % този на Парагвай. Аспектите, свързани с опазването на околната среда, трябва да бъдат напредък по пътя към двурегионални партньорства от ново поколение. Следва да се отбележи напредък в търсенето на жизнеспособни системи за включване на сертификатите за опазване на околната среда за някои производства и огледалните клаузи. Успехът на ЕС във формулирането на това измерение ще бъде стратегическо укрепване на неговата визия за глобалното развитие и на неговия стратегически потенциал. |
| --- | --- |

7.4.7.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия“ (проучвателно становище)`(ОВ C 429, 11.12.2020 г.,стр. 197); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно нова рамка за споразуменията за свободна търговия, споразуменията за икономическо партньорство и инвестиционните споразумения, която гарантира пълноценно участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и осигурява обществената осведоменост (становище по собствена инициатива)“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 11).

1

(2)  ЮНЕСКО (2021 г.), „COVID-19 и ваксинацията в Латинска Америка и Карибския басейн: предизвикателства, потребности и възможности“.

2

(3)  ОИСР (2021 г.), „Икономически перспективи на Латинска Америка 2020 г.“

3

(4)  Данни на МВФ.

4

(5)  ОИСР (2022 г.), „Икономически перспективи на Латинска Америка 2021 г.“

5

(6)  Пак там.

6

(7)  Икономическа комисия за Латинска Америка и Карибския басейн (ИКЛАК) (2021 г.), Икономическо проучване за Латинска Америка и Карибския басейн.

7

(8)  МОТ (2022 г.), „Панорама на труда“; ИКЛАК, 2021 т., „Социална панорама на Латинска Америка“.

8

(9)  ИКЛАК (2021 г.), цит. по-горе.

9

(10)  Nieto Parra, (2020 г.), „Развитие в преход в Латинска Америка по време на COVID-19“, Фондация „Каролина“ (Fundación Carolina).

10

(11)  ЮНЕСКО (2021 г.), „Образованието в Латинска Америка и Карибския басейн в условията на COVID-19“.

11

(12)  2.12.2021 г. — Среща на ръководителите от ЕС и Латинска Америка и Карибския басейн: „Да обединим силите си за устойчиво възстановяване след COVID“ — съобщение за медиите на председателите Шарл Мишел и Урсула фон дер Лайен.

12

(13)  Our World in Data (Нашият свят в данни).

13

(14)  ИКЛАК (2021 г.), цит. по-горе.

14

(15)  Служба на ООН по наркотиците и престъпността (2019 г.), Глобално проучване относно убийствата.

15

(16)  IDEA Int.(2021 г.), „Състоянието на демокрацията в Северна и Южна Америка 2021 г.“

16

(17)  ИКЛАК (2021 т.), „Фискална панорама на Латинска Америка 2021 г.“

17

(18)  Европейска комисия (2021 г.), План за действие за социалната икономика.

18

(19)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия“ (проучвателно становище)`(ОВ C 429, 11.12.2020 г.,стр. 197); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно нова рамка за споразуменията за свободна търговия, споразуменията за икономическо партньорство и инвестиционните споразумения, която гарантира пълноценно участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и осигурява обществената осведоменост (становище по собствена инициатива)“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 11).

19

(20)  Sanahuja и Ruiz Sandoval, E. (2019 г.), „Европейският съюз и Програмата до 2030 г. в Латинска Америка: политики за сътрудничество в регион на „развитие в преход“, Фондация „Каролина“; Нов Европейски консенсус за развитие 2017 г., Многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г., 2018 г.

20

(21)  ИКЛАК, 2021 г., Доклад за преките чуждестранни инвестиции в Латинска Америка 2021 г.

21

(22)  Вж. Европейски консенсус за развитие (2006 г.); Съобщение на Европейската комисия относно насърчаването на достойни условия на труд за всички (2006 г.); Програма за промяна, Европейска комисия (2011 г.); Нов Европейски консенсус за развитие (2017 г.); Работен документ „Насърчаване на достойния труд в целия свят: отговорни глобални вериги за създаване на стойност за справедливо, устойчиво и гъвкаво възстановяване от кризата с COVID-19, Европейска комисия (2020 г.); Нов инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС) на Европейския съюз (2020 г.).

22

(23)  Fairlie Reinoso, A. (2022 г.), „Нови предизвикателства за многостранните търговски споразумения на Европейския съюз с Перу, Колумбия и Еквадор“; Фондация „Каролина“ ЕС — ЛАК.

23

(24)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейският зелен пакт (COM(2019) 640).

24

(25)  Giles Carnero, R. (2021 г.), „Целесъобразността на клауза за околната среда с основни елементи в търговските споразумения на Европейския съюз с трети държави: по повод споразумението между Европейския съюз и Меркосур“; Фондация „Каролина“, Работен документ No 44.

25

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/68

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифров преход в Евро-Средиземноморския регион“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 100/10)

| Докладчик: | Dolores SAMMUT BONNICI |
| --- | --- |

Докладчик:

Dolores SAMMUT BONNICI

| Решение на пленарната асамблея | 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 16.11.2022 г. |
| Приемане на пленарно сесия | 14.12.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 181/0/3 |

Решение на пленарната асамблея

20.1.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

16.11.2022 г.

Приемане на пленарно сесия

14.12.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

181/0/3

1.   Заключения

| 1.1. | Цифровият преход води до революционни промени във всеки аспект на живота със значителни ползи по отношение на ефективността и дава възможност на потребителите да постигнат по-пълноценен живот. Той се счита за стълб на издръжливостта в периода след COVID-19 и се ускори експоненциално от началото на пандемията, по-специално с действията на ЕС в областта на цифровите технологии, чиято ефективност беше доказана със стратегията за смекчаване на последиците от COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ползите от цифровизацията са добре известни в конкретни сектори като електронното образование, електронното здравеопазване, електронното управление-, селското стопанство, електронното правосъдие и електронното банкиране. Редица правителства в Средиземноморския регион насърчават тези сектори, но усилията не са еднородни в целия регион и могат да доведат до още по-голямо цифрово разделение между държавите. Следователно осигуряването на инфраструктура в подкрепа на тези технологии е от решаващо значение. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Що се отнася до достъпа и ползването, цифровото разделение съществува не само между различни средиземноморски държави, но и в рамките на самите държави в региона, като в по-лошо положение са селските и отдалечените райони, недекларираните работници и възрастните хора. По тази причина, за да не се изострят съществуващите неравенства, от съществено значение са усилията за преодоляване на цифровото разделение както на регионално, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Цифровата свързаност се превръща в право за всяко човешко същество. В рамките на Пътната карта на генералния секретар на ООН за сътрудничество в областта на цифровите технологии вече беше формулиран набор от цели за 2030 г. За разлика от това, „правото на откъсване от работната среда“ е обсъждан въпрос и реалност в редица европейски държави. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Цифровите умения са от съществено значение и поради това следва да бъдат включени в програмите за обучение, насочени към младите хора в региона, като се имат предвид много високите равнища на младежка безработица. Една ефективна политика за пазара на труда в региона следва да има за цел да накара младите хора не само да използват, но и да създават технологии. Както заетостта, така и предприемачеството в тази област са многообещаващи възможности за професионално развитие. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Необходима е солидна правна рамка, за да се защитят потребителите от цифрови рискове, като например атаки в областта на киберсигурността и да се гарантира, че механизмите за защита на данните зачитат правата на човека по отношение на неприкосновеността на личния живот в цифровата сфера. Индексът за киберсигурност на Международния съюз по далекосъобщения (МСД) измерва ангажимента на държавите за киберсигурност на световно равнище. Като цяло индексът показва по-високи нива на сигурност в северния Средиземноморски регион, а Египет изпреварва страните от Южното Средиземноморие. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Необходимо е също така да се гарантира справедлив и конкурентоспособен цифров пазар с оглед на цифровите гиганти. Съществува значителна празнина в цифровата правна рамка на държавите от Северното и Южното Средиземноморие. Може да се подчертае липсата на независим орган, който да отговаря за насърчаването на цифровия преход в региона на Южното Средиземноморие. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изрично подчертава, че конвенциите на ООН за правата на човека и основните конвенции на МОТ трябва да се прилагат амбициозно във всички държави от Средиземноморския регион, така че цифровият преход да може действително да допринесе за проспериращо екологично, икономическо и социално развитие. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | Цифровият преход има отражение върху всеки аспект от живота ни — от потреблението до работата и производството. В отговор на глобалната пандемия от COVID-19 през последните няколко години се наблюдава безпрецедентно ускоряване на този преход. Тъй като цифровизацията се счита за един от основните стълбове на възстановяването и по двата бряга на Средиземно море, хората възприемат цифрови инструменти по-бързо от всякога. Работата от разстояние и дистанционната работа се превръщат в реалност, а електронната търговия и основаната на платформи икономика нарастват с безпрецедентни темпове, което компенсира спирането на стопанската дейност поради пандемията. Междувременно този бърз преход може да създаде нов източник на задълбочаване на неравенството в рамките на региона, тъй като най-уязвимите групи от населението, изправени пред цифрово изключване, са най-силно засегнатите от пандемията. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Основните цели на настоящия документ са:






  — | да се направи оценка на текущото състояние на цифровия преход в Евро-средиземноморския регион, програмите и постигнатия напредък; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

да се направи оценка на текущото състояние на цифровия преход в Евро-средиземноморския регион, програмите и постигнатия напредък;

| — | да се подчертаят потенциалните ползи от цифровизацията, и по-специално новите възможности за МСП чрез електронна търговия, електронно образование, електронно управление, електронно здравеопазване и цифрово банкиране; |
| --- | --- |

—

да се подчертаят потенциалните ползи от цифровизацията, и по-специално новите възможности за МСП чрез електронна търговия, електронно образование, електронно управление, електронно здравеопазване и цифрово банкиране;

| — | да се идентифицират пречките пред цифровизацията, като основните пречки са свързани с цифровата инфраструктура и достъп, цифровото разделение както в рамките на дадена държава (селски/градски райони, жени/мъже, младежи/възрастни хора), така и между държавите (север/юг), липсата на основни цифрови умения и цифровата грамотност. Следователно цифровият преход може да доведе до увеличаване на неравенството в дадена държава, а също така и до различия в моделите на развитие между държавите в региона; |
| --- | --- |

—

да се идентифицират пречките пред цифровизацията, като основните пречки са свързани с цифровата инфраструктура и достъп, цифровото разделение както в рамките на дадена държава (селски/градски райони, жени/мъже, младежи/възрастни хора), така и между държавите (север/юг), липсата на основни цифрови умения и цифровата грамотност. Следователно цифровият преход може да доведе до увеличаване на неравенството в дадена държава, а също така и до различия в моделите на развитие между държавите в региона;

| — | да се подчертаят рисковете, свързани с цифровизацията, за разлика от рисковете, свързани с киберсигурността, цифровия суверенитет, защитата на данните и цифровото пиратство, до гражданската свобода. |
| --- | --- |

—

да се подчертаят рисковете, свързани с цифровизацията, за разлика от рисковете, свързани с киберсигурността, цифровия суверенитет, защитата на данните и цифровото пиратство, до гражданската свобода.

3.   Контекст

| 3.1. | В момента живеем в период на бърза цифровизация и цифровите инструменти присъстват във всеки аспект от нашия живот, включително, наред с другото, в здравеопазването, работата, управлението, образованието и ръководенето на предприятия. Цифровите умения са от съществено значение в новия свят на труда за осигуряване на възможности за работа и биват възнаграждавани с по-високи доходи. Цифровата икономика се състои от основните сектори на ИТ/ИКТ, като например производството на хардуер, софтуерните и ИТ консултантските услуги, информационните услуги и телекомуникациите, цифровата икономика с тесен обхват, включително цифровите услуги и основаната на платформи икономика и цифровизираната икономика с широк обхват, като се вземат предвид електронните предприятия, електронната търговия, промишлеността 4.0, прецизното земеделие и алгоритмичната икономика, като икономиката на споделянето и „гиг“ икономиката са в челните редици на цифровата икономика (1). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Цифровизацията нарастваше още преди пандемията от COVID-19, като основните последни тенденции в цифровите технологии бяха в областта на блокчейн технологиите, анализа на данни, изкуствения интелект (ИИ), триизмерния печат, интернет на нещата, автоматизацията и роботиката, изчисленията в облак (2), както и системите за проследяване и дистанционно наблюдение. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Тази тенденция към бързо възприемане на цифрови инструменти и технологии беше наречена „Четвъртата индустриална революция“, като тя има изключителен потенциал за повишаване на доходите и качеството на живот по целия свят. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това, като се има предвид, че над 30 % от населението в целия свят използва платформи на социалните медии, цифровизацията може да се разглежда като нож с две остриета, който може да засили социалното сближаване и да обедини различни културни среди или да действа като инструмент за разпространяване на екстремни идеи, идеологии и фалшиви новини. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Броят на лицата, използващи интернет, нараства през последните десетилетия и в региона, достигайки 93,2 % от населението в Испания през 2020 г., 90,8 % в Кипър, 90,1 % в Израел, 86,9 % в Малта, 86,6 % в Словения, 84,1 % в Мароко, 77,7 % в Турция, 77,6 % в Черна гора и 71,9 % в Египет. Най-ниската стойност в региона е за Алжир, където през 2018 г. са били обхванати 49 % от населението (последни налични данни, база данни на Международния съюз по далекосъобщения/ИКТ показатели). Тези данни само подчертават различията по отношение на цифровия достъп в региона. Следва да се отбележи, че на национално равнище селските и отдалечените райони се отличават с много по-ниски равнища на свързаност. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Средиземноморските държави — членки на ЕС, одобриха цифровия преход и разшириха своите виртуални политики, включително цифровия единен пазар (3) и програмата „Цифрова Европа“ (4) Стратегията „Цифровото десетилетие на Европа“ беше публикувана от Европейската комисия през март 2021 г. и в нея бяха очертани цифровите цели за 2030 г. и визия за цифровата трансформация на Европа (5). Един от инструментите на цифровото десетилетие е центърът „Цифровизация за развитие“ (D4D) (6), стартиран през декември 2020 г., с цел хармонизиране и координиране на цифровите инициативи между държавите членки (7). Освен това цифровизацията е основен стълб в рамките на новата програма за Средиземноморието, предложена от Европейската комисия през февруари 2021 г. По-специално „с новата програма се цели екологично, цифрово, устойчиво и справедливо възстановяване, направлявано от Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, Парижкото споразумение и Европейския зелен пакт.“ (8) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Пандемията от COVID-19 оказа въздействие върху трудовото поведение и подтикна хората да преминат към дистанционна работа. Въпреки че дистанционната работа има редица недостатъци, нейните предимства варират от по-малко време за пътуване до работното място и обратно, по-ниски емисии и положително въздействие върху околната среда до по-добро равновесие между професионалния и личния живот, особено за родителите (9). Капацитетът за работа от разстояние на двата бряга на Средиземно море се различава. Много работници от Юга имат по-малко възможности за дистанционна работа, тъй като нямат достъп до необходимите инструменти или просто работата им не може да бъде извършвана дистанционно. Al Azzawi (2021 г.) е разработила индекс за „дистанционна работа“ за арабските държави, като е установила значителна разлика в капацитета за дистанционна работа в региона. Тя потвърждава, че най-уязвимите работници нямат капацитет да работят дистанционно и поради това са били най-тежко засегнати от пандемията (10). Опитът на Европа във връзка с широкото възприемане на дистанционната работа изтъква значението на наличието на правна рамка за „правото на откъсване от работната среда“ за зачитането на границите между личния и професионалния живот (11). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Цифровизацията доведе до възход на основаната на платформи икономика и гиг икономиката Въпреки че съществуват много възможности в рамките на основаната на платформи икономика, това доведе и до нарастваща загриженост относно условията на труд, по-специално ограниченото социалноосигурително покритие, разпокъсаното работно време и ниските равнища на доходите, както и трудността да се гарантират колективни права (12). Във връзка с това в Декларацията на МОТ относно бъдещето на труда по случай стогодишнината на организацията (2019 г.) се призовава за политики и мерки за справяне с предизвикателствата и възможностите на цифровата трансформация на труда, включително работата през платформа. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Бързият напредък на цифровия преход, особено в икономическия и професионалния живот, естествено оказва силно въздействие върху всички социокултурни структури. Така по време на Арабската пролет можеше да се отбележи, че цифровите комуникационни инструменти бяха използвани предимно за успешното организиране на гражданска съпротива и сътрудничество между активистите. По-нататъшното развитие обаче показа, че в държавите, в които не са създадени устойчиви демократични структури, отново се е засилило потискането на основните свободи, включително правото на свобода на изразяване в цифровите медии, както и на правата на работниците, включително правото на свобода на сдружаване, което придобива още по-голямо значение в основаната на платформи и „гиг“ икономиката. Например независимите организации на гражданското общество като профсъюзи, НПО в областта на правата на човека или организации на работодателите и техните активисти са потискани само защото упражняват основни свободи или изразяват различно мнение. Освен това многократно се блокират уебсайтове за национални и международни новини и уебсайтове на независими организации на организираното гражданско общество. Конвенциите на ООН за правата на човека и конвенциите на МОТ често се прилагат само формално, но не и по същество в някои държави от Средиземноморския регион. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Цифровизацията е от решаващо значение за развитието на МСП (13). Ползите варират от по-ниски разходи, икономии на време и ресурси и по-голяма ефективност до по-добра интеграция на веригата на доставки и продуктова диференциация (14). Перспективите на ОИСР за МСП и предприемачеството (SME and Entrepreneurship Outlook) за 2019 г. (15) дават по-подробна представа за тези ползи. Пример за това е анализът на големи информационни масиви, който, в съчетание със сензори, приложения, изчисления в облак и триизмерен печат, дава възможност за по-голяма персонализация. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Въпреки че цифровизацията носи многобройни ползи за МСП, те са изправени пред редица пречки, като една от най-важните е липсата на достъп до финансиране (16). Втората основна пречка е липсата на достъп до цифрови умения, образование и обучение, а възприемането на цифрови бизнес модели и технологии изисква както финансови инвестиции, така и наличието на цифрови умения в предприятията. Евро-средиземноморската асоциация на икономистите (EMEA) разработи индекс за цифрова подготвеност за МСП въз основа на проучване, насочено към МСП от Южното Средиземноморие. Показвайки, че степента на подготвеност за цифровата трансформация зависи от инфраструктурния капацитет, телекомуникациите и технологичния напредък, постигнат на национално равнище, но също така и от капацитета на предприятията на микроравнище, по-големите фирми са по-подготвени за цифровизацията и е по-вероятно тя да бъде осъществена от по-младите фирми (17). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Отрицателната страна на цифровизацията е загубата на работни места поради автоматизацията в някои икономически сектори. Гражданското общество може да играе важна роля в подпомагането на работниците за повишаване на квалификацията, с цел цифровият преход да се превърне в справедлив преход в съответствие с плана за действие на ЕС „никой да не бъде пренебрегнат“. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | За да се насърчи цифровизацията и да се разработят най-ефективните политики, от първостепенно значение е да се измерва и наблюдава цифровият преход, като се използват надеждни и измерими показатели. От 2014 г. Европейската комисия разработи индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI) (18), който показва напредъка в областта на цифровизацията в държавите членки, но също и трайно цифрово разделение (19). Индексът DESI може да послужи като основа за референтна рамка за наблюдение за средиземноморските държави, които не са членки на ЕС. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Общи бележки

| 4.1. | Дълбокото въздействие на цифровия преход се усеща в навсякъде в обществото и икономиката. Въпреки че регионът на Южното Средиземноморие е изправен пред предизвикателства по отношение на осигуряването на всеобща достъпност и подобряването на цифровите умения на гражданите, той не прави изключение по отношение на ускоряването на цифровия преход и извличането на ползи от него в редица области. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Електронната търговия рязко нарасна вследствие на мерките за социално дистанциране. Пазаруването онлайн е широко възприето, като се увеличава както електронната търговия между предприятия и потребители (B2C), така и електронната търговия- между предприятия (B2B). Главният изпълнителен директор на най-големия африкански оператор в областта на електронната търговия Jumia обяви четирикратно увеличение на продажбите на хранителни стоки, особено в Тунис и Мароко, където ограничителните мерки доведоха до увеличение на продажбите със 100 % (20). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Електронното образование процъфтява с бързи темпове, тъй като COVID-19 доведе до затваряне на училища. Правителствата дори въведоха някои платформи за електронно обучение, като например платформата „Дарсак“ в Йордания. Някои държави въведоха хибридна система. Това беше направено например в Египет (21). Онлайн платформите стават много модерни, дори за конкретни проекти за свързване с местни професионални сдружения, общини и ключови участници (22). Част от финансирането от ЕС следва да бъде специално насочено към образование/обучение за повишаване на уменията в областта на цифровите технологии и към младите хора, за да придобият електронни компетентности и да продължат обучението си в областта на информационните технологии и изкуствения интелект, което ще им позволи да си намерят работа в бъдеще. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Счита се, че електронното управление намалява бюрокрацията и тежестта на административните процедури, което води до ефикасно и лесно предоставяне на обществени услуги. Освен това то може да бъде инструмент за демократизация и за увеличаване на активното участие на гражданите. Подобряването на електронното управление е приоритет сред държавите членки на ЕС, и представлява един от стълбовете на индекса DESI. Регионът на Южното Средиземноморие също се движи в тази посока. Мароко постигна значителен напредък с националната си инициатива за електронно управление (23). През 2019 г. Египет стартира, наред с други неща, система за електронни плащания за събиране на данъци и плащане на сметки. През януари 2020 г. йорданското Министерство на цифровата икономика мигрира своята инфраструктура за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) към облак, за да разшири услугите за гражданите (24). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Електронното здравеопазване е икономически ефективен начин за получаване и предоставяне на необходимата подкрепа. Решенията в областта на електронното здравеопазване изиграха ключова роля в борбата с COVID-19. Тези решения използват телемедицина и мобилни здравни приложения. През последните две години анализът на големи информационни масиви за целите на епидемиологичния надзор се оказа полезен за борбата с пандемията. Например в Тунис група лекари стартираха цифрова платформа за онлайн консултации Tobba.tn (25). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Цифровото банкиране е ефективен инструмент за превръщане на финансовото приобщаване в реалност, като мобилното банкиране вече е доказало своята роля в миналото. Финансово-технологичните решения могат да стимулират цифровата трансформация и да засилят финансовото приобщаване. Тези услуги се налагат и тяхната цел е да се премахне използването на чекове и трансакции в брой, което би могло да доведе до изключване на възрастните хора, които може да не разполагат с необходимите цифрови умения. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Електронното правосъдие улеснява достъпа до правни услуги и намалява разходите за съдебни заседания, подаване на документи и т.н., както и времето, необходимо за осъществяване на достъп до тях. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Предвид настоящото въздействие на глобалното затопляне, намаляващата верига на продоволствени доставки и по-високите цени на храните, селскостопанската промишленост може да стане по-конкурентоспособна и по-ефективна чрез прилагане на прецизно земеделие и чрез използване на големи информационни масиви и блокчейн технологии. Това може да доведе до висока ефективност на управлението на водите и хранителните вещества в почвата и контрола на заболяванията с усъвършенстван мониторинг на температурата и по-малка нужда от работна ръка (26) и следователно да се превърне в инструмент за смекчаване на проблемите, свързани с изменението на климата. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Моделите на използване на интернет се различават в различните средиземноморски страни. В южните средиземноморски страни преобладава използването на интернет чрез мобилни телефони и социални медии. За разлика от северните средиземноморски страни обаче пазаруването онлайн не е много често срещано явление. Това може да се обясни до известна степен с финансовото изключване и ниския дял на собственост върху банкови сметки в южната част на страната (27). |
| --- | --- |

4.9.

5.   Пречки пред цифровизацията

| 5.1. | Една от основните пречки пред цифровизацията е цифровото разделение, което съществува не само между отделните държави, по-специално между средиземноморските държави (Индексът на подготвеност за мрежата (NRI) за 2021 г. (28) показва значителни различия). На национално равнище различните групи от населението нямат един и същ достъп до технологични инструменти. Съществува разделение между мъжете и жените, между селските и градските райони, между младите и възрастните хора. От гледна точка на бизнеса съществува цифрово разделение въз основа на размера и сектора на дейност, като по-малките — за разлика от по-големите предприятия — са изправени пред прекомерни разходи не само по отношение на материалите, но и най-вече поради необходимостта от повишаване на квалификацията на работниците. Други социално-икономически фактори като равнището на доходите и образованието могат да бъдат източник на цифрово изключване. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Повечето страни от южното съседство имат значителни пропуски в покритието на мобилния интернет. Този проблем е налице по-специално в географски големи държави като Алжир и Либия и в по-малка степен в Египет. Инвестициите в цифрова инфраструктура и изграждането на стабилни високоскоростни интернет връзки са от решаващо значение в селските райони, където цифровизацията може да бъде потенциален лост за приобщаващ растеж (29). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Цифровата неграмотност, която е по-разпространена сред хората с по-ниска образователна степен, често се изтъква като друга пречка пред цифровизацията. Това изисква реформи на програмите за образование и професионално обучение, така че те да включват жизненоважни цифрови умения за бъдещия пазар на труда. Цифровизацията също се счита за част от нуждите от повишаване на квалификацията на служителите. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Равенството между половете е друг фактор, който оказва влияние върху цифровата грамотност, като мъжете обикновено имат по-добър достъп до цифрови инструменти и съответно — по-добре познават цифровите умения. В Тунис 72,5 % от мъжете използват интернет, докато тази цифра за жените е 61,1 %. Някои държави вече са преодолели пропуските. В Словения например тази разлика е по-малко от 2 процентни пункта, като 87,2 % от мъжете и 86 % от жените използват интернет. От друга страна, в Турция има по-голяма неравнопоставеност между половете по отношение на достъпа до интернет, възлизаща на 11,2 процентни пункта (показатели на Международния съюз по далекосъобщения/ИКТ). Държавите членки на ЕС, са поели ангажимент да преодолеят неравнопоставеността между половете по отношение на цифровите умения до 2030 г. чрез разработване на политики за насърчаване на момичетата да следят теми, свързани с ИКТ, и чрез наблюдение на напредъка чрез набора от показатели „Жените в областта на цифровите технологии“ (WiD). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Рискове, свързани с цифровизацията

| 6.1. | Нарастващите опасения, че правителствата, предприятията и гражданите постепенно губят контрол върху своите данни, насочва вниманието към въпроса за „цифровия суверенитет“. Това засяга и капацитета на държавите за иновации, както и способността на държавите да оформят законодателството в цифрова среда (30). Тези опасения са основателни, тъй като Европа и Средиземноморието изостават в инвестициите в ИИ, докато присъствието на чуждестранни гиганти в социалните медии придобива все по-голямо влияние. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Някои от средиземноморските държави не са склонни да се впуснат в бърз цифров преход. Политическото нежелание се дължи на страха от загуба на контрол върху населението, което води до филтриране и цензура. Междувременно цифровите инструменти могат да позволят да се чуе гласът на организациите на гражданското общество и да насърчават демокрацията. Тунизийският квартет за национален диалог, лауреат на Нобеловата награда за мир за 2015 г., е пример за важната роля, която организациите на гражданското общество могат да играят в мирния преход на обществото. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Тъй като цифровизацията проправя пътя за социално и икономическо развитие, независим орган следва да въведе подходяща цифрова регулаторна рамка, насърчаваща принципите на цифровите права, например мрежовата неутралност. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Бързата цифровизация увеличава риска от киберзаплахи. Ролята на властите е от ключово значение за създаването на добре разработена законодателна рамка за защита на потребителите. Понастоящем Мароко, Тунис, Алжир и Египет са приели закони в областта на киберсигурността. В тези закони обаче липсват елементи за защита на данните (31). От ключово значение е да се защитят чувствителните лични данни на хората като данни, свързани със здравето, и др. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Защитата на данните се превръща в една от най-важните области на цифровия преход. Въпросът за собствеността и защитата на огромното количество данни е на челно място в дневния ред на създателите на политики. По този начин се реагира на рязкото увеличаване на анализа на големите информационни масиви, като същевременно платформите на социалните медии придобиват безпрецедентна сила и влияние. Твърди се, че регулаторната рамка в южното съседство все още е недостатъчно развита и законодателството за нововъзникващите технологии не се приема достатъчно бързо (32). Има държави, които дори изразяват липса на политическа воля за постигане на напредък по този въпрос. Проблемът е още по-сериозен при чувствителните данни, например по отношение на здравните приложения и платформи. По-специално, налице е скептицизъм в южните държави, където може все още да няма законодателство за ОРЗД и подобна защита на неприкосновеността на личния живот. В Европа Законодателният акт за цифровите услуги (DSA) и Законодателният акт за цифровите пазари имат за цел да изградят по-безопасно цифрово пространство за потребителите, като същевременно насърчават иновациите и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Цифровото пиратство е още една пречка пред цифровизацията. Цифровизираните творби, които са обект на права върху интелектуална собственост (ПИС), са изключително лесни и евтини за копиране и разпространение в голям мащаб. Творческите предприятия ще страдат в по-голяма степен от това явление и при липсата на ефективно законодателство бизнес моделите на творците и заетите в творческите индустрии ще станат неустойчиви. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Цифровизацията може да доведе до потискане на гражданите. В някои държави цифровите права са застрашени от властите, тъй като цифровизацията се разглежда като средство за надзор. Например поради пандемията приложенията за локализиране бяха използвани за наблюдение на разпространението на вируса, което породи опасения във връзка с правата на човека (33). Евентуалното проследяване на всяка цифрова дейност представлява сериозна заплаха за демокрацията и може да се използва като средство за потискане. В доклада „Свобода на мрежата“ за 2021 г. Франция се нарежда на първо място с резултат 78 от общо 100, Италия — 76, Тунис — 63, Мароко — 53, Ливан — 51, Йордания — 47, Турция — 34 и Египет — 26 (34). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Трайното цифрово разделение може потенциално да доведе до по-значителни неравенства и различия в рамките на Средиземноморския регион. Някои държави не разполагат с цифрова инфраструктура (покритие или достъп до стационарен широколентов достъп) или някои отдалечени и селски райони могат просто да останат без покритие или мрежи от четвърто/пето поколение. Друг източник на разделение са липсата на цифрови умения сред населението и цифровата неграмотност. По-специално ниските равнища на цифрова грамотност са по-често срещани в южните държави, особено сред жените и възрастните хора (35). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Формирането на технологични гиганти създава пречка за лоялната конкуренция на цифровите пазари. Заради укриването на данъци пазарите стават несправедливи за нововъзникващите местни МСП, които е много малко вероятно да оцелеят. Това също така допринася за изтичане на мозъци в цифровата област. Друг риск, свързан с технологичните гиганти, е способността им да абсорбират нововъзникващи участници, което създава монополи и възпрепятства създаването на цифрови центрове в Европа и Средиземноморския регион. Това може да се дължи на липсата на регулаторна рамка и дори на пропуски в данъчното облагане за многонационалните предприятия, коeто оказва неблагоприятно въздействие върху лоялната конкуренция. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Липсата на сериозно прилагане на конвенциите на ООН за правата на човека и конвенциите на МОТ в някои държави от Средиземноморския регион представлява пречка за създаването на независими организации на гражданското общество, включително НПО, независими профсъюзи и сдружения на работодателите, и по този начин застрашава устойчивия цифров преход. Ето защо ЕИСК изрично подчертава, че конвенциите на ООН за правата на човека и основните конвенции на МОТ трябва да се прилагат амбициозно във всички държави от Средиземноморския регион, така че цифровият преход да може действително да допринесе за проспериращо екологично, икономическо и социално развитие. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Освен това войната в Украйна представлява сериозна заплаха за държавите в целия регион и би могла да бъде свързана с по-високи рискове от атаки в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

6.11.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Bukht, R. и Heeks, R., „Defining, conceptualising and measuring the digital economy“ („Определяне, концептуализиране и измерване на цифровата икономика“), Development Informatics Working Papers, No 68, 2017 г.

1

Development Informatics Working Papers

(2)  Digital economy report 2019 („Доклад за цифровата икономика за 2019 г.“), Конференция на ООН за търговия и развитие (УНКТАД).

2

(3)  Цифровият единен пазар има за цел да подобри достъпа, качеството и сигурността на свързаността в рамките на държавите членки. https://ec.europa.eu/eurostat/cache/infographs/ict/bloc-4.html.

3

(4)  Цифровото десетилетие на Европа се състои от четири основни стълба, които обхващат уменията, инфраструктурите, обществените услуги и предприятията: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/find-funding/eu-funding-programmes/digital-europe-programme_en.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/europes-digital-decade-digital-targets-2030_bg.

5

(6)  The Digital for Development (D4D) Hub („Център „Цифровизацията за развитие“ (D4D).

6

(7)  Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls“ („Прилагане на Програмата на Европа в областта на цифровите технологии в средиземноморските партньорски държави: възможности и рискове“), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021 г.

7

IEMed. Mediterranean Yearbook

(8)  Обновено партньорство с държавите от южното съседство, Европейска комисия, 2021 г.

8

(9)  Working from home: From invisibility to decent work („Работата от дома: от невидимост до достоен труд“, МОТ, 2021.

9

(10)  Al Azzawi, S., „Lives Versus Livelihoods: Who Can Work from Home in MENA?“ („Живот или поминък: кой може да работи от дома в Близкия Изток и Северна Африка“, Форум за икономически изследвания, Работен документ No 1471), 2021 г.

10

(11)  Информационна бележка на Генералната дирекция за парламентарни изследвания на ЕП относно The right to disconnect („Правото на откъсване от работната среда“), PE 642.847 — юли 2020 г.

11

The right to disconnect

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добри условия на труд за по-силна социална Европа: извличане на всички ползи от цифровизацията за бъдещето на труда“ (COM(2021) 761 final) и „Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на условията на труд при работата през платформа“ (COM(2021) 762 final) (ОВ C 290, 29.7.2022 г, стр. 95).

12

(13)  Информационен доклад на ЕИСК относно Цифровизацията и МСП в Средиземноморския регион.

13

Цифровизацията и МСП в Средиземноморския регион

(14)  Kergroach, S., „Giving momentum to SME digitalization“ („Да се даде тласък на цифровизацията на МСП“), Journal of the International Council for Small Business, том 1, брой 1, 2020 г., стр. 28-31.

14

Journal of the International Council for Small Business

(15)  OECD SME and Entrepreneurship Outlook 2019 („Перспективи на ОИСР за МСП и предприемачеството за 2019 г.“).

15

(16)  Информационен доклад на ЕИСК относно „Достъп до финансиране за МСП и за дружествата със средна пазарна капитализация за периода 2014-2020 г.: възможности и предизвикателства“.

16

„Достъп до финансиране за МСП и за дружествата със средна пазарна капитализация за периода 2014-2020 г.: възможности и предизвикателства“

(17)  Ayadi, R. и Forouheshfar, Y., „MSMEs digitalization in the Mediterranean: A new digital preparedness index“ („Цифровизацията на ММСП в Средиземноморието: нов индекс на цифрова подготвеност“), EMANES working paper, 2022 г., предстои да бъде публикуван скоро.

17

EMANES working paper

(18)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi.

18

(19)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/ip_21_5481.

19

(20)  Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood“ („Цифровата трансформация в южното съседство“), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021 г.

20

EuroMeSCo Euromed Survey,

(21)  El Kadi, T.H., „Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region“ („Неравномерно въздействие: COVID-19 и цифровото разделение в Евро-Средиземноморския регион“), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020 г.

21

IEMed Mediterranean Yearbook,

(22)  Например в този проект се предлага собственикът на платформата да бъде ЕС, общините, университетите, предприятията или министрите на образованието в Турция, Мароко, Египет и Алжир: Akpınar P., van Heukelingen, N., Babüroğlu O.N. and Durukan, F.R., „A new formula for collaboration: Turkey, the EU & North Africa“ („Нова формула за сътрудничество: Турция, ЕС и Северна Африка“), 2022 г.

22

(23)  Digital Government Review of Morocco, (Преглед на цифровото управление на Мароко), ОИСР, 2018 г.

23

(24)  El Kadi, T.H., „Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region“ („Неравномерно въздействие: COVID-19 и цифровото разделение в Евро-Средиземноморския регион“), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020 г.

24

(25)  El Kadi, T.H., „Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region“ („Неравномерно въздействие: COVID-19 и цифровото разделение в Евро-Средиземноморския регион“), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020 г.

25

(26)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно енергийния и цифровият преход на селските райони (становище по собствена инициатива) (ОВ C 486, 21.12.2022 г., стр. 59).

26

(27)  El Kadi, T.H., „Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region“ („Неравномерно въздействие: COVID-19 и цифровото разделение в Евро-Средиземноморския регион“), IEMed Mediterranean Yearbook, 2020 г.

27

(28)  https://networkreadinessindex.org/nri-2021-edition-press-release/.

28

(29)  Smart Cities and Inclusive Growth („Интелигентни градове и приобщаващ растеж“), ОИСР, 2020 г.

29

(30)  Общ преглед на Службата на ЕП за парламентарни изследвания (EPRS) относно Digital sovereignty for Europe („Цифров суверенитет за Европа“) (PE 651.992 — юли 2020 г.).

30

Digital sovereignty for Europe

(31)  Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls“ („Прилагане на Програмата на Европа в областта на цифровите технологии в средиземноморските партньорски държави: възможности и пречки“), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021 г.

31

(32)  Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood“ („Цифровата трансформация в южното съседство“), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021 г.

32

(33)  Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls“ („Прилагане на Програмата на Европа в областта на цифровите технологии в средиземноморските партньорски държави: възможности и пречки“), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021 г.

33

(34)  https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom.

34

(35)  Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood“ („Цифровата трансформация в южното съседство“), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021 г.

35

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/76

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Проверка на конкурентоспособността за изграждане на по-силна и по-издръжлива икономика на ЕС“

(проучвателно становище)

(2023/C 100/11)

| Докладчик: | Christian ARDHE |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Giuseppe GUERINI |

Докладчик:

Christian ARDHE

Съдокладчик:

Giuseppe GUERINI

| Искане за консултация | Председателство на Съвета на Европейския съюз, 30.6.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 10.11.2022 г. |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 54/1/2 |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 150/4/11 |

Искане за консултация

Председателство на Съвета на Европейския съюз, 30.6.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.11.2022 г.

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

54/1/2

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

150/4/11

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че искането на чешкото председателство за изготвяне на проучвателно становище относно проверката на конкурентоспособността е изключително актуално. Като се имат предвид настоящите и предвижданите бъдещи предизвикателства, ЕИСК счита, че е изключително важно да се повиши конкурентоспособността на икономиката на ЕС. Като признава, че единният пазар и социалната пазарна икономика на ЕС са най-големите му активи за постигане на икономически растеж и социално благосъстояние, ЕИСК призовава за проверка на конкурентоспособността, за да се подкрепят предприятията, създаването на работни места и подобряването на условията на труд, както и устойчивият икономически растеж и социалното сближаване. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита проверката на конкурентоспособността за подход, който гарантира, че аспектите на конкурентоспособността се отчитат по подходящ начин при вземането на решения. Това изисква адекватно познаване на въздействието на инициативите върху конкурентоспособността и отчитащ конкурентоспособността начин на мислене при вземането на решения. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че проверката на конкурентоспособността следва да бъде съществена част от балансираното вземане на решения в ЕС и да се прилага в контекста на всеки процес на изготвяне на политики и закони в ЕС. Тя следва да обхваща законодателните инициативи, вторичното законодателство, данъчните мерки, стратегиите и програмите, както и международните споразумения. Тя следва също да бъде интегрирана в процеса на европейския семестър, тъй като политиките на държавите членки са от решаващо значение в това отношение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Тъй като задълбочената оценка на въздействието е фактическата основа за една проверка на конкурентоспособността, от решаващо значение е да се гарантира, че оценката на въздействието върху конкурентоспособността е задължителна, ефективна и се прилага изцяло на всеки етап от процеса на вземане на решения. ЕИСК дава положителна оценка на настоящите насоки и инструментариум за по-добро регулиране, но изтъква, че, както беше подчертано от Комитета за регулаторен контрол, съществува очевидна необходимост от подобрения, особено по отношение на използването на инструментите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК смята, че проверката на конкурентоспособността следва да взема предвид въздействието върху предприятията, заетостта, условията на труд на различни равнища, в това число разходите за спазване на изискванията и други преки последици, мултиплициращите въздействия върху веригите за създаване на стойност и произтичащите от тях макроикономически въздействия. Във връзка с това следва да се обърне внимание на конкурентната позиция на широкия спектър от предприятия по отношение на сектора, размера и бизнес модела, включително предприятията от социалната икономика. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е важно да се обхванат както положителните, така и отрицателните въздействия върху конкурентоспособността, с цел не само да се избегнат загубите на конкурентоспособност, но и да се повиши конкурентоспособността, като се обърне специално внимание на конкурентоспособността по отношение на разработването на продукти и услуги в ЕС, които са конкурентоспособни на световния пазар. При проверката на конкурентоспособността е необходимо да се вземе предвид голямото разнообразие от предприятия, които могат да бъдат засегнати по различни начини. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Въпреки че проверката на конкурентоспособността е съсредоточена основно върху инициативи, чиито основни цели са различни от подобряването на конкурентоспособността, ЕИСК призовава Комисията да изготви и специална програма за конкурентоспособността с основната дългосрочна цел да се повиши конкурентоспособността на ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Програмата за конкурентоспособността следва да се основава на социалната пазарна икономика на ЕС и да се съсредоточи върху основни въпроси като единния пазар и външната търговия, инвестициите и достъпа до финансиране, данъчните системи, научните изследвания и иновациите, уменията и пазарите на труда, както и микропредприятията и МСП, и двойния преход, като се вземе предвид рамката за финансиране за устойчиво развитие, а конкурентоспособността бъде съобразена със социалните и екологичните цели. Тъй като конкурентоспособността е свързана и със социалните и екологичните аспекти и е въпрос, който засяга всички, е необходимо тясно участие на представители на социалните партньори и другите участници от гражданското общество в изготвянето на програмата, с ключова роля на социалния диалог, както е посочено в Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст

| 2.1. | Настоящото становище е в отговор на искането на чешкото председателство за проучвателно становище на ЕИСК в областта на конкурентоспособността в ЕС и на регулаторните аспекти на законодателството на ЕС за предприятията в ЕС. Темата му е проверка на конкурентоспособността за изграждане на по-силна и по-издръжлива икономика на ЕС. Председателството подчертава необходимостта от намаляване на стратегическата зависимост на ЕС и осигуряване на по-голяма издържливост, както и от осигуряване на отвореност към външния свят и конкурентоспособност на предприятията от ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Шведското правителство също посочи конкурентоспособността като един от елементите на политическата насока на предстоящото шведско председателство на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК вече призова за проверка на конкурентоспособността в своето становище относно „Подготвени за цел 55“ (1), в което заявява, че „[в] прехода към неутрално по отношение на климата общество трябва да възприемем модел, който води до процъфтяваща икономика. Ако искаме ЕС да бъде лидер и модел за подражание от останалия свят, трябва да се стремим към изграждането на най-успешния модел — справедлив и устойчив от икономическа, социална и екологична гледна точка.“ ЕИСК също така отбелязва, че „всички законодателни предложения, представени в рамките на „Подготвени за цел 55“, следва да бъдат подложени на проверка на конкурентоспособността в съответствие с принципите на ЦУР, за да се разберат добре последиците за предприятията“. Преди това ЕИСК призова за тест за конкурентоспособност в своето становище относно „Съюз на капиталовите пазари“ (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В доклада от Конференцията за бъдещето на Европа (CoFoE) също беше отправено искане новите политически инициативи на ЕС [...] да преминават през „проверка на конкурентоспособността“, за да се анализира тяхното въздействие върху предприятията и тяхната бизнес среда (разходи за извършване на стопанска дейност, капацитет за иновации, конкурентоспособност в международен план, еднакви условия на конкуренция и т.н.) и тази проверка да е в съответствие с Парижкото споразумение, целите за устойчиво развитие, включително равенството между половете, и да не подкопава защитата на правата на човека, социалните права и правата на работниците, нито стандартите в областта на околната среда и защитата на потребителите. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Неотдавна председателят на Европейската комисия г-жа Урсула фон дер Лайен заяви в речта си (3), че ще въведем стандартна проверка на конкурентоспособността в нашето законодателство. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Мотиви за и необходимост от проверка на конкурентоспособността

| 3.1. | Конкурентоспособността като изрична цел присъства в дневния ред на ЕС под различни форми от Лисабонската стратегия от 2000 г. насам, последвана от стратегията „Европа 2020“, промишлената стратегия, както и редица доклади относно европейската конкурентоспособност и единния пазар. С течение на годините обаче международната конкуренция става все по-ожесточена и предвид съществуващите и предвижданите бъдещи предизвикателства е изключително важно да се даде нов тласък, за да се повиши конкурентоспособността на ЕС. Отговорът на ЕС на пандемията от COVID-19 беше Next Generation EU — мащабна инвестиционна програма, която обещава да засили глобалната конкурентна позиция на икономиката на ЕС, като се основава на по-екологосъобразни и по-цифрови предприятия, подкрепяни от по-ефективни обществени услуги, укрепена инфраструктура и динамичен пазар на труда. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Делът на Европа в световната икономика намалява от доста време. Прогнозните изчисления показват, че през 2050 г. ЕС ще има дял от по-малко от 10 процента от световния брутен вътрешен продукт (БВП), а през следващите няколко години 85 процента от прогнозирания растеж на световния БВП ще идват от държави извън ЕС. Лошата прогноза за растежа на Европа задълбочава относителния икономически спад. Това означава, че гласът на Европа има по-малка тежест на световната сцена, и води до отслабване на глобалната роля и влияние на ЕС в международното сътрудничество (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Краткосрочната перспектива е до голяма степен свързана с нахлуването на Русия в Украйна, което продължава да оказва отрицателно въздействие върху икономиката на ЕС, както и с факта, че ЕС все още се възстановява от различните въздействия на пандемията от COVID-19. Войната оказа допълнителен натиск за повишаване на цените на енергията и храните, което подхранва инфлационния натиск в световен мащаб и подкопава покупателната способност на домакинствата (5). В отговор на високите равнища на инфлацията Европейската централна банка повиши лихвените проценти в евро, подобно на действията, предприети от Федералния резерв в САЩ. Освен това отслабването на световния растеж намалява външното търсене. ЕС и неговите държави членки от своя страна реагираха, като увеличиха подкрепата за предприятията с няколко програми, за да запазят конкурентоспособността им в условията на неясна и силно нестабилна икономически перспектива. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В допълнение към безпрецедентната ситуация, причинена от пандемията и войната, Европа е изправена пред исторически структурни реформи, фактор за които са геополитическите събития, демографските промени, цифровизацията и преходът към неутрална по отношение на климата и кръгова икономика. Това променя структурата на пазарите и засилва конкуренцията по отношение на производствените фактори. Успехът на реформата в крайна сметка зависи от това колко добре функционира икономиката като цяло. Единствено ако бъде световен лидер в иновациите и устойчивостта, Европа ще може да се конкурира успешно в световен мащаб, осигурявайки необходимия просперитет. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Следва да се отбележи разграничението между конкурентоспособност на вътрешния и на световния пазар. В първия случай се включва конкуренцията при равни условия, хармонизирането на правилата и премахването на пречките (6). Вторият предполага благоприятни условия и по-добри и по-достъпни продукти и услуги в конкуренция с конкуренти извън ЕС. Добре функциониращият вътрешен пазар допринася и за по-добри условия за конкурентоспособност в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Важно е да се постигне баланс между различните цели на политиката. Следва обаче да се постави по-голям акцент върху създаването на ситуации, в които всички печелят, като се има предвид, че конкурентоспособните предприятия осигуряват ползи за икономиката и обществото като цяло, както и че стабилната икономика и стабилното общество повишават устойчивостта и допринасят за една конкурентна бизнес среда. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Освен това е очевидно, че ЕС трябва да укрепи своята международна позиция и влияние в цифровия и екологичния преход. По-силната позиция в развитието и навлизането на цифровите технологии е свързана не само с икономическата конкурентоспособност, но и със сигурността и геополитическата роля на ЕС. Тя също така е предпоставка за това ЕС да бъде световен фактор, определящ стандартите, например по отношение на надеждния изкуствен интелект. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Необходимостта от по-силно световно влияние се отнася и за борбата с изменението на климата. За това са необходими както значително дипломатическо влияние, така и висока конкурентоспособност по отношение на разходната ефективност, иновациите, уменията и предлагането на нисковъглеродни продукти, технологии и решения на световните пазари. Положително развитие е, че редица дружества от ЕС вече привеждат инвестициите в съответствие с екологичните и социалните цели, както се вижда от бързо нарастващото използване на отговарящи на екологичните, социални и управленски критерии продукти на световните и европейските финансови пазари. ЕС разработва цялостна рамка за финансиране за устойчиво развитие, която трябва да осигури повече прозрачност и пространство за отговарящите на екологичните, социални и управленски критерии продукти и да съответства на цялостната устойчивост. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Като се има предвид значението на процъфтяващата икономика с конкурентни предприятия за създаването на просперитет и благополучие в Европа, както и за устойчивите решения на проблемите, свързани с климата и околната среда, е жизненоважно на предприятията от ЕС да се осигури благоприятна среда за иновации, инвестиции и търговия. Тъй като много елементи на бизнес средата се определят от рамката на политиката, регулаторната и фискалната рамка, създателите на политики трябва да гарантират, че тази рамка подкрепя конкурентоспособността на предприятията и, следователно, икономиката и обществото като цяло. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Елементи на проверката на конкурентоспособността

| 4.1. | Тъй като не съществува единно или универсално определение на понятието „конкурентоспособност“, съдържанието на проверката на конкурентоспособността зависи от обхвата и аспектите, които трябва да се вземат под внимание. Искането на чешкото председателство се отнася изрично до конкурентоспособността на предприятията в ЕС с цел да се изгради по-силна и по-издръжлива икономика на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Конкурентоспособността на предприятията може да се опише като способността им да постигат успехи на пазара, реализирайки печалби, като по този начин създават стойност за себе си и за обществото като цяло. Това отново зависи от наличието на производствени фактори (квалифицирана работна сила, енергия и суровини, капитал, данни), от общите производствени разходи, от търсенето и от пазарите за продуктите, както и от способността на предприятията да въвеждат иновации и да се възползват от възможностите, като укрепват социалния пазарен икономически модел на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Уникалната социална пазарна икономика на ЕС, заедно със съпътстващите я стабилно макроикономическо управление, научни изследвания и иновации, социален диалог, участие на гражданското общество, както и всестранно образование, мотивирана работна ръка със стабилни работни места, здравни и социални системи, проспериращ сектор на социалната икономика и устойчиви инвеститори, представляват основни активи, върху които да се надгражда в стремежа към по-голяма конкурентоспособност. Като се имат предвид настоящите и предвижданите бъдещи предизвикателства, ЕИСК призовава за проверка на конкурентоспособността, за да се подкрепят предприятията, създаването на работни места и подобряването на условията на труд, устойчивия икономически растеж и социалното сближаване. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита проверката на конкурентоспособността за подход, който гарантира, че аспектите на конкурентоспособността се отчитат по подходящ начин при вземането на решения. За това е необходимо да се разбере по какъв начин инициативите ще повлияят на конкурентоспособността, както и да се възприеме отчитащ конкурентоспособността начин на мислене при вземането на решения. Следователно проверката на конкурентоспособността се състои от две нива:






  — | ниво на оценка на въздействието („техническо“ ниво), което е свързано с оценката на различните начини, по които политическите и регулаторните инициативи влияят върху конкурентоспособността; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

ниво на оценка на въздействието („техническо“ ниво), което е свързано с оценката на различните начини, по които политическите и регулаторните инициативи влияят върху конкурентоспособността;

| — | ниво на вземане на решения (политическо ниво), което означава да се обърне нужното внимание на конкурентоспособността и да ѝ се отдаде подходяща тежест при формулирането на нови инициативи, надграждайки върху социалния пазарен икономически модел на ЕС. |
| --- | --- |

—

ниво на вземане на решения (политическо ниво), което означава да се обърне нужното внимание на конкурентоспособността и да ѝ се отдаде подходяща тежест при формулирането на нови инициативи, надграждайки върху социалния пазарен икономически модел на ЕС.

| 4.5. | ЕИСК смята, че е важно проверката на конкурентоспособността да бъде възможно най-изчерпателна, като се вземат предвид въздействията върху предприятията и веригите на доставките, заетостта и условията на труд, както и произтичащите от тях макроикономически въздействия. Задълбочената проверка на конкурентоспособността за всички нови инициативи следва да служи като мярка за контрол, за да се гарантира, че с предложенията се подкрепят повишена конкурентоспособност, повече работни места и устойчив растеж. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Оценката на въздействието като основа на проверката на конкурентоспособността

| 5.1. | Проверката на конкурентоспособността следва да се основава на солидна информация относно въздействието на политическите и регулаторните инициативи на различни равнища, включително разходите за спазване на изискванията, лесния достъп до пазари и други преки последици за предприятията. От особено значение са мултиплициращите въздействия върху веригите за създаване на стойност, например въздействията върху наличието на енергия и суровини. Проверката на конкурентоспособността следва също така да обхваща последиците за работните места, инвестициите, иновациите, производителността, аспектите на съдебните спорове, функционирането на единния пазар, външната търговия и европейския социален модел и устойчивия растеж като цяло. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Съгласно настоящите насоки и инструментариум за по-добро регулиране, създадени в контекста на програмата на Европейската комисия за по-добро регулиране, вече се изисква инициативите, за които се очаква да окажат значително икономическо, социално или екологично въздействие, да бъдат придружени от оценки на въздействието. Оценката на въздействието трябва да съдържа описание на екологичните, социалните и икономическите въздействия, в това число на въздействията върху МСП и конкурентоспособността. ЕИСК призовава за всеобхватно докладване относно въздействията върху конкурентоспособността за широкия спектър от предприятия по отношение на сектора, размера и бизнес модела, включително предприятията от социалната икономика. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК оценява съдържанието на настоящия инструментариум и отбелязва, че в работен документ на ОИСР инструментът за конкурентоспособност на Европейската комисия беше определен за най-изчерпателния съществуващ документ за оценка на регулаторното въздействие върху конкурентоспособността (7). Съществува обаче и очевидна нужда от подобрения, особено по отношение на използването и прилагането на инструментите. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Според Комитета за регулаторен контрол (КРК) анализът на въздействието често не е бил достатъчно задълбочен, като определени значими въздействия не са били оценявани в достатъчна степен. Както е описано в неговия годишен доклад за 2021 г. (8), КРК често е изисквал допълнителен анализ на въздействието върху потребителите, конкурентоспособността, иновациите, държавите членки и МСП. Освен това КРК често е изисквал допълнително количествено определяне, по-специално на административните разходи и спестяванията. В годишния си доклад за 2020 г. (9) КРК посочва най-често липсата на анализ на конкурентоспособността (често свързана с недостатъчен анализ на разходите), въздействието върху МСП и социалното въздействие. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта оценките на въздействието да бъдат съсредоточени в по-голяма степен върху конкурентоспособността, за да се гарантира, че са правилно балансирани. Комитетът също така смята, че е важно различните свързани с конкурентоспособността части от инструментариума, в това число тези относно секторната конкурентоспособност, МСП, иновациите, конкуренцията, вътрешния пазар, търговията и инвестициите, да бъдат разглеждани по интегриран начин. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | При проверката на конкурентоспособността е необходимо да се вземе предвид голямото разнообразие от предприятия, които могат да бъдат засегнати по напълно различни начини. Ето защо ЕИСК призовава за подходяща оценка на въздействието върху различните стопански отрасли и екосистеми, върху различните размери предприятия (включително микропредприятия и МСП), върху предприятията, осъществяващи дейност в различни части на веригите за създаване на стойност и на различни пазари и географски местоположения, както и върху предприятията с различни модели на стопанска дейност, в това число търговски дружества, кооперации и предприятия от социалната икономика. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК призовава да се обърне специално внимание на международната конкурентоспособност на предприятията от ЕС, която е особено важна от гледна точка на отворената стратегическа автономност на ЕС и възможностите за износ. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ЕИСК подчертава, че оценката на въздействието върху конкурентоспособността не следва да се ограничава само до въздействието на отделна инициатива изолирано от останалите, а следва да отчита и кумулативната тежест, особено разходите за спазване на изискванията, на законодателството или други мерки, засягащи едни и същи участници. Освен това оценката следва да обхваща както краткосрочните, така и дългосрочните въздействия, включително в различни прогнозни сценарии. За да се намери най-добрият вариант на политиката, е необходимо също така да се оцени въздействието върху конкурентоспособността на алтернативните варианти и те да се изложат изчерпателно. Също така е важно оценката на въздействието върху конкурентоспособността да се съсредоточи в по-голяма степен върху количествените данни и да ги представя подробно. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК призовава за задълбочена оценка и доказателства както за положителните, така и за отрицателните въздействия върху конкурентоспособността. Целта следва да е не само да се избягва загуба на конкурентоспособност, но и да се полагат усилия за постигането на по-амбициозна цел — да се подобри цялостната конкурентоспособност на европейската социална пазарна икономика за насърчаване на стабилен, устойчив и приобщаващ растеж. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ЕИСК също така счита, че е важно конкурентоспособността да се разглежда всестранно от гледна точка на устойчивостта. Екологичната устойчивост е свързана с конкурентоспособността на предприятията не само като фактор при формирането на разходите, но и заради добрите екологични показатели, които се очакват от редица участници на пазара, в това число потребителите, инвеститорите и финансистите. Същото се отнася и за социалната устойчивост, включително зачитането на правата на човека, равенството между половете и трудовите права. За да се постигне това, е необходимо да бъдат съгласувани няколко аспекта, в това число, наред с други, технологичният напредък, разходите и приемането от обществото. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Тъй като оценката на въздействието върху конкурентоспособността е фактическата основа за проверката на конкурентоспособността, според ЕИСК е от решаващо значение да се гарантира, че оценката на въздействието върху конкурентоспособността е задължителна, ефективна и се осъществява и прилага изцяло. Тя следва също така да бъде актуализирана в хода на законодателния процес, ако бъдат направени съществени промени. В същото време ЕИСК подчертава, че за извършване на оценките са необходими подходящи ресурси и подходящи умения. ЕИСК препоръчва също редовно да се извършва сравнителен анализ на практиките на конкурентните държави. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | При проверката на конкурентоспособността следва също да се използват пълноценно други съществуващи инструменти, като например проверките за пригодност, Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) и платформата „Готови за бъдещето“. Те са особено важни за оценката на кумулативното въздействие на различните инициативи. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Проверката на конкурентоспособността като част от вземането на решения

| 6.1. | ЕИСК счита, че проверката на конкурентоспособността следва да бъде съществена част от балансираното вземане на решения в ЕС и да се прилага в контекста на всякакви видове процеси на изготвяне на политики и закони в ЕС, включително тези, които обхващат стратегиите и програмите на ЕС, бюджетните и фискалните разпоредби, вторичното законодателства и международните споразумения. Нещо повече, тя следва да се прилага по отношение на процеса на европейския семестър, тъй като политиките на държавите членки са от решаващо значение в това отношение. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Въпреки че проверката на конкурентоспособността е съсредоточена основно върху инициативи, чиито основни цели са различни от подобряването на конкурентоспособността, ЕИСК призовава Комисията да изготви и специална програма за конкурентоспособността с дългосрочната цел да се повиши конкурентоспособността на ЕС. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Програмата за конкурентоспособността следва да е съсредоточена върху дългосрочната перспектива и да взема под внимание основни въпроси като развитието на единния пазар и намаляването на пречките за навлизане на пазара; увеличаването на инвестициите и подобряването на достъпа до средства и финансиране, включително инвестиции във връзка с равенството между половете; улесняването на външната търговия и външното сътрудничество; насърчаването на иновациите, талантите на високо равнище и високите научни постижения; повишаването на уменията чрез образование, професионално обучение и учене през целия живот; постигането на по-приобщаващи пазари на труда и подобряването на условията на труд; ускоряването на процедурите за издаване на разрешителни, намаляването на бюрокрацията и разходите за спазване на изискванията и повишаването на насърчаващия характер на данъчните системи. Тя следва също така да даде възможност за бизнес модели, които привеждат конкурентоспособността в съответствие със социалните и екологичните цели, какъвто например е случаят с дружествата и организациите, които приемат критерии от екологичен, социален и управленски характер за своите инвестиции. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Укрепването на микропредприятията и МСП и засилването на цифровия и екологичния преход също трябва да бъдат съществени части от програмата. Освен това следва да се обърне нужното внимание на капацитета на държавите членки, различията и необходимото сътрудничество между държавите членки, както и на изпълнимостта на инициативите и редовния мониторинг на изпълнението и резултатите от програмата. ЕИСК подчертава и ключовата роля на социалния диалог, както е посочено в Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | По отношение на краткосрочните мерки ЕИСК дава положителна оценка на бързото приспособяване на политиката на ЕС в областта на конкуренцията към пандемията от COVID-19 и войната в Украйна и към икономическите последици от тях (10). Гъвкавостта при прилагането на правилата за държавна помощ, макар и извънредна и временна по своя характер, беше жизненоважна за оцеляването на дружествата от ЕС в един много труден момент и благодарение на нея беше запазена конкурентоспособността, постигната от европейските дружества чрез иновации и производителност. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Стабилната и лоялна конкуренция както във вътрешен план, така и по отношение на чуждестранните конкуренти, също е от първостепенно значение. Комитетът дава положителна оценка на продължаващата работа, насочена към повишаване на ефикасността на правилата за държавните помощи, приложими за услугите от общ икономически интерес (УОИИ) в областта на здравните и социалните услуги, с цел да се осигурят по-високо качество и по-голяма достъпност на тези услуги за хората на местно равнище (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ЕИСК освен това приветства като цяло инициативата на Комисията за регламент относно чуждестранните субсидии, които нарушават функционирането на вътрешния пазар, тъй като тя има за цел да се избягват оказващите голямо въздействие нарушения на функционирането на единния пазар, като по този начин се осигурят равнопоставени условия на конкуренция по отношение на чуждестранните конкуренти (12). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Програмата за конкурентоспособността ще бъде следващата стъпка в отговор на основната цел на искането на чешкото председателство, а именно да се изгради по-силна и по-издръжлива икономика на ЕС. Следователно тя би допринесла за благополучието на гражданите на ЕС, както и за постигането на неутрална по отношение на климата и кръгова икономика. Тъй като конкурентоспособността е въпрос, който засяга всички, е необходимо тясно участие на представители на социалните партньори и другите участници от гражданското общество в изготвянето на програмата. |
| --- | --- |

6.8.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Подготвени за цел 55“ („Fit for 55“): постигане на целта на ЕС в областта на климата до 2030 г. по пътя към неутралност по отношение на климата“ [COM(2021) 550 final] (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 101).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Съюз на капиталовите пазари за хората и предприятията — нов план за действие“ (COM(2020) 590 final) (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

2

(3)  Реч на председателя Фон дер Лайен на пленарното заседание на Европейския парламент относно подготовката за заседанието на Европейския съвет на 20—21 октомври 2022 г.

3

(4)  Achtung Europa („Внимавай, Европа“), ECIPE, 2021 г.

4

(5)  Лятна икономическа прогноза — 2022 г.

5

(6)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цената на отказа от Европа — ползите от единния пазар“ (проучвателно становище) (ОВ C 443, 22.11.2022 г., стр. 51).

6

(7)  Как законите и разпоредбите влияят върху конкурентоспособността, ОИСР, 2021 г.

7

Как законите и разпоредбите влияят върху конкурентоспособността

(8)  Комитет за регулаторен контрол, Годишен доклад, 2021 г.

8

(9)  Комитет за регулаторен контрол, Годишен доклад, 2020 г.

9

(10)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Политиката в областта на конкуренцията, съобразена с новите предизвикателства“ (COM(2021) 713 final) (ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 34).

10

(11)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Правила за държавните помощи, приложими за услугите от общ икономически интерес в областта на здравните и социалните услуги в обстановката след пандемията. Идеи и предложения относно оценката на Комисията за изменение на законодателния пакет от 2012 г. (становище по собствена инициатива) (ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 8).

11

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно чуждестранните субсидии, които нарушават функционирането на вътрешния пазар“ (COM(2021) 223 final — 2021/0114 (COD) (ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 87).

12

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

574-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 14.12.2022 г. – 15.12.2022 г.

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/83 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/83

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2021 година“

(COM(2022) 337 final)

(2023/C 100/12)

| Докладчик: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Докладчик:

Philip VON BROCKDORFF

| Искане за консултация | Европейска комисия, 27.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 10.11.2022 г. |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 51/0/3 |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 206/0/2 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 27.10.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.11.2022 г.

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

51/0/3

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

206/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) призовава за непрекъснат диалог с Комисията относно по-нататъшните действия, необходими за укрепване на функционирането на единния пазар. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът настоява ГД „Конкуренция“ да следи непрекъснато схемите, одобрени от Комисията и стартирани от държавите членки в отговор на COVID-19 и войната в Украйна, за да се избегне отклоняването на средства към предприятия, които не са икономически жизнеспособни. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | С оглед на това ЕИСК призовава Комисията да използва максималната гъвкавост, позволена в правилата за държавна помощ, за да се даде възможност на държавите членки да въведат схеми, които предоставят ефективна помощ на предприятията, засегнати от войната в Украйна. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът приветства новите насоки на Комисията относно правилата за държавна помощ в областта на климата, опазването на околната среда и енергетиката и ги счита за стъпка в правилната посока. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя разследванията на неконкурентни практики на технологични гиганти; това е в съответствие с приетата от него позицията относно Законодателния акт за цифровите пазари. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът призовава за по-тясно сътрудничество между националните органи в рамките на Европейската мрежа по конкуренция с цел засилване на правоприлагането на ЕС в областта на конкуренцията срещу дружества, участващи в трансгранични търговски практики, които ограничават конкуренцията и са вредни за клиентите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава за конкуренция при равни условия в авиационния сектор. Той обаче предупреждава да не се развива авиационен пазар, който с времето може да бъде доминиран от малък брой авиокомпании. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за регламент относно изкривяващите пазара чуждестранни субсидии, предоставяни на установени извън ЕС предприятия, извършващи дейност в Съюза, но призовава Комисията да съсредоточи вниманието си и върху нарушаващите пазара субсидии и други антиконкурентни практики както в държавните, така и в частните дружества извън ЕС. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК предупреждава за възможни антиконкурентни споразумения или злоупотреби с господстващо положение в сектора на хипермаркетите и магазините за хранителни стоки, които засягат потребителите чрез по-високи цени, а производителите — чрез по-ниски цени за доставка. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за нов инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации, който допълва други законодателни мерки на ЕС за управление на кризи. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът призовава за по-нататъшни стъпки за засилване на конкуренцията и единния пазар в момент, когато икономиките продължават да се сблъскват с предизвикателства, причинени от високите цени на енергията, ограниченията по отношение на предлагането и икономическата несигурност. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК е твърдо убеден, че дневният ред на ЕС за екологична и цифрова икономика, опираща се на основите на социалната пазарна икономика, не бива да се променя заради войната в Украйна. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | И накрая, ЕИСК препоръчва прилагането на държавна помощ, разрешена съгласно законодателството на ЕС, за противодействие на социално-икономическите последици от войната в Украйна, като се обръща специално внимание на равенството между половете и по-широката перспектива, свързана с пола, особено в случая на бежанците в съседните на Украйна държави членки. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст на проектостановището

| 2.1. | В доклада за 2021 г. относно политиката в областта на конкуренцията са представени основните промени в нея и законодателните инициативи, предприети миналата година, както и набор от действия за правоприлагане. През 2021 г. Комисията извърши преглед на ключовите регламенти, насоки и известия в областта на конкуренцията, както е посочено в съобщението ѝ относно политиката в областта на конкуренцията, съобразена с новите предизвикателства (1), в което се очертава ролята на политиката в областта на конкуренцията за пътя на Европа към възстановяване, екологичен и цифров преход и издръжлив единен пазар. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Комисията прие също така предложение за нов регламент за справяне с нарушенията, причинени от изкривяващи пазара чуждестранни субсидии, предоставяни от трети държави на дружества, осъществяващи дейност на единния пазар (2), след предложенията от 2020 г. относно Законодателния акт за цифровите пазари (DMA) и Законодателния акт за цифровите услуги, насочени към преодоляване на широк кръг от предизвикателства в областта на цифровите технологии (3). По-специално Законодателният акт за цифровите пазари въвежда задължения, които действат като „пазачи на информационния вход“ за предприятията и потребителите на единния пазар. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Бяха актуализирани антитръстовите мерки и правилата за сливанията, за да се отговори на предизвикателствата. Това включваше преглед на правилата относно вертикалните споразумения за снабдяване и хоризонталните споразумения за сътрудничество, като последното имаше за цел по-специално да улесни сътрудничеството между предприятията по начини, които повишават икономическата ефективност. Освен това Комисията публикува резултатите от своята оценка на известието относно определянето на пазара, в което се предоставят насоки за това как се прилага законодателството в областта на конкуренцията на продуктовите и географските пазари. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Комисията също така актуализира правилата и насоките за държавна помощ, за да помогне за справяне с променящите се обстоятелства и да подкрепи екологичния и цифровия преход. От особено значение е необходимостта от повишаване на устойчивостта на единния пазар в условията на икономическа несигурност. Комисията прави това, като следи развитието на пазара. Временната рамка за мерки за държавна помощ беше особено навременна и подходяща за предоставяне на подкрепа на предприятията в целия ЕС. Събитията, причинени от руската агресия в Украйна, налагат допълнителни корекции на политиката от страна на Комисията. Междувременно тя въведе инвестиционна подкрепа до края на 2022 г. и подкрепа за платежоспособност до 31 декември 2023 г., което позволява на държавите членки да привличат частни средства и да ги предоставят на МСП. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Също толкова важно беше и преразглеждането на насоките относно държавната помощ в областта на климата, опазването на околната среда и декарбонизацията на икономическите дейности. Беше необходимо да се разшири обхватът на тези насоки, за да бъдат включени нови икономически области като чиста мобилност и декарбонизация на промишлеността. Поради това преразгледаните насоки подкрепят Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Наред с това Комисията преразгледа Регламента за групово освобождаване на вертикални споразумения и Насоките относно вертикалните ограничения. Целта е да се актуализират предишни правила, за които беше счетено, че не са съобразени с целта поради развитието на пазара, като ръста на онлайн продажбите. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Обхватът на Общия регламент за групово освобождаване също беше разширен, за да се улеснят програмите, финансирани от ЕС. По същество това спомага за рационализиране на правилата за държавна помощ, приложими към националното финансиране и във връзка с конкретни програми на Съюза. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Освен това бяха приети преразгледани насоки за регионална помощ, които да позволят на държавите членки да подкрепят необлагодетелстваните региони, както и регионите, изправени пред структурни предизвикателства. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Адаптирането на Комисията към настоящото и бъдещото правоприлагане във връзка с предизвикателствата, породени от цифровата трансформация, беше важно развитие. Ефикасността и ефективността, с които Комисията може да реагира на антиконкурентни практики от страна на Apple, Amazon или Facebook, бяха счетени за критични. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | В същия дух Комисията извърши реорганизация, за да се справи с важни проекти от общоевропейски интерес. От значение беше и създаването на работна група в подкрепа на прилагането на Законодателния акт за цифровите пазари. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | За да се укрепи функционирането на единния пазар, беше предоставен бюджет от 4,2 милиарда евро за т.нар. програма „Единен пазар“, насочена към прилагане на политиката на ЕС в областта на конкуренцията. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Ефективното прилагане на правилата на Съюза в областта на конкуренцията и регулаторните реформи са от решаващо значение за цифровата трансформация на икономиката на ЕС и за по-голямата устойчивост на единния пазар в много трудни времена. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | В тази връзка антитръстовите разследвания и разследванията на злоупотреби от страна на големите мултинационални корпорации са от изключително значение. Контролът върху сливанията от страна на Комисията също така гарантира, че консолидацията се осъществява по начин, който позволява пазарна конкуренция и разглежда господстващото положение на пазара. Броят на решенията за сливане е впечатляващ — 396 в различни сектори. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Друго важно развитие е посоката, предоставена по отношение на широколентовата инфраструктура, която отговаря на нуждите от много високи цифрови скорости, както е изложено в съобщението за европейско общество на гигабитов интернет до 2025 г. и стратегията в областта на цифровите технологии, както и в целите, посочени в Цифровия компас до 2030 г. Държавната помощ подкрепя широколентовите инфраструктури в целия ЕС за справяне със ситуации, в които частните оператори нямат стимул да осигурят достатъчно покритие с широколентов достъп |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Дейностите на Комисията също така допринесоха за постигането на целите в областта на околната среда, особено по отношение на декарбонизацията на икономиките и постепенното, но стабилно преминаване на транспортния сектор от изкопаеми към алтернативни горива. Избягването на нарушения на конкуренцията е от решаващо значение за подкрепата на Европейския зелен пакт и във връзка с това Комисията одобри редица мерки за държавна помощ, насочени към улесняване на екологичния преход на Съюза. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | От значение са и прилагането на антитръстовите правила и контролът върху сливанията в автомобилната промишленост, които допринасят за екологичния преход. Това действие на Комисията включваше налагането на глоби в размер на стотици милиони евро. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Изключително важен е фактът, че ролята на Комисията в насърчаването на политиката в областта на конкуренцията е свързана с това как конкуренцията е от полза за потребителите в целия Съюз. Както правилно се посочва в доклада, социалната пазарна икономика е една от основите на ЕС и прилагането на правилата в областта на конкуренцията и нейната защита във всеки един момент подкрепят по-нататъшното развитие на социалната пазарна икономика. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Същата логика важи и за финансовите услуги, където Комисията се справи с потенциални картели в сектора с налагането на големи глоби на редица финансови институции. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Не по-малко важен беше и отговорът на Комисията на икономическите и социалните последици от COVID-19 чрез прилагане на гъвкавостта, позволена в правилата за държавна помощ, посредством Временната рамка за мерки за държавна помощ. Това даде възможност на държавите членки да предвидят схеми за предприятията, като например гаранции по заеми. Комисията одобри редица схеми в размер на милиарди евро съгласно Временната рамка в няколко сектора, засегнати от ограниченията във връзка с COVID-19, включително авиационния сектор, за да се отговори на нуждите от ликвидност и капитал. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Важна роля на Комисията бяха насоките и подкрепата, предоставени за улесняване на плановете за възстановяване и устойчивост, представени от държавите членки. Това беше необходимо, за да се гарантира, че плановете са съвместими с правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.20.1. | През 2021 г. Комисията продължи да гарантира последователното прилагане на членове 101 и 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Наред с това тя наблюдаваше и подпомагаше държавите членки в усилията им да транспонират Директивата „ЕМК+“ (4) в националното си законодателство. Тази директива оправомощава органите за защита на конкуренцията в целия ЕС да прилагат по-ефективно правилата в областта на конкуренцията и да гарантират правилното функциониране на единния пазар. |
| --- | --- |

2.20.1.

| 2.21. | И накрая, Комисията продължи да участва активно в Комитета по конкуренция на ОИСР, Международната мрежа по конкуренция и Конференцията на ООН за търговия и развитие. |
| --- | --- |

2.21.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК отбелязва конструктивната работа на Комисията за продължаване на укрепването на единния пазар чрез прилагане на правилата в областта на конкуренцията и защита на конкуренцията в целия ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК отбелязва също така ефективността на реакцията на Комисията за смекчаване на въздействието на ограниченията, свързани с COVID-19, с приемането на временна рамка за мерки за държавна помощ при кризи, за да се позволи необходимата подкрепа за предприятията от страна на държавите членки, като същевременно се запази целостта на единния пазар. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Същото равнище на ефективност е приложено и в отговор на развилата се криза след руското нашествие в Украйна. ЕИСК счита, че бързото приемане на Временната рамка за мерки за държавна помощ при кризи беше също толкова важно, колкото и действията, предприети във връзка с ограниченията, свързани с COVID-19. Поради това ЕИСК настоятелно призовава Комисията да прилага цялата гъвкавост, позволена от правилата за държавна помощ, когато държавите членки са изправени пред икономически сътресения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът отбелязва също така работата на Комисията по преразглеждането на ключови регламенти, насоки и известия, за да се гарантира, че те остават подходящи за целта, особено преразглеждането на Регламента за групово освобождаване на вертикални споразумения и Насоките относно вертикалните ограничения. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че приемането на регламент за разширяване на обхвата на Общия регламент за групово освобождаване и публикуването на насоки относно държавната помощ в областта на климата, опазването на околната среда и енергетиката са важни стъпки в подкрепа на основните цели на политиката на ЕС. За уместно се смята и приемането на преразгледано съобщение относно важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва положените усилия за преминаване към приемане на Законодателния акт за цифровите пазари. Комитетът е на мнение, че този законодателен акт е огромна стъпка към прилагането на конкуренцията и защитата на потребителите при използването на цифрови услуги. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК отбелязва също, че предложението за регламент относно чуждестранните субсидии, които нарушават функционирането на вътрешния пазар, е в процес на приемане. В редица свои становища той се застъпва срещу предоставянето на изкривяващи пазара чуждестранни субсидии на предприятия, осъществяващи дейност в ЕС; предложеният регламент ще предостави на Комисията нови правомощия да разследва такива чуждестранни субсидии и да предприема компенсационни мерки, когато е необходимо. ЕИСК счита, че това е съвместимо с принципа за лоялна конкуренция при равни условия. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК отбелязва антитръстовите действия, както и действията, предприети във връзка с контрола върху сливанията. Такива действия са необходими, за да се запази целостта на единния пазар и да се защитят гражданите на ЕС, особено срещу решения, взети от технологични гиганти. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Одобряването от страна на Комисията на редица мерки за държавна помощ в подкрепа на екологичния преход на Съюза, включително такива в подкрепа на енергията от възобновяеми източници и чистата мобилност, проправя пътя за по-нататъшни положителни действия в бъдеще. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни препоръки

| 4.1. | ЕИСК призовава за непрекъснат диалог с Комисията относно по-нататъшните действия, необходими за укрепване на функционирането на единния пазар. Във връзка с това Комитетът подчертава неотдавнашното си становище, в което се посочват недостатъците на единния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Като се има предвид, че ЕИСК приветства бързата реакция на Комисията на ограниченията на COVID-19, а неотдавна и на икономическите последици от войната в Украйна, той призовава за непрекъснато наблюдение на схемите, одобрени от нея и стартирани от държавите членки в отговор на пандемията и войната, за да се избегне отклоняването на средства към предприятия, които не са икономически жизнеспособни. Равнището на необходимата подкрепа, както и натискът, пред който са изправени правителствата в целия ЕС за предоставяне на държавна помощ, са извънредни и могат да доведат до такива ситуации. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Въпреки това ЕИСК призовава Комисията да използва максималната гъвкавост, позволена в правилата за държавна помощ, за да се даде възможност на държавите членки да въведат схеми, които предоставят ефективна помощ на предприятията и общностите, засегнати от войната в Украйна. Същевременно той подчертава, че подобни помощи следва да бъдат разрешени с минимални нарушения на конкуренцията. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК изтъква положените усилия в подкрепа на екологичната програма на ЕС чрез политиката в областта на конкуренцията. Това е жизненоважно и новите насоки на Комисията относно правилата за държавна помощ в областта на климата, опазването на околната среда и енергетиката са стъпка в правилната посока. Тъй като трите сектора са взаимносвързани, Комитетът счита, че новите насоки предоставят солидна основа за ефективна подкрепа за Европейския зелен пакт. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК отбелязва проведените от Комисията разследвания на редица технологични гиганти за неконкурентни практики и напълно ги подкрепя, тъй като те са в съответствие с приетата от него позиция относно Законодателния акт за цифровите пазари, и по-специално значението на този акт за осигуряването на конкуренция в областта на цифровите услуги и за защитата на гражданите на ЕС от злоупотреби от страна на технологичните гиганти. Това доказва, че понастоящем Комисията има повече възможности по отношение на целта си за преминаване към по-регулиран цифров пазар. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК призовава за по-тясно сътрудничество между националните органи в рамките на Европейската мрежа по конкуренция с цел засилване на правоприлагането на ЕС в областта на конкуренцията срещу дружества, участващи в трансгранични търговски практики, които ограничават конкуренцията и са вредни за клиентите. Комитетът е на мнение, че координацията на разследванията е от жизненоважно значение. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК отбеляза значението на решенията на Комисията относно авиационния сектор, особено по време на пандемията, и призовава за конкуренция при равни условия в целия сектор. Той обаче предупреждава да не се развива авиационен сектор и пазар, които с времето биха могли да бъдат доминирани от малък брой авиокомпании. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК напълно подкрепя предложението на Комисията за регламент относно изкривяващите пазара чуждестранни субсидии, предоставяни на установени извън ЕС предприятия, извършващи дейност в Съюза. Това очевидно нарушава конкуренцията, а чуждестранните фирми могат да се възползват и от данъчни предимства, което води до допълнителни нарушения на конкуренцията. ЕИСК призовава също така Комисията да предприеме подходящи действия по отношение на изкривяващите пазара субсидии и други антиконкурентни практики в предприятия (държавни или частни) извън ЕС. Това би спомогнало и за постигането на целите на европейската промишлена стратегия. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Комитетът отбелязва, че Комисията и националните органи за защита на конкуренцията следят състоянието на веригите за доставки на храни в Европа. Той предупреждава за възможни антиконкурентни споразумения или злоупотреби с господстващо положение, които засягат потребителите чрез по-високи цени. ЕИСК също така предупреждава за опасността секторът на хипермаркетите и магазините за хранителни стоки да придобие доминираща роля на пазара на храни в ущърб на потребителите по отношение на по-високите цени и на производителите по отношение на по-ниските цени за доставка. Комитетът съзнава, че държавите членки са длъжни да гарантират прилагането на Директивата относно нелоялните търговски практики, за да се справят със ситуации, при които има дисбаланс в отделните стопански отношения (5). Поради това ЕИСК настоятелно призовава Комисията непрекъснато да наблюдава ефективността на анализа на пазара и действията, предприемани от националните органи. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за нов инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации, който допълва други законодателни мерки на ЕС за управление на кризи, като например Механизма за гражданска защита на Съюза, както и правилата на ЕС за конкретни сектори, вериги на доставки и продукти като здравеопазването, полупроводниците и продоволствената сигурност, които вече предвиждат целенасочени мерки за реагиране при кризи. ЕИСК е на мнение, че това осигурява добре балансирана рамка за управление на кризи, за да се идентифицират различните заплахи за единния пазар и да се гарантира гладкото му функциониране чрез: създаване на архитектура за управление на кризи; предлагане на нови мерки за компенсиране на отрицателното въздействие върху единния пазар; и разрешаване на мерки в краен случай при извънредна ситуация. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Комитетът призовава за по-нататъшни стъпки за засилване на конкуренцията и единния пазар в момент, когато икономиките продължават да се сблъскват с предизвикателства, причинени от високите цени на енергията, ограниченията по отношение на предлагането и икономическата несигурност. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК е твърдо убеден, че дневният ред на ЕС за екологична и цифрова икономика, опираща се на основите на социалната пазарна икономика, не бива да се променя заради кризата, която се разгръща в Украйна. Пазарите, които осигуряват конкурентни и справедливи цени за гражданите на ЕС, следва да останат негова цел чрез действия от страна на Комисията и националните органи в целия Съюз. Във връзка с това е уместно неотдавнашното предложение на Комисията за съвместно възлагане на обществени поръчки за природен газ да се разглежда като временно, но ефективно решение за стабилизиране на цените на енергията. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Последният въпрос се отнася до прилагането на държавна помощ, разрешена съгласно правилата на ЕС, за подкрепа на мерки за противодействие на социално-икономическите последици от войната в Украйна, включително бежанската криза, засягаща държавите членки, граничещи с Украйна, и необходимостта да се обърне специално внимание на равенството между половете и по-широката перспектива, свързана с пола. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Политика в областта на конкуренцията, съобразена с новите предизвикателства, COM(2021) 713 final.

1

(2)  COM(2021) 223 final.

2

(3)  COM(2020) 842 final.

3

(4)  Директива (ЕС) 2019/1 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 година за предоставяне на правомощия на органите по конкуренция на държавите членки, за да бъдат по-ефективни в правоприлагането, и за гарантиране на правилното функциониране на вътрешния пазар (OB L 11, 14.1.2019 г., стр. 3).

4

(5)  Директивата е изменена с Директива (ЕС) 2019/2161 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година за изменение на Директива 93/13/ЕИО на Съвета и на директиви 98/6/ЕО, 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на по-доброто прилагане и модернизирането на правилата за защита на потребителите в Съюза (OB L 328, 18.12.2019 г., стр. 7).

5

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/89

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Нова европейска програма за иновации“

(COM(2022) 332 final)

(2023/C 100/13)

| Докладчик: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Christophe LEFÈVRE |

Докладчик:

Maurizio MENSI

Съдокладчик:

Christophe LEFÈVRE

| Искане за консултация | Европейската комисия, 27.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 10.11.2022 г. |
| Приемане на пленарно сесия | 14.12.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 177/0/0 |

Искане за консултация

Европейската комисия, 27.10.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.11.2022 г.

Приемане на пленарно сесия

14.12.2022 г.

Приемане на пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

177/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства предложената от Комисията европейска програма за иновации, като изразява съгласие, по-специално, с двойната цел за насърчаване на конкурентоспособността на Европа заедно със здравето и благополучието на нейните граждани. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Освен това ЕИСК приветства акцента, който Комисията е поставила върху преодоляването на съществуващите пропуски в сферата на разрастващите се предприятия и дълбокотехнологичните предприятия. Подобни пропуски понастоящем се наблюдават в ЕС, в сравнение с трети държави, в които разрастващите се технологични предприятия са по-разпространени. ЕИСК предлага Комисията да обърне по-голямо внимание на ролята на предприятията, по-специално на МСП и стартиращите предприятия, както и на мрежите за иновации, които те ръководят за осъществяването на екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК оценява структурата на предложението, което е изградено около пет водещи инициативи. Необходимо е също така да се предвидят инструменти за проверка и мониторинг на постигнатите резултати. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства предложението за създаване на консултативна група за разработване на благоприятстващо иновациите регулиране в областта на обществените услуги и предлага в нея да участва и представител на ЕИСК като пълноправен член. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава значението на финансирането на инфраструктурите за експериментиране и изпитване, за да се помогне на стартиращите предприятия и да се преодолее пропастта между лабораториите и търговските приложения. Във връзка с това приветства въвеждането на новата концепция за „съоръжения за изпитване и експериментиране“ в проекта за преразглеждане на Общия регламент за групово освобождаване (ОРГО) в сферата на държавните помощи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства и инициативата в областта на обществените поръчки. В този контекст предлага в областта на обществените поръчки за иновации да се предвиди участието на поне едно стартиращо предприятие. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава значението на наличието на стабилен режим на интелектуална собственост, който да се прилага за изобретенията за стартиращи предприятия, за да се насърчи непрекъснатото развитие на научноизследователската дейност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да насърчава междурегионалното измерение на инвестициите със съвместното участие на по-слабо иновативни и по-иновативни региони. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава, че публичната подкрепа би трябвало да бъде от полза и за висшето образование и за лабораториите за иновации. Във връзка с това предлага Комисията да използва редица изследователски центрове и пилотни университети, за да преследва целите в сферата на иновациите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК приветства и подкрепата на Комисията за държавите членки при осъществяването на трансгранични проекти от общоевропейски интерес. Поради това той предлага да се финансират както научноизследователската работа, така и професионалното развитие на изследователите, а резултатите от научните изследвания, подкрепени с публични средства, да бъдат отворени за по-нататъшно развитие от страна на новаторите, евентуално чрез платформата Innospace. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК приветства публикуването на документ с насоки, който да помогне на съответните органи да изберат най-подходящата европейска стратегическа програма, и подчертава значението на хоризонталното изпълнение на стратегическите програми. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК приветства идеята да се проучи възможността за по-благоприятно данъчно третиране на опции върху акции и фискален режим за талантливите хора, които пътуват през границите. Той приканва Комисията да координира националните инициативи, насочени към насърчаване на талантите. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК изразява задоволство от намерението на Комисията да разработи по-стабилни и съпоставими бази данни и обща таксономия на данните, която да може да направлява политиките на всички равнища, както и намерението ѝ да разпространява най-добрите практики по структуриран начин чрез Форума на Европейския съвет по иновациите. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Освен това ЕИСК приема радушно намерението на Комисията да споделя най-добри практики и да публикува насоки за правителствата относно начините за тяхното използване, за да се преодолее регулаторната разпокъсаност между държавите членки. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Новата европейска програма за иновации има за цел да изведе Европа на челно място в новата вълна от иновации и дълбокотехнологични стартиращи предприятия чрез следните инициативи:






  — | подобряване на достъпа до финансиране за европейските стартиращи предприятия и разрастващи се предприятия; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

подобряване на достъпа до финансиране за европейските стартиращи предприятия и разрастващи се предприятия;

| — | подобряване на условията, при които новаторите изпробват нови идеи чрез пространства за експериментиране в областта на регулирането; |
| --- | --- |

—

подобряване на условията, при които новаторите изпробват нови идеи чрез пространства за експериментиране в областта на регулирането;

| — | допринасяне за създаването на „регионални долини за иновации“, включително в изоставащите региони; |
| --- | --- |

—

допринасяне за създаването на „регионални долини за иновации“, включително в изоставащите региони;

| — | привличане и задържане на таланти в Европа; |
| --- | --- |

—

привличане и задържане на таланти в Европа;

| — | подобряване на политическата рамка чрез по-ясна терминология, показатели и набори от данни, както и чрез политическа подкрепа за държавите членки. |
| --- | --- |

—

подобряване на политическата рамка чрез по-ясна терминология, показатели и набори от данни, както и чрез политическа подкрепа за държавите членки.

| 2.2. | Новата европейска програма за иновации съдържа 25 конкретни действия, групирани в пет водещи инициативи:






  — | Финансирането на разрастващите се предприятия ще стимулира инвестициите от страна на институционални инвеститори и други, които са частни. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Финансирането на разрастващите се предприятия ще стимулира инвестициите от страна на институционални инвеститори и други, които са частни.

| — | Насърчаването на иновациите чрез пространства за експериментиране и обществени поръчки ще улесни иновациите. |
| --- | --- |

—

Насърчаването на иновациите чрез пространства за експериментиране и обществени поръчки ще улесни иновациите.

| — | Ускоряването и укрепването на иновациите в европейските екосистеми в целия ЕС чрез преодоляване на различията между държавите и регионите ще подкрепи създаването на регионални иновационни долини и ще помогне на държавите членки да отпуснат най-малко 10 милиарда евро за регионални иновации, свързани с приоритетите на ЕС. |
| --- | --- |

—

Ускоряването и укрепването на иновациите в европейските екосистеми в целия ЕС чрез преодоляване на различията между държавите и регионите ще подкрепи създаването на регионални иновационни долини и ще помогне на държавите членки да отпуснат най-малко 10 милиарда евро за регионални иновации, свързани с приоритетите на ЕС.

| — | Насърчаването, привличането и задържането на таланти в областта на дълбоките технологии ще гарантира развитието и притока на ключови таланти в областта на дълбоките технологии във вътрешен план. |
| --- | --- |

—

Насърчаването, привличането и задържането на таланти в областта на дълбоките технологии ще гарантира развитието и притока на ключови таланти в областта на дълбоките технологии във вътрешен план.

| — | Подобряването на инструментите за създаване на политики ще бъде от решаващо значение за разработването и използването на надеждни и сравними набори от данни и споделени определения (стартиращи и разрастващи се предприятия), които могат да ръководят политиките на всички равнища в целия ЕС. |
| --- | --- |

—

Подобряването на инструментите за създаване на политики ще бъде от решаващо значение за разработването и използването на надеждни и сравними набори от данни и споделени определения (стартиращи и разрастващи се предприятия), които могат да ръководят политиките на всички равнища в целия ЕС.

3.   Общи коментари

| 3.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства Европейската програма за иновации на Комисията и по-специално нейната двойна цел за насърчаване на конкурентоспособността на Европа и благосъстоянието на европейските граждани. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Във връзка с това ЕИСК приветства факта, че планът на Комисията се основава на общата цел за преодоляване на продължаващото разделение в областта на иновациите между държавите членки и в рамките на европейските региони, което би могло да възпрепятства социалното и икономическото сближаване. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че цифровият дивидент би трябвало да бъде достъпен за всички европейски граждани, независимо от това къде живеят. Цифровата революция би трябвало да запълни възникналите по време на индустриалната революция продължаващи пропуски, които се изостриха в някои държави членки, присъединили се към ЕС след падането на Желязната завеса. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Този аспект е още по-важен сега, тъй като всички държави членки и региони на ЕС трябва да бъдат независими от трети държави, които, както показват войната в Украйна, настоящата енергийна криза и недостигът на интегрални схеми, невинаги са надеждни и във всеки случай не се съобразяват с основните европейски ценности. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това ЕИСК приветства акцента, който Комисията поставя върху преодоляването на пропуските в сферата на разрастващите се предприятия и дълбокотехнологичните предприятия, които се наблюдават в сравнение с трети държави, в които разрастващите се технологични предприятия са по-разпространени. Предлага Комисията да обърне по-голямо внимание на ролята на предприятията, МСП и стартиращите предприятия, както и на мрежите за иновации, които те ръководят за осъществяването на екологичния и цифровия преход, като насърчава тяхната конкурентоспособност (1). Важно е също така да се насърчават инициативи за превръщане на традиционните земеделски стопанства в иновативни. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Според ЕИСК по-задълбочената и по-уеднаквена цифровизация би могла да доведе до „непорочен кръг“ чрез подобряване на благосъстоянието на гражданите, постигане на целите за устойчивост, укрепване на икономическото и социалното сближаване в ЕС и намаляване на промишлената и икономическата зависимост от трети държави, които не споделят същите ценности. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Поради всички гореизложени причини ЕИСК напълно приветства и подкрепя инициативата на Комисията по отношение на съдържанието. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК изразява задоволство и от структурата на инициативата, която е изградена около пет водещи инициативи. Отбелязваме, че е целесъобразно да се предвидят инструменти за постоянна проверка и наблюдение на постигнатите резултати, за да се подготвят, ако е нужно, необходимите коригиращи мерки и мерки за подобряване. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК приветства предложението за създаване на консултативна група за разработване на благоприятстващо иновациите регулиране в областта на обществените услуги и предлага в нея да участва и представител на ЕИСК като пълноправен член. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Водещата инициатива за финансиране на разрастващите се предприятия в областта на дълбоките технологии

| 4.1. | ЕИСК горещо приветства всички предложени мерки за намаляване на разходите, свързани с новите собствени средства в целия ЕС. Те включват възможността за използване на правата върху интелектуална собственост като странична гаранция и предложението за ново законодателство относно котирането, което ще опрости и облекчи първоначалните и настоящите изисквания за котиране за някои видове предприятия, за да се намалят разходите и да се повиши правната сигурност за емитентите, като същевременно се запазят защитата на инвеститорите и лоялните пазарни отношения. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК отбелязва необходимостта Европа да разполага с режим в областта на интелектуалната собственост, който да балансира по подходящ начин отворената наука и интелектуалната собственост. В това отношение много стартиращи предприятия притежават (или използват) патент от съществено значение за стандарт (ПСЗС). Би трябвало да се избягва налагането на правни задължения, поне на МСП, за извършване на проверки на набори от патенти от съществено значение за стандарт, които те възнамеряват да лицензират. Подобно задължение би могло да бъде в ущърб на иновациите, тъй като може да удължи преговорите, създавайки спорове на етап, на който перспективите за приходи от лицензи все още не са сигурни. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства факта, че се поставя акцент върху жените и върху събирането на данни за жените и по-слабо представените групи с цел разработване на целенасочени политики за преодоляване на различията между половете и други различия, които засягат и стартиращите предприятия. Насърчаването на заетостта на жените в областта на иновациите е от основно значение за гарантиране на европейската конкурентоспособност, като същевременно създаването на показател относно половете и по-слабо представените групи е инструмент за опознаване от полза за справяне с този проблем. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК обръща внимание, че е важно установените МСП и дружества със средна пазарна капитализация също да въвеждат иновации за осъществяването на екологичния и цифровия преход; поради тази причина е необходимо в дневния ред да бъдат включени мерки за подпомагане на тези проекти и за насърчаване на тяхната конкурентоспособност. В по-общ план е важно да се създаде екосистема, която да позволява и на традиционните предприятия да се превръщат в иновационни. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Като се има предвид, че както посочва Комисията, банковите продукти са основният източник на корпоративно финансиране, ЕИСК подчертава значението на гаранциите, финансирани с публични средства и призовава Комисията да оцени възпроизвеждането в тази област на вече предвиденото във временните рамки за COVID-19 и войната в Украйна. В това отношение е възможно публичните гаранции да привлекат дългосрочни инвеститори, които избягват риска (например пенсионни фондове и държавни инвестиционни фондове), финансирането от които не се използва в достатъчна степен в Европа. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | При изпълнението на тази водеща инициатива ЕИСК настоятелно призовава Комисията да даде приоритет на трансграничните научноизследователски лаборатории и на спин-оф стартиращите предприятия от различни университети. Едно широкообхватно сътрудничество между университетите може да стимулира иновациите и някои практически приложения като част от подход „от долу нагоре“, който изглежда по-подходящ за насърчаване на творчеството. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК също така настоятелно призовава Комисията да съсредоточи подкрепата на ЕС върху отделни сектори (напр. на интегралните схеми, енергията от възобновяеми източници и др.), за да насърчи приложните изследвания там, където те действително са необходими за постигане на целите на политиката на ЕС. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В допълнение към намаляването на разходите за собствени средства и хармонизирането на данъчните системи, ЕИСК призовава Комисията да обмисли въвеждането на конкретно „финансиране за разрастващите се предприятия“ на ЕС за подпомагане на растежа на някои стратегически стартиращи предприятия. Това може също така да намали привлекателността на така наречените „придобивания убийци“ (killer acquisition) или премествания на производството в чужбина, тъй като учредителите биха могли да подкрепят развитието на своите предприятия, без да ги продават или преместват. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да обмисли създаването на европейски цифров пазар за стартиращите предприятия, така че те да могат да взаимодействат с потенциални инвеститори в целия ЕС. Пазар от този тип би могъл да преодолее трудностите, с които стартиращите предприятия, особено в по-малките държави членки, биха могли да се сблъскат при търсенето на местни инвеститори и навременния достъп до значителна ликвидност. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК подчертава значението на технологичната инфраструктура за разпространението на технологиите на стартиращите предприятия в областта на дълбоките технологии. Следователно този достъп би трябвало да се насърчава и улеснява по-силно. За публично финансираните инфраструктури и данни могат да бъдат предвидени задължения за открит и недискриминационен достъп. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Водеща инициатива: Създаване на възможности за дълбокoтехнологични иновации чрез пространства за експериментиране и възлагане на обществени поръчки

| 5.1. | ЕИСК приветства издаването на документ с насоки относно регулаторните лаборатории, изпитателните стендове и живите лаборатории като инструмент за привличане на експериментални дейности в ЕС. Той приветства и разпространението на най-добри практики в държавите членки с цел насърчаване на хармонизацията. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК приветства и въвеждането, като част от държавната помощ за научни изследвания, развойна дейност и иновации, на ново правило, което ще позволи на държавите членки да финансират по-голям брой съоръжения за изпитване и експериментиране. В този контекст ЕИСК предлага да се определи таван за допустимото национално публично финансиране, за да се избегне санкционирането на по-малките или по-бедните държави членки или, като алтернатива, да се гарантира целево и допълващо европейско финансиране за онези държави членки, които не са в състояние да се конкурират в надпреварата за държавна помощ. Предлага се също така да се публикуват европейски насоки за хармонизиране на националните тълкувания в случаите, когато те могат да се различават. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК подчертава значението на финансирането на инфраструктурите за експериментиране и изпитване, за да се помогне на стартиращите предприятия да укрепят своите технологии и да се преодолее пропастта между лабораториите и търговските приложения. Във връзка с това приветства въвеждането на новата концепция за „съоръжения за изпитване и експериментиране“ в проекта за преразглеждане на ОРГО в сферата на държавните помощи. По-специално, понятието за съоръжения за изпитване и експериментиране (TEIs) трябва да се разграничава от понятието за тези съоръжения, които обикновено се наричат „технологична инфраструктура“ (TIs). В това отношение преобладаващата икономическа употреба може да бъде отличителният елемент. Освен това е необходимо праговете за уведомяване да бъдат равни на 20 милиона евро както за TEIs, така и за TIs, и да се предвиди благоприятна схема за предприятията, които допринасят за най-малко 5 % от инвестиционните разходи в TEIs. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК приветства и инициативата в областта на обществените поръчки. В този контекст Комитетът предлага да се разгледа възможността за въвеждане на механизъм, който да гарантира участието на поне едно стартиращо предприятие в най-иновативните обществени поръчки. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК подчертава значението на наличието на стабилен режим на интелектуална собственост, който да се прилага за изобретенията за стартиращи предприятия, за да се насърчи непрекъснатото развитие на научноизследователската дейност. След като бизнес партньорите претендират за изключителни права върху научните резултати на ранните етапи (което изисква изключителни права за подкрепа и сътрудничество с научните лаборатории), съществува риск тези резултати да не бъдат доразвити от научните лаборатории, тъй като те вече не представляват икономически интерес. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Водеща инициатива за ускоряване и укрепване на иновациите в европейските екосистеми за иновации в ЕС и преодоляване на различията в областта на иновациите

| 6.1. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да насърчава междурегионалното измерение на инвестициите. По-специално той приветства приоритизирането на някои междурегионални иновационни проекти, свързани с ключовите приоритети на ЕС (като например устойчивостта), със съвместното участие на по-слабо иновативни региони и по-иновативни региони. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК подчертава, че иновациите се основават на цялата верига за научноизследователска и развойна дейност. Тя варира от научни изследвания, водени от любопитство, до приложни научноизследователски и развойни дейности, както и до сферата на образованието и обучението, и зависи от способностите и ресурсите за внедряване на иновациите, определени от политическите, културните и социално-икономическите системи. Във връзка с това ЕИСК подчертава, че за да се прилагат структурни иновации и да се разработват нови идеи, публичната подкрепа би трябвало да бъде от полза и за висшето образование, включително професионалното, което е ключово за ускоряването на иновациите), както и за иновационните лаборатории, а не само за проекти, които вече са достигнали етапа на пазарна реализация. Комисията може да използва няколко пилотни университети за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК приветства също така подкрепата на Комисията за държавите членки при разработването на важни трансгранични проекти от общоевропейски интерес, като подчертава колко е важно да се оказва подкрепа и на етапа на научните изследвания, тъй като иновациите са процес на местно равнище, който би трябвало да бъде подкрепен от самото начало при сценарий „от долу нагоре“, в съответствие с окончателния доклад „Бъдещето на Европа“ (предложения 12 и 35). Следователно е необходимо да се финансират както научноизследователските дейности, така и професионалното развитие на изследователите. Резултатите от научните изследвания, ползващи публична подкрепа, би трябвало да бъдат отворени за по-нататъшно развитие от страна на новаторите, евентуално чрез платформата Innospace. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ЕИСК приветства публикуването на документ с насоки, който да помогне на съответните органи да изберат най-подходящата европейска стратегическа програма. В него също така се подчертава, че е важно стратегическите програми да не се разработват като „затворени раздели“, а да се отчита тяхното взаимно допълване и, когато е възможно, да се прилагат хоризонтално. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Водеща инициатива — Насърчаване, привличане и задържане на таланти в областта на дълбоките технологии

| 7.1. | ЕИСК приветства тази инициатива за увеличаване на възможностите и създаване на благоприятни условия за среща на работодатели и таланти в цяла Европа. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ЕИСК приветства по-специално идеята за обмисляне на възможността за по-благоприятно данъчно третиране на опциите върху акции в Съюза. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да обърне внимание на данъчното положение на талантливите хора, които се движат през границите, за да не се ограничава свободното движение на таланти. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК приканва Комисията да координира националните инициативи, насочени към насърчаване на талантите. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Водеща инициатива — Подобряване на инструментите за създаване на политики

| 8.1. | ЕИСК приветства намерението на Комисията да разработи по-стабилни и съпоставими бази данни и обща таксономия на данните, както и намерението ѝ да разпространява най-добрите практики по структуриран начин чрез Форума на Европейския съвет по иновациите. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | ЕИСК приветства и намерението на Комисията да споделя най-добри практики, за да събере добри примери за регулаторни лаборатории и гъвкави правни рамки от целия ЕС и да публикува насоки за правителствата относно начините за тяхното използване. ЕИСК насърчава Комисията да използва тези инструменти за преодоляване на регулаторната разпокъсаност и различията между държавите членки. |
| --- | --- |

8.2.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифрови иновационни центрове и МСП“ (становище по собствена инициатива) (ОВ С 75, 28.2.2023 г., стр. 82).

1

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

а) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2679/98 на Съвета

(COM(2022) 459 final — 2022/0278 (COD))

б) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) 2016/424, (ЕС) 2016/425, (ЕС) 2016/426, (ЕС) 2019/1009 и (ЕС) No 305/2011 с оглед на процедурите при извънредни ситуации за оценяване на съответствието, приемане на общи спецификации и надзор на пазара при извънредна ситуация на единния пазар

(COM(2022) 461 final — 2022/0279 (COD))

в) Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2000/14/ЕО, 2006/42/ЕО, 2010/35/ЕС, 2013/29/ЕС, 2014/28/ЕС, 2014/29/ЕС, 2014/30/ЕС, 2014/31/ЕС, 2014/32/ЕС, 2014/33/ЕС, 2014/34/ЕС, 2014/35/ЕС, 2014/53/ЕС и 2014/68/ЕС с оглед на процедурите при извънредни ситуации за оценяване на съответствието, приемане на общи спецификации и надзор на пазара при извънредна ситуация на единния пазар

(COM(2022) 462 final — 2022/0280 (COD))

(2023/C 100/14)

| Докладчик: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Janica YLIKARJULA |

Докладчик:

Andrej ZORKO

Съдокладчик:

Janica YLIKARJULA

| Искане за консултация | а) | Европейски парламент, 9.11.2022 г. |
| --- | --- | --- |

Искане за консултация

а)

Европейски парламент, 9.11.2022 г.

| а) | Съвет на Европейския съюз, 11.11.2022 г. |
| --- | --- |

а)

Съвет на Европейския съюз, 11.11.2022 г.

| б) | Европейски парламент, 21.11.2022 г. |
| --- | --- |

б)

Европейски парламент, 21.11.2022 г.

| б) | Съвет на Европейския съюз, 24.11.2022 г. |
| --- | --- |

б)

Съвет на Европейския съюз, 24.11.2022 г.

| в) | Европейски парламент, 21.11.2022 г. |
| --- | --- |

в)

Европейски парламент, 21.11.2022 г.

| в) | Съвет на Европейския съюз, 30.11.2022 г. |
| --- | --- |

в)

Съвет на Европейския съюз, 30.11.2022 г.

Правно основание

| а) | членове 114, 21, 45 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

а)

членове 114, 21, 45 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

| б) | член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

б)

член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

| в) | членове 91, 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

в)

членове 91, 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя целта на Комисията за създаване на инструмент в подкрепа на единния пазар в извънредни ситуации (наричан по-долу SMEI) за борба с бъдещи кризи, които биха могли да засегнат функционирането на единния пазар и предприятията на него, както и благосъстоянието на гражданите на ЕС. ЕИСК подкрепя мерките за гарантиране на свободното движение на стоки, услуги и хора и предотвратяване на ограничения в рамките на ЕС дори по време на криза. SMEI следва да осигури приоритет на споделянето на информация, сътрудничеството, комуникацията и солидарността между държавите членки. По-доброто административно сътрудничество и мерките за прозрачност за държавите членки са от съществено значение, но ЕИСК изразява съжаление, че няма последствия, ако държавите членки не изпълняват изискванията. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Реакцията при криза трябва да бъде бърза, своевременна, правилно насочена и координирана на равнището на ЕС, за да се осигури общ подход. Следва да се отчитат последиците от кризата върху предприятията и благосъстоянието на гражданите на ЕС и да се създават условия за по-устойчиво общество и икономика в бъдеще. Несъмнено приоритет следва да се отдава на свободното движение на стоки, услуги и хора по време на криза и на смекчаването на последиците от кризата върху благосъстоянието на хората, а не на интервенцията в производството и предоставянето на стоки и услуги и в техните вериги за доставки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Смекчаването на кризата изисква ясна правна рамка, за да се избегнат различни тълкувания, фрагментирани мерки и ненужни съдебни спорове. ЕИСК смята, че определенията на термините „криза“, „стратегически важни райони“, „стоки и услуги от стратегическо значение“ и „стоки и услуги, свързани с кризата“ са твърде неясни, за да разсеят тези опасения, и препоръчва Комисията да прецизира определенията. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Извънредните мерки не следва да нарушават основните права на европейските граждани, нито упражняването на тези права, включително правото на стачка, в който и да е сектор, не следва да служи като основание за реакция при криза. Комисията трябва да поясни, че ако стачка или други колективни действия са предприети съгласно националното законодателство, това не може да представлява криза съгласно SMEI. По същия начин всички мерки за смекчаване на кризата трябва да отговарят на принципите на необходимост и пропорционалност по отношение на дружествата, а това изискване не е спазено в предложението. Освен това трябва да се зачита ролята на социалните партньори. Съществува риск мерките да създадат ненужни допълнителни бариери, ограничения и тежести, които трябва да се избягват, особено по време на криза. Единният пазар следва да бъде поддържан достъпен, като се прилагат предпазни мерки срещу социален и фискален дъмпинг. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че извънредните ситуации изискват бърза и ефективна реакция. Поради това ЕИСК препоръчва на Комисията да преразгледа предложението с оглед на прилагане на подходящ бърз и ефективен подход за справяне с криза. ЕИСК изразява загриженост, че предложеният поетапен подход може да бъде прекалено обременен от администрацията, за да бъде ефективен. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК препоръчва да се установи тясно сътрудничество между консултативната група за SMEI и съществуващите инструменти на ЕС за стратегическо прогнозиране с цел предвиждане на кризисни събития въз основа на непрекъснато наблюдение и оценка на риска на глобалните и регионалните събития. Представителите на гражданското общество следва да участват активно в този процес, за да прокарват своите идеи и резултатите от работата си в дейностите на ЕС за прогнозиране. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК предлага представители на социалните партньори и съответна организация на гражданското общество да бъдат включени като наблюдатели в консултативната група на SMEI. Освен това ЕИСК отправя призив за изясняване на ролята на предложената консултативна група, особено във връзка с други органи от подобен тип. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Делегирането на правомощия на Комисията съгласно предложението следва да бъде преразгледано, за да се постигне баланс между ефективната реакция при кризи и включването на държавите членки в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Съществува опасност предоставените в предложението правомощия за намеса на Комисията — приоритизирането на поръчките и клаузата за предимство пред договора, които могат да бъдат насочени към конкретни предприятия, да се окажат пагубни за функционирането на единния пазар. Със самото си съществуване те внасят елемент на непредсказуемост. Поради това ЕИСК препоръчва на Комисията внимателно да преразгледа предложението, а също и в светлината на въпроса кои дружества ще бъдат засегнати и кой ще поеме разходите за евентуална реорганизация на производствените линии. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | От жизненоважно значение е да се ограничи събирането на данни от дружества от страна на Комисията или държавите членки, като се следват принципите на крайна необходимост и пропорционалност. Някои от предложенията крият рискове за равните условия, като например създаването на списъци с „най-подходящите икономически оператори“, преди да бъде обявена извънредна ситуация. ЕИСК изразява загриженост относно сигналите, които този подход може да изпрати към пазара, и цялостното въздействие върху конкуренцията. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Бързата, лесна за разбиране и отворена комуникация с обществеността, бизнеса и други участници е ключът към управлението на кризи в рамките на единния пазар. Специален онлайн информационен интерфейс следва да заработи незабавно в случай на криза. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Основание за изразяване на становище

| 2.1. | Добре функциониращият единен пазар е един от най-големите активи на ЕС и е жизненоважен за неговата икономика и за „подобряване на благосъстоянието чрез социално-икономическо сближаване и гарантиране, че социалните дисбаланси в крайна сметка няма да се превърнат в сериозни пречки пред европейската интеграция“ (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Неотдавнашните кризи, като пандемията от COVID-19 и нахлуването на Русия в Украйна, показаха известна степен на уязвимост на единния пазар и неговите вериги за доставки в случай на непредвидени смущения. Ограничението на свободата на движение по време на пандемията спря работата на много предприятия, границите бяха затворени, веригите за доставки бяха прекъснати, търсенето беше нарушено и работниците и доставчиците на услуги не можеха да се движат из Европа, напомняйки на хората, че свободното движение на хора е тясно свързано със свободното движение на стоки и услуги. Често кризата засяга най-вече микро-, малките и средни предприятия и домакинствата с ниски доходи. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Липсата на прозрачност на мерките, предприети от различните държави членки за борба с кризите, доведе до несигурност по отношение на тяхната обосновка и пропорционалност. Това отслаби взаимното доверие и солидарност и създаде пречки пред функционирането на единния пазар. От друга страна, важността на сътрудничеството, откритостта и диалога между държавите членки и стойността на диверсифицираните вериги за създаване на стойност бяха ясно показани. Координираният отговор, за да се гарантира, че вътрешните граници на ЕС остават отворени чрез гранично-пропускателни пунктове със „зелена лента за преминаване“, се оказа ключов за избягване на прекъсвания на основните пътувания и вериги за доставки. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | SMEI допълва други законодателни мерки или предложения на ЕС за управление на кризи, които се отнасят например до здравеопазването, полупроводниците, продоволствената сигурност и Механизма за гражданска защита на ЕС. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства усилията на Комисията да въведе SMEI за борба с отрицателните последици от съществуващи и потенциални кризи върху единния пазар, хората и предприятията и оценява потвърждението, че SMEI ще се прилага, без да се засягат съществуващите инструменти за управление на кризи, които ще се считат за lex speciali. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК подчертава, че SMEI следва да гарантира по-добра координация на мерките между държавите членки, да засили солидарността, да поддържа ефективността на четирите свободи и да използва единния пазар за справяне със спешни и неочаквани кризи. Комитетът посочва, че добре функциониращият единен пазар е ефикасен инструмент и актив за готовност и за справяне с кризи. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Криза, която може да засегне функционирането на единния пазар, може да попречи на стопанските дейности, но също така може значително да засегне живота на хората в целия ЕС. Поради това предложените мерки за борба с всяка криза следва да отчитат и двете гледни точки и да вземат предвид пътя напред към цифровия, зелен и справедлив преход, за да се подготви по-добре единният пазар за бъдещи сътресения и кризи. Бъдещият единен пазар може да се основава само на симбиоза от стабилна икономическа основа и силно социално измерение (2). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК изтъква, че реакцията при криза трябва да бъде бърза, временна, пропорционална и правилно насочена, като постави началото на по-устойчиво общество и икономика в бъдеще. Освен това тя трябва да бъде координирана на равнището на ЕС, за да се предотврати въвеждането на различни национални мерки, които биха могли да попречат на функционирането на единния пазар. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | При бъдещи кризи ЕС ще бъде изправен пред нови предизвикателства. Мерките за смекчаване на кризата следва да бъдат прозрачни и лесно достъпни — в ограничен обхват и следвайки строги критерии — и да се прилагат бързо, което изисква ясна правна рамка на равнището на ЕС. С инструмента следва да се защитават предприятията и гражданите на ЕС и свободите на единния пазар в случай на широко разпространена и сериозна криза, следва да се контролират националните и европейските антикризисни мерки, за да се осигури тяхното съответствие на основните принципи на необходимост, пропорционалност и недискриминация и следва да се осигури административно сътрудничество в реално време и достъп до информация за предприятията и физическите лица. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК изразява загриженост, че процедурата за поетапна реакция при кризи, както е посочено в SMEI, ще отнеме твърде много време и ще забави процеса на вземане на решения, вместо да осигури бърза реакция при криза. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Невъзможно е да се прогнозират обхватът и видът на конкретна бъдеща криза. В същото време реакцията при криза е най-ефективна и най-малко инвазивна, ако се задейства в ранните етапи на кризата. ЕИСК подчертава значението на стратегическото прогнозиране в ЕС и продължава категорично да приветства включването на методологията за прогнозиране в процеса на изготвяне на политиките на ЕС. Инструментите, предложени в рамките на SMEI, следва да бъдат допълнени от тясно сътрудничество между консултативната група и съществуващите механизми на ЕС за стратегическо прогнозиране, за да се прогнозират въз основа на текущи глобални и регионални събития бъдещи кризи, които могат значително да нарушат функционирането на единния пазар по начин, който не може да се счита за нормално функциониране на пазара. Консултативната група следва не само да бъде натоварена с оценката на инцидентите, за които държавите членки предупреждават Комисията, но следва непрекъснато да си сътрудничи с изпълнителите на стратегическите прогнози на ЕС при извършването на мониторинг и оценка на риска на глобалните и регионалните неблагоприятни събития. Тъй като стратегическото прогнозиране е процес, основан на участието, ЕИСК очаква на тази основа да се развият и синергии, и структурно участие на всички институции на ЕС, включително ЕИСК (3). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Предложението има за цел да обхване всички значителни кризи, засягащи единния пазар и неговите вериги за доставки, с няколко изключения, за които ЕС вече има или подготвя свои собствени мерки. Широкият обхват създава значителни предизвикателства. ЕИСК подчертава, че за целите на SMEI се изисква по-ясно определение на криза, което не трябва да подлежи на различни тълкувания. Освен това определенията за „стратегически важни зони“, „стоки и услуги със стратегическо значение“ и „стоки и услуги, свързани с кризата“, са много широко формулирани. ЕИСК е на мнение, че тези определения следва да бъдат недвусмислени, за да се гарантира пропорционалността и правилното насочване на извънредните мерки. Липсата на ясни и точни определения крие риск от създаване на правна несигурност и съдебни спорове в рамките на единния пазар. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Всяко определение и реакция при криза в рамките на SMEI трябва да бъдат пропорционални и не трябва да водят до ненужна административна тежест. По-специално инструментът следва да се задейства само когато има спешна и временна криза на единния пазар, включително регионални кризи, които засягат четирите свободи. Съответно употребата на инструмента трябва да бъде ограничена във времето и да не се допуска да придобие постоянен характер. Предложението дава на Комисията делегирани правомощия по отношение на протоколите при кризи, които следва да бъдат внимателно преразгледани и да се търси баланс между ефективна реакция при кризи и пълен ангажимент за съвместни мерки от страна на държавите членки. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Способността да се признае, че дадена ситуация изисква реакция при криза и да се определят правилно проблемите, произтичащи от извънредни ситуации, е от решаващо значение. Никакви извънредни мерки не следва да възпрепятстват упражняването на основните права на европейските граждани, особено тези, признати в международни споразумения и конвенции. Дори по време на криза ЕС трябва да продължи да се грижи за спазването на основните права на човека. По същия начин всички мерки за смекчаване на кризата трябва да отговарят на основните принципи на необходимост и пропорционалност по отношение на засегнатите дружества, което изискване не е спазено в предложението. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Признаването и регулирането на значимите за кризата стоки може само по себе си да създаде несигурност на единния пазар, която ограничава функционирането му, тъй като е невъзможно да се знае кои ще бъдат значимите за кризата стоки при всяка бъдеща криза. ЕИСК разбира намерението за делегиране на определени правомощия на Комисията като част от предложението, но в същото време трябва да изрази загриженост относно правомощията за намеса на Комисията, посочени в предложението, включително разкриването на чувствителна търговска информация и приоритизирането на поръчките, включително клаузата за предимство пред договора. Производството и предоставянето на стоки и услуги и техните вериги за доставки са главно въпрос, който се решава от участниците на пазара, и част от редовното планиране и готовност за извънредни ситуации на дружествата и правителствата. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК изразява убеждението си, че въвеждането на бариери и ограничения в рамките на ЕС по време на криза трябва да се избягва. За да успее в това, инструментът следва да гарантира повече обмен на информация, координация и солидарност между държавите членки при предприемането на мерки, свързани с кризи, като същевременно зачита националните компетенции. ЕИСК напълно подкрепя изброяването на забранени ограничения на свободите на единния пазар. Въпреки това ЕИСК изразява съжаление, че няма ясни последици в случаите, когато държавите членки не изпълняват изискванията. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Производството и предлагането на конкретни стоки, които биха могли да бъдат от съществено значение за борбата с дадена криза, са неравномерно разпределени на единния пазар. В зависимост от кризата предприятията и физическите лица в ЕС също могат да бъдат засегнати в различна степен, дори в случай на криза в целия ЕС. При справянето с подобни ситуации солидарността между държавите членки е от решаващо значение. Поради това наборът от инструменти за реакция при кризи следва да има за цел да обезсърчи протекционизма, който би фрагментирал единния пазар и би възпрепятствал потока от стоки и услуги от критично значение към предприятията и гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК препоръчва на Комисията да оцени поуките, извлечени от последните кризи, за да ги използва като план за бъдещето. По време на пандемията въвеждането на „зелени ленти за преминаване“ облекчи преминаването през много скъпоструващи участъци със затруднения, свързани по-специално с потока на стоки в рамките на ЕС, но също и на услуги. Освен това сравнително бързото приемане на общия цифров COVID-19 сертификат на ЕС помогна за възстановяване на мобилността в рамките на единния пазар за доставчици на трансгранични услуги, работници мигранти и пътуващи в командировка. Предоставената от ЕС техническа помощ също помогна да се осигури по-единно прилагане на мерките. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК изразява съгласието си с Комисията, че мерките на равнището на ЕС следва да се координират съвместно с държавите членки. Във всички държави членки трябва да се прилага общ подход, когато е възможно. Един фрагментиран подход би поставил допълнителни бариери пред единния пазар, възпрепятствайки иновациите, инвестициите и създаването на работни места, както и социалното сближаване и качеството на живот. Дори по време на криза е важно единният пазар да бъде достъпен за всички, с ефективни предпазни мерки срещу социален и фискален дъмпинг (4). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Предприятията и хората също, доколкото е възможно, трябва да бъдат стимулирани да адаптират начина си на работа към реалността след кризата, която включва по-високи разходи за енергия и последици от изменението на климата. Всяка извънредна мярка следва да бъде в съответствие с целите на ЕС в областта на климата и стремежа към климатична неутралност и, когато се прилага, следва да определя пътя за постигането им, както и да е насочена към повишаване на устойчивостта на единния пазар. Освен това когато се реагира на извънредни ситуации трябва да се има предвид, че винаги има вероятност кризата да доведе до различия между държавите от ЕС по отношение на икономическото развитие, социалните гаранции и равнището на просперитет (5), и затова реакцията трябва да бъде проектирана така, че да избягва подобни последици. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Бързата, лесна за разбиране и отворена комуникация с обществеността, бизнеса и други участници е от ключово значение при управлението на кризи в рамките на единния пазар. За да помогне на участниците на място, ЕИСК препоръчва общ специален онлайн информационен интерфейс да заработи незабавно, когато настъпи криза, да се актуализира редовно и да включва надеждна информация за кризата и предприетите мерки. Инструментът следва да осигури прозрачност за хората и предприятията по отношение на мерките в държавите членки в подкрепа на тяхното непрекъснато свободно движение. Всички извънредни мерки следва да бъдат ясно обявени, за да не предизвикват объркване или допълнителни пречки пред функционирането на единния пазар. ЕИСК смята, че социалните партньори и гражданското общество могат да играят важна роля в това отношение. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Тясното сътрудничество със заинтересованите страни също е необходимо за прилагането на инструмента, като се има предвид, че на практика мерките се изпълняват от участниците в гражданското общество. Освен това именно те знаят най-добре кои са мерките и процедурите, които дават резултати. Инфраструктурата за управление на единния пазар трябва да бъде подсилена с проактивното включване на организирани органи, представляващи гражданите, потребителите и предприятията (6). ЕИСК призовава Комисията да включи социалните партньори, организациите на гражданското общество и експертите в процесите на оценка и мониторинг на риска, както и в разработването и координирането на мерки при кризи. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Мерките следва да се основават във възможно най-голяма степен на съществуващите инструменти по отношение на уведомления, стандарти и др. Следва да се постави акцент върху изясняването и улесняването на бързото и ефикасно използване на мерките за запазване на функционирането на единния пазар при всяко избухване на криза. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Инструментът следва да включва бързо оценяване на съответствието, координиране на обществените поръчки и надзор на пазара за стоки и услуги, които са от решаващо значение за кризата. Трябва обаче да се има предвид, че съществуващите директиви на ЕС вече предлагат няколко варианта, които позволяват много бързо възлагане на обществени поръчки при извънредни ситуации. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Не трябва да се допуска въвеждането на извънредни мерки да ограничава основните права на гражданите на ЕС, нито упражняването на тези права, включително правото на стачка, в който и да е сектор, да представлява обстоятелство, което да служи като основание за реакция при криза съгласно SMEI. ЕИСК изразява убеждението си, че правното регулиране на стачките попада в юрисдикцията на държавите членки и че ако стачка или други колективни действия са предприети съгласно националното законодателство, те не могат да представляват криза съгласно условията на SMEI. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | От жизненоважно значение е да се ограничи събирането на данни от дружества от страна на Комисията или държавите членки, като се спазват принципите на крайна необходимост и пропорционалност. Не трябва да се налагат задължения на предприятията да разкриват чувствителна търговска информация, приоритизиране на поръчките и клаузата за предимство пред договора, тъй като те са контрапродуктивни за проактивните действия за намиране на решения за справяне с кризите. Някои от предложенията крият рискове за равните условия, като например създаването на списъци с „най-подходящите икономически оператори“, преди да бъде обявена извънредна ситуация. ЕИСК изразява загриженост относно сигналите, които този подход може да изпрати към пазара, и цялостното въздействие върху конкуренцията. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК счита, че консултативната група, посочена в член 3 от предложението, следва да използва пълноценно знанията и опита на социалните партньори и подходяща организация на гражданското общество, които са най-добре запознати с ежедневните условия „на място“ на единния пазар. Въпреки че е важно консултативната група да включва всички съответни политици на равнището на ЕС и от държавите членки, компетентни органи и агенции, ЕИСК счита, че социалните партньори са неразривно свързани с единния пазар и следва да бъдат включени по подразбиране като наблюдатели в консултативната група, заедно със съответна организация на гражданското общество като организация на потребителите, за да консултират, прилагат и наблюдават практическите мерки, предприети в рамките на SMEI. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В съответствие с член 13 ЕИСК счита, че е необходимо да се установи солидарност между държавите членки, например при осигуряването на стратегически резерви. Поради това ЕИСК подкрепя препоръката на Комисията държавите членки да разпределят целенасочено стратегическите резерви, когато това е възможно. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК призовава Комисията да преразгледа възможността за ограничаване на свободното движение на работници, предложена в член 17, що се отнася до работниците от погранични райони, тъй като ограничаването на тяхното свободно движение може да има неблагоприятни последици за единния пазар, както вече беше посочено. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че взаимодействието между консултативната група, предвидена в предложението, и вече създадените групи за управление на кризи, като работната група по въпросите на правоприлагането във връзка с единния пазар, инструментът за информация за единния пазар и платформите за продоволствена криза, не е ясно определено в предложението. Комисията следва да избягва всякакво дублиране в юрисдикциите на различни органи за управление на кризи, което би създало ненужна администрация и би забавило реакцията при криза. |
| --- | --- |

4.8.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова промишлена стратегия за Европа“ (COM(2020) 102 final) (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 108).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Единен пазар за всички“ (проучвателно становище) (ОВ C 311, 18.9.2020 г, стр. 19).

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2021 г. — Капацитетът и свободата на действие на ЕС (COM(2021) 750 final) (ОВ C 290, 29.7.2022 г, стр. 35).

3

(4)  Вж. бележка под линия 2.

4

(5)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно а) „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Дългосрочен план за действие за по-добро изпълнение и ефективно прилагане на правилата на единния пазар“ [COM(2020) 94 final], б) „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Установяване и преодоляване на пречките пред единния пазар“ [COM(2020) 93 final] (ОВ C 364, 28.10.2020 г, стр. 116).

5

(6)  Вж. бележка под линия 2.

6

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/101

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хоризонтални изисквания за киберсигурност за продукти с цифрови елементи и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/1020“

(COM(2022) 454 final — 2022/0272 (COD))

(2023/C 100/15)

| Докладчик: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Marinel Dănuț MURESAN |

Докладчик:

Maurizio MENSI

Съдокладчик:

Marinel Dănuț MURESAN

| Искане за консултация | Европейски парламент, 9.11.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 28.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 10.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 177/0/0 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 9.11.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 28.10.2022 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

177/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за законодателен акт за киберустойчивост (ЗАК) за определяне на по-високи стандарти за киберсигурност, с които да се създаде надеждна система за икономическите оператори и да се гарантира за гражданите на ЕС безопасното използване на продуктите на пазара. Това е инициатива, която е част от европейската стратегия за данните, чрез която се повишава сигурността на данните, включително личните данни, и основните права, които са съществени предпоставки за нашето цифрово общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се засили колективният отговор на кибератаките и да се консолидира процесът на хармонизиране в областта на киберсигурността на национално равнище по отношение на оперативните правила и инструменти, за да се избегне създаването на правна несигурност и юридически пречки чрез наличието на диференцирани национални подходи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства инициативата на Комисията, която не само ще спомогне за намаляване на значителните разходи за предприятията, причинени от кибератаки, но и ще даде възможност на гражданите/потребителите да се възползват от по-добра защита на основните си права, като например поверителността на личните данни. По-специално Комисията показва, че взема предвид специфичните нужди на МСП по отношение на дейностите на сертифициращите органи; при все това ЕИСК посочва необходимостта от изясняване на критериите, които следва да бъдат прилагани. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита за важно да се подчертае, че макар, от една страна, да е похвално, че Законодателният акт за киберустойчивост на практика обхваща почти всички цифрови продукти, от друга страна може да възникнат проблеми при практическото му прилагане, като се има предвид обемната и сложна дейност за проверка и контрол, която той предвижда. Оттук произтича необходимостта от укрепване на инструментите за мониторинг и проверка. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва необходимостта от точно изясняване на материалния обхват на ЗАК, по-специално по отношение на продуктите с цифрови елементи и софтуер. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отбелязва, че производителите ще бъдат задължени да докладват, от една страна, за уязвимостите на продуктите, и от друга — за всички инциденти, свързани със сигурността, като информират агенцията на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA). В това отношение е важно на агенцията да бъдат предоставени необходимите ресурси за навременно и ефективно изпълнение на съответните и чувствителни задачи, които ще ѝ бъдат възложени. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За да се избегне всякаква несигурност при тълкуването, ЕИСК предлага Комисията да изготви насоки, които да ориентират производителите и потребителите относно конкретните приложими правила и процедури, тъй като изглежда, че редица продукти, попадащи в обхвата на предложението, са предмет и на други законодателни актове в областта на киберсигурността. В това отношение би било важно по-специално МСП и ММСП да имат достъп до квалифицирана експертна подкрепа, която да може да предоставя специфични професионални услуги. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отбелязва, че не са напълно изяснени отношенията между сертифициращите органи съгласно ЗАК, и други органи, оправомощени да сертифицират киберсигурността по силата на други законодателни разпоредби. Съществува риск същият проблем, свързан с оперативната координацията да възникне и между надзорните органи, предвидени в разглежданото предложение, и тези, които вече действат съгласно друго законодателство, приложимо за същите продукти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отбелязва, че предложението предвижда значителен брой дейности и отговорности за сертифициращите органи, чието практическо функциониране трябва да бъде гарантирано. Това се прави също, за да не се допусне ЗАК да доведе до увеличаване на бюрократичните тежести, така че да се поставят в неизгодно положение производителите, които ще трябва да преминат през редица допълнителни изисквания за сертифициране, за да могат да продължат дейността си на пазара. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Анализ на предложението

| 2.1. | С предложението за ЗАК Комисията възнамерява да рационализира и преструктурира по всеобхватен и хоризонтален начин действащото законодателство в областта на киберсигурността, като същевременно го актуализира с оглед на новите технологични иновации. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЗАК по същество има четири цели: да гарантира, че производителите подобряват безопасността на продуктите, които имат цифрови елементи на етапа на проектиране и разработване и през целия им жизнен цикъл; да гарантират съгласувана рамка от правила за киберсигурност, улесняваща спазването на изискванията от страна на производителите на хардуер и софтуер; да подобри прозрачността на характеристиките за безопасност на продуктите с цифрови елементи; да даде възможност на предприятията и потребителите да използват тези продукти по безопасен начин. По същество с предложението се въвежда маркировка на ЕС за киберсигурност, като се изисква тази маркировка да се поставя върху всички продукти, обхванати от ЗАК. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Това е хоризонтална мярка, чрез която Комисията възнамерява съгласувано да регулира цялата сфера, тъй като, на практика, обхваща всички продукти с цифрови компоненти. Изключват се само тези от медицинско естество и свързани с гражданското въздухоплаване, превозните средства и продуктите с военно предназначение. Освен това предложението не обхваща услугите от типа „софтуер като услуга“ — SaaS (в облак), освен ако те не се използват за изработване на продукти с цифрови елементи. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Определението за „продукти с цифрови елементи“ е много широко и включва всички софтуерни или хардуерни продукти, както и софтуер или хардуер, които не са включени в продукта, но са пуснати на пазара отделно. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Със законодателството се въвеждат задължителни изисквания за киберсигурност за продукти, които имат цифрови компоненти през целия си жизнен цикъл, но не се заменят вече съществуващите изисквания. Напротив, продуктите, които вече са сертифицирани като съответстващи на вече съществуващи стандарти на ЕС, също ще се считат за „валидни“ по смисъла на новия регламент. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Основният общ принцип е, че на пазара в Европа се пускат само „сигурни“ продукти, чиито производители правят така, че тези продукти да останат сигурни през целия си жизнен цикъл. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Даден продукт се счита за „сигурен“, когато е проектиран и произведен по такъв начин, че да има равнище на сигурност, съответстващо на кибернетичните рискове, свързани с употребата му, ако към момента на продажбата му не са известни уязвимости, конфигурацията му е сигурна по подразбиране, защитен е от незаконни свързвания, защитава данните, които събира, и събирането на данни е ограничено до тези, които служат за функционирането му. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Счита се, че даден производител е пригоден да предлага на пазара своите продукти, когато, наред с другото, предоставя достъп до списъка на различните софтуерни компоненти на своите продукти, незабавно предоставя безплатна помощ в случай на нови уязвимости, оповестява публично и описва подробно слабостите, които открива и отстранява, и редовно проверява „стабилността“ на продуктите, които продава. Тези и други дейности, наложени от ЗАК, трябва да се извършват през целия жизнен цикъл на продукта или в продължение на поне пет години от пускането му на пазара. От производителя се изисква да гарантира отстраняването на уязвимостите чрез редовни актуализации на софтуера. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Съгласно общ принцип, прилаган в различни сектори, задълженията се възлагат и на вносителите и дистрибуторите. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЗАК предвижда макрокатегория на т.нар. „нормални“ продукти и софтуер, за които може да се разчита на самооценката на производителя, както вече се прави при други видове сертифициране на маркировката „ЕС“. Според Комисията 90 % от продуктите на пазара попадат в тази категория. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Съответните продукти могат да бъдат пуснати на пазара след самооценка на тяхната киберсигурност, извършена от производителя, който представя подходяща документация, както е посочено в насоките на законодателството. Същият производител е длъжен да повтори оценката, ако продуктът бъде променен. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Останалите 10 % от продуктите са разделени на две други категории (клас I, по-малко опасен и клас II, по-опасен), които изискват по-голямо внимание, за да бъдат пуснати на пазара. Това са така наречените „критични продукти с цифрови елементи“, чийто дефект може да доведе до други опасни и по-разширени нарушения на сигурността. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | За продукти от тези два класа основните самосертифицирания са допустими само ако производителят докаже, че е спазил специфични пазарни стандарти и спецификации за сигурност или сертификати за киберсигурност, които вече са предвидени от ЕС. В противен случай производителят може да получи сертификат за продукт от акредитиран сертифициращ орган, чието удостоверение е задължително за продуктите от клас II. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Системата за класифициране на продуктите в рискови категории се съдържа и в предложения регламент за ИИ (изкуствен интелект). За да се избегнат съмнения относно приложимите разпоредби, ЗАК взема под внимание продуктите с цифрови елементи, които едновременно са класифицирани и като „високорискови системи с ИИ“ съгласно предложението относно ИИ. Такива продукти обикновено ще трябва да отговарят на процедурата за оценяване на съответствието, определена в Регламента за ИИ, с изключение на „критичните цифрови продукти“, за които правилата на ЗАК за оценяване на съответствието ще се прилагат в допълнение към „съществените изисквания на ЗАК“. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | За да се гарантира спазването на ЗАК се предвижда всяка държава членка да възлага надзорна дейност на даден национален орган. В съответствие със законодателството относно безопасността на други продукти, ако национален орган установи, че характеристиките, свързани с киберсигурността на даден продукт не покриват в достатъчна степен изискванията, предлагането му на пазара може да бъде преустановено във въпросната държава. ENISA е компетентна да оценява подробно посочен продукт и нейните оценки, в случай на установена несигурност на продукта, могат да доведат до спиране на предлагането му на пазара в ЕС. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Системата за санкции, предвидена в ЗАК, се състои от редица санкции, съответстващи на тежестта на нарушението, които в случай на нарушение на съществените изисквания за киберсигурност на продуктите могат да достигнат до 15 милиона евро или 2,5 % от оборота за предходната данъчна година. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства инициативата на Комисията да включи в по-широката нормативна „мозайка“ в областта на киберсигурността ключов елемент, който е координиран с и директивата за мрежова и информационна сигурност (МИС) (1), като я допълва, и същевременно е в допълнение към Законодателния акт за киберсигурност (2). Високите стандарти за киберсигурност играят ключова роля за създаването на стабилна система на ЕС за киберсигурност за всички икономически оператори, която е от полза за гарантирането за гражданите на ЕС на безопасно използване на всички продукти на пазара и за засилването на тяхното доверие в цифровия свят. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Поради това в регламента се разглеждат два въпроса: ниското равнище на киберсигурност на много от продуктите и, преди всичко, факта, че много производители не извършват актуализации, за да се справят с уязвимостите. Докато производителите на продукти с цифрови елементи понякога понасят вреди за репутацията си, когато техните продукти не са сигурни, разходите, свързани с уязвимостта, се поемат главно от професионалните ползватели и потребители. Това ограничава стимулите за производителите да инвестират в проектирането и разработването на безопасни продукти и да предоставят актуализации, свързани със сигурността. Освен това предприятията и потребителите често не разполагат с достатъчна и точна информация при избора на сигурни продукти и често не знаят как да гарантират, че продуктите, които купуват, са конфигурирани по сигурен начин. Новите правила разглеждат тези два аспекта, като се спират на въпроса за актуализациите и предоставянето на актуална информация на клиентите. ЕИСК счита, че в този смисъл приложен правилно, предложеният регламент би могъл да се превърне в еталон и модел в международен план в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства предложението за въвеждане на изисквания за информационна сигурност за продуктите с цифрови елементи. Въпреки това ще бъде важно да се избегне припокриване с друго действащо законодателство по този въпрос, като например новата Директивата за МИС 2 (3) и Регламента за ИИ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита за важно да се подчертае, че макар, от една страна, да е похвално, че Законодателният акт за киберустойчивост на практика обхваща почти всички цифрови продукти, от друга страна може да възникнат проблеми при практическото му прилагане, като се има предвид обемната дейност за проверка и контрол, която той предвижда. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Материалният обхват на ЗАК е широк и обхваща всички продукти с цифрови елементи. Съгласно предложеното определение са обхванати всички софтуерни и хардуерни продукти и свързаните с тях операции по обработка на данни. ЕИСК предлага Комисията да изясни дали целият софтуер попада в обхвата на предложението за регламент. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Производителите ще бъдат задължени да докладват, от една страна, за уязвимости, които са били активно използвани, и от друга — за инциденти, свързани със сигурността. От тях ще се изисква да информират ENISA за всички активно използвани уязвимости, съдържащи се в продукта, и (отделно) за всеки инцидент, който оказва въздействие върху сигурността на продукта, във всеки случай в рамките на 24 часа от узнаването за него. Във връзка с това ЕИСК изтъква необходимостта ENISA да разполага с подходящи като брой и професионалната подготовка ресурси, за да може ефективно да изпълнява съответните и чувствителни задачи, които са ѝ възложени с регламента. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Фактът, че редица продукти, попадащи в обхвата на предложението, са предмет и на други регулаторни разпоредби в областта на киберсигурността, би могъл да доведе до несигурност относно приложимото законодателство. Въпреки че се предвижда ЗАК да бъде в съответствие с настоящата регулаторна рамка на ЕС относно продуктите, както и с други предложения, които понастоящем са в ход в контекста на стратегията на ЕС в областта на цифровите технологии, правилата, като например тези за високорисковите продукти с изкуствен интелект, са взаимосвързани с правилата, определени в Регламента относно обработването на лични данни. Във връзка с това ЕИСК предлага на Комисията да изготви насоки, които да ориентират производителите и потребителите за неговото правилно прилагане. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК отбелязва, че не са изяснени отношенията между сертифициращите органи съгласно ЗАК, и евентуално други органи, оправомощени да сертифицират киберсигурността по силата на други приложими законодателни разпоредби. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Значителната тежест на дейностите и отговорността се поема от същите сертифициращи органи, като трябва да се проверява и гарантира тяхното практическо функциониране, за да не доведе ЗАК до увеличаване на бюрократичната тежест, която вече е предвидена за производителите, извършващи дейност на пазара. В това отношение би било важно по-специално МСП и ММСП да имат достъп до квалифицирана експертна подкрепа, която да може да предоставя специфични професионални услуги. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЗАК предвижда сертифициращите органи да вземат предвид специфичните нужди на МСП по отношение на дейностите на сертифициращите органи; при все това ЕИСК посочва необходимостта от изясняване на критериите, които следва да бъдат прилагани. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Съществува обаче риск да възникне проблем с координацията между надзорните органи, предвидени в разглеждания регламент, и тези, които вече действат съгласно друга правна уредба, приложима за същите продукти. Поради това ЕИСК предлага Комисията да призове държавите членки да наблюдават и, ако е необходимо, да предприемат действия за предотвратяване на този риск. |
| --- | --- |

3.11.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива (EС) 2016/1148 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2016 година относно мерки за високо общо ниво на сигурност на мрежите и информационните системи в Съюза (OB L 194, 19.7.2016 г., стр. 1).

1

(2)  Регламент (ЕС) 2019/881 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 година относно ENISA (Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност) и сертифицирането на киберсигурността на информационните и комуникационните технологии, както и за отмяна на Регламент (ЕС) No 526/2013 (Акт за киберсигурността) (OB L 151, 7.6.2019г., стр. 15).

2

(3)  Директива (ЕС) 2022/2555 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2022 година относно мерки за високо общо ниво на киберсигурност в Съюза, за изменение на Регламент (ЕС) No 910/2014 и Директива (ЕС) 2018/1972 и за отмяна на Директива (ЕС) 2016/1148 (Директива МИС 2) (OB L 333, 27.12.2022 г., стр. 80).

3

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/105 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/105

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отнемането и конфискацията на активи“

(COM(2022) 245 — final)

(2023/C 100/16)

| Докладчик: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Докладчик:

Ionuț SIBIAN

| Искане за консултация | Европейска комисия, 27.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/0/2 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 27.10.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

23.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Предложената директива правилно отговаря на необходимостта от разширяване на обхвата на механизмите за конфискация, укрепва правомощията на националните органи и определя механизми за трансгранично сътрудничество с цел увеличаване на процента на възстановените активи. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК насърчава Европейската комисия при разширяването на обхвата на механизмите за конфискация с нов набор от престъпления да внесе яснота и увереност, че контрабандата на мигранти и незаконната търговия с тютюневи изделия попадат в приложното поле на предложената директива. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК призовава Европейската комисия да обмисли как да приложи предложената директива по отношение на нарушенията на ограничителните мерки на ЕС и счита, че в тази област е необходимо отделно законодателство. Предложената директива следва да позволи на службите за отнемане на активи да увеличат оперативния си капацитет, без да се добавят допълнителни правомощия. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Следва да бъде гарантиран публичен достъп до информация, без да се засягат текущите процедури за отнемане на активи. ЕИСК предлага в предложената директива изрично да се посочи, че националните органи и Европейската комисия са задължени редовно да публикуват изчерпателни статистически данни относно мерките, предприемани в съответствие с директивата, и да гарантират публичен достъп до информация. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приканва Европейската комисия да гарантира, че държавите членки приемат национални стратегии за отнемане на активи като отчитат в пълна степен прозрачността и достъпността. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК настоятелно подканя Европейската комисия да предприеме всички необходими предпазни мерки по време на процеса на транспониране, за да се предотвратят злоупотреби в случай на неосновани на присъда мерки за конфискация в процедурите за отнемане на активи. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Нововъведеният механизъм, с който се осигурява конфискацията на активи, които не са пряко свързани с престъпление, посочено в директивата, но за които има подозрение, че са незаконно имущество/придобито чрез престъпна дейност, изисква по-строги стандарти за процесуалните права и мерките за защита на обвиняемите. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да преразгледа разпоредбата относно повторното използване в полза на обществото в предложената директива и да прикани държавите членки да разработят механизми, които да включват организациите на гражданското общество като приоритет в управлението и разпореждането с конфискувани активи. Комисията следва да определи цели, като включи минимален процент за повторното използване на конфискувани активи за социални цели. Под обществен интерес не бива да се разбират само действия от компетентността на публични субекти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че е много важно Комисията да се произнесе по-точно по правото на жертвите на обезщетение и да даде предимство на жертвите при подреждането на кредиторите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията в предложената директива да се изисква учредяването на поне една служба за отнемане на активи във всяка държава членка, на която да се предоставят необходимите ресурси, за да изпълнява ефикасно и ефективно своята роля. За да се гарантира минимален стандарт за функционирането на службите за отнемане на активи в целия ЕС, Европейската комисия следва да изисква редовни доклади за ресурсите, отпуснати на всяка държава членка. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК приема, че целта е да се разшири приложението на механизма за предварителни продажби чрез въвеждане на референтно определение и уточняване на условията, при които то следва да се използва. В същото време обстоятелството „експертният опит е трудно достъпен“ е критерий, който може да се усъвършенства, като се превърне в „експертен опит, чието осигуряване е неоправдано трудно“. Продажбата следва да остане крайна мярка по отношение на повторното използване за социални цели, като се има предвид, че конфискуваните средства могат да бъдат разпределени за обезщетяване на жертвите. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава Европейската комисия да допълни мандата на службите за отнемане и управление на активи, като въведе в предложената директива съответните разпоредби относно споразуменията за споделяне на активи. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК счита, че е необходимо да се включат по-конкретни инструменти за подпомагане на длъжностните лица от трети страни и държавите членки да бъдат активно насърчени да развиват сътрудничество с тези страни, за да се използват максимално механизмите за отнемане на активи, предвидени в предложената директива. Същото се отнася и за прилагането на правните средства и инструменти, необходими, за да се осигури на жертвите на престъпления пълно право на обезщетение в трети страни. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК препоръчва на Комисията да изготви насоки, в които да съпостави законодателството, което предстои да бъде заменено, и новата директива, която предстои да бъде приета, за да се насърчи приемането на мерки, улесняващи предстоящото транспониране на предложената директива в националните юрисдикции, и да се даде възможност на националните органи бързо да я приведат в съответствие със собственото си законодателство. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК препоръчва Европейската комисия да използва инструментите за събиране на съпоставими данни, въведени в предложената директива, за да установи прозрачни механизми за наблюдение с участието на гражданското общество и да направи оценка на въздействието на предложената директива не по-късно от три години след приемането ѝ. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Контекст на проектостановището

| 2.1. | Отнемането на активи е от ключово значение за борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, т.е. дейности, свързани с организираната престъпност. Организираната престъпност разчита на придобиването на печалби, които да бъдат допълнително изпирани и въведени в законната икономика, като така се увеличават жертвите, нарушават се пазарните правила и се поддържа възможността за подриване на финансовите пазари и за предизвикване на загуби за физическите лица и предприятията. Необходимо е допълнително преразглеждане на правните рамки за отнемане на активи и инструментите за трансгранично сътрудничество и тяхното прилагане, тъй като едва около 2 % от активите, придобити от престъпна дейност, са обезпечени, а 1 % са конфискувани (1) в ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Първата специална стратегия на ЕС за борба с организираната престъпност (2) беше приета през април 2021 г. и разглежда заплахата, която организираната престъпност представлява за европейските граждани, държавните институции и икономиката като цяло. Един от стълбовете на стратегията е да се премахнат печалбите, генерирани от организирана престъпност, и да се предотврати проникването им в законната икономика и законните предприятия (подход „следвай парите“). Към Комисията беше отправен призив да предприеме действия при преразглеждането на Директивата за конфискация (3) и Решението на Съвета относно службите за възстановяване на активи (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | От известно време ЕИСК е напълно наясно с нарастването на организираната престъпност и значителните икономически, политически и социални разходи, свързани с нея, и е обезпокоен от това. Дейността на ЕИСК съответства на неговата мисия, а изготвените становища (5) по теми, свързани с борбата с организираната престъпност, помагат на европейските законодатели да предоставят на гражданите власт и значимост чрез организираното гражданско общество. Отнемането на активи е част от по-широката законодателна екосистема на ЕС, която има за цел да допринесе за възстановителното правосъдие, от което се нуждаят общностите, за да намалят вредите, причинени от престъпления. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В оценката (6) на сегашната правна рамка за отнемането на активи се посочва, че въпреки общото подобрение от страна на държавите членки, цялостните резултати по отношение на конфискуваното имущество не са задоволителни, а процентите на конфискация в ЕС остават много ниски. Възможността за проследяване и установяване на активи е ключов фактор за подобряване на успеваемостта и за обезпечаване и конфискация на повече незаконни активи. Преразглеждането на законодателството следва да разшири обхвата на отнемането на незаконно придобити активи и да увеличи броя на съответните инструменти, както и да повиши капацитета на националните служби за отнемане на активи (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Политическите варианти за преразглеждане на рамката за отнемане на активи бяха предмет на обществена консултация през 2021 г. През март 2021 г. беше публикувана първоначална оценка на въздействието (8) с цел получаване на обратна връзка, последвана от обществена консултация, проведена между 21 юни и 27 септември 2021 г., за да се съберат мненията на широката общественост и заинтересованите страни. В доклада за оценка на въздействието бяха анализирани и представени четири варианта на политиката (9):






  — | Вариант 1: състоящ се от незаконодателни мерки в подкрепа на обмена на опит, знания и добри практики между компетентните органи. |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

Вариант 1: състоящ се от незаконодателни мерки в подкрепа на обмена на опит, знания и добри практики между компетентните органи.

| — | Вариант 2: тези мерки ще се състоят предимно от целенасочени изменения на Решението на Съвета относно службите за отнемане на активи и на Директивата за конфискация, за да се уточни обхватът на съществуващите общи изисквания и да се повиши тяхната ефективност. Тези мерки ще включват изисквания към държавите членки да приемат национална стратегия за отнемането на активи и да гарантират, че компетентните органи разполагат с необходимите умения и ресурси. Освен това са предвидени мерки, насочени към подобряване на трансграничното сътрудничество между службите за отнемане на активи, включително достъпа до бази данни и разширени правомощия във връзка с обезпечаването. |
| --- | --- |

—

Вариант 2: тези мерки ще се състоят предимно от целенасочени изменения на Решението на Съвета относно службите за отнемане на активи и на Директивата за конфискация, за да се уточни обхватът на съществуващите общи изисквания и да се повиши тяхната ефективност. Тези мерки ще включват изисквания към държавите членки да приемат национална стратегия за отнемането на активи и да гарантират, че компетентните органи разполагат с необходимите умения и ресурси. Освен това са предвидени мерки, насочени към подобряване на трансграничното сътрудничество между службите за отнемане на активи, включително достъпа до бази данни и разширени правомощия във връзка с обезпечаването.

| — | Вариант 3: в допълнение към мерките, предвидени във вариант 2, ще съдържа по-подробни изисквания към държавите членки за всички етапи от процеса на отнемане, а обхватът на Директивата за конфискация ще бъде разширен, така че да включва по-широк кръг от престъпления. |
| --- | --- |

—

Вариант 3: в допълнение към мерките, предвидени във вариант 2, ще съдържа по-подробни изисквания към държавите членки за всички етапи от процеса на отнемане, а обхватът на Директивата за конфискация ще бъде разширен, така че да включва по-широк кръг от престъпления.

| — | Вариант 4: мерките в него са предвидени в допълнение към тези по вариант 3, но обхватът на разпоредбите ще бъде разширен до всички престъпления и ще включи по-широки изисквания по отношение на започването на разследвания. Освен това ще бъдат определени по-конкретни условия относно спешните актове за обезпечаване и обмена на информация между службите за отнемане на активи. |
| --- | --- |

—

Вариант 4: мерките в него са предвидени в допълнение към тези по вариант 3, но обхватът на разпоредбите ще бъде разширен до всички престъпления и ще включи по-широки изисквания по отношение на започването на разследвания. Освен това ще бъдат определени по-конкретни условия относно спешните актове за обезпечаване и обмена на информация между службите за отнемане на активи.

| 2.5.1. | Оценката на въздействието установи, че вариант 3 е най-подходящ, тъй като осигурява най-добър баланс между ефективност, ефикасност и пропорционалност, от една страна, и различните очаквани икономически, социални и екологични въздействия, от друга. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | На 25 май 2022 г. Комисията предложи нова директива относно отнемането и конфискацията на активи, която да замени настоящата Директива за конфискация, Решението на Съвета относно службите за възстановяване на активи и Рамково решение 2005/212/ПВР на Съвета (10). Поставената цел е да се установят общи стандарти за проследяване и установяване, замразяване, управление и конфискация на активи в единен инструмент, който допълнително да гарантира по-съгласуван и стратегически подход за всички участници в системата за отнемане на активи. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи и конкретни бележки

| 3.1. | Общият подход на предложената директива е в съответствие с нейните цели за повишаване на способността на компетентните органи, на първо място, да установяват, обезпечават и управляват незаконни активи; на второ място, да засилват и разширяват възможностите за конфискация на незаконни активи; и накрая, да подобряват сътрудничеството между всички органи, участващи в отнемането на активи. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Предложената директива по всяка вероятност ще направи механизмите за отнемане на активи по-ефикасни и ефективни, като наложи основен набор от минимални правила относно проследяването и установяването, обезпечаването, конфискацията и управлението на имущество при наказателноправни въпроси, както и ще улесни прилагането на ограничителните мерки на ЕС, когато е необходимо. Предложената директива обаче следва да бъде придружена от допълнително законодателство и мерки относно нарушенията на ограничителните мерки на ЕС, а Комисията следва внимателно да прецени как да се избегне влошаване на способността на службите за отнемане на активи да изпълняват основния си мандат. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че предложената разпоредба, съгласно която всяка държава членка приема национална стратегия за отнемане на активи, ще установи по-стратегически подход в тази област, ще насърчи по-тясното сътрудничество между съответните органи и ще предостави ясна представа за резултатите от това. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Разширеният обхват на механизмите за конфискация ще позволи на националните съдебни органи да извършват по-широка конфискация за по-голям набор от престъпления, отколкото съгласно действащата понастоящем Директива за конфискация. ЕИСК приветства разширяването на обхвата на предложената директива, тъй като тя запълва празнота в Директивата за конфискация по отношение на съществен списък от престъпления, включително престъпления срещу околната среда, трафик на органи, трафик на културни ценности, отвличане, незаконно задържане или вземане на заложници, както и трафик на откраднати превозни средства, доколкото престъплението е извършено от престъпна организация. В същото време предложената директива не включва изрично контрабандата на мигранти и незаконната търговия с тютюневи изделия, въпреки че годишните приходи на тези престъпни пазари са значителни (съответно 289,4 милиона евро и 8 309,3 милиона евро (11)). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предоставянето на съответните органи на незабавен и пряк достъп до информацията на други национални органи, като данъчни и финансови служби или национални имотни регистри, ще подобри капацитета на службите за отнемане на активи да действат и да реагират ефективно и своевременно. Същевременно следва да се осигури публичен достъп до информация, без да се засягат текущите производства както на национално равнище, така и на равнище ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | С предложената директива се разширява списъкът със ситуации, в които мерките за конфискация, които не се основават на осъдителна присъда, могат да се прилагат в рамките на наказателно производство, като се включват и други случаи, при които осъдителна присъда не е възможна поради обективни обстоятелства, свързани с имунитет, амнистия и изтичане на давностен срок. ЕИСК оценява усилията на Комисията за налагане на ограничения за тези случаи, тъй като с тях може да се злоупотребява или да се използват за целите на тормоз или преследване. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Предложението за директива включва нов механизъм за конфискация, с който се осигурява конфискацията на активи, които не са пряко свързани с престъпление, посочено в директивата, но за които има подозрение, че са незаконно имущество/придобито чрез престъпна дейност. Въпреки задължителното съдебно производство, предхождащо решението за конфискация, и доказателствената тежест на наказателното преследване, което да свърже въпросното имущество с престъпна дейност, са необходими повече гаранции, за да се изключат евентуални злоупотреби по време на производството. Националните юрисдикции следват различни пътища, които се простират от конфискация съгласно гражданското право до наказателното право. В предложената директива следва да се включат стандарти за процесуалните права и мерките за защита на обвиняемите и да се гарантира, че съдиите и прокурорите преминават подходящо обучение. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ограниченото въздействие на разпоредбата за повторно използване за социални цели в Директивата за конфискация изисква държавите членки да бъдат допълнително поощрени да включват подходящи мерки за гарантиране на ефективността на разпоредбата. ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да бъде по-амбициозна в усилията си да постигне ефективното повторно използване на конфискуваните активи за социални цели и да определи за държавите членки минимален процент за това. От първостепенно значение за социалното сближаване е засегнатите общности непосредствено да получават възстановителни обезщетения и да се възползват от тяхната възвращаемост. Освен това общностите се нуждаят от по-добра помощ, за да повишат устойчивостта си към организираната престъпност, а гражданското общество трябва да участва в управлението и разпореждането с конфискувани активи. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Както е посочено и в Директивата за конфискация, правото на обезщетение на жертвите няма да бъде засегнато от мерките за конфискация. Предложената директива обаче все още не гарантира предоставянето на приоритет на обезщетение на жертвите в реда на кредиторите. Едновременно с това предложената директива и други законодателни актове на ЕС не защитават в достатъчна степен гражданите на трети държави, тъй като вниманието им е насочено към гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | В доклада за оценка на въздействието се посочват следните недостатъци: липса на подробна информация за функциите на службите за отнемане на активи и недостатъчни човешки, финансови и технически ресурси, предназначени за проследяване на активи. В предложената директива се дава отговор на тези констатации и се поставя изискването във всяка държава членка да бъде създадена поне една служба за отнемане на активи. Приветства се изричното задължение за осигуряване на достатъчни ресурси, за да се гарантира, че службите за отнемане на активи са ефикасни и ефективни. Това задължение обаче следва да бъде съпътствано от редовни доклади на национално равнище до Комисията относно отпуснатите ресурси, така че тя да може да прецени дали между различните служби за отнемане на активи има фрагментация или липса на баланс. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Разходите, свързани с управлението на обезпечени и/или конфискувани активи, могат да бъдат значителни или дори да надвишават стойността на съответния актив. Предложената директива включва задължението компетентните органи да правят оценка на разходите, преди да издадат заповед за обезпечаване. ЕИСК приветства тази мярка като ефикасен и полезен инструмент, който има за цел да намали необходимите разходи и да увеличи максимално последващата стойност на актива. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Механизмът за предварителни продажби може да се прилага в ограничени случаи, които понастоящем са изброени в предложената директива, и вероятно ще допринесе за по-ефективно управление на обезпечените активи. Въпреки факта, че е наличен в повечето държави членки, той се използва в малък мащаб и с големи различия. Предложената директива вероятно ще подобри използването на този механизъм чрез въвеждане на единно определение и уточняване на условията, при които то следва да се използва. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Като основен недостатък за повишаване на ефективността на системата за отнемане на активи беше установено отсъствието на изчерпателни и съпоставими статистически данни. Във връзка с това в предложената директива се изисква от всяка държава членка да създаде регистър за отнемане на активи, в който да се набира кодирана информация от компетентните органи по време на процеса по отнемането. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК счита, че обединяването на всички съответни правни разпоредби за отнемане на активи в една директива е в съответствие с Програмата на Комисията за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) и ще помогне на съответните органи и заинтересовани страни да се запознаят по-добре с правилата и да усъвършенстват осъществяването и ефективността на мерките, предназначени за увеличаване на процента на отнемането на незаконни активи в националните юрисдикции. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Службите за управление на активи ще бъдат специализирани органи, създадени или определени във всяка държава членка, за да гарантират ефективното управление на обезпеченото и конфискуваното имущество и да си сътрудничат с други компетентни органи, отговарящи за проследяването, установяването, обезпечаването, конфискацията и управлението на национално равнище или при трансгранични случаи. Предложената директива е по-прецизна при определянето на ролите и задачите на службите и предоставя повече яснота на държавите членки при определянето на тяхната инфраструктура за отнемане на активи. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Разпореждането с активи или тяхното връщане при трансгранични производства следва да бъде предмет на споразумения за споделяне на активи, които да бъдат подписани от съответните държави членки. Националните системи могат да се различават значително по отношение на вида на органите и процедурите, необходими за сключването на такива споразумения. Предложената директива не съдържа конкретни разпоредби по този въпрос. Поради това в нея следва изрично да се предоставят съответните правомощия в това отношение на службите за отнемане и управление на активи. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Сътрудничеството с трети държави е особено важно, тъй като организирана престъпност съществува и извън ЕС и представлява значителен риск за вътрешната сигурност на ЕС. Тъй като организираната престъпност става все по-взаимосвързана, има все по-голям международен и цифров характер, е важно да се гарантира, че органите в трети държави могат да си сътрудничат със своите партньори в държавите членки. С цел по-нататъшно прилагане на предложената директива следва да се обмислят различни инструменти за подпомагане и подкрепа. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | По своята продължителност и методика използваните от Комисията инструменти за консултация преди предложената директива са били приобщаващи и подходящи за различните заинтересовани страни — по-специално за съответните компетентни органи, специалисти, бизнес организации, организации на гражданското общество и широката общественост. ЕИСК оценява усилията на Комисията да предостави надеждни данни и информация за състоянието и напредъка на държавите членки и на ЕС като цяло в областта на отнемането на незаконно придобити активи. Очакванията са, че ще бъдат положени също толкова усилия по време на транспонирането на директивата в националното законодателство и при оценката на нейното прилагане. |
| --- | --- |

3.18.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Европол, Does crime still pay? (Струват ли си още престъпленията?) Възстановяване на активи от престъпна дейност в ЕС — проучване на статистическа информация за периода 2010—2014 г., 2016 г.

1

Does crime still pay?

Струват ли си още престъпленията

Възстановяване на активи от престъпна дейност в ЕС

(2)  Съобщение на Комисията относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г. (COM(2021) 170, 14.4.2021 г.).

2

(3)  Директива 2014/42/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 3 април 2014 г. за обезпечаване и конфискация на средства и облаги от престъпна дейност в Европейския съюз (ОВ L 127, 29.4.2014 г., стр. 39).

3

(4)  Решение 2007/845/ПВР на Съвета от 6 декември 2007 г. относно сътрудничеството между Службите за възстановяване на активи на държавите-членки при проследяване и установяване на облаги или друго имущество, свързани с престъпления (OB L 332, 18.12.2007 г., стр. 103).

4

(5)  Някои от съответните становища на ЕИСК: становище относно пакета за Съюза на сигурност (ОВ C 323, 26.8.2022 г. стр. 69), поредица от становища относно законодателството за борба с изпирането на пари, последното от които е становището относно законодателния пакет за борба с изпирането на пари от 2021 г. (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 89), становището относно стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г. (ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 91), становището относно укрепване на мандата на Европол (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 66), становището относно контрола на паричните средства, които се въвеждат в Съюза или се извеждат от него (ОВ C 246, 28.7.2017 г., стр. 22), становището относно Европейската програма за сигурност (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 51) и становището относно „Отворена и сигурна Европа“ (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 96).

5

(6)  Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Възстановяване и конфискация на активи: да гарантираме, че престъпността „не си струва“ (COM (2020) 217 final).

6

Възстановяване и конфискация на активи: да гарантираме, че престъпността „не си струва

(7)  В съответствие със „Заключения на Съвета относно засилването на финансовите разследвания за борба с тежката и организираната престъпност“, Документ 8927/20 на Съвета, 17 юни 2020 г.

7

„Заключения на Съвета относно засилването на финансовите разследвания за борба с тежката и организираната престъпност“,

(8)  Споделете мнението си: Борба с организираната престъпност — укрепване на мандата на службите на ЕС за възстановяване на активи.

8

(9)  Европейска комисия, Доклад за оценка на въздействието, придружаващ „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отнемането и конфискацията на активи“ (2022 г.).

9

(10)  Рамково решение 2005/212/ПВР на Съвета от 24 февруари 2005 г. относно конфискация на облаги, средства и имущество от престъпления (ОВ L 68, 15.3.2005 г., стр. 49).

10

(11)  Европейска комисия, Генерална дирекция „Миграция и вътрешни работи“, Mapping the risk of serious and organized crime infiltrating legitimate businesses: final report (Картографиране на риска от проникване на тежката и организираната престъпност в законни предприятия: окончателен доклад), Disley, E. (редактор), Blondes, E. (редактор), Hulme, S. (редактор), Служба за публикации, 2021 г.

11

Mapping the risk of serious and organized crime infiltrating legitimate businesses: final report (Картографиране на риска от проникване на тежката и организираната престъпност в законни предприятия: окончателен доклад

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/111

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на обща рамка за медийни услуги във вътрешния пазар (Европейски закон за свободата на медиите) и за изменение на Директива 2010/13/ЕС“

(COM(2022) 457 final — 2022/0277 (COD))

(2023/C 100/17)

| Докладчик: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |

Докладчик:

Christian MOOS

Съдокладчик:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Искане за консултация | Европейски парламент, 17.10.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 28.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 155/0/3 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 17.10.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 28.10.2022 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

23.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

155/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Свободата и плурализмът на медиите са от основно значение за върховенството на закона и либералната демокрация. ЕИСК изразява съжаление във връзка с тревожните развития в ЕС. Ето защо той приветства инициативите на Европейската комисия за свобода на медиите. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява загриженост относно това дали завършването на вътрешния медиен пазар е достатъчен подход за защита на свободата и плурализма на медиите. Основната цел следва да бъде опазването или възстановяването на свободата и плурализма на медиите, без да се забравя, че икономическото благосъстояние е свързано със свободата на медиите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства признанието на Европейската комисия, че концентрацията на медийния пазар, водеща до монополи, може да представлява огромна заплаха за свободата и плурализма на медиите. Концентрацията на пазара обаче може да бъде смислена и не трябва да има такива отрицателни последици. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Само препоръки и подход с незадължителен характер не са достатъчни. Свободните и независими медии трябва да бъдат задължителен критерий за докладване и механизъм за върховенството на закона. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства предложенията за засилване и защита на редакционната независимост. Той подчертава необходимостта от запазване на независимостта на журналистите и издателите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Обществените медии имат смисъл само ако са безпристрастни и напълно независими от политическо влияние. Ако една ефективна система за контрол гарантира ефективността на разходите, адекватните и стабилни финансови ресурси са изключително важна предпазна мярка в това отношение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че задължителните изисквания за прозрачност по отношение на собствеността върху медиите са важни. За малките медии установените изисквания не трябва да водят до прекомерна административна тежест. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява загриженост относно липсата на независимост на някои национални регулаторни органи и призовава за рамка, която да гарантира тяхната независимост. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК приветства създаването на Европейски съвет за медийни услуги, но настоява за пълната му независимост, тъй като ЕС следва да служи като пример за най-добра практика с оглед на постигането на пълна независимост на националните регулаторни органи. Участието на национални регулаторни органи, които не са независими, е неблагоразумно. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава значението на прозрачността във всички процеси, свързани с модерирането на съдържание на много големи онлайн платформи. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва да се определят минимални стандарти за целия ЕС в съответствие с действащите разпоредби на ЕС за борба с концентрациите. Той призовава законодателите да приемат задължителни разпоредби при надлежно зачитане на предприемаческата свобода и за избягване на ненужната бюрокрация и разходи. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Когато националните регулатори не успяват да оценят в достатъчна степен концентрацията на медийния пазар, Европейската комисия следва да реагира в съответствие със съществуващите разпоредби на законодателството на ЕС за борба с концентрациите. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК приветства задължителните изисквания за прозрачност по отношение на разпределянето на държавната реклама. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК приветства годишния мониторинг и призовава за консултации със съответните заинтересовани страни и гражданското общество. ЕИСК предлага да се разшири обхватът му и да се обхванат всички други аспекти, свързани със защитата на свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК отново потвърждава неотдавнашната си позиция относно важността на свободата и плурализма на медиите за либералната демокрация и върховенството на закона, с които всички държави членки са се ангажирали чрез ратификацията на Договорите на ЕС, както е посочено в изчерпателното становище по собствена инициатива относно „Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа“ (1), в становището му относно „План за действие за европейската демокрация“ (2) и в това относно стратегическите съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Председателят на Европейската комисия г-жа Урсула фон дер Лайен с основание заяви в речта си за състоянието на Съюза през 2021 г. (4), че информацията е обществено благо. Без свободен достъп до независима и надеждна информация гражданите на ЕС не могат да упражняват правото си на участие в демократичния живот на Съюза, гарантирано от член 10 от ДЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Като цяло Европа остава континент със свободни и разнообразни медии. Последните събития на територията на ЕС обаче са обезпокоителни. По отношение на ефективните регулаторни гаранции за защита на свободата на медиите сериозна загриженост продължава да буди защитата на журналистите, най-вече поради липсата на инструменти за борба със стратегическите съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността. В мониторинга на медийния плурализъм за 2022 г. (5) също така беше установено, че от всички области, обхванати от проучването, пред най-големи рискове е изправен пазарният плурализъм. Тъй като напредъкът в областта на политическата независимост през последните години не е голям, мониторингът изтъква като основна пречка за подобрения в тази област липсата в повечето страни на ефективни механизми за защита на редакционната автономия. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В допълнение към заплахите за свободата на медиите във вътрешен план, ЕС е изправен пред външна намеса, с която се прави опит да се манипулират обществените дебати в Европа. На фона на нарастващото геополитическо напрежение защитата на свободата на медиите и медийния плурализъм дава съществен принос за издръжливостта на ЕС срещу външни заплахи. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | От друга страна, има и някои благоприятни развития, които показват, че законодателството на ЕС може да доведе до промяна. Мониторингът на медийния плурализъм за 2022 г. установи положително развитие по отношение на показателя „Защита на правото на информация“ в четири държави, като отдаде това подобрение на транспонирането на Директивата на ЕС 2019/1937 (6) относно защитата на лицата, сигнализиращи за нередности. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ето защо ЕИСК приветства по принцип инициативата на Комисията за Европейски законодателен акт за свободата на медиите (7) и нейната препоръка относно вътрешните гаранции за редакционната независимост и прозрачността на собствеността в медийния сектор (8) като следващата необходима стъпка към защитата на свободата на медиите и медийния плурализъм, а оттам и на либералната демокрация в ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК подчертава значението на това, че Европейският законодателен акт за свободата на медиите е регламент с непосредствено действие, като същевременно поставя под въпрос ефективността на незадължителния характер на препоръката за постигането на нейните цели. Само с препоръки не може да се гарантира свободата и плурализмът на медиите в държавите членки. Свободните и независими медии трябва да бъдат задължителни критерии за изготвянето на доклада за върховенството на закона и за задействането на механизма в онези държави членки, в които правителствата нарушават свободата и независимостта на медиите. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Правното основание за регламента е член 114 от ДФЕС, който позволява сближаване на националните законодателства, имащи за цел създаването и функционирането на вътрешния пазар. Тъй като основните проблеми и недостатъци имат силно изразен политически характер и са свързани с функционирането на демократичните системи, основани на върховенството на закона, ЕИСК изразява загриженост относно това дали завършването на вътрешния медиен пазар е подход, осигуряващ достатъчна защита на свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Предложението за регламент има пет ясно изразени цели: а) хармонизиране на националните правила и процедури за преодоляване на пречките, затрудняващи медийните дружества да извършват дейност и да инвестират на вътрешния пазар; б) премахване на „стъклените тавани“, които ограничават чуждестранните издатели да инвестират на местните национални пазари; в) засилване на редакционната свобода на всички медии, без същевременно да се ограничават правата на частните издатели; г) гарантиране на независимостта на обществените медии чрез изработване на постоянни и свободни от влиянието на политиците механизми; д) регулиране на разпределението на икономическите ресурси, т.е. на държавната реклама. ЕИСК поставя под въпрос йерархията на изброените цели. Той счита, че основната цел следва да бъде опазването или възстановяването на свободата и разнообразието на медиите, а не съсредоточаването върху икономически въпроси, освен ако те не са ясно свързани със свободата на медиите. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | От регламента става ясно, че Комисията възнамерява да се съсредоточи върху „изкривяванията“ на вътрешния пазар и да открие медийния пазар за повече трансгранична конкуренция, особено за аудио-визуалните медийни услуги и видео обмена. Поради това действителният обхват на регламента е много по-тесен, отколкото предполага заглавието му. ЕИСК счита, че този подход не е достатъчен, за да се осигури ефективна защита и, когато е необходимо, да се възстанови свободата и плурализма на медиите, които са обект на посегателства в почти всички държави членки, а в някои крайни случаи практически са премахнати, с всички опустошителни последици от това за работата и сигурността на журналистите и за неприкосновеността на обществения дебат и информацията. С отварянето на пазара е необходимо да се осигурят същите стандарти за защита на свободата на словото, за да се гарантира, че по-широкият достъп до пазара няма да доведе до монополизиране му от страна на чуждестранни участници, особено за по-бедните държави. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ЕИСК приветства предложенията за засилване и защита на редакционната независимост. Подчертава и необходимостта от запазване на независимостта на журналистите и издателите, т.е. правото на издателите да определят редакционната линия на своите издания. ЕИСК е свидетел на все по-силно политическо и икономическо влияние в няколко държави от ЕС както върху обществените, така и върху частните медии, които са тясно свързани с властта. Това е несъвместимо с ролята на медиите като четвърта власт. В регламента не се уточнява как редакционната независимост се съчетава със законните права и интереси на издателите/собствениците на частни медии. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ЕИСК подкрепя мерките за повишаване на устойчивостта срещу манипулирането на информация и вмешателството на чужди държави, доколкото това не засяга свободата на изразяване на мнение в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | В Европейския законодателен акт за свободата на медиите се посочва необходимостта от финансиране на медийния сектор, както е предложено от ЕИСК в становището относно „Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа“ (9). Предвидените инструменти обаче все още не са достатъчни за осигуряване на качествена журналистика и медиен плурализъм в държавите членки. Същевременно ЕИСК счита, че за да има свобода на медиите е най-добре да се създаде регулаторна рамка, която да позволява на самите медии да се финансират сами чрез предлагане на пазара. От обществените медии има смисъл само ако те са безпристрастни и напълно независими от политическо влияние, в противен случай публичното финансиране може да доведе до всякакъв вид злоупотреби и правителствени манипулации. Всякакви проекти за медийно финансиране следва да се основават на напълно прозрачни правила и гаранции за политическа независимост на журналистите. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ЕИСК подкрепя окончателния доклад на Конференцията за бъдещето на Европа (10) и изразения в него настоятелен призив за подпомагане на независимостта и плурализма на медиите (предложения 27, параграф 1 и 37, параграф 4), който Комисията цитира, без да следва определените в тези предложения приоритети. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства правото на получателите на медийни услуги и доставчиците на медийни услуги „да получават плуралистично новинарско съдържание и съдържание, свързано с актуални събития, създадено при зачитане на редакционната свобода на доставчиците на медийни услуги и в полза на обществения дебат“, както е посочено в член 3. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК изразява съмнение относно ограничения обхват на член 4, параграф 2, буква в), който се отнася само до внедряването на шпионски софтуер (само „продукт[и] с цифрови елементи“), и предлага да се забрани внедряването на всякакви устройства или технологии, които могат да се използват за наблюдение. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК подчертава значението на предпазните мерки за независимостта на доставчиците на медийни услуги със задължение за обществена услуга и на наличието на достатъчно и сигурни финансови ресурси за тях (член 5), следва да съществува обаче ефективна система за контрол, която да гарантира ефективното изразходване на средствата. ЕИСК счита, че най-добрият начин за определяне на подходящия размер на финансиране, позволяващ на доставчиците на медийни услуги със задължение за обществена услуга да изпълняват мисията си, е да се създаде независим орган, при условие че той няма да бъде назначаван на политическа основа. Актуалните тенденции за политизиране на въпроса за финансирането на доставчиците на медийни услуги със задължение за обществена услуга представляват значителна заплаха за свободата на медиите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че определените в член 6, параграф 1 задължения на доставчиците на медийни услуги не са достатъчни, за да се осигури прозрачност за собствеността върху медиите. Липсата на прозрачност за собствеността върху медиите е съществена причина за отсъствието на редакционна свобода и качествена журналистика (в съответствие с журналистическите стандарти). Доставчиците на медийни услуги, както и онлайн платформите, трябва да оповестят прозрачно пред потребителите своите собственици. Защитата на данните и неприкосновеността на личния живот не бива да възпрепятства наличието на прозрачност за собствеността върху медиите. За малките медии установените изисквания не трябва да водят до прекомерна административна тежест. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК препоръчва задължителните изисквания за прозрачност, посочени в точка 20 от Препоръката на Комисията, да бъдат допълнени с други, посочени в точки 4.1—4.6 от приложението към Препоръката на Комитета на министрите на Съвета на Европа към държавите членки относно медийния плурализъм и прозрачността на собствеността върху медиите (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК вижда известна опасност незадължителният характер на препоръката на Комисията да доведе до създаването на мозайка от нормативни актове, която да подкопае целостта на общия пазар и целите на директивата. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК счита, че препратката в член 7 към изискванията, посочени в член 30 от Директива 2010/13/ЕС (12), е твърде неясна, за да се гарантира независимостта на националните регулаторни органи или служби. Поради това препоръчва да се установи рамка, която да гарантира независимостта на националните регулаторни органи и необходимите инструменти за отстраняване на всяка липса на такава. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита за неприемливо представител на национален орган или служба, която не е напълно независима, да участва във вземането на решения в предложения Европейски съвет за медийни услуги. За да се направи оценка на независимостта на националните органи или служби, в регламента трябва да бъдат определени ясни критерии. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК не счита, че предложеният Европейски съвет за медийни услуги е независим от Европейската комисия, и призовава европейския законодател да осигури пълната му независимост. Ако Съветът не е напълно независим от Европейската комисия, той няма да може да изпълнява никакви надзорни или регулаторни задачи. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК препоръчва член 10, параграф 5 да бъде променен по следния начин: „Комисията определя свой представител в Съвета. Представителят на Комисията може да участва във всички дейности и заседания на Съвета без право на глас. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК препоръчва член 10, параграф 6, да бъде променен по следния начин: „Съветът може да кани експерти и наблюдатели на своите заседания да присъстват на заседанията му“. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Що се отнася до член 11, ЕИСК не одобрява решението на Комисията за подвариант А за създаване на Европейски съвет за медийни услуги, подпомаган от секретариат на Комисията. Независимостта на Съвета може да бъде гарантирана единствено чрез подвариант Б за създаване на Европейски съвет за медийни услуги, подпомаган от независима служба на ЕС. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК приветства структурирания диалог с всички заинтересовани страни и изрично с гражданското общество, както е посочено в член 12, параграф 1. Като представител на най-важните сектори на гражданското общество (включително социалните партньори), ЕИСК може да допринесе за осъществяването му със своя експертен опит. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК приветства структурираното сътрудничество, включително взаимопомощта, между националните регулаторни органи и служби. Въпреки това препоръчва да се разшири обхватът на член 13, параграф 2 и извън рисковете за функционирането на вътрешния пазар на медийни услуги и обществената сигурност и отбрана, както и да се включат и други рискове за свободата и плурализма на медиите, както и рискове за политическата независимост на регулаторните органи и служби. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК приветства усилията на доставчиците на медийни услуги за по-добра защита на съдържанието в най-големите онлайн платформи, както е посочено в член 17, и подчертава значението на прозрачността във всички процеси, свързани с модерирането на съдържание в тях, при условие че задълженията, посочени в настоящия параграф, не нарушават функционирането им. ЕИСК приветства структурирания диалог, предвиден в член 18, и подчертава значението на участието на гражданското общество в прегледа на прилагането на член 17. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК приветства правото на потребителите да променят настройките по подразбиране на аудио-визуалните носители, както е посочено в член 19. За да се приложи това на практика, от решаващо значение е удобството за ползване на устройствата и/или потребителските интерфейси. Не бива обаче да се нарушават оперативните възможности на производителите и разработчиците, нито да се ограничава бъдещото им развитие. Устройствата трябва да бъдат проектирани по удобен за ползване начин и на разбираем език. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК предлага също така да се предостави на Европейския съвет за медийни услуги (съгласно член 20, параграф 4) правото да изготвя становища по собствена инициатива, когато има вероятност дадена национална законодателна, регулаторна или административна мярка да засегне функционирането на вътрешния пазар на медийни услуги. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК отново изтъква вече изразената своя загриженост, че чисто пазарният подход не е достатъчен за гарантиране на плурализма и свободата на медиите в Европа. Като признава, че големината на дружествата на пазара на медийни услуги може да допринесе за икономическата устойчивост на доставчиците на медийни услуги, ЕИСК приветства констатацията на Европейската комисия, че концентрацията на медийния пазар може да представлява съществена заплаха за свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ЕИСК приветства предложените в член 21 мерки за повишаване на прозрачността на пазарната концентрация като първа стъпка към ограничаване на заплахите, произтичащи от нея за свободата на медиите и медийния плурализъм. Пазарната концентрация няма непременно отрицателно въздействие върху свободата и плурализма на медиите, тъй като например тя подпомага оцеляването на по-малките медии, но в случаите, когато води до създаване на монополи в областта на информацията, е необходимо да ѝ се противодейства. ЕС трябва да предприеме действия по-специално срещу придобиването на медии от страна на медийни магнати и олигарси, които често са в тесни връзки с водещи политици в дадена страна или дори с правителства на трети държави. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | ЕИСК припомня факта, че медийните пазари все още са силно фрагментирани, и призовава за измерване на пазарната концентрация не само по отношение на националния пазар на медийни услуги, но и на фрагментираните пазари на поднационално или областно равнище. Концентрацията на медийния пазар в райони, в които има само една регионална медия, представлява съществена заплаха за свободата и плурализма на медиите. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | ЕИСК счита, че насоките на Комисията „относно факторите, които трябва да се вземат предвид при прилагането на критериите за оценка на въздействието на концентрациите на медийния пазар“ не са достатъчни, за да се осигури съпоставимост на оценките в целия ЕС. Затова ЕИСК препоръчва да се определят минимални стандарти за оценка за целия ЕС, които да се спазват във всички държави членки. В допълнение към минималните изисквания на ЕС държавите членки се приканват да предоставят по-подробни и задълбочени оценки. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Необвързващите изисквания за прозрачност обаче не успяват да се справят със заплахата, която в момента пазарната концентрация представлява за свободата и плурализма на медиите. Поради това ЕИСК призовава европейските законодатели да приемат задължителни разпоредби относно медийната концентрация, като надлежно зачитат свободата на предприемаческите решения. Това обаче не бива да обременява медиите или медийните институции с допълнителна бюрократична тежест и скъпи административни процедури. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | ЕИСК препоръчва също така на Европейския съвет за медийни услуги (съгласно член 22) да се предостави правото да изготвя становища по собствена инициатива „[п]ри липса на оценка или консултация съгласно член 21“. Не е достатъчно задачата за оценка на пазарната концентрация да се възложи на държавите членки, тъй като някои правителства активно я подкрепят, за да заглушат критичните гласове и опозиционните медии. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | ЕИСК припомня факта, че изкривяванията на вътрешния пазар на медийни услуги засягат също така свободата и плурализма на медиите, дори и да са ограничени до специфични части от общия пазар, на национално, регионално или дори областно равнище. Във всички тези случаи Съветът трябва да има правото да инициира оценка на медийната концентрация, ако това не е направено от националните регулаторни органи или служби. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | ЕИСК препоръчва да се възложи на Европейския съвет за медийни услуги задачата да извършва оценки и на други заплахи за свободата и плурализма на медиите, ако това не бъде направено от националните регулаторни органи или служби. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | ЕИСК приветства задължителните изисквания за прозрачност по отношение на разпределянето на държавната реклама, предвидени в член 24. Той обаче счита, че освобождаването от тези изисквания, предвидено за териториалните единици с население над 1 милион жители, представлява вратичка за избягване на прозрачността. Като признава необходимостта административната тежест, свързана с изискванията за докладване, да бъде умерена, ЕИСК предлага да се определи минимален праг за стойността на разходите на дадено национално, регионално или местно правителство. Ако общият годишен размер на разходите за държавна реклама на даден орган е под този праг, да не се прилагат изискванията за прозрачност. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | ЕИСК приветства предвидения в член 25 ежегоден мониторинг и призовава по време на наблюдението да се провеждат консултации със съответните заинтересовани страни и гражданското общество. Не е достатъчно обаче обект на мониторинга да бъде само функционирането на вътрешния пазар на медийни услуги. Ето защо ЕИСК предлага да се разшири обхватът му, за да се обхванат и всички други аспекти, свързани със защитата на свободата и плурализма на медиите. ЕИСК препоръчва задачата да разработи набор от показатели за мониторинга да се възложи на Европейския съвет за медийни услуги. |
| --- | --- |

3.27.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 517, 22.12.2021 г, стр. 9).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация“ (COM(2020) 790 final) (ОВ C 341, 24.8.2021 г, стр. 56).

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на лицата, ангажирани в участието на обществеността, от стратегически съдебни производства („стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността“) (COM(2022) 177 final — 2022/0117 COD) (ОВ С 75, 28.2.2023 г., стр. 143).

3

(4)  Европейска комисия, 2021 г., Реч за състоянието на Съюза на председателя Фон дер Лайен, Страсбург, 15 септември 2021 г.

4

(5)  Европейски университетски институт, Център за плурализъм и свобода на медиите, Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania, Montenegro, the Republic of North Macedonia, Serbia and Turkey in the year 2021 (Въвеждане на мониторинга на медийния плурализъм в Европейския съюз, Албания, Черна гора, Република Северна Македония, Сърбия и Турция през 2021 г.), San Domenico di Fiesole 2022 г.

5

Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania, Montenegro, the Republic of North Macedonia, Serbia and Turkey in the year 2021

, San Domenico di Fiesole 2022 г.

(6)  Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2019 година относно защитата на лицата, които подават сигнали за нарушения на правото на Съюза (ОВ L 305, 26.11.2019 г, стр. 17).

6

(7)  COM(2022) 457.

7

(8)  Препоръка (ЕС) 2022/1634 на Комисията от 16 септември 2022 година относно вътрешните гаранции за редакционна независимост и прозрачност на собствеността в медийния сектор (ОВ L 245, 22.9.2022 г., стр. 56).

8

(9)  Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Укрепване на свободата и плурализма на медиите в Европа“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 517, 22.12.2021 г, стр. 9).

9

(10)  Конференция за бъдещето на Европа, Доклад за окончателните резултати, май 2022 г.

10

Доклад за окончателните резултати

(11)  Съвет на Европа, Recommendation CM/Rec(2018)1[1] of the Committee of Ministers to member States on media pluralism and transparency of media ownership, 7 март 2018 г. (https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680790e13).

11

(12)  Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2010 г. за координирането на някои разпоредби, установени в закони, подзаконови и административни актове на държавите-членки, отнасящи се до предоставянето на аудиовизуални медийни услуги (Директива за аудиовизуалните медийни услуги) (ОВ L 95, 15.4.2010 г, стр. 1).

12

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/118 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/118

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно действията за постигане на бъдеще без азбест: европейски подход за предотвратяване на рисковете за здравето, свързани с азбеста“

(COM(2022) 488 final)

и относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/148/ЕО относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа“

(COM(2022) 489 final — 2022/0298 (COD))

(2023/C 100/18)

| Докладчик: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Докладчик:

Ellen NYGREN

| Искане за консултация | Европейски парламент, 6.10.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 7.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 153, параграф 2, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 23.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 155/9/49 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 6.10.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 7.10.2022 г.

Правно основание

Член 153, параграф 2, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

23.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

155/9/49

1.   Обобщение и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства амбицията на Комисията за намаляване на случаите на заболеваемост от рак и конкретните усилия за свеждане до минимум на експозицията на азбест на работното място. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Учените смятат, че няма ниво на експозиция, за което може да се счита със сигурност, че изключва риска от рак. Поради това ЕИСК препоръчва, подобно на Европейския парламент, граничната стойност за експозиция на азбест, определена в Директивата относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа, в крайна сметка да бъде определена на по-ниско равнище от предложеното понастоящем от Комисията, а за постигането на тази цел да бъде изготвена пътна карта, която да включва мерки в допълнение към настоящите предложения и да предоставя финансова подкрепа на предприятията и регионите, които се нуждаят от нея за постигане на поставените цели. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК препоръчва да се започне мащабна информационна кампания за широката общественост относно азбеста и свързаните с него животозастрашаващи рискове. Освен това за всички работници, за които има вероятност да бъдат изложени на въздействието на азбест, следва да бъдат осигурено обучение на майчиния им език или на друг разбираем за тях език. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК настоятелно препоръчва всички работници, за които се подозира, че могат да бъдат изложени на въздействието на азбест, да бъдат подложени на прегледи и при смяна на работата си да носят със себе си регистър или паспорт, съдържащ информация за тази експозиция, с цел наблюдение на тяхното здраве. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За ефективната борба с рисковете, свързани с азбеста, е необходимо международно регулаторно сътрудничество. ЕИСК поставя специален акцент върху Конвенция No 162 на Международната организация на труда и Ротердамската конвенция. В контекста на преговорите и прилагането им Европейският съюз и неговите държави членки следва да играят активна и първостепенна роля за насърчаване на по-благоприятни развития във всички държави по света и в международните търговски вериги. Споразуменията за свободна търговия, които Европейският съюз сключва с трети държави или с други региони на света, следва да включват разпоредба, изискваща по-големи усилия за забрана на употребата на азбест и за намаляване на вредното му въздействие във всички държави по света. ЕИСК настоятелно призовава ЕС и неговите държави членки да работят усилено за налагане на забрана за използването на азбест на международно равнище и за защита на работниците, които трябва да боравят с този вече вложен материал, например в обектите за реновиране и разрушаване или при управлението на отпадъците. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Контекст и общи бележки

2.1.   Контекст и общи бележки

| 2.1.1. | Забрана на азбеста в Европейския съюз Азбестът е опасно вещество, което причинява рак. Това е известно от десетилетия и преди повече от 40 години Европейският съюз предприе стъпки за ограничаване и впоследствие за забрана на използването на този материал. През 1999 г. той забрани всички видове азбестови влакна. Забраната влезе изцяло в сила през 2005 г. и се прилага както за стоки, произведени в Европейския съюз, така и за вносните стоки. Директива 2009/148/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) кодифицира съществуващите дотогава правила относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Тъй като строителният сектор е използвал азбест в относително дълъг период от време, все още има много сгради, които съдържат този материал. В зависимост от вида работа, на която са подложени, опасните вещества се активират, когато се извършват ремонтни или разрушителни дейности. Азбестът присъства и в други сектори, като минната и добивната промишленост, управлението на отпадъците или поддръжката на превозните средства. Въпреки вече действащата забраната за използване на нов азбест, при голяма част от работните дейности работниците продължават да бъдат изложени на този материал. Извън работниците, включени в официалната статистика, статистическите данни на Европейския съюз и на държавите членки имат и невидима зона, формирана от граждани на трети държави, които невинаги са включени в тях. Според Комисията Директивата от 2009 г. относно защитата на работниците от експозиция на азбест остава до голяма степен актуална, но ЕК предлага нейното осъвременяване в съответствие с най-новите постижения в областта на научните познания. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | ЕИСК прие две становища по свързани с азбеста теми: „Премахване на азбеста в ЕС“ (CCMI/130) (2) и „Работа с азбест в областта на енергийното саниране“ (CCMI/166) (3). Той счита, че „пълното отстраняване на всичкия използван азбест и на всички продукти, съдържащи азбест, трябва да бъде приоритетна цел на Европейския съюз“ и „насърчава ЕС да работи съвместно със социалните партньори и други заинтересовани страни на европейско, национално и регионално равнище за разработване и споделяне на планове за действие за отстраняване и управление на азбеста“. При сегашните обстоятелства обаче все още е трудно да се постигне бързо целта за премахване на азбеста. Поради това в някои държави или региони на ЕС лицата, отговорни за вземането на решения, са предпочели стратегия за „безопасност по отношение на азбеста“. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | В настоящото си предложение Комисията призовава пределно допустимата гранична стойност на професионална експозиция за азбест във въздуха да бъде сведена от 0,1 влакна/cm3 на максимално 0,01 влакна/cm3, измерена спрямо претеглена във времето средна стойност за осемчасов референтен период (TWA). |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Амбициите на ЕС в борбата с рака

| 2.2.1. | Европейският план за борба с рака, представен през 2021 г., е инициатива за борба с това заболяване чрез множество подходи. Първичната превенция на случаите на рак е важна част от този план, който ЕИСК приветства в своето становище SOC/677 (4). Съгласно тази логика, трябва да се приеме, че би било ефективно да се предприемат мерки за борба с експозицията на азбест, което е вече добре позната тема, тъй като подобно усилие намалява риска от възникване на допълнителни случаи на рак и съществуващите изследвания вече са показали, че експозицията е една от основните причини за това заболяване, свързани с работната среда. Тъй като рисковите фактори за мезотелиом са свързани с многобройни причини (напр. нановлакна до азбест), ЕИСК предлага хората, работещи при експозиция на азбест, да получат документ относно факта на експозиция. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | В този контекст се налага да се подчертае, че дори и без да е работник, всеки може да бъде изложен на въздействието на азбест, например ако е близо до строителен обект за реновиране или разрушаване на сгради. Експозицията може да засегне и частни лица, които при обновяването на жилището си не знаят или не осъзнават рисковете, които поемат при тази дейност. Освен това азбестът може да се изпуска във вентилационните инсталации и човек да бъде изложен на него, без да знае. Поради това ЕИСК препоръчва обществеността да бъде информирана чрез всички възможни средства, включително медиите, които носят голяма отговорност в това отношение. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.3.   Общи бележки

| 2.3.1. | ЕИСК подкрепя амбицията на Комисията за борба с рака чрез разнообразни подходи. Ограничаването на риска от експозиция на азбест е конкретна стъпка напред за намаляване на броя на случаите на рак. Разполагаме с обширни научни познания относно опасностите от азбеста и пряката връзка между експозицията на азбест и раковите заболявания. Въз основа на най-новите научни познания в тази област, събрани от Комисията, сега се предлага съответната правна рамка да бъде актуализирана. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Всеки случай на рак води до разходи за общността и страдания и загуби за хората. Значителен брой случаи на това заболяване могат да бъдат избегнати чрез ограничаване на експозицията на азбест по време на работа. Поради това ЕИСК призовава всички заинтересовани страни да положат всички възможни усилия за борба с тази експозиция. Това се отнася по-специално за действията, насочени към защита на работниците, изложени по линия на работата си, но също така и за инициативи за общо разпространение на знания в тази област, за да се повиши осведомеността на широката общественост относно рисковете, свързани с азбеста. |
| --- | --- |

2.3.2.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | Най-амбициозната мярка, която Европейският съюз може да предприеме при преразглеждането на директивата, е да се намали граничната техническа стойност за толерираното количество азбестови влакна във въздуха. ЕИСК приветства инициативата на Комисията и я счита за добра основа за преминаване към нулева толерантност към експозицията на азбест по време на работа с течение на времето. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Комисията предлага да се измени член 8, за да се намали настоящата пределно допустима стойност от 0,1 влакна на cm3, измерени спрямо претеглена във времето средна стойност за осемчасов референтен период (TWA). Освен това в директивата се предвижда, че експозицията на работниците на работното място на прах от азбест или от материали, съдържащи азбест, ще бъде сведена до минимум и, при всички случаи, до най-ниското технически възможно ниво под граничната стойност, посочена в член 8. Във връзка с това ЕИСК припомня, че социалните партньори могат да надхвърлят новата гранична стойност, която ще бъде приложима съгласно директивата, и да предприемат подходящи мерки за допълнително намаляване на наличието на азбестови влакна на работното място. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Според Международната комисия за здраве на работното място (ICOH) няма ниво на експозиция, за което може със сигурност да се счита, че изключва риска от рак. По време на изслушването, проведено в ЕИСК на 31 октомври 2022 г., професор Jukka Takala заяви, че всяка година около 90 370 души в ЕС умират в резултат на свързани с азбеста ракови заболявания и че това показва необходимостта от понижаване на граничната стойност на експозиция. Поради това ЕИСК счита, че Европейският съюз би трябвало да не се ограничава до пределната стойност, предложена от Комисията, и да определи, след разумен преходен период, тази пределно допустима стойност на 0,001 влакна на cm3. За постигането на тази цел следва да се изготви пътна карта, придружена от предложения за мерки, включително финансови, в подкрепа на предприятията и регионите, които се нуждаят от такива разпоредби за постигане на поставените цели. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Преди започването на ремонт или разрушаване изпълнителят трябва да изготви списък на материалите, които се очаква да съдържат азбест. За тази цел е необходимо да се осигури достъп до източници на информация, свързана със собственика на съответния недвижим имот или идваща от други канали, или пък от извършена проверка на сградата. ЕИСК препоръчва да се създадат регистри за събиране на данни за сградите, като се започне с тези, които са в процес на саниране, и след това постепенно се премине към всички останали. Държавите членки следва да осигурят на тази информация общоприета структура в рамките на Европейския съюз, така че да могат да бъдат получени сравними данни, за да се определи кои обекти се очаква да съдържат азбест (държава/ населено място/ функционалност на сградата/ част на сградата), в какви количества (приблизителна оценка на формите на азбест и количеството на квадратен метър) и др. Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) може да бъде приканена да допринесе за изготвянето на хармонизирана регулаторна рамка за този регистър на сградите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Обучението на работниците, изложени на риск от експозиция на азбест, е важен въпрос. ЕИСК подчертава, че е изключително важно обучението да се провежда на майчиния им или на друг разбираем език, включително когато идват от държава, различна от тази, в която работят, и поради това познават слабо езика на приемащата държава. Това се отнася както за гражданите на ЕС, така и за работниците от трети държави. Това се отнася както за гражданите на ЕС, така и за работниците от трети държави. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК препоръчва също така информацията относно азбеста и свързаните с него рискове да се разпространява по-широко сред обществеността, за да се повиши осведомеността по този въпрос както сред работниците, така и сред възложителите на строително-ремонтните дейности, които могат да доведат до контакт с азбест, а така също и сред физическите лица и публичните власти, които нямат задълбочени познания по въпроса. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да разработи информационна кампания относно азбеста и свързаните с него смъртоносни опасности, в сътрудничество с държавите членки, социалните партньори и организациите на гражданското общество, заинтересовани от темата. Комитетът би могъл да изпълнява ролята на платформа за организиране на международна конференция за повишаване на осведомеността относно този материал, неговите вредни последици и начините за предпазване. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Службите по трудова медицина имат задължението да извършват прегледи на работоспособността (предварителни, периодични и окончателни) на работниците, изложени на азбест, като тези сертификати се представят на работодателя. Когато експозицията на азбест приключи, на работодателя и на служителя се представя резултатът от окончателния преглед, както и регистър или паспорт, който предоставя информация за експозицията на азбест и придружава работника през целия му живот, за да може да се следи здравословното му състояние и да се установи, че той страда от професионално заболяване и възможните късни ефекти от експозицията на азбест, когато е целесъобразно. Тази информация трябва да бъде съобщена както на работодателя, така и на работника. Работниците без документи и работниците мигранти също следва да бъдат обхванати от тези разпоредби, като информацията се предоставя на работника, за да бъде представяна при всички по-нататъшни медицински прегледи, за да се гарантира проследяване през целия живот на възможните късни ефекти от експозицията на азбест. ЕИСК призовава ЕС и държавите членки да улеснят достъпа до такива учреждения за здравни услуги, които притежават специализирани умения в тази област. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Застраховките срещу професионални заболявания трябва да покриват заболяванията в резултат от експозиция на азбест. ЕИСК препоръчва Европейският съюз и държавите членки да предприемат действия, за да гарантират, че в случай на раково заболяване, възникнало след съмнение за експозиция на азбест, при вземането на решение за предоставяне на право на обезщетение за професионални заболявания ще се приема, че връзката между тази експозиция и болестта реално съществува, като се има предвид, че са налице солидни научни доказателства за такава връзка. Следва да бъде създаден международен фонд за солидарност, за да се гарантира правото на обезщетение. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Препоръчва се държавите членки да си сътрудничат чрез своите инспектори по труда, за да проверяват дали се предоставя подходящо обучение на работниците, изложени на риск от експозиция на азбест в строителството, минната и добивната промишленост, транспорта, пътното строителство и прокопаването на тунели, както и управлението на отпадъците. Това сътрудничество може да гарантира, че задължителните регистри за сградите, съдържащи азбест, са надлежно поддържани и достъпни както на национално равнище, така и на равнище ЕС. ЕИСК отбелязва, че за изпълнението на тези задачи ще са необходими достатъчно на брой инспектори (инспектори в областта на здравеопазването и безопасността) по труда. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | За ефективната борба с рисковете, свързани с азбеста, е необходимо международно регулаторно сътрудничество. В това отношение ЕИСК отбелязва, че Конвенция No 162 на Международната организация на труда и Ротердамската конвенция относно процедурата за разширено и информирано съгласие при международната търговия с определени опасни химични вещества и пестициди предоставят примери за съществуващи регулации, при които Европейският съюз и неговите държави членки могат и трябва да играят активна и важна роля за насърчаване на по-доброто развитие по въпросите, свързани с азбеста, както във всички държави по света, така и в международните търговски вериги. Споразуменията за свободна търговия, които Европейският съюз сключва с трети държави или с други региони на света, следва да включват разпоредба, изискваща по-големи усилия за забрана на употребата на азбест и за намаляване на вредното му въздействие във всички държави по света. ЕИСК настоятелно призовава ЕС и неговите държави членки да работят усилено за налагане на забрана за използването на азбест на международно равнище и за защита на работниците, които трябва да боравят с този вече вложен материал, например в обектите за реновиране и разрушаване или при управлението на отпадъците. |
| --- | --- |

3.8.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива 2009/148/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа (OB L 330, 16.12.2009 г., стр. 28).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Премахване на азбеста в ЕС“ (OB C 251, 31.7.2015 г., стр. 13).

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Работа с азбест в областта на енергийното саниране“ (становище по собствена инициатива (ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 15).

3

(4)  Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски план за борба с рака (ОВ C 97, 28.2.2022 г., стр. 17).

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискванията (член 43, параграф 2 от Правилника за дейността):

Изменение 1

Параграф 3.1.2

Изменя се, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| Според Международната комисия за здраве на работното място (ICOH) няма ниво на експозиция, за което може със сигурност да се счита, че изключва риска от рак. По време на изслушването, проведено в ЕИСК на 31 октомври 2022 г., професор Jukka Takala заяви, че всяка година около 90 370 души в ЕС умират в резултат на свързани с азбеста ракови заболявания и че това показва необходимостта от понижаване на граничната стойност на експозиция. Поради това ЕИСК счита, че
  Европейският съюз би трябвало да не се ограничава до пределната стойност, предложена от
  Комисията,
  и да определи,
  след разумен преходен период, тази пределно допустима стойност
  на 0,001 влакна на cm3

  . За постигането на тази цел следва да се изготви пътна карта, придружена от предложения за мерки, включително финансови, в подкрепа на предприятията и регионите, които се нуждаят от такива разпоредби за постигане на поставените цели. | Според Международната комисия за здраве на работното място (ICOH) няма ниво на експозиция, за което може със сигурност да се счита, че изключва риска от рак. По време на изслушването, проведено в ЕИСК на 31 октомври 2022 г., професор Jukka Takala заяви, че всяка година около 90 370 души в ЕС умират в резултат на свързани с азбеста ракови заболявания и че това показва необходимостта от понижаване на граничната стойност на експозиция. Поради това ЕИСК
  приветства предложението на
  Комисията
  и
  счита, че тази пределно допустима стойност
  следва да бъде допълнително намалена
  след разумен преходен период. За постигането на тази цел следва да се изготви пътна карта, придружена от предложения за мерки, включително финансови, в подкрепа на предприятията и регионите, които се нуждаят от такива разпоредби за постигане на поставените цели. |

Становище на секцията

Изменение

Според Международната комисия за здраве на работното място (ICOH) няма ниво на експозиция, за което може със сигурност да се счита, че изключва риска от рак. По време на изслушването, проведено в ЕИСК на 31 октомври 2022 г., професор Jukka Takala заяви, че всяка година около 90 370 души в ЕС умират в резултат на свързани с азбеста ракови заболявания и че това показва необходимостта от понижаване на граничната стойност на експозиция. Поради това ЕИСК счита, че
  Европейският съюз би трябвало да не се ограничава до пределната стойност, предложена от
  Комисията,
  и да определи,
  след разумен преходен период, тази пределно допустима стойност
  на 0,001 влакна на cm3

  . За постигането на тази цел следва да се изготви пътна карта, придружена от предложения за мерки, включително финансови, в подкрепа на предприятията и регионите, които се нуждаят от такива разпоредби за постигане на поставените цели.

Според Международната комисия за здраве на работното място (ICOH) няма ниво на експозиция, за което може със сигурност да се счита, че изключва риска от рак. По време на изслушването, проведено в ЕИСК на 31 октомври 2022 г., професор Jukka Takala заяви, че всяка година около 90 370 души в ЕС умират в резултат на свързани с азбеста ракови заболявания и че това показва необходимостта от понижаване на граничната стойност на експозиция. Поради това ЕИСК
  приветства предложението на
  Комисията
  и
  счита, че тази пределно допустима стойност
  следва да бъде допълнително намалена
  след разумен преходен период. За постигането на тази цел следва да се изготви пътна карта, придружена от предложения за мерки, включително финансови, в подкрепа на предприятията и регионите, които се нуждаят от такива разпоредби за постигане на поставените цели.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 68 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 106 |
| Гласове „въздържал се“: | 16 |

Гласове „за“:

68

Гласове „против“:

106

Гласове „въздържал се“:

16

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/123

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на уменията (2023 г.)“

(COM(2022) 526 final — 2022/0326 (COD))

(2023/C 100/19)

| Докладчик: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Докладчик:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Искане за консултация | Съвет на Европейския съюз, 21.10.2022 г.
  Европейски парламент, 20.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 149 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 15.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 155/0/1 |

Искане за консултация

Съвет на Европейския съюз, 21.10.2022 г.

Европейски парламент, 20.10.2022 г.

Правно основание

Член 149 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

15.12.2022 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

155/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства обявяването на 2023 г. за Европейска година на уменията. Европейската година на уменията трябва да осигури пътища за намиране на ефективни решения и образователни ползи за младите хора, както и за възрастните, безработните и заетите лица, независимо от договорното положение, нивото на квалификация или пола, в съответствие с целта за осигуряване на „подходящи умения за работната сила“, заявена от председателя фон дер Лайен, за да се повиши конкурентоспособността на европейската икономика, особено на МСП. ЕИСК очаква с нетърпение да се включи с положителни действия в Европейската година на уменията (2023 г.) за постигане на конкретни резултати и в тази връзка е готов да допринесе като посредник при създаването на мрежи и провеждането на дебати. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | С оглед на това, че в някои части от ЕС съществува неравен достъп до образователни възможности, постигнатата образователна степен все още твърде често се предава от поколение на поколение, Европейската година на младежта 2023 г. следва да постави началото на допълнителни дебати и дейности за предотвратяване на дискриминацията във всички области на образованието и да помогне на хората да придобият умения, които ще им гарантират възходящо професионално развитие и качествен живот. Поради това трябва да се обърне специално внимание на групите лица в неравностойно социално-икономическо положение по отношение на достъпа до качествено и приобщаващо обучение за преквалификация и повишаване на квалификацията. Препоръката на Съвета относно повишаване на уменията, насочена към подпомагане на възрастни с недостатъчни умения и ниска квалификация за повишаване квалификацията и интегрирането им на пазара на труда, трябва да бъде въведена и прилагана като важна цел на Европейската година на уменията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че са необходими ефективни механизми за финансиране, които мобилизират европейски и национални ресурси и включват подходящо разпределение на разходите между публичните органи и частни субекти, както и между отделните лица и други релевантни заинтересовани страни (социални партньори, доставчици на обучение, НПО). Предоставянето на възможност на работниците да започнат обучение също е от ключово значение за създаването на култура на учене през целия живот. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК очаква по време на Европейската година на уменията да се отдели особено внимание на въпроса относно отговорността за гарантирането на необходимите ресурси за повишаване на квалификацията и преквалификация, който е от значение, за да се смекчи рискът от социално изключване, включително чрез много внимателно насочване на финансирането. Това включва въпроса за споделената отговорност на социалните партньори на равнище сектори и предприятия по отношение на инвестирането в насочени към бъдещето образование и обучение на наетата работна сила. Това включва и ангажимента на работодателите да предприемат необходимите мерки за подпомагане на съкратените от тях работници да се възползват от схемите за подпомагане. ЕИСК призовава и насърчава социалните партньори да предприемат ефективни мерки за установяване на социален диалог, за да се гарантира, че всички работници имат равен достъп до качествено и приобщаващо обучение в съответствие с Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Освен това механизмите за консултации между образователните институции, органите, предприятията и профсъюзите следва да бъдат укрепени, тъй като това може да допринесе за изготвянето на реалистични и ефективни стратегии за преход от образование към заетост. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | С оглед на това ЕИСК предлага най-накрая да се осъществи идеята за гаранция за умения, за да се предложи правото на достъп до качествено и приобщаващо обучение за всички и да се насърчи започването на колективно договаряне и изграждане на капацитет с цел определяне на разпоредбите и условията относно платен отпуск за обучение, което да позволи на хората да участват пълноценно в обществото и да се справят успешно с прехода в обществото и на пазарите на труда. В тази връзка обучението следва да включва ключови компетентности, основни умения и развиване на професионални умения независимо от равнището на квалификация на лицата. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комисията призовава държавите членки да назначат национален координатор за Европейската година на уменията, за да се гарантира координацията на съответните дейности на национално равнище. ЕИСК предлага националните точки за координация да работят по прозрачен и приобщаващ начин и да разполагат със съответните компетенции, както и с подходящи финансови ресурси, предоставени от европейски и национални източници. Всички заинтересовани страни в областта на образованието и обучението (по-специално доставчиците на образование и обучение, публичните и частните служби по заетостта, социалните партньори и други релевантни организации на гражданското общество) следва да имат право на глас при избора на тази национална точка за координация, за да се гарантира, че те са част от нея и играят водеща роля както в планирането и изпълнението на дейностите през цялата година, така и в нейната оценка. Същият принцип за координация следва да се прилага и на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отправя отново препоръките си от предходни становища относно обявяването на предишни европейски години, че те следва да надхвърлят обичайните дейности за популяризиране и вместо това да допринасят за изпълнението на ясни планове и реална ангажираност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Като припомня предходни становища относно подобни тематични години, в които се призовава за подходящо финансиране от страна на ЕС и за задълбочен диалог с гражданското общество при тяхната подготовка, както и за конкретни мерки с цел да се гарантира връзка между различните тематични години и постигането на траен резултат, ЕИСК заявява отново, че за успеха на концепцията за „европейски години“ е от решаващо значение те да бъдат обявявани своевременно, за да се даде възможност за подходяща подготовка и да се създаде силна ангажираност (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Законодателното предложение

| 2.1. | След съобщението на председателя Урсула фон дер Лайен в нейната реч за състоянието на Съюза от 2022 г. Комисията прие своето предложение 2023 г. да бъде обявена за Европейска година на уменията. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С Европейската година на уменията, в сътрудничество с Европейския парламент, държавите членки, социалните партньори, публични и частни служби по заетостта, търговско-промишлени палати, доставчици на образование и обучение и работници и предприятия, Комисията предлага да се даде нов тласък на ученето през целия живот чрез:






  — | насърчаване на по-големи, по-ефективни и по-приобщаващи инвестиции в обучение и повишаване на квалификацията, за да се използва пълният потенциал на европейската работна сила и да се подпомагат хората при преминаване от едно работно място на друго; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

насърчаване на по-големи, по-ефективни и по-приобщаващи инвестиции в обучение и повишаване на квалификацията, за да се използва пълният потенциал на европейската работна сила и да се подпомагат хората при преминаване от едно работно място на друго;

| — | гарантиране, че уменията отговарят на нуждите на пазара на труда, като също така се работи в сътрудничество със социалните партньори и предприятията; |
| --- | --- |

—

гарантиране, че уменията отговарят на нуждите на пазара на труда, като също така се работи в сътрудничество със социалните партньори и предприятията;

| — | постигане на съответствие между стремежите и набора от умения на хората и възможностите на пазара на труда, особено по отношение на екологичния и цифровия преход и икономическото възстановяване; |
| --- | --- |

—

постигане на съответствие между стремежите и набора от умения на хората и възможностите на пазара на труда, особено по отношение на екологичния и цифровия преход и икономическото възстановяване;

| — | отделяне на специално внимание на включването на повече хора на пазара на труда, по-специално жените и младите хора, особено незаетите с учене, работа или обучение; |
| --- | --- |

—

отделяне на специално внимание на включването на повече хора на пазара на труда, по-специално жените и младите хора, особено незаетите с учене, работа или обучение;

| — | привличане на лица от трети държави, притежаващи уменията, необходими на ЕС, включително чрез укрепване на възможностите за учене и мобилност и улесняване на признаването на квалификациите. |
| --- | --- |

—

привличане на лица от трети държави, притежаващи уменията, необходими на ЕС, включително чрез укрепване на възможностите за учене и мобилност и улесняване на признаването на квалификациите.

| 2.3. | За постигането на тези цели






  — | Комисията ще популяризира възможностите за повишаване на квалификацията и преквалификация, например изтъквайки съответните инициативи на ЕС, включително възможностите за финансиране от ЕС, за да подкрепи тяхното възприемане, прилагане и изпълнение на място; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Комисията ще популяризира възможностите за повишаване на квалификацията и преквалификация, например изтъквайки съответните инициативи на ЕС, включително възможностите за финансиране от ЕС, за да подкрепи тяхното възприемане, прилагане и изпълнение на място;

| — | в целия ЕС също ще бъдат организирани прояви и кампании за повишаване на осведомеността в подкрепа на взаимното обучение на партньорите в областта на повишаването на квалификацията и преквалификацията; |
| --- | --- |

—

в целия ЕС също ще бъдат организирани прояви и кампании за повишаване на осведомеността в подкрепа на взаимното обучение на партньорите в областта на повишаването на квалификацията и преквалификацията;

| — | целта на предложената тематична година е също така да се подпомогне по-нататъшното разработване на инструменти за определяне на необходимите умения и да се насърчат средства и инструменти за по-голяма прозрачност и по-лесно признаване на квалификациите, включително квалификациите, получени извън ЕС. |
| --- | --- |

—

целта на предложената тематична година е също така да се подпомогне по-нататъшното разработване на инструменти за определяне на необходимите умения и да се насърчат средства и инструменти за по-голяма прозрачност и по-лесно признаване на квалификациите, включително квалификациите, получени извън ЕС.

| 2.4. | За да се гарантира координацията на съответните дейности на национално равнище, Комисията призовава държавите членки да назначат национален координатор за Европейската година на уменията. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК споделя мнението, че ангажирано общество с квалифицирани работници с подходящи умения е един от основните активи на европейския социален и икономически модел и че подкрепата за обучението на хората от всички възрасти трябва да се използва като лост за стимулиране на общественото участие, както и на дългосрочен и устойчив растеж, тъй като спомага за повишаване на иновациите, производителността и конкурентоспособността. Това е и от ключово значение за подпомагането на хората в контекста на постигането на справедлив преход, тъй като преминаването към по-устойчив начин на живот, производство и потребление се превърна в необходимост с цел справяне с изменението на климата и неговите отрицателни последици в световен мащаб, като същевременно се гарантира, че „никой няма да бъде пренебрегнат“. Същевременно той изразява съгласие, че цялостното личностно развитие на всеки обучаващ се е от решаващо значение за адаптирането към предстоящите преходи и предизвикателства, като се има предвид забързаният темп на настоящите общества. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Недостигът на квалифицирани работници, дължащ се на демографските предизвикателства и структурните промени, както и на цифровизацията и декарбонизацията, е един от решаващите фактори, засягащи европейската икономика. Освен придобиването на нови умения, целта трябва също да бъде да се гарантира, че квалифицираните работници могат да изпълняват редица квалифицирани задачи и професии при променящи се обстоятелства (2), а обучението им води до възможности за достоен труд и гаранции за предотвратяване на несигурната заетост. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Освен това предизвикателството, свързано с потребностите от умения и тяхното предвиждане, е от първостепенно значение за успешното постигане на водещите цели на ЕС, заложени в Плана за действие на Европейския стълб на социалните права, най-малко 60 % от възрастните да участват в обучение всяка година и постигане на равнище на заетост от поне 78 % до 2030 г. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства факта, че с обявяването на Европейска година на уменията (2023 г.) след Годината на младежта (2022 г.), Европейската комисия поставя акцента върху уменията. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Това потвърждава виждането на Комитета, изразено в редица становища, че качественото основно образование, както и висококачественото и ефективно обучение, ученето през целия живот и повишаването на професионалната квалификация и преквалификацията ще бъдат необходимите инструменти за успешното адаптиране към обществените промени, стимулирането на активното гражданство, както и за възползване от бъдещите възможности за работа и за насърчаване на обучението по предприемачество (3). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ученето през целия живот и развиването на умения са ключът към социалния и икономическия напредък в нашите общества. Според ЕИСК обаче става въпрос не само за предаване на знания, които могат да бъдат „предлагани на пазара“, но и за компетентности и умения, които дават възможност на хората да участват активно в социалния живот. Проучванията показват, че критичното мислене, комуникацията, работата в екип, творчеството, инициативността и много други трансверсални умения са все по-необходими на пазара на труда и на обществото. Освен това свободата, толерантността, критичният дух, европейските ценности и демократичното гражданство са основни активи за бъдещето на Европа, за да се води борба с нарастващата нетърпимост и възникващите радикални движения. Ето защо отправяме искане по време на действията в рамките на Европейската година на уменията (2023 г.) социалните и трансверсалните умения също да бъдат включени сред „подходящите умения“, които гражданите, в т.ч. работниците и бъдещите работници, трябва да придобият (4). Това е в пряко съответствие с изпълнението на Препоръката на Съвета относно ключовите компетентности за учене през целия живот, като същевременно е в съответствие и с Европейската рамка за личностна компетентност, социална компетентност и компетентност за придобиване на умения за учене (LifeComp) и Европейската рамка за компетентности в областта на устойчивостта (GreenComp). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Според ЕИСК образованието започва в ранна детска възраст и ни съпътства през целия ни живот. В съответствие с Резолюцията на Съвета относно нова европейска програма за учене за възрастни за периода 2021—2030 г. ЕИСК подчертава, че образованието за възрастни трябва да бъде нещо повече от развиването на умения, свързани с трудовата заетост. Също толкова важно е да се насърчава повишаването на обществената осведоменост относно значението и ползите от участието в ученето през целия живот по всеобхватен начин (5). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ето защо за ЕИСК е ясно, че всички дейности в рамките на Европейската година на уменията (2023 г.) трябва да бъдат насочени към постигане на възможно най-голям напредък във всички области на образованието и обучението (основно образование, първоначално и специализирано професионално образование, учене през целия живот: формално, неформално и информално). Следователно на всички равнища на образование става въпрос преди всичко за осигуряване на равни възможности за всички, без дискриминация. Доходите или образователното равнище на родителите вече не трябва да оказват съществено влияние върху образователното развитие на дадено лице. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | С оглед на това, че в някои части от ЕС съществува неравен достъп до образователни възможности, а постигнатата образователна степен все още твърде често се предава от поколение на поколение, навсякъде следва наложително да се предлагат възможности и перспективи, както и в най-голяма степен да се насърчават компетентностите и способностите. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ученето през целия живот за всички трябва да се превърне реалност в Европа и всички европейци следва да имат достъп до качествено и приобщаващо учене и обучение. Равният достъп до повишаване на квалификацията и преквалификация означава, че е необходимо да се осигурят допълнителни възможности за повишаване на квалификацията за всички хора, независимо от техния пол, произход и възраст (6). Освен това този акцент върху приобщаващия характер на програмата за уменията следва да включва по-специално всички работници, независимо от техния трудов статус, размера на предприятията и вида на трудовия им договор, включително нискоквалифицираните възрастни и лицата с мигрантски произход. Следва да се обърне специално внимание на уязвимите групи и спрямо тях да се прилагат специални политики, тъй като те изпитват повече трудности. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Въпреки подкрепата си за Европейската година на уменията (2023 г.) и акцента върху насърчаването на професионалното обучение и ученето през целия живот, ЕИСК изразява опасение, че нейната програма и приоритети изглеждат претрупани. Те съдържат твърде голям брой ангажименти, позовавания на други инициативи, бюджетни редове и области на политика, очертани в Европейската програма за умения. Това крие риск действията, предприети в рамките на тематичната година да бъдат сведени по-скоро до медиатизирани политически изявления, вместо да доведат до дългосрочно систематично развитие. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | За да се избегне опасността един дълъг списък с области на политика и споделени отговорности да размие ясното съсредоточаване върху резултатите, от решаващо значение е предложението да бъде ясно и добре фокусирано, като се постави акцент върху известен брой стратегически приоритети. ЕИСК отново отправя искането си от предходни становища относно обявяването на предишни европейски години и припомня, че следва да се излезе извън рамките на обичайните дейности за популяризиране и да се допринесе за ясни планове и ангажираност (7). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Социалните партньори и организациите на гражданското общество също имат важна роля в управлението на системата за образование и обучение, включително предвиждането и осигуряването на умения. Ефективното участие на социалните партньори и съответните организации на гражданското общество на европейско и национално равнище, както и ефективните действия за консолидиране на ефикасно управление във всички области на професионалното образование и обучение и на политиката за ученето за възрастни, включително активните политики по заетостта и управлението на фондовете на ЕС и националните фондове за умения, ще бъдат от ключово значение за успешното осигуряване на ефективни решения за всички. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Важно е да се вземе предвид засилването на диалога в съществуващите групи и мрежи на заинтересованите страни, включително чрез създадените онлайн платформи, по-специално чрез засилване на процеса на стратегически диалог през 2023 г., създаване на форуми на заинтересованите страни, свързани с водещите прояви през 2023 г., но също и чрез нови процеси, подобни на гражданския диалог, за да се гарантира, че заинтересованите страни в областта на образованието и обучението могат да участват пълноценно в изготвянето на политиката и вземането на решения, като се има предвид техният експертен опит по места, способността им да изразяват потребностите на обучаващите се и тясната им връзка с различните национални и регионални органи, отговарящи за изпълнението на препоръките в областта на образованието и обучението. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК очаква, че с оглед на това Европейската година на уменията следва да постави въпроса за споделената отговорност на социалните партньори на секторно и дружествено равнище по отношение на инвестирането в насочено към бъдещето образование и обучение на наетата от тях работна сила. Това включва и ангажимента на работодателите за предприемането на необходимите мерки за подпомагане на всички съкратени от тях работници да се възползват от схемите за подпомагане. С оглед на това ЕИСК призовава социалните партньори да предприемат ефективни мерки за установяване на социален диалог, за да се гарантира, че всички работници имат равен достъп до качествено и приобщаващо обучение в съответствие с ЕССП. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Учителите и обучителите играят важна роля за развитието на набора от умения на учащите в съответствие с нуждите на пазара на труда чрез преподаване и обучение, свързано не само с професионални, но и с трансверсални умения, като например основни и социално-емоционални умения. Те подкрепят прехода от училище към работа на ученици с различен произход, включително възрастни, които се нуждаят от нови, актуализирани или подобрени умения. В условията на безпрецедентните предизвикателства, породени от пандемията и войната в Украйна, тяхната ангажираност и креативност бяха от основно значение за запазването на преподаването и ученето в училищата и на работните места. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Недостигът на учители в областта на професионалното образование и обучение (ПОО) е значителен в много държави от ЕС и се дължи и на фактори, свързани със слабата привлекателност на професията учител в областта на ПОО, включително условията на труд, заплатите и липсата на финансови стимули и подкрепа за професионално развитие. Привличането на специалисти от съответния сектор към учителската професия следва да бъде една от ключовите стратегии за осигуряване на достатъчно предлагане на учители в областта на ПОО със съответните умения и знания, а това изисква осигуряване на добри и привлекателни условия на труд, достойни заплати и гъвкави начини за навлизане в учителската професия и механизми, за да се гарантира, че тези специалисти притежават подходящата комбинация от умения, включително педагогически умения. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства подхода за обсъждане на потребностите от обучение от перспективата на социално справедлив и равноправен екологичен и цифров преход на пазара на труда. Той обаче призовава да се отправи ясното послание, че отговорността за повишаването на квалификацията и преквалификацията следва винаги да се определя по справедлив начин като споделена отговорност. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Споделена отговорност

| 4.2.1. | За да се постигне успех в текущите преходи, отделните лица следва да бъдат подпомагани, за да се подготвят за успешното протичане на промените. Необходими са механизми за финансиране, които да мобилизират европейски и национални ресурси и да включват подходящо споделяне на разходите и нефинансовия принос (например времето, посветено на обучение) между публичните органи, работодателите, физическите лица и други съответни заинтересовани страни (напр. социални партньори, доставчици на обучение, НПО). В редица свои предишни становища (8) ЕИСК е подчертавал решаващата необходимост от поемане на сериозни ангажименти от страна на предприятията, както и от страна на публичните органи, най-вече за осигуряване на достатъчно ресурси, включително достатъчно финансиране за образование и обучение. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК предлага Европейската година на уменията да изведе на преден план социалната отговорност в областта на цялостното повишаване на квалификацията и преквалификацията и в този контекст идеята гаранцията за умения, за да се предложи правото на достъп до качествено и приобщаващо обучение за всички, включително започване на колективно договаряне и изграждане на капацитет с цел определяне на разпоредбите и условията относно платен отпуск за обучение с цел пълноценно участие в обществото и успешно справяне с прехода в обществото и на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Това включва въпроса за споделената отговорност на социалните партньори на секторно и дружествено равнище по отношение на инвестирането в ориентираното към бъдещето образование и обучение на наетата от тях работна сила. Колективното договаряне на всички равнища — в съответствие с националното законодателство и практики — и механизмите за участие на работниците на равнище предприятия са подходящи инструменти, за да се отговори на промените в потребностите от умения и обучение и да се подпомогне предвиждането на тези промени и увеличаването на иновациите. Би било от полза по време на Европейската година на уменията социалните партньори да започнат разработването на рамка на ЕС за качество на обучението на служителите. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Стимулиране на инвестициите в образование и обучение

| 4.3.1. | ЕИСК вече подчерта, че е необходимо интензивно повишаване на квалификациите в подкрепа на нарастващата цифровизация на нашите пазари на труда, предоставяне стимули за инвестиции както на равнището на предприятията, така и в публичния сектор и насърчаване на публичните и частните инвестиции в професионалното образование и обучение. Необходимо е увеличаване на публичните инвестиции в областта на ученето през целия живот, по-специално за възрастни, във всички държави членки (9). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК призовава Европейската комисия и държавите членки да предприемат ефективни действия за прилагане на първия и четвъртия принцип на Европейския стълб на социалните права, за да гарантират качествено и приобщаващо учене през целия живот като право на всички граждани в Европа на работните места и извън тях и да подпомагат прилагането на тези принципи с устойчиво публично финансиране, договорено със социалните партньори и гражданското общество. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Тъй като държавите членки носят основната отговорност за устойчиви инвестиции, за да гарантират обучение не само на безработните и нискоквалифицираните лица, но и за придобиването на сертифицирани основни умения, професионални умения и ключови компетентности, водещи до придобиване на квалификации, Европейската година на уменията следва да изтъкне необходимостта от подходящи и достатъчни публични инвестиции във всички области на образованието и обучението. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | С оглед на това ЕИСК отправя искане устойчивите инвестиции в участието на възрастни в ученето през целия живот и обучението на служители да бъдат изтъкнати като приоритети в рамките на процеса на европейския семестър и да получат по-голяма подкрепа от фондовете на ЕС, по-специално от европейските структурни и инвестиционни фондове, за повишаване на квалификацията и за преквалификация. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Право на достъп до възможности за учене през целия живот, независимо от равнището и вида (формално, информално и неформално)

| 4.4.1. | ЕИСК призовава за цялостно прилагане на първия принцип на ЕССП, за да се гарантира, че достъпът до качествено и приобщаващо обучение и учене през целия живот е право на всички учащи, работници и служители в областта на ПОО, за да им се даде възможност да участват пълноценно в обществото и да се справят успешно с преходите на пазара на труда. Това право трябва да подкрепя и безработните и нискоквалифицираните възрастни, за да получат необходимите умения за пазара на труда. Призоваваме Европейската комисия да проведе проучване относно начините за постигане на това право и да въведе по-строг механизъм за мониторинг, който да изисква държавите членки да изготвят национални програми за действие и да представят редовни национални доклади за това как се гарантира това право. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | С оглед на това ЕИСК призовава Комисията, държавите членки и социалните партньори да използват Европейската година на уменията, за да предприемат ефективни мерки за започване на съвместни действия за популяризиране на ученето в процеса на работа, за стимулиране на инвестициите в качествени възможности за чиракуване, участие на възрастните в учене през целия живот и обучение на служителите, като на всички работници се осигури правото на равен достъп до качествено и приобщаващо обучение. През 2023 г. Европейската рамка за качествено и ефективно чиракуване ще отбележи 5-ата си годишнина и е необходимо тя да бъде оценена и укрепена. Би било крайно време чираците — както младите, така и възрастните, да бъдат запитани до каква степен условията за качество съгласно рамката са изпълнени на практика на работното място. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Участие на заинтересованите страни

| 4.5.1. | ЕИСК приветства изричния ангажимент на Комисията за засилване на адекватността на уменията чрез тясно сътрудничество със социалните партньори, публичните и частните служби по заетостта, предприятия, доставчици на образование и обучение. ЕИСК счита, че в този контекст също е от решаващо значение:






  — | да се стимулира активното участие на работниците в програми за учене през целия живот и в обучение на работното място като съществено условие за растежа и конкурентоспособността на предприятията, за пригодността за заетост на работниците и за осигуряването на качествени работни места (10); |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

да се стимулира активното участие на работниците в програми за учене през целия живот и в обучение на работното място като съществено условие за растежа и конкурентоспособността на предприятията, за пригодността за заетост на работниците и за осигуряването на качествени работни места (10);

| — | да се подобри участието на всички в ученето през целия живот и да се определи, заедно с доставчиците на образование и обучение и вземащите решения, съдържанието на обучението, за да бъде то полезно както за обучаващите се, така и за общността и обществото като цяло; |
| --- | --- |

—

да се подобри участието на всички в ученето през целия живот и да се определи, заедно с доставчиците на образование и обучение и вземащите решения, съдържанието на обучението, за да бъде то полезно както за обучаващите се, така и за общността и обществото като цяло;

| — | да се подпомагат колективното трудово договаряне и социалният диалог, в съответствие с националните системи на колективни трудови правоотношения, с цел да се предвиждат и адаптират уменията към развитието на технологиите и цифровизацията и да се развива обучението на работното място, но също и да се подкрепя гражданският диалог с цел придобиване на цялостна картина за нуждите на всеки обучаващ се. |
| --- | --- |

—

да се подпомагат колективното трудово договаряне и социалният диалог, в съответствие с националните системи на колективни трудови правоотношения, с цел да се предвиждат и адаптират уменията към развитието на технологиите и цифровизацията и да се развива обучението на работното място, но също и да се подкрепя гражданският диалог с цел придобиване на цялостна картина за нуждите на всеки обучаващ се.

4.6.   Укрепване на ефективните служби по заетостта

| 4.6.1. | За да се осигури справедлив преход и за да бъдат ефективни активните политики за пазара на труда, са необходими също толкова ефективни служби по заетостта, способни не само да управляват търсенето и предлагането на работни места, но и да предлагат напътствия и съвети на лицата, търсещи работа. ЕИСК призовава държавите членки да инвестират повече ресурси в повишаване на ефективността, ефикасността, но също и капацитета на службите по заетостта и техния персонал, както и в разработването на инструменти за подкрепа на онези, които все още не са навлезли на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Индивидуални сметки за обучение и микроквалификации

| 4.7.1. | ЕИСК приветства инициативата на Комисията за индивидуални сметки за обучение, тъй като доставчиците на обучение се нуждаят от финансова подкрепа, за да го доставят на обучаващите се. Натискът върху квалификацията непрекъснато се увеличава, но индивидуалната сметка за обучение не следва да има за цел да замени съществуващите структури за финансиране, а да ги допълни, особено там, където индивидуалните сметки за обучение все още не съществуват. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Индивидуалната сметка за обучение е важен градивен елемент за финансиране на ученето за възрастни. Тя следва да бъде диференцирана в зависимост от целевата група и във всички случаи е необходимо да се оценява непрекъснато и при необходимост да се адаптира. Преди всичко: всички лица в трудоспособна възраст следва да имат пряк достъп до своята индивидуална сметка за обучение и да могат сами да решават за какво допълнително обучение лично да я използват. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | В рамките на предложението относно „Европейски подход към ученето през целия живот и заетостта“ микроквалификациите следва да управляват по-добре проблемите, свързани с обучението и преквалификацията на хората. Това ще улесни и подобри придобиването на всички умения, необходими за справяне с настоящите обществени сътресения и преходи на пазара на труда. Същевременно подходът е насочен и към доставчиците, така че те да направят своите предложения по-прозрачни и гъвкави с помощта на микроквалификациите. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Според ЕИСК използването на микроквалификациите за признаване на статута на информално учещите може да се окаже доста практично и осъществимо, но същевременно е важно е те да не целят да ограничат или заменят формалното начално образование, висшето образование, професионалното образование и обучение или традиционните умения. |
| --- | --- |

4.7.4.

4.8.   Привличане на граждани на трети държави

| 4.8.1. | Акцентът върху привличането на граждани на трети държави с необходимите за ЕС умения следва да бъде балансиран чрез смекчаване на изтичането на мозъци. ЕИСК се застъпва за по-законни канали за трудова миграция, но първостепенен приоритет на политиките в областта на уменията следва да бъде осигуряването на развитие на уменията на европейските работници, както и на безработните и мигрантите без документи, които вече се намират и работят в ЕС. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Към разработването на резерв на ЕС от таланти (достъпен само за украинските бежанци) също трябва да се подходи внимателно. ЕИСК насърчава Комисията да разработи мерки, с които да гарантира, че на всеки бежанец и кандидат за убежище се предоставя същата възможност като на гражданите да валидира уменията и компетентностите си и му се предлага чиракуване, преквалификация и повишаване на квалификацията с цел интегриране на пазара на труда, в съответствие с Хартата на основните права на ЕС. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Освен това във всички случаи трябва да се обсъжда или насърчава по-просто, по-бързо и по-лесно признаване на квалификациите на граждани на трети държави, независимо от наемането им на работа. Въпреки това изглежда ясно, че в случая с регулираните професии само прилагането на правилата на Директивата относно признаването на квалификациите спрямо граждани на трети държави може да ускори или улесни признаването на техните квалификации. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Координация на Европейската година

| 4.9.1. | Комисията призовава държавите членки да назначат национален координатор за Европейската година на уменията, за да се гарантира координацията на съответните дейности на национално равнище. Като се има предвид, че назначаването на национални координатори и организирането на съответните заседания заемат ключово място в членовете относно координацията на национално равнище и на равнището на Съюза, разпоредбите, предвидени за тази цел, изглеждат твърде минималистични. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | ЕИСК призовава тези национални точки за координация да разполагат със съответните правомощия, както и с подходящи финансови ресурси, предоставени от европейски и национални източници, и със средства за ефективно включване на представители на широка мрежа от заинтересованите страни в областта на образованието, обучението и уменията на национално и европейско равнище. Тези заинтересовани страни (по-специално социалните партньори, публичните и частните служби по заетостта, доставчиците на образование и обучение и други съответни организации на гражданското общество) следва да участват в координацията и да играят водеща роля както в планирането и изпълнението на дейностите през цялата година, така и в нейната оценка. Основният акцент следва да се постави върху устойчивите резултати, които могат да бъдат постигнати през годината. Що се отнася до сумите за финансиране, Европейската година за развитие може да послужи като пример за добра практика. |
| --- | --- |

4.9.2.

4.10.   Несъответствие между уменията и потребностите

| 4.10.1. | Въпреки че някои сектори може да са засегнати от липса на квалифицирани работници, така нареченото несъответствие често е свързано по-скоро с лоши условия на труд (ниски заплати, несигурни договори, незачитане, работно време, което е несъвместимо с равновесието между професионалния и личния живот, липса на обучение на служителите и професионално развитие) и липса на инструменти за предвиждане като система за ранно предупреждение за прогнозиране на промените на пазара на труда. Ако този аспект не бъде разгледан по време на Европейската година на уменията, тежестта очевидно ще бъде неравнопоставено наложена върху работниците и обществото като такова, без да се настоява за споделена отговорност на предприятията. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | В това отношение стратегиите за умения не могат да бъдат отделени от създаването на качествени работни места и съответните стратегии. В действителност програмите за обучение, преквалификация или повишаване на квалификацията няма да бъдат от полза, ако хората живеят в икономически западнал район, който не предлага алтернативни възможности за работа. Качествените работни места, справедливото заплащане и достойните условия на труд са предпоставка за дългосрочен и устойчив растеж, производителност и иновации, а развиването на умения и ученето през целия живот са един от инструментите за постигане на тези цели. С оглед на това от основно значение са ефективният социален диалог със синдикатите, зачитането и прилагането на трудовите права, както и информирането на работниците и консултирането с тях относно обучението на служителите и чиракуването на фирмено равнище. |
| --- | --- |

4.10.2.

Брюксел, 15 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на младежта (2022 г.) [COM(2021) 634 final — 2021/0328 (COD)] (ОВ C 152, 6.4.2022, г., стр. 122).

1

(2)  Проучване на ОПТ: The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees | European Economic and Social Committee (europa.eu) („Работното място на бъдещето: гарантиране на учене през целия живот и обучение на наетите лица“| Европейски икономически и социален комитет (europa.eu).

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Учене за възрастни“(проучвателно становище по искане на словенското председателство) (ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 16); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се насърчават — въз основа на образование и обучение и от гледна точка на ученето през целия живот — уменията, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество“ (проучвателно становище по искане на португалското председателство) (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 27); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейска програма за умения за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (COM (2020) 274 final) — „Предложение за препоръка на Съвета относно професионалното образование и обучение (ПОО) за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (COM (2020) 275 final) (ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Препоръка на Съвета относно Европейския подход към микроквалификациите за учене през целия живот и пригодност за работа (COM(2021) 770 final) Предложение за Препоръка на Съвета относно индивидуалните сметки за обучение (COM(2021) 773 final) (ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 62); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Европейска стратегия за университетите [COM(2022) 16 final] и относно Предложение за препоръка на Съвета относно изграждане на мостове за ефективно сътрудничество в областта на европейското висше образование [COM(2022) 17 final] (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 109).

3

(4)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейска програма за умения за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (COM (2020) 274 final) — „Предложение за препоръка на Съвета относно професионалното образование и обучение (ПОО) за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (COM (2020) 275 final) (ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40).

4

(5)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Учене за възрастни“(проучвателно становище по искане на словенското председателство) (ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 16).

5

(6)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Учене за възрастни“(проучвателно становище по искане на словенското председателство) (ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 16).

6

(7)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на младежта (2022 г.) [COM(2021) 634 final — 2021/0328 (COD)] (ОВ C 152, 6.4.2022, г., стр. 122).

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Препоръка на Съвета относно Европейския подход към микроквалификациите за учене през целия живот и пригодност за работа (COM(2021) 770 final) Предложение за Препоръка на Съвета относно индивидуалните сметки за обучение (COM(2021) 773 final) (ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 62); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Учене за възрастни“(проучвателно становище по искане на словенското председателство) (ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 16); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се насърчават — въз основа на образование и обучение и от гледна точка на ученето през целия живот — уменията, необходими на Европа за създаване на по-справедливо, по-сплотено, по-устойчиво, по-цифровизирано и по-издръжливо на сътресения общество“ (проучвателно становище по искане на португалското председателство) (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 27).

8

(9)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиво финансиране за учене през целия живот и развитие на умения в контекста на недостиг на квалифицирана работна ръка“ (проучвателно становище по искане на хърватското председателство) (ОВ C 232, 14.7.2020 г, стр. 8).

9

(10)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бъдещето на труда — придобиване на подходящи знания и умения, за да се отговори на потребностите на бъдещите работни места“ (проучвателно становище по искане на българското председателство) (ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8).

10

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/132 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/132

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Анализ на недостига на инвестиции в отбраната и бъдещите действия“

(JOIN(2022) 24 final)

(2023/C 100/20)

| Докладчик: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Jan PIE |

Докладчик:

Panagiotis GKOFAS

Съдокладчик:

Jan PIE

| Искане за консултация | Европейската комисия, 28.6.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени |
| Приемане от секцията | 11.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 201/6/4 |

Искане за консултация

Европейската комисия, 28.6.2022 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени

Приемане от секцията

11.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

201/6/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя инициативите, предложени в съвместното съобщение относно анализа на недостига на инвестиции в отбраната и бъдещите действия. Съвместното съобщение е важна стъпка за насърчаване на сътрудничеството между държавите членки в областта на отбраната, което е необходимо за намаляване на скъпоструващото припокриване на военните способности и за избягване на разпокъсаността на пазара на ЕС в областта на отбраната. ЕИСК поставя акцент върху следните основни моменти в становището: |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | В основата на стратегията на ЕС за отбранителната промишленост следва да бъде силна европейска политика за отбрана и сигурност. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Ниският размер на инвестициите и липсата на съгласуваност между държавите членки в областта на научноизследователската и развойната дейност, производството и обществените поръчки водят до липса на способности и до разпокъсаност на европейската отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ). |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | ЕИСК подкрепя предложените от ЕК конкретни мерки — Акта за укрепване на европейската отбранителна промишленост и Европейската инвестиционна програма в областта на отбраната (EDIP) — и призовава за по-голяма координация между държавите членки по отношение на политиките и обществените поръчки в областта на отбраната на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Националните бюджети за отбрана следва да бъдат обект на преразглеждане с цел ежегодно да се предвижда квотата, която се разпределя за консолидиране на общите европейски инвестиции в областта на отбраната. По този начин те ще допринесат за оценката на финансовата основа за конкретни координирани действия на ЕС, посветени на укрепването на европейските отбранителни способности. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Следва да се обърне специално внимание на съвременните форми на военни действия (като кибератаки, цифрови войни и пропаганда с фалшиви новини). |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Европейският парламент трябва да разработи механизъм за мониторинг на изпълнението на европейската политика за отбрана (договори, обществени поръчки, инвестиции) и да разполага с подходящи технически и институционални инструменти за тази цел. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Европейската комисия се насърчава да представи амбициозно предложение, което да надхвърля евентуалното освобождаване от ДДС и да включва строги мерки за подпомагане на промишлеността в приспособяването към нови стратегически предизвикателства. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | ЕИСК споделя представената в съвместното съобщение оценка на недостига на инвестиции в отбраната в Европейския съюз. Този недостиг на инвестиции отслаби сигурността на Европа, подкопа влиянието на НАТО и разклати позициите на Съюза спрямо другите световни сили. Същевременно продължават да съществуват пропуски в инвестициите в областта на отбраната в рамките на Европейския съюз. Това противоречи на принципа на солидарност между държавите членки и повишава центробежните политически сили, които нарушават усилията за развитие на общи култура на сигурност и политика на отбрана в Европа. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства обявените от няколко държави членки увеличения на бюджетите за отбрана и ги призовава да се придържат към ангажимента си да инвестират не само повече, но и по по-добър начин, като обърнат внимание на необходимостта от задълбочаване на солидарността на европейските граждани и подобряване на културата на подготвеност за извънредни ситуации. От изключително значение е националните усилия в областта на отбраната да се координират на европейско равнище, така че да не причиняват съпътстващи щети на последните инициативи на ЕС, нито да задушават текущите или планираните европейски проекти за развитие. Тази засилена координация на европейско равнище следва да се разглежда като начин за укрепване и на цялостния капацитет на НАТО. ЕИСК подкрепя идеята за укрепване на европейската рамка за сътрудничество в областта на отбраната, особено чрез съвместни обществени поръчки. Във връзка с това ЕИСК напълно подкрепя незабавното създаване на работната група за съвместно възлагане на обществени поръчки в областта на отбраната като средство за координиране на равнището на ЕС на действията на държавите членки в отговор на неотложните нужди в много краткосрочен план — по-специално попълването на запасите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава за допълнително техническо проучване относно начините за създаване на европейски интерфейс за оптимизация на резултатите от националните разходи за отбрана на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства предложения краткосрочен инструмент в размер на 500 милиона евро за период от две години (2022—2024 г.), предназначен за стимулиране на съвместното възлагане на обществени поръчки. Въз основа на дейността на работната група за съвместно възлагане на обществени поръчки в областта на отбраната чрез инструмента може да се допринесе за структурирането и координирането на настоящото търсене на спешно необходими отбранителни продукти и за предотвратяването на ефектите на изместване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства и обявяването на Европейската инвестиционна програма в областта на отбраната (EDIP) за съвместно разработвани проекти в областта на отбраната и насърчава Комисията бързо да представи амбициозно предложение, което да надхвърля евентуалното освобождаване от ДДС и да включва строги мерки за подпомагане на промишлеността в приспособяването към новите стратегически предизвикателства. Европейският съюз трябва да разработи инвестиционни инициативи, които ще дадат възможност за промишлено сътрудничество чрез стартиращи предприятия и МСП (в съответствие със Законодателния акт за малкия бизнес в ЕС), и да използва пълноценно висококвалифицираната работна сила в сектора на отбраната, като същевременно усъвършенства наличните умения и изгражда нови чрез специфични програми за НИРД и европейски проекти, които предоставят възможност на националните индустрии да си сътрудничат. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства обявеното от Комисията представяне на инициатива за суровини от изключителна важност, включително законодателни мерки, с цел укрепване на издръжливостта на ЕС и сигурността на доставките във връзка със суровините от изключителна важност. ЕИСК счита, че тази инициатива трябва да отчита стратегическото значение на сектора на отбраната. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Интегрирането на обща политика в областта на отбраната би дало възможност за по-автономни промишлени иновации, повече разпространение на ефекти в областта на технологиите между военния и гражданския сектор и по-ефективни и независими политики на ЕС в областта на отбраната и на енергетиката. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК признава, че е важно да се изгради силна връзка в областта на киберсигурността с цел справяне с новата хибридна война. Предвид ролята ѝ за справянето с новата хибридна война, тази връзка следва да бъде основен приоритет в бъдещите инвестиции в областта на киберсигурността. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че съвместното съобщение не предоставя достатъчно стратегически насоки за по-нататъшното развитие на ЕОТИБ. В отговор на новите предизвикателства в областта на сигурността, които застрашават европейската рамка за солидарност, е необходима всеобхватна европейска стратегия за отбранителната промишленост, която да приведе в съответствие всички мерки на промишлената политика с цел укрепване на резултатите на ЕОТИБ по отношение на нейните основни функции. В това отношение съвместното съобщение е само една стъпка в правилната посока. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва да се създаде научен комитет/агенция, който да е обект на политически надзор от страна на Европейския парламент и постоянно да наблюдава и да оценява ключови аспекти на инвестициите в отбраната, както и да предоставя насоки за ефикасно разпределяне на финансовите и военните ресурси. Резултатите и препоръките следва да бъдат предоставяни на разположение на всяка държава членка. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че европейският сектор на отбраната може да стимулира синергиите и сътрудничеството между множество икономически сектори, участници и заинтересовани страни. Особено внимание следва да се обърне на МСП в съответствие със Законодателния акт за малкия бизнес. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст

| 2.1. | На срещата си във Версай на през март 2022 г. държавните и правителствените ръководители от ЕС поеха ангажимент за повишаване на европейските отбранителни способности в контекста на руската военна агресия срещу Украйна. Те поеха ангажимент за 1) увеличаване на разходите за отбрана; 2) засилване на сътрудничеството чрез съвместни проекти; 3) намаляване на недостига и постигане на целите по отношение на способностите; 4) стимулиране на иновациите, включително чрез полезни взаимодействия между гражданската и военната сфера; и 5) укрепване на отбранителната промишленост на ЕС, включително МСП. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Освен това държавните и правителствените ръководители от ЕС приканиха Европейската комисия, в сътрудничество с Европейската агенция по отбрана, да представи анализ на недостига на инвестиции в отбраната до средата на май и да предложи всички необходими по-нататъшни инициативи за засилване на промишлената и технологичната база на европейската отбрана. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В отговор на тази покана Европейската комисия и върховният представител/ръководителят на Европейската агенция по отбрана (EDA) представиха на Европейския съвет набор от действия и препоръки с цел да се гарантира, че обявеното увеличение на разходите за отбрана от страна на държавите членки няма да причини допълнителна разпокъсаност на европейския сектор на отбраната, както и че ще доведе до по-силна технологична и промишлена база на ЕС в областта на отбраната. Тези препоръки включват по-специално мерки за насърчаване на съвместното възлагане на обществени поръчки, подобряване на програмното планиране в областта на отбраната и увеличаване на производствения капацитет. Специално внимание се обръща и на увеличаването на възможностите за финансиране за сектора на отбраната. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Препоръките в съвместното съобщение се основават на оценка на настоящата липса на инвестиции и способности. Въпреки увеличаването на европейските разходи за отбрана през 2020 г. само 11 % от инвестициите са били изразходвани в дух на сътрудничество — далеч под целевата стойност от 35 %, договорена от държавите членки в рамките на Европейската агенция по отбрана и определена в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС). В сравнение с това 89 % от инвестициите са били изразходвани на национална основа. Важно е да се отбележи, че държавите — членки на ЕС, са изправени пред различни рискове и имат различен капацитет за реагиране при военни или други кризи, които изискват диференцирани ресурси за отбрана. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен това комбинираните разходи на държавите членки за научни изследвания и технологии в областта на отбраната (2,5 млрд. евро) възлизат на едва 1,2 % от общите им разходи за отбрана — далеч по-малко от целевата стойност от 2 %, договорена в рамките на Европейската агенция по отбрана и определена като по-обвързващ ангажимент рамките на ПСС. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Освен това в европейския сектор на отбраната все още е налице значителна неефективност: малки икономии от мащаба, пазарна и производствена разпокъсаност, припокриване и мултиплициране на отбранителни системи от един и същи вид и т.н. Липсата на сътрудничество между държавите членки отслабва промишлените и технологичните способности, необходими за запазване на капацитета на ЕС в областта на отбраната и за посрещане на настоящите и бъдещите нужди на Съюза в областта на отбраната. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Инвестициите в сектора на отбраната следва да действат превантивно и да служат като възпиращ фактор и фактор, допринасящ за стабилността, с цел да се повиши сигурността и да се намалят рисковете от конфликти, а не да се предизвикват допълнителни надпревари във въоръжаването и да се увеличи вероятността от нови конфликти, било то регионални или глобални. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В идеалния случай в предотвратяването и разрешаването на конфликти водеща винаги следва да бъде дипломацията. Използването на военна сила следва да си остане изключително възпиращ инструмент и крайна мярка. Преди да се предприемат каквито и да било военни действия, следва да се използват перспективите за развитие и икономическото благосъстояние, за да се защитят европейските ценности — мир, демокрация, солидарност и стабилност. ЕИСК подкрепя всички международни опити за постигане на мирно, справедливо и конкретно разрешение на конфликти, спорове и/или незаконни действия (нашествие, окупация, заплахи срещу държавния суверенитет, сплашване) в рамките на параметрите на Устава на ООН и резолюцията на Съвета на Европа (например при обстоятелства като тези в Украйна, Кипър, Западните Балкани и на други места). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК е убеден в необходимостта от силна координация между ЕС и НАТО. И двете организации имат собствени специфични инструменти и силни страни, които трябва да се използват по допълващ начин, с общата цел да се гарантира европейската сигурност. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК със съжаление отбелязва, че продължилият с години сериозен недостиг на инвестиции в областта на отбраната доведе до липса на промишлен капацитет и на способности в ЕС. Освен това Комитетът отчита, че мащабът на ЕОТИБ понастоящем е предназначен за операции в мирно време (т.е. с нисък производствен ритъм) и призовава за мерки, които да спомогнат ЕОТИБ да отговори на внезапното нарастване на търсенето, предизвикано от войната срещу Украйна. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК подкрепя отправените в съвместното съобщение призиви към държавите членки за закупуване на необходимото отбранително оборудване и материали в дух на сътрудничество. Съвместното възлагане на обществени поръчки за спешно необходими продукти би осигурило по-добро съотношение между качество и цена, би подобрило оперативната съвместимост и би предотвратило положение, при което най-изложените на риск държави членки не могат да задоволят своите потребности поради конфликт между заявките, отправени към отбранителната промишленост, която не може да отговори на подобен ръст на търсенето в краткосрочен план. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК подкрепя и предложението да се стимулират съвместните обществени поръчки чрез бюджета на ЕС посредством специален краткосрочен инструмент. Финансовата подкрепа от ЕС, която ще бъде предоставена чрез този инструмент, следва да стимулира съвместното възлагане на обществени поръчки от страна на държавите членки в областта на отбраната и да бъде от полза за ЕОТИБ, като същевременно се гарантират способността за действия на европейските въоръжени сили, сигурността на доставките и повишената оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК очаква и предложението за EDIP. Същевременно Комитетът изразява съмнение дали тя ще бъде достатъчна, за да се стимулира съвместното възлагане на обществени поръчки за съвместно разработени проекти посредством освобождаване от ДДС. Необходимо е да се даде възможност на ЕОТИБ да подкрепя европейските въоръжени сили, включително за и по време на продължителни широкомащабни конфликти. За това би се изисквало системно използване на различни инструменти на промишлената политика за укрепване на веригите на доставки, насърчаване на уменията, създаване на стратегически запаси и др. Следователно EDIP следва да се придържа към всеобхватен подход в подкрепа на необходимото преобразуване на ЕОТИБ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Същевременно в съвместното съобщение липсва амбиция по отношение на други инициативи, като например Европейския фонд за отбрана. ЕИСК препоръчва да се използва гъвкавостта на настоящата многогодишна финансова рамка (МФР), за да се увеличи значително бюджетът на Европейския фонд за отбрана (ЕФО) до равнище, което да съответства на обявеното от държавите членки увеличение на разходите за отбрана. Това е необходимо, за да се гарантира ефектът на ливъридж и правомощията на ЕФО с цел стимулиране на сътрудничеството. ЕФО следва да играе решаваща роля за преодоляването на разпокъсаността на европейските отбранителни системи и за намаляване на недостига на инвестиции в отбраната. ЕИСК счита, че ЕФО потенциално би могъл да изпълни тази роля, ако държавите членки значително подобрят своето сътрудничество. ЕФО следва да бъде обект на редовна оценка и укрепващи мерки, ако това ефективно допринася за по-голямо сближаване и по-ефикасно изразходване на средствата в областта на отбраната в ЕС. Добавената стойност на европейско равнище е от първостепенно значение за обосновката на този инструмент. Освен това ЕИСК предлага да се отдаде приоритет на превръщането на ЕФО в по-стратегически (определяне на ограничен брой адекватно финансирани водещи проекти), по-реактивен (увеличаване на бюджетния ред за МСП и за революционни по рода си технологии, организиране на открити тръжни процедури с цел по-бързи реакции по отношение на новаторските идеи, определяне на ускорени процедури за спешни проекти и др.) и по-ефективен инструмент (оптимизиране на трансферите в областта на отбраната за проекти по линия на Европейския фонд за отбрана, хармонизиране на рамката относно интелектуалната собственост, определяне на устойчиви решения за обработване на класифицирани данни и др.). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Освен това ЕИСК счита, че една цялостна и стратегическа политика в областта на суровините от изключителна важност е от решаващо значение за намаляване на стратегическите зависимости на Европа от автократични режими. Според Комитета тази стратегия следва да се основава на три стълба: 1) свободен и отворен глобален достъп до суровини/суровини от изключителна важност; 2) укрепване на използването и преработката на европейски/местни суровини/суровини от изключителна важност, данъчни стимули, инициативи за запасяване; и 3) рециклиране на суровини/суровини от изключителна важност, подобряване на рамковите условия за кръгова икономика. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК счита, че основната задача на ЕОТИБ е да подкрепя европейските въоръжени сили в изпълнението на техните задачи. За тази цел ЕИСК е убеден, че ЕОТИБ трябва да може да изпълнява четири основни функции: 1) да предоставя по всяко време и при всякакви обстоятелства необходимото отбранително оборудване и свързаните с него услуги; 2) да усъвършенства ключовите отбранителни технологии и техните приложения и да разработва нови, усъвършенствани версии и следващите поколения на тези технологии; 3) да реагира на нововъзникващите технологични тенденции и пробиви от страна на конкурентите и потенциалните противници; и 4) да противостои на конкурентите и потенциалните противници чрез разработване на иновативни концепции, революционни технологии и напълно нови приложения. Като изхождат от съвместното съобщение, Комисията и държавите членки следва спешно да разработят всеобхватна стратегия за отбранителната промишленост, насочена към подобряване на резултатите на ЕОТИБ по отношение на тези основни функции. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК признава също така, че е важно да се изгради силна връзка между киберотбраната и киберсигурността за справяне с новата хибридна война, например кибератаките и цифровите злоупотреби при неотдавнашните международни невоенни или военни конфликти. Ето защо следва да се обърне специално внимание на инвестициите в киберсигурността — сектор, който през последното десетилетие се разрасна бързо и изглежда бързо променя международните и вътрешните въпроси и политическите съображения. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подчертава, че Европейският съюз трябва да разработи инвестиционни инициативи, които ще дадат възможност за сътрудничество в областта на промишлеността чрез стартиращи предприятия и МСП и ще използват пълноценно висококвалифицираната работна сила в сектора на отбраната, като същевременно усъвършенстват и създават нови умения чрез европейски програми за сътрудничество. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отново отправя своето предложение за създаването на онлайн обслужване на едно гише за МСП и новосъздадени предприятия — онлайн „Кът на МСП в ЕС“, което да предлага възможността да бъдат въведени предварително определени данни и да бъде получена обратно индивидуализирана информация относно най-подходящите програми на ЕС, които могат да предоставят подкрепа. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Що се отнася до мерките в подкрепа на критичните технологии и промишления капацитет, остава жизненоважно намаляването на критичните зависимости по веригите за създаване на стойност в областта на отбраната. Приложното поле на тези мерки се простира от достъпа до суровини от изключителна важност до доставката на критично важни компоненти, подсистеми и др. То включва също така финансовата и икономическата стабилност на промишлената верига на доставки и наличието на достатъчно умения, за да се отговори на настоящите и бъдещите изисквания по отношение на способностите и технологиите. ЕИСК поставя акцент и върху вижданията и препоръките, които вече изложи в становището си относно „Пътна карта относно технологиите за сигурността и отбраната“ (CCMI/189). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | При разработването на нова парадигма за инвестиции в отбраната в Европа следва да се вземат предвид и социалните и екологичните критерии, като се отговори на необходимостта от ефективно интегриране на надеждни и прехвърляеми инструменти в Зеления пакт и целите за устойчивост (ЦУР) и по този начин се вземат предвид основните европейски приоритети и рискове, като кръговата икономика, гражданската защита, природните бедствия, управлението на извънредни ситуации и терористичните действия по море. Управлението на кризи и на явления, свързани с кризата в областта на климата, изисква незабавни допълващи действия и модерни инструменти. Отделна схема за сътрудничество следва да се обсъди с ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ (ECHO). |
| --- | --- |

4.5.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/137 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/137

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно устойчивата употреба на продукти за растителна защита и за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2115“

(COM(2022) 305 final — 2022/0196 (COD))

(2023/C 100/21)

| Докладчик: | Jose Manuel ROCHE RAMO |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Arnold PUECH D’ALISSAC |

Докладчик:

Jose Manuel ROCHE RAMO

Съдокладчик:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Консултации | Европейски парламент, 14.7.2022 г.
  Съвет, 6.7.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на пленарната асамблея | 22.2.2022 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Да спасим пчелите и земеделските стопани |
| Приемане от секцията | 24.11.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 157/01/04 |

Консултации

Европейски парламент, 14.7.2022 г.

Съвет, 6.7.2022 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на пленарната асамблея

22.2.2022 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Да спасим пчелите и земеделските стопани

Приемане от секцията

24.11.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

157/01/04

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | С предложението за регламент относно устойчивата употреба на продукти за растителна защита се въвеждат редица новости и мерки за преодоляване на някои слабости, установени във връзка с прилагането и изпълнението на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК признава необходимостта от това преразглеждане и приветства факта, че много от установените ограничения в действащата директива, както и инициативите, включени сега в новото предложение, вече се съдържат в бележките и препоръките, отправени в рамките на неговия доклад за оценка (2). Сред въпросите, на които трябва да даде отговор настоящият регламент, са: необходимостта от по-голяма хармонизация при изпълнението на националните планове за действие, различията по отношение на съществуващите реални условия в отделните държави членки, подходящо обучение на потребителите наред с важността на насърчаването на новите технологии, като прецизното земеделие. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В съответствие с целите, определени в стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие до 2030 г., предложението за регламент относно устойчивата употреба на пестициди се стреми да подобри екологичната, икономическата и социалната устойчивост на продоволствените системи. Във връзка с това ЕИСК приветства включването на тези цели, като същевременно признава ползите, които те носят за подобряване на здравето на гражданите и потребителите и на околната среда. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Новата европейска стратегия въвежда количествени цели за намаляване на употребата на пестицидите и свързания с тях риск до 2030 г. Тези цели определено са амбициозни, поради което е необходимо да се предвидят разумни преходни периоди, които да отчитат (3) намалението на употребата в преходни години и географските, агрономическите и социално-икономическите условия на отделните държави членки, като през тези преходни периоди се позволи на земеделските стопани да преминат към използването на нови, алтернативни продукти. Като се има предвид, че достигането до пазара на настоящите нискорискови инструменти отнема средно десет години, законодателите следва да бъдат особено чувствителни по отношение на определения график за постигане на посочените цели, като предвидят необходимата за това гъвкавост в съответствие с принципа „никой да не бъде изоставен“. Освен това ЕК предлага за т. нар. „чувствителни зони“ широкообхватни ограничения за употребата на продукти за растителна защита. ЕИСК отбелязва, че големи земеделски производствени площи в ЕС са обхванати от предложеното определение и обхват на разпоредбите за „чувствителни зони“. Подобно изискване има сериозни последици и поради това следва да се основава единствено на солидна научна и агрономска оценка на въздействието. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Що се отнася до хармонизираните показатели за риска (ХПР), е нужно да има ясни насоки и подходящи показатели. Поради ограничението на актуалните данни, преди всичко за употребата на химичните пестициди, използваният метод следва да бъде изключително предпазлив. По-конкретно, това е особено необходимо в случая на използването на търговските продажби като референтна стойност (ХПР1). Също така следва да се обърне специално внимание и на времевия период, използван за тяхното изчисляване. В това отношение оценките за предлаганите на пазара пестициди могат да се подобрят, като включат например разграничение между одобрените продукти за професионална употреба и за „употреба за домакински и градинарски цели“ (т.е. съответно за селскостопански и неселскостопански цели). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Отрицателните последици, причинени от последните кризи — от пандемията до нашествието и войната в Украйна през рязкото увеличаване на последиците от изменението на климата (суши, пожари, наводнения, нови вредители, периоди на големи горещини и др.) — превръщат продоволствените производство и сигурност в един от основните приоритети в политическия дневен ред на ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Въпреки това ЕС трябва да продължи да разработва пътната карта, за да изпълни ангажиментите си по отношение на действията в областта на климата и устойчивостта. Като се има предвид, че Европа трябва и занапред да извършва действията по Програмата до 2030 г. и ЦУР, следва да бъдат отчетени и последиците и въздействието на настоящия контекст върху системите на хранително-вкусовата промишленост. Ето защо настоящият кризисен сценарий следва да предвижда възможността за прилагане на някои дерогации при изключителни обстоятелства и за ограничен период от време (4). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Тази криза трябва да се използва като възможност за справяне със структурните причини за световната нестабилност и за промяна на динамиката на веригите на доставки с цел трайни подобрения за хората и планетата. По-специално съществува спешна необходимост от започване на задълбочен дебат и размисъл относно хранително-вкусовата система, която ЕС трябва да разработи за следващите десетилетия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Същевременно ЕС има задължението и отговорността да включи продоволствените производство и сигурност като основна стратегическа цел. В този смисъл целите на Зеления пакт, както и на стратегията „От фермата до трапезата“, сред които е настоящото предложение, винаги следва да се основават на надеждни научни доказателства, които да бъдат придружавани от съответните оценки на въздействието, за да се гарантира, че целите са правилно съгласувани в съответствие с принципа на пропорционалност. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | В това отношение в различни проучвания (5) вече се предупреждава за възможните неблагоприятни последици, които може да настъпят в световен мащаб от драстично повишаване на цените на хранителните продукти в резултат от намаляването на реколтата и по-малките добиви. Намаляването на селскостопанското производство би могло да постави Европейския съюз в по-зависимо положение от вноса на храни от трети държави, което да доведе до екологични, социални и икономически щети. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Следователно крайната цел на предложението следва да бъде насърчаването на алтернативни решения (набор от инструменти), които предвиждат като приоритет по-ефективно прилагане и изпълнение на принципите за интегрирано управление на вредителите (ИУВ), което следва да остане крайъгълен камък на предложението, увеличавайки и подкрепяйки употребата на алтернативите за контрол на вредителите, като продуктите за растителна защита с нисък риск или на биологична основа. Засега обаче тези решения не могат да заменят употребата на химически пестициди. Държавите членки следва да насърчат използването на този набор от инструменти във възможно най-кратки срокове, като на свой ред гарантират наличието на системи от подходящи стимули. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Наборът от инструменти следва да се фокусира върху използването на различни решения и мерки, основани на науката и иновациите. Използването на по-устойчиви сортове, сертифицираните семена, консервационното земеделие, интегрираното производство, новите техники за селекция, биологичното земеделие, сеитбооборотът, цифровите техники и използването на по-маловажни култури трябва да служат като ориентир за успешния преход към модел, основан на намалена употреба на продукти за растителна защита; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | За да се постигне това, е от основно значение да има налични устойчиви научнообосновани, ефикасни, безопасни и достъпни системи за растителна защита, които могат да предложат на земеделските стопани необходимите инструменти, за да запазят конкурентоспособността си. В този смисъл Комисията следва да изисква реципрочност на стандартите, така че внасяните от трети държави продукти, третирани с неразрешени на пазара на ЕС продукти, да отговарят най-малкото на равностойни на прилаганите в ЕС стандарти. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Същевременно е изключително важно да се избегне непропорционалното увеличаване на бюрократичната тежест за земеделските стопани, която би засегнала още по-силно малките и средните стопанства, които по причини, свързани с икономиите от мащаба, не са толкова устойчиви на такъв вид условия. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | От друга страна, управляващите органи, които отговарят за разпространението на статистическите данни, следва да бъдат много стриктни при боравенето с тях, и по-специално по отношение на пълното зачитане на правата на неприкосновеност на личния живот на лицата и на собствеността върху данните, които в много случаи се отнасят до поверителна информация. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК приема със задоволство ангажимента за модел на безпристрастна, професионална и независима консултация, която да позволява на земеделските стопани да продължат да прилагат устойчиви практики в своите стопанства. Ролята, която земеделските организации и кооперациите могат да изпълняват в това отношение, ще бъде от ключово значение за това те да извлекат максимална полза както по отношение на производството, така и на възможно съвместно предлагане на пазара (например кооперативни стопанства). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК приветства и въвеждането на специална мярка за финансова подкрепа за компенсиране на възникващите разходи за земеделските стопани. Въпреки това счита, че продължава да е необходимо още по-подробното уточняване на някои аспекти относно нейното припокриване в рамките на ОСП, като по-специално се изяснят аспектите, свързани с графика и прилагането ѝ на практика, като се има предвид, че на 1 януари 2023 г. следва да бъдат одобрени и да влязат в сила новата ОСП и съответните стратегически планове на всички държави членки. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Контекст

| 2.1. | Първоначално предвидено за 23 март 2022 г. и отложено заради последиците от руската инвазия в Украйна, на 22 юни 2022 г. беше публикувано предложението на Европейската комисия за регламент относно устойчивата употреба на продукти за растителна защита в рамките на преразглеждането на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди. Регламентът е публикуван като част от „Пакета за опазване на природата“ заедно с Регламента за възстановяване на природата. Пакетът представлява решителна стъпка в изпълнението на Европейския зелен пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В съответствие със стратегията „От фермата до трапезата“ основните цели, представени в предложението на Комисията, са:






  — | намаляване с 50 % на общата употреба и на риска от химични пестициди до 2030 г. (цел за намаляване 1) и намаляване с 50 % на употребата на по-опасни пестициди до 2030 г. (цел за намаляване 2) в сравнение със средната стойност за 2015 г., 2016 г. и 2017 г.; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

намаляване с 50 % на общата употреба и на риска от химични пестициди до 2030 г. (цел за намаляване 1) и намаляване с 50 % на употребата на по-опасни пестициди до 2030 г. (цел за намаляване 2) в сравнение със средната стойност за 2015 г., 2016 г. и 2017 г.;

| — | засилване на прилагането и изпълнението на интегрираното управление на вредителите; |
| --- | --- |

—

засилване на прилагането и изпълнението на интегрираното управление на вредителите;

| — | увеличаване на употребата на по-малко опасни и на нехимични алтернативи на химичните пестициди за контрол на вредителите; |
| --- | --- |

—

увеличаване на употребата на по-малко опасни и на нехимични алтернативи на химичните пестициди за контрол на вредителите;

| — | подобряване на наличието на данни от мониторинга относно прилагането, употребата и риска от пестициди за здравето и околната среда; |
| --- | --- |

—

подобряване на наличието на данни от мониторинга относно прилагането, употребата и риска от пестициди за здравето и околната среда;

| — | подобряване на изпълнението, прилагането и спазването на правните разпоредби във всички държави членки, за да се подобри ефективността и ефикасността на политиката; |
| --- | --- |

—

подобряване на изпълнението, прилагането и спазването на правните разпоредби във всички държави членки, за да се подобри ефективността и ефикасността на политиката;

| — | насърчаване на възприемането на нови технологии, като например прецизно земеделие, с цел намаляване на общата употреба на пестициди и на свързания с тях риск. |
| --- | --- |

—

насърчаване на възприемането на нови технологии, като например прецизно земеделие, с цел намаляване на общата употреба на пестициди и на свързания с тях риск.

| 2.3. | Държавите членки могат да намалят своята национална цел за употребата и риска от химични продукти за растителна защита посредством система от тегловни коефициенти, която да отчита числото за интензивността на употребата и числото за употребата и риска. Този процент на намаление в никакъв случай не може да бъде под 35 % или да надвишава 70 % за 2030 г. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | За да се постигнат тези резултати, в представеното от Комисията предложение се определят правно обвързващи цели за намаляване в ЕС. Съгласно новите правила държавите членки трябва да приемат и задължителни цели, за да допринесат за постигането на общата цел на ЕС. Регламентът предвижда, че държавите членки ще разполагат с гъвкавост, за да вземат предвид конкретната национална ситуация. По-специално следва да се обърне внимание на постигнатия в миналото напредък и на интензивността на употребата на пестициди във всяка държава членка. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комисията ще измерва ежегодно употребата на химични пестициди и на свързания с тях риск, използвайки като метод данните за продажби на продукти за растителна защита, които държавите членки ѝ съобщават. Референтната основа за изчисляването на намалението от 50 % ще бъдат продажбите за 2015 г., 2016 г. и 2017 г. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Всички активни вещества, които се предлагат на пазара под формата на продукти за растителна защита, ще бъдат класифицирани в една от четирите групи и всяка ще получи тегловен коефициент, който ще бъде по-висок за по-опасните групи. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Накратко, основните нововъведения от преразглеждането са следните:






  — | приемането на регламент, който е пряко обвързващ и приложим по еднакъв начин във всички държави членки; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

приемането на регламент, който е пряко обвързващ и приложим по еднакъв начин във всички държави членки;

| — | правно обвързващи цели: намаляване с 50 % на употребата на химични пестициди и на свързания с тях риск и на употребата на по-опасни пестициди до 2030 г.; |
| --- | --- |

—

правно обвързващи цели: намаляване с 50 % на употребата на химични пестициди и на свързания с тях риск и на употребата на по-опасни пестициди до 2030 г.;

| — | подобрени национални планове за действие (НПД) и годишни доклади, които да подкрепят правно обвързващите цели; |
| --- | --- |

—

подобрени национални планове за действие (НПД) и годишни доклади, които да подкрепят правно обвързващите цели;

| — | екологосъобразен контрол на вредителите, който да гарантира, че всички земеделски стопани извършват интегрирано управление на вредителите, в рамките на което химичните пестициди се използват само в краен случай; |
| --- | --- |

—

екологосъобразен контрол на вредителите, който да гарантира, че всички земеделски стопани извършват интегрирано управление на вредителите, в рамките на което химичните пестициди се използват само в краен случай;

| — | нов регистър в подкрепа на инспекцията на оборудването за прилагане на пестициди; |
| --- | --- |

—

нов регистър в подкрепа на инспекцията на оборудването за прилагане на пестициди;

| — | ангажимент за преразглеждане на хармонизираните показатели за риска (ХПР) с оглед на статистическите данни относно селскостопанските влагани ресурси и продукцията; |
| --- | --- |

—

ангажимент за преразглеждане на хармонизираните показатели за риска (ХПР) с оглед на статистическите данни относно селскостопанските влагани ресурси и продукцията;

| — | стимули за земеделските производители, за да намалят пестицидите в рамките на новата обща селскостопанска политика (ОСП): финансиране по изключение за подкрепа на спазването в продължение на пет години; |
| --- | --- |

—

стимули за земеделските производители, за да намалят пестицидите в рамките на новата обща селскостопанска политика (ОСП): финансиране по изключение за подкрепа на спазването в продължение на пет години;

| — | нови срокове на валидност на сертификатите за обучение и доказателствата за необходимото обучение за определени дейности; |
| --- | --- |

—

нови срокове на валидност на сертификатите за обучение и доказателствата за необходимото обучение за определени дейности;

| — | забрана на всякаква употреба на пестициди в чувствителни зони и в рамките на три метра от такива зони; |
| --- | --- |

—

забрана на всякаква употреба на пестициди в чувствителни зони и в рамките на три метра от такива зони;

| — | по-строги критерии за изключенията за въздушното пръскане. |
| --- | --- |

—

по-строги критерии за изключенията за въздушното пръскане.

| 2.8. | Пакет от ключови политики ще подкрепи земеделските стопани и други потребители в прехода към по-устойчиви системи за производство на храни, по-конкретно: i) увеличаване на предлаганата на пазара гама от биологични алтернативи и алтернативите с нисък риск; ii) стимули за земеделските стопани, за да намалят употребата на пестициди в рамките на новата ОСП; iii) научни изследвания и развойна дейност в рамките на програма „Хоризонт 2030“; iv) Плана за действие за развитието на биологичното производство. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Настоящият кризисен сценарий — от пандемията до нашествието и войната в Украйна през рязкото увеличаване на последиците от изменението на климата (суши, пожари, наводнения, нови вредители, периоди на големи горещини и др.) — оказва силен натиск върху европейските и световните системи на хранително-вкусовата промишленост. Въпреки това тези пречки не следва да попречат на решителния ангажимент на ЕС за по-нататъшно разработване на действия, насочени към постигането на справедлив преход, както е посочено в Програмата до 2030 г. (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В редица свои становища ЕИСК отправи искане за всеобхватна продоволствена политика на ЕС, която да осигури: i) икономическа, екологична и социално-културна устойчивост; ii) интеграция между секторите, областите на политиката и равнищата на управление; iii) приобщаващи процеси на вземане на решения; и iv) комбинация от задължителни мерки (регламенти и данъци) и стимули (ценови премии, достъп до кредитиране, ресурси и застраховки) за ускоряване на прехода към устойчиви продоволствени системи (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | За постигането на тези цели е необходима по-голяма хармонизация и съгласуваност между различните политики и законодателни актове на ЕС: Европейския зелен пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие, плана за действие „Към нулево замърсяване“, устойчивата употреба на продукти за растителна защита и т.н. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това бюджетът на ОСП не следва да се намалява, нито да се запазва на настоящото равнище, а да се повиши и да подкрепи прехода. Одобрението на стратегическите планове по ОСП също следва да зависи от приемането от държавите членки на всеобхватни планове за промяна на продоволствената среда, които свързват стимулите за устойчиво производство на здравословни храни със създаването на нови пазари за тези продукти (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Във връзка с това Комитетът приема със задоволство решението за приоритетно финансиране в рамките на новата ОСП за доброволни практики, насочени към постигането на устойчива употреба на продуктите за растителна защита, като насочването на тези помощи в никакъв случай не трябва да поставя в неизгодно положение, нито да е в ущърб на приходите от използването на други, алтернативни, също така законни и одобрени практики в рамките на европейското законодателство. Като цяло финансирането, като в рамките на плановете за биологичното земеделие и инициативите за развитие на селските райони, беше достъпно само за инициативи, които надхвърлят правните изисквания. Новата рамка ще позволи на всички държави членки да финансират изпълнението на всички задължения на земеделските стопани в рамките на устойчивата употреба на продукти за растителна защита в продължение на пет години. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В същия дух Комитетът оценява положените усилия за повишаване на ефикасността на НПД за устойчива употреба на продуктите за растителна защита. Въпреки че НПД за устойчива употреба на продуктите за растителна защита може да се различават значително и целите да са доброволни и да обхващат различни области от интерес, тези НПД имат подобрено съдържание, като включват подробен списък от инициативи и връзките им с целите на стратегията „От фермата до трапезата“. От всички държави членки ще се изисква да посочват финансовите и друг вид мерки за насърчаване на интегрираното управление на вредителите и нехимичните алтернативи. Ще трябва да представят тенденциите от годишните доклади за напредък и прилагането по всички цели, като се подобряват количествените данни за постигането на устойчива употреба на продуктите за растителна защита. На всеки две години Комисията ще изготвя анализ на годишните доклади за напредъка и прилагането. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | От съществено значение е обаче при този нов модел на управление „никой да не бъде пренебрегнат“: това означава да се гарантира, че всички държави членки могат да постигнат оптимално прилагане на устойчива употреба на продуктите за растителна защита въпреки различните изходни условия. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | За да бъде постигната тази цел, организираното гражданско общество, и по-конкретно организациите с опит в областта на пестицидите, следва да участват активно в разработването, мониторинга и бъдещата оценка на новия регламент. Необходимо е да се подобри качеството на информацията, предоставяна на обществеността като цяло, и по-специално на потребителите, за ролята на пестицидите, както и обучението и информацията за потребителите на пестициди (9). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Справедливите цени на храните (отразяващи реалните производствени разходи за околната среда и обществото) са от основно значение за постигане на устойчиви продоволствени системи в дългосрочен план. Изключително важно е, включително по време на настоящата криза, ЕС да гарантира действителна реципрочност на стандартите в преференциалните търговски споразумения (10). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Подобряването на достъпа, наличността и икономическата ефективност на алтернативните решения и новите технологии е от основно значение за устойчивата употреба на продуктите за растителна защита. Интегрираното управление на вредителите, подобно на други практики за управление на вредителите с ниско потребление на пестициди, характерни за интегрираното производство, и биологичното земеделие, са един от ключовите елементи на директивата и ядро на новия регламент (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Предложението за регламент установява като общо правило професионалните потребители, включително земеделските стопани, да използват нехимични мерки, преди да прибягват до прилагането на химични продукти за растителна защита. Това включва дейности като сеитбооборот, наблюдение на вредителите, интегрирано управление на вредителите и прилагане на нехимични методи за контрол на вредителите и други пестициди с по-нисък риск (12). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Това не означава, че няма да е възможно или необходимо да се използват пестициди при определени обстоятелства. Напротив, в някои случаи задоволителният контрол на вредителите при промишленото производство на храни е възможен само ако се използват пестициди в краен случай в съответствие с ключовия принцип за интегрирано управление на вредителите. Като пример може да се отбележи тяхното значение при прилагането за маловажни употреби. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Изменението на климата ускорява разпространението на вредители, което прави наложително наличието на пестициди, когато са изчерпани всички други инструменти за контрол. Тази необходимост е още по-очевидна, след като според всички прогнози населението в света ще се увеличи с над два милиарда през следващите тридесет години. Този сценарий следва да бъде взет надлежно предвид, за да се осигури стабилна система за производство на храни, която е способна да подсигури снабдяването на непрекъснато нарастващото население в света. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | От друга страна, все по-честите суши, наводнения, периоди на големи горещини и резките промени на температурата през последните години намаляват възможностите за производство на храни и реколтите на земеделските стопани. В този смисъл в настоящия контекст на кризи, причинени първо от пандемията и след това от инвазията в Украйна, както и от споменатите последици от изменението на климата, е необходимо да се осигури запазването на стабилни добиви в селскостопанското производство, така че човечеството да бъде снабдявано с висококачествени продукти и в количество, което е достатъчно, за да се гарантира продоволствената сигурност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В регламента се подчертава и ключовата роля, която следва да изпълняват независимите консултанти, които ще предоставят професионални консултации, съгласувани със специфичните приложими правила за културите и с интегрираното управление на вредителите. В този смисъл е от основно значение да се засили и насърчава консултантската роля на професионалните земеделски организации и кооперации, които работят, като оказват пряка подкрепа като оперативни представители на място. В Испания например е задължително да се получи становището на консултант за по-голямата част от културите, което е довело до съществуването на повече от 20 000 официално сертифицирани консултанти. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В предходната си оценка на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди ЕИСК изтъкна, че е важно да се подобри системата за контрол и да се гарантира спазването на тази директива и на НПД. В рамките на устойчивата употреба на пестицидите професионалните потребители трябва да записват причините за всяка интервенция (химична, биологична, физическа или свързана с дадена култура). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В това отношение следва да се обърне специално внимание на понятието за защитени или чувствителни зони в регламента. Използването на продукти за растителна защита вече няма да бъде възможно в определени защитени или чувствителни зони (градски зелени зони, включително обществени паркове или градини, детски площадки, зони за отдих или спорт, пътеки за обществено ползване, защитени зони по „Натура 2000“ и всякакви екологично чувствителни зони, които могат да бъдат запазени за застрашени опрашители), освен ако не са изпълнени определени условия и едва след като специалистът, прилагащ продуктите, представи внимателна обосновка за това кои продукти възнамеряват да използват, как, кога и за какъв период от време. За целта е от основно значение компетентните органи, които отговарят за одобрението, да разполагат с достатъчно квалифицирани служители, за да се избягват забавянията, водещи до забавяне на обработката, възпрепятстващо своевременните действия срещу появата на вредителите. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | От друга страна, следва да се вземат предвид конкретните географски и климатични условия в държавите членки, за да не се ограничава прекомерно използването на продукти за растителна защита на екологично чувствителни земеделски площи, които в противен случай няма да са подготвени за появата на нови вредители. Например в Испания мрежата „Натура“ обхваща 27 % от територията, в които влизат хиляди хектари за земеделски култури и животновъдство. Една добра стратегия може да включва зониране на различни области чрез определяне и разграничаване на зоните, които представляват неразделна част от останалите. Накрая, решението за ограничаване на употребата в чувствителни зони следва да се определя въз основа на солидни научни и агрономични доказателства, които да подкрепят категоризацията на определена зона като защитена. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Прагът, който следва да се достигне преди осъществяването на химическа интервенция, се установява подробно в специфичните правила за културите, като компетентните органи на държавите членки създават електронен регистър за интегрирано управление на вредителите и продуктите за растителна защита, гарантирайки, че професионалните потребители въвеждат данните си. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Освен това, като се има предвид, че липсата на познания относно оптималното използване на пестицидите е една от основните пречки за прилагането на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди (13), ЕИСК приветства факта, че Комисията е взела предвид много от неговите препоръки относно обучението и професионалните умения. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ще бъде създаден нов централен електронен регистър за сертифициране на обучението. Той ще съдържа подробна информация за срока на валидност на сертификатите за обучение (пет години за консултант и десет години за дистрибутор и професионален потребител). Ще бъде необходимо доказателство за обучение, преди потребителят да може да закупи или използва одобрени продукти за растителна защита за оборудване за прилагане на пестициди за професионална употреба и преди консултант да може да дава консултации. Дистрибуторите ще трябва да разполагат с достатъчен брой обучени служители. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Следва да се гарантират правата на неприкосновеност на личния живот при използването на земеделските данни от страна на администрацията и преди всичко да се повиши достъпността за земеделските стопани на ресурсите за повишаване на цифровите умения и на широколентовия достъп, за да се избегне увеличаването на тежестта и усилията на земеделските стопани, които в много случаи не разполагат с технически и човешки ресурси за попълване на електронния регистър. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | За прилагането на регламента ще бъде полезно да се повиши осведомеността на гражданите, и по-конкретно на потребителите, за ролята и употребата на пестициди в съответствие с националното и европейското законодателство. От основно значение ще бъдат кампаниите за повишаване на осведомеността и разпространение на информация, насочени към по-добра информираност на обществеността като цяло и на отговорните политически фактори. Би следвало да се разпространява информация например за факторите, които определят цените на храните, както и по въпроси, свързани в по-голяма степен с етикетирането или сертифицирането на продуктите (14). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Освен това в областта на международната търговия следва да се запазят условията на равнопоставеност. Съгласуваността между различните политики на ЕС налага да се подхожда с изключително внимание при забраната на вноса на хранителни продукти, третирани със забранени в ЕС продукти. |
| --- | --- |

4.15.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (ОB L 309, 24.11.2009 г., стр. 71).

1

(2)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди.

2

Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди

(3)  Евростат, Pesticides sales in the EU (Продажбите на пестициди в ЕС).

3

(4)  Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 1).

4

(5)  ФАО, Hunger Hotspots — FAO-WFP early warnings on acute food insecurity (Горещи точки на глада — ранно предупреждение относно остра несигурност в доставките на храни от ФАО и СПП).

5

(6)  Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 1).

6

(7)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020) 381) (ОВ C 429 от 11.12.2020 г., стр. 268).

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020) 381) (ОВ C 429 от 11.12.2020 г., стр. 268).

8

(9)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди.

9

Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди

(10)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020) 381) (ОВ C 429 от 11.12.2020 г., стр. 268).

10

(11)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Интегрираното производство в Европейския съюз“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 214, 8.7.2014 г., стр. 8).

11

(12)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди.

12

Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди

(13)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди.

13

Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди

(14)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди.

14

Оценка на Директивата за устойчива употреба на пестициди

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/145

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 по отношение на обмена на съхраняваната в електронните регистри информация за икономическите оператори, които движат акцизни стоки между държавите членки за търговски цели“

(COM(2022) 539 final — 2022/0331 (CNS))

(2023/C 100/22)

| Искане за консултация | Съвет на Европейския съюз, 27.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 113 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 209/0/3 |

Искане за консултация

Съвет на Европейския съюз, 27.10.2022 г.

Правно основание

Член 113 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

209/0/3

След като прецени, че съдържанието на Предложението за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 389/2012 по отношение на обмена на съхраняваната в електронните регистри информация за икономическите оператори, които движат акцизни стоки между държавите членки за търговски цели (1) е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 574-тата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 декември 2022 г. (заседание от 14 декември 2022 г.), Комитетът реши с 209 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 539 final.

1

---

| 16.3.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 100/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 100/146

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в района, обхванат от Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (SIOFA)“

(COM(2022) 563 final — 2022/348 (COD))

(2023/C 100/23)

| Консултация | Европейски парламент, 9.11.2022 г. |
| --- | --- |
| | Съвет, 10.11.2022 г. |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 14.12.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 574 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 202/0/3 |

Консултация

Европейски парламент, 9.11.2022 г.

Съвет, 10.11.2022 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

14.12.2022 г.

Пленарна сесия No

574

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

202/0/3

Тъй като безрезервно одобрява съдържанието на предложението и счита, че то не изисква никакъв коментар от негова страна, Комитетът реши да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 14 декември 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---