# Europeiska unionens C 53/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 53 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången13 februari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 53

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången13 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 53/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 53/02 | Meddelande från kommissionen om upphovsrättsligt skydd av utformningen av den gemensamma sidan på euromynten: uppdaterad förteckning över utsedda myndigheter | 2 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 53/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  )

1

1

2023/C 53/02

Meddelande från kommissionen om upphovsrättsligt skydd av utformningen av den gemensamma sidan på euromynten: uppdaterad förteckning över utsedda myndigheter

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 53/03 | Eurons växelkurs – 10 februari 2023 | 4 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 53/03

Eurons växelkurs – 10 februari 2023

4

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 53/04 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 | 5 |
| 2023/C 53/05 | Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 | 11 |
| 2023/C 53/06 | Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn | 22 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 53/04

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

5

2023/C 53/05

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

11

2023/C 53/06

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 53/01)

Kommissionen beslutade den 3 februari 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M10976. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M10976. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/2

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om upphovsrättsligt skydd av utformningen av den gemensamma sidan på euromynten: uppdaterad förteckning över utsedda myndigheter

(2023/C 53/02)

Efter Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 är det nödvändigt att uppdatera förteckningen över utsedda myndigheter i de deltagande medlemsstater som tilldelats upphovsrätten till utformningen av den gemensamma sidan på euromynten. Bilagan till kommissionens meddelande om upphovsrättsligt skydd av utformningen av den gemensamma sidan på euromynten (2015/C 115/01) (EUT C 115, 10.4.2015, s. 1) ska därför ersättas med bilagan till det här meddelandet.

---

BILAGA

Förteckning över de utsedda myndigheter som omnämns i punkt 2 i meddelandet

| BELGIEN | : | Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt) (Finansministeriet – Statskasseförvaltningen) |
| --- | --- | --- |
| TYSKLAND | : | Bundesministerium der Finanzen (Förbundsfinansministeriet) |
| ESTLAND | : | Eesti Pank (Estlands centralbank) |
| IRLAND | : | Finansministern |
| GREKLAND | : | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών – Γενικό Λογιστήριο του Κράτους – Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Ekonomi- och finansministeriet – Statliga revisionsmyndigheten – 25:e direktoratet för kapitaltransfereringar, lånegarantier och säkerheter) |
| SPANIEN | : | Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Generaldirektoratet för statskassan och finanspolitiken) |
| FRANKRIKE | : | Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministeriet för ekonomi, finans och industriell och digital suveränitet: Generaldirektoratet för statskassan) |
| KROATIEN | : | Hrvatska narodna banka (Kroatiens centralbank) |
| ITALIEN | : | Ministerio dell’ Economia e delle Finanze (Finans- och ekonoministeriet) |
| CYPERN | : | Central Bank of Cyprus (Cyperns centralbank) |
| LETTLAND | : | Latvijas Banka (Lettlands centralbank) |
| LITAUEN | : | Lietuvos bankas (Litauens centralbank) |
| LUXEMBURG | : | Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Finansministeriet – Statskasseförvaltningen) |
| MALTA | : | Bank Centrali ta’ Malta – Central Bank of Malta |
| NEDERLÄNDERNA | : | Ministerie van Financiën – Directie Binnen lands Geldwezen (Finansministeriet – avdelningen för inrikes penningväsen) |
| ÖSTERRIKE | : | Münze Österreich AG (Österrikes myntverk) |
| PORTUGAL | : | Imprensa Nacional - Casa da Moeda (Nationella sedeltryckeriet - myntverket) |
| SLOVENIEN | : | Ministrstvo za finance (Finansministeriet) |
| SLOVAKIEN | : | Národná banka Slovenska (Slovakiens centralbank) |
| FINLAND | : | Finansministeriet |

BELGIEN

:

Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt) (Finansministeriet – Statskasseförvaltningen)

TYSKLAND

:

Bundesministerium der Finanzen (Förbundsfinansministeriet)

ESTLAND

:

Eesti Pank (Estlands centralbank)

IRLAND

:

Finansministern

GREKLAND

:

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών – Γενικό Λογιστήριο του Κράτους – Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Ekonomi- och finansministeriet – Statliga revisionsmyndigheten – 25:e direktoratet för kapitaltransfereringar, lånegarantier och säkerheter)

SPANIEN

:

Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Generaldirektoratet för statskassan och finanspolitiken)

FRANKRIKE

:

Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministeriet för ekonomi, finans och industriell och digital suveränitet: Generaldirektoratet för statskassan)

KROATIEN

:

Hrvatska narodna banka (Kroatiens centralbank)

ITALIEN

:

Ministerio dell’ Economia e delle Finanze (Finans- och ekonoministeriet)

CYPERN

:

Central Bank of Cyprus (Cyperns centralbank)

LETTLAND

:

Latvijas Banka (Lettlands centralbank)

LITAUEN

:

Lietuvos bankas (Litauens centralbank)

LUXEMBURG

:

Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Finansministeriet – Statskasseförvaltningen)

MALTA

:

Bank Centrali ta’ Malta – Central Bank of Malta

NEDERLÄNDERNA

:

Ministerie van Financiën – Directie Binnen lands Geldwezen (Finansministeriet – avdelningen för inrikes penningväsen)

ÖSTERRIKE

:

Münze Österreich AG (Österrikes myntverk)

PORTUGAL

:

Imprensa Nacional - Casa da Moeda (Nationella sedeltryckeriet - myntverket)

SLOVENIEN

:

Ministrstvo za finance (Finansministeriet)

SLOVAKIEN

:

Národná banka Slovenska (Slovakiens centralbank)

FINLAND

:

Finansministeriet

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/4

---

Eurons växelkurs (1)

10 februari 2023

(2023/C 53/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0690 |
| JPY | japansk yen | 139,88 |
| DKK | dansk krona | 7,4445 |
| GBP | pund sterling | 0,88348 |
| SEK | svensk krona | 11,1630 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9872 |
| ISK | isländsk krona | 152,10 |
| NOK | norsk krona | 10,8710 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,692 |
| HUF | ungersk forint | 389,78 |
| PLN | polsk zloty | 4,7810 |
| RON | rumänsk leu | 4,9020 |
| TRY | turkisk lira | 20,1357 |
| AUD | australisk dollar | 1,5432 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4364 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3916 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6904 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4199 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 354,10 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,0834 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,2837 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 233,33 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6314 |
| PHP | filippinsk peso | 58,207 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,057 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6245 |
| MXN | mexikansk peso | 20,0540 |
| INR | indisk rupie | 88,2475 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0690

JPY

japansk yen

139,88

DKK

dansk krona

7,4445

GBP

pund sterling

0,88348

SEK

svensk krona

11,1630

CHF

schweizisk franc

0,9872

ISK

isländsk krona

152,10

NOK

norsk krona

10,8710

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,692

HUF

ungersk forint

389,78

PLN

polsk zloty

4,7810

RON

rumänsk leu

4,9020

TRY

turkisk lira

20,1357

AUD

australisk dollar

1,5432

CAD

kanadensisk dollar

1,4364

HKD

Hongkongdollar

8,3916

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6904

SGD

singaporiansk dollar

1,4199

KRW

sydkoreansk won

1 354,10

ZAR

sydafrikansk rand

19,0834

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,2837

IDR

indonesisk rupiah

16 233,33

MYR

malaysisk ringgit

4,6314

PHP

filippinsk peso

58,207

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,057

BRL

brasiliansk real

5,6245

MXN

mexikansk peso

20,0540

INR

indisk rupie

88,2475

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 13.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/5

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

(2023/C 53/04)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 6b.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning med ursprung i en medlemsstat

(förordning (EU) nr 1151/2012)

”Χαλλούμι” / (Halloumi) / ”Hellim”

EU-nr: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

SUB (X) SGB ( )

1.   Produktens namn

”Χαλλούμι” / (Halloumi) / ”Hellim”

2.   Medlemsstat till vilken det geografiska området hör

Cypern

3.   Myndighet i medlemsstaten som meddelar standardändringen

Jordbruksavdelningen – ministeriet för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

4.   Beskrivning av den eller de ändringar som godkänts

Enligt artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 (2) får ändringen av fukthalten i den obearbetade produkten till högst 52 % och ändringen av produktens vikt till högst 1 200 g betraktas som ”standardändringar”, eftersom de inte innebär någon ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller av användningen av denna beteckning, det inte finns någon risk för att de samband som avses i artikel 5.1 b ogiltigförklaras när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och de inte medför några ytterligare begränsningar för handeln med produkten. De påverkar inte heller klassificeringen av Halloumi som halvhård ost (Codex General Standard for Cheese CODEX Stan 283–1978). Produktens särskilda egenskaper att den inte flyter ut eller smälter vid höga temperaturer, vilket beror på att Halloumi hettas upp till 90 °C under ostframställningen, är oförändrade. Dessutom förblir produktens fetthalt i torrsubstansen, salthalt och surhetsgrad oförändrade. Både doften och smaken bevaras eftersom ökningen av fukt och storlek inte förväntas leda till några förändringar av dessa egenskaper.

Dessutom bör ändringarna av den komjölk som används för att framställa Halloumi, som innebär att sådan mjölk kan komma från alla koraser som lever och föds upp i det avgränsade geografiska området, och ändringen avseende procentandelen grovfoder som används i kornas foder och procentandelen fodertillskott i denna kost, betraktas som ”standardändringar”, eftersom de inte påverkar de delar som avses i artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. Ändringarna ökar i synnerhet inte begränsningarna av handeln med produkten eller dess råvaror. De påverkar inte heller produktens väsentliga egenskaper eller sambandet, eftersom ingen av ovanstående punkter grundar sig på eller kan hänföras till särskilda djurraser eller en viss typ av foder.

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Tredje stycket under rubriken ”Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet” ändras för att göra det möjligt att fastställa en högsta fukthalt på 52 % i stället för 46 %.

Produktionsförhållandena för Halloumi under tidigare årtionden var mycket annorlunda och standarderna låg långt under de nuvarande nivåerna för livsmedelshygien och livsmedelssäkerhet.

De nuvarande produktionsprocesserna för Halloumi har anpassats så att de flesta av dem sker vid kontrollerade låga temperaturer. De ändrade produktionsförhållandena syftar till att uppnå en maximal produktsäkerhetsnivå. Efter att ha hettats upp till 90 °C kyls Halloumi till 7 °C och sänks omedelbart ned i saltlake; den får ligga kvar i saltlaken, vid kontrollerade låga temperaturer, i 24–72 timmar innan den förpackas. Den förvaras därefter vid temperaturer under 7 °C under hela sin livstid. Att förvara Halloumi i saltlake vid låg temperatur för att förbättra produktsäkerheten ökar den mängd saltlake som tas upp av produkten. Detta har också påvisats i relevant litteratur (Influence of the Temperature of Salt Brine on Salt Uptake by Ragusano Cheese, C. Melilli, D. M. Barbano, G. Licitra, G. Portelli, G. Di Rosa, och S. Carpino, 2003), där det konstaterades att fuktförlusten var högre vid högre temperaturer när Ragusano-ost fick ligga kvar i saltlake vid olika temperaturer.

Femte stycket under rubriken ”Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet” ändras för att göra det möjligt att uppnå en högsta vikt på 1,2 kg för Halloumi, som tidigare begränsades till 150–350 g.

Tillverkningen av Halloumi i större portioner tycks tillgodose både restaurangbranschens nuvarande krav och konsumenternas efterfrågan. Restaurangbranschen vill gärna att Halloumi finns tillgänglig i större portioner, så att den kan använda den utifrån sina behov genom att skära upp produkten till önskade storlekar. Konsumenter vill kunna köpa Halloumi i större portioner, särskilt för sociala sammankomster, eftersom större (familje)paket faktiskt ger bättre valuta för pengarna än mindre förpackningar.

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

I tredje och femte styckena under rubriken ”Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)” anges att den komjölk som används för att framställa Halloumi ska komma från svartvitbrokiga kor. Genom den föreslagna ändringen ändras dessa hänvisningar så att den komjölk som används för att framställa Halloumi kan komma från alla koraser som lever och föds upp i det avgränsade geografiska området (Cypern).

En ökad efterfrågan på mjölk har inneburit att jordbrukarna har börjat leta efter nya och mer produktiva raser vars mjölk håller bättre kvalitet. Detta gör i själva verket att inspektionen och spårningen av den mjölk som är avsedd för framställningen av Halloumi försvåras.

I femte stycket under rubriken ”Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)” anges att korna som producerar den mjölk som används för att framställa Halloumi ”utfodras med grovfoder, hö, ensilage och halm som produceras på Cypern, främst av inhemska foderväxter, samt fodertillskott. Korna utfodras närmare bestämt med lokalt producerat foder (35–40 %) (grönfoderväxter, hö, ensilage och halm/stubb). Återstående 60–65 % utgörs av fodertillskott, huvudsakligen i form av korn, majs, soja och kli. När det gäller fodertillskottet produceras 20 % av kornet och kliet lokalt, medan sojan och majsen importeras.” Den föreslagna ändringen ändrar dessa hänvisningar för att möjliggöra användning av proteinfoder som t.ex. mjöl från spritade och delvis skalade sojabönor, produkter och biprodukter av olika råvaror som vetekli samt oorganiska ämnen, vitaminer och mikronäringsämnen. Procentandelen grovfoder som används i kornas foder och procentandelen fodertillskott i fodret upphör dessutom att tillämpas.

När det gäller foder utgör fastställandet av särskilda procentsatser ett hinder för kontrollförfarandet och spårningen av det foder som används för produktion av mjölk avsedd för produktion av Halloumi, eftersom det tenderar att omfatta andra spannmål och proteinfoder.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Χαλλούμι” / (Halloumi) / ”Hellim”

EU-nr: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på sub eller sgb]

”Χαλλούμι” / (Halloumi) / ”Hellim”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Cypern

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Namnet ”Halloumi” kommer att användas i hela texten och står för de namn som anges ovan, dvs.:

”Χαλλούμι” (Halloumi) och ”Hellim”.

Det finns två typer av Halloumi – färsk och lagrad.

Färsk Halloumi tillverkas av ostmassa framställd genom ystning av mjölk med löpe. Den upphettas och formas till sin karakteristiska form. Den är halvhård och elastisk, vikt (till formen av en rektangel eller halvcirkel) och vit till ljust gulaktig. Texturen är tät och osten är lätt att skiva och har karakteristisk doft och smak. Den doftar kraftigt av mjölk/vassla och har arom och smak av mynta, doft av stallbacke och skarp, salt smak. Fukthalten är högst 52 %, fetthalten minst 43 % (av torrvikten) och salthalten högst 3 %.

Lagrad Halloumi tillverkas av ostmassa framställd genom ystning av mjölk med löpe. Den upphettas och formas till sin karakteristiska form och får mogna i saltat löpe i minst 40 dagar. Den är halvhård till hård, mindre elastisk, vikt (till formen av en rektangel eller halvcirkel) och vit till gulaktig. Texturen är tät och osten är lätt att skiva och har karakteristisk doft och smak. Den doftar kraftigt av mjölk/vassla och har arom och smak av mynta, doft av stallbacke och skarp, salt smak. Den är något bitter och mycket salt. Fukthalten är högst 37 %, fetthalten minst 40 % (av torrvikten), salthalten högst 6 % och surhetsgraden 1,2 % (uttryckt som andelen mjölksyra av torrvikten).

Halloumi-ostar väger mellan 150 och 1 200 gram.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

För den mjölk som används för att framställa Halloumi gäller följande, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i förordning (EU) nr 664/2014:

Får- och getmjölken kommer från lokala raser och andra raser, inklusive korsningar med dem, som betar året runt om väderförhållandena tillåter det. Allt grovfoder som ges till fåren och getterna är lokalt producerat (grönfoder, hö, ensilage, halm/stubb och bete bestående av vilda växter). Fodertillskott i form av spannmål inklusive korn och majs, proteinfoder som mjöl från spritade och delvis skalade sojabönor, produkter och biprodukter av olika råvaror som vetekli samt oorganiska ämnen, vitaminer och mikronäringsämnen får användas.

Komjölken kommer från kor som hålls i stall och utfodras med grovfoder, hö, ensilage och halm som produceras på Cypern, främst av inhemska foderväxter, samt fodertillskott. Korna utfodras närmare bestämt med lokalt producerat foder (grönfoderväxter, hö, ensilage och halm/stubb). Återstoden av deras foder består av fodertillskott som innehåller främst korn och majs, proteinfoder som mjöl från spritade och delvis skalade sojabönor, produkter och biprodukter av olika råvaror som vetekli samt oorganiska ämnen, vitaminer och mikronäringsämnen.

Mjölk (färsk får- eller getmjölk eller en blandning av dessa, med eller utan tillsats av komjölk), löpe (dock inte grislöpe), färska eller torkade cypriotiska myntablad (Mentha viridis) och salt. Andelen får- eller getmjölk eller blandning därav ska alltid överstiga andelen komjölk. När komjölk används i Halloumi vid sidan av får- eller getmjölk eller blandning därav får alltså andelen komjölk inte vara större än andelen får- eller getmjölk eller blandning därav. Vid tillverkning av Halloumi används cypriotisk helmjölk. Mjölken ska vara pastöriserad eller ha upphettats till över 65 °C. Mjölken får inte vara kondenserad och får inte innehålla mjölkpulver, kondenserad mjölk, kaseinsalter, färgämnen, konserveringsmedel eller andra tillsatser. Mjölken får inte innehålla antibiotika, bekämpningsmedel eller andra skadliga ämnen.

Får- och getmjölken kommer från lokala raser och andra raser, inklusive korsningar med dem, som föds upp inom det avgränsade geografiska området.

Komjölken kommer från kor som gradvis har införts på Cypern och som föds upp inom det avgränsade geografiska området.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Den får-, get- och komjölk som utgör råvaran för framställningen av ”Halloumi” produceras i det avgränsade geografiska området. Själva Halloumi-osten framställs också i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Halloumi” ska förpackas i det avgränsade geografiska området av följande skäl: a) Halloumi ska förpackas omedelbart efter framställningen för att förhindra ytterligare mognad. b) Produktionsprocessen för Halloumi (framställning och förpackning) får inte avbrytas (kontinuerlig produktion). c) För att garantera spårbarhet ska produkten förpackas av tillverkaren och märkas på föreskrivet sätt. d) För att förhindra att ost som tillverkas utanför Cyperns territorium saluförs med den skyddade ursprungsbeteckningen Halloumi, så att produktens kvalitet och ursprung kan garanteras och de erforderliga kontrollerna genomföras.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Om en blandning av mjölksorter används vid framställningen av ”Halloumi” ska de olika sorterna anges på etiketten, i fallande ordning efter procentuell andel.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

De administrativa gränserna för distrikten Nicosia, Limassol, Larnaca, Famagusta, Pafos och Kyrenia.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer: Cypern har Medelhavsklimat som kännetecknas av varma, torra somrar och milda, fuktiga vintrar. Öns terräng spelar också en mycket viktig roll: Bergen får relativt mycket nederbörd och påverkar hydrologi och miljö i de lägre områdena, eftersom de många vattendragen fylls med vatten från källor i flera månader efter det att regnet har upphört. I förhållande till sin storlek har Cypern en av de rikaste flororna i Medelhavsområdet, på grund av den geologiska strukturen, klimatet, det geografiska läget, det omgivande havet och landets konturer (Tsintidis o.a., 2002). Det finns 1 908 olika växtarter, varav 140 är endemiska, dvs. bara finns på Cypern (skogsdepartementet, 2004). Slutligen inkluderar de lokala mjölkdjursraserna på Cypern det lokala fettsvansfåret, som är väl anpassat till det torra klimatet och de höga temperaturerna i området, samt de lokala Machaira- och Pissourigetterna. Kiosfåret och Damaskusgeten (som introducerades på 1950- respektive 1930-talet) är också lokala rastyper, vars morfologiska och produktiva egenskaper skilt sig från dem hos ursprungsbesättningarna efter ett mångårigt nationellt avelsprogram.

Mänskliga faktorer: Historiska referenser visar att tillverkningen av Halloumi på Cypern varit känd sedan urminnes tider. Halloumi omnämns som ”calumi” i en kodex med fem handskrifter om Cyperns historia som förvaras i biblioteket på Correr-museet i Venedig. Kodexen daterar sig till 1554, och detta är det äldsta skriftliga omnämnandet av Halloumi som påträffats hittills. Det finns också senare referenser till Halloumi, bl.a. av arkimandriten Kyprianos 1788.

Betydelsen av Halloumi i lokalbefolkningens liv framgår tydligt i konsten (poesi, litteratur) och av den plats den haft vid jordbruksutställningar (Lyssi 1939). Förteckningen över klasser och kontantpriser samt villkoren för deltagande i jordbruksutställningen i Lyssi, som offentliggjorts på både grekiska och turkiska, inbegriper de produkter som kan delta i tävlingen. Det turkiska namnet på ”Halloumi” är ”Hellim”. Turkcypriotiska tillverkare av Halloumi använder båda namnen på den traditionella produkten, eller bara namnet ”Hellim”. Det finns omfattande belägg för att de två namnen ”Halloumi” och ”Hellim” avser samma traditionella cypriotiska produkt, för vilken båda namnen används (dagstidningen Halkin Sesi 1959 och 1962, samt produktförpackningen för export, där båda namnen finns med).

Ett annat bevis för det nära sambandet mellan produkten och öns invånare är att ”Halloumas”, ”Hallouma”, ”Halloumakis” och ”Halloumis” i dag är vanliga cypriotiska efternamn.

Sedan urminnes tider har Halloumi varit en viktig del av kosten på Cypern (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) och har tillgodosett cypriotiska familjers behov året runt. Halloumi var ”den berömda cypriotiska osten, framställd med en särskild metod”, ett av de vanligaste tillbehören till bröd i varje cypriotiskt hushåll och oumbärlig för varje familj på landsbygden (Xioutas, 2001). Halloumi har konsumerats lokalt men också sedan urminnes tider exporterats till olika länder (Archimandrite Kyprianos, 1788), bl.a. Egypten, Syrien, Grekland, Turkiet, Palestina, Frankrike, Sudan, Storbritannien, Amerika, Australien och Kina (Dawe, 1928).

Produktionsprocessen är unik, särskilt de steg där produkten upphettas till hög temperatur under viss tid, vikningen och tillsatsen av cypriotisk mynta. Upphettningen av ostmassan är mycket väsentlig eftersom den, enligt en relevant undersökning, förstärker produktens organoleptiska egenskaper. Upphettningen av ostmassan till hög temperatur ger framför allt höga halter av vissa grundläggande kemiska föreningar som bidrar till att ge Halloumi dess smak. Det rör sig exempelvis om laktoner som delta-dodekalakton (med fruktig smak) och delta-dekalakton (med gräddig smak) samt metylketoner, som har mjölkaktig smak (P. Papademas, 2000).

Den typiska vikning av ostmassan som är ett led i den traditionella bearbetningen skiljer Halloumi från alla andra ostar. Detta traditionella bruk har sin förklaring i att det gjort det lättare att lägga ostarna i de behållare där de förvaras i vassla. Dessutom placeras myntabladen mellan lagren av ostmassa (i samband med vikningen) så att de hålls på plats och myntan kan ge slutprodukten dess karakteristiska arom. Användningen av mynta (Mentha viridis) i samband med vikningen ger slutprodukten dess karakteristiska arom tack vare förekomsten av terpenerna pulegon och karvon (Papademas och Robinson, 1998). Det är de lokala tillverkarna som besitter kunskapen om denna produktionsprocess.

Specifika uppgifter om produkten

Produkten har följande särskilda egenskaper:

| a) | Den flyter inte ut eller smälter vid höga temperaturer (och kan ätas som den är eller stekt, grillad osv.). |
| --- | --- |

a)

Den flyter inte ut eller smälter vid höga temperaturer (och kan ätas som den är eller stekt, grillad osv.).

| b) | Värmebehandlingen av ostmassan i vassla vid över 90 °C under minst 30 minuter, vilket är ett unikt inslag i produktionsprocessen och bidrar till produktens särskilda organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Värmebehandlingen av ostmassan i vassla vid över 90 °C under minst 30 minuter, vilket är ett unikt inslag i produktionsprocessen och bidrar till produktens särskilda organoleptiska egenskaper.

| c) | Vikningen, som ger produkten dess särskilda form. |
| --- | --- |

c)

Vikningen, som ger produkten dess särskilda form.

| d) | De organoleptiska egenskaperna (karakteristisk doft och smak – stark doft av mjölk/vassla och arom och smak av mynta, doft av stallbacke och skarp, salt smak), som främst härrör från får- och getmjölken och påverkas av djurens föda, myntan som tillsätts under produktionsprocessen och de flyktiga föreningar som bildas under värmebehandlingen av ostmassan i vassla. |
| --- | --- |

d)

De organoleptiska egenskaperna (karakteristisk doft och smak – stark doft av mjölk/vassla och arom och smak av mynta, doft av stallbacke och skarp, salt smak), som främst härrör från får- och getmjölken och påverkas av djurens föda, myntan som tillsätts under produktionsprocessen och de flyktiga föreningar som bildas under värmebehandlingen av ostmassan i vassla.

| e) | Den traditionella karaktären, som har sin grund i att osten sedan urminnes tider tillverkats på Cypern enligt den traditionella metod som gått i arv från generation till generation. I dag är det de lokala tillverkarna som besitter kunskapen om denna process. |
| --- | --- |

e)

Den traditionella karaktären, som har sin grund i att osten sedan urminnes tider tillverkats på Cypern enligt den traditionella metod som gått i arv från generation till generation. I dag är det de lokala tillverkarna som besitter kunskapen om denna process.

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Sambandet mellan Halloumi och den geografiska omgivningen har sin grund i öns särpräglade Medelhavsklimat. Den lokala växtlighet som mjölkdjuren konsumerar varierar från grönbete till halvtorrt och slutligen torrt foder, alltefter det lokala mikroklimatets karakteristiska faser. En del av dessa växter är endemiska. Denna lokala cypriotiska växtlighet, som konsumeras av djuren antingen färsk eller torkad, har avgörande inverkan på mjölkens kvalitet och därmed ostens särskilda egenskaper (Papademas, 2000). Förekomsten av bacillen Lactobacillus cypricasei (Lactobacillus från cypriotisk ost), som har isolerats endast i cypriotisk Halloumi, vittnar om sambandet mellan öns mikroflora och produkten (Lawson m.fl., 2001). Tillsatsen av cypriotisk mynta bidrar ytterligare till produktens karakteristiska smak. Andra faktorer som påverkar produktens organoleptiska egenskaper, särskilt smaken och doften, är den typ av mjölk som används, eftersom får- och getmjölk innehåller särskilda fettsyror med låg molekylvikt, och de flyktiga föreningar som bildas under produktionsprocessen.

När det gäller sambandet mellan mänskliga faktorer och produkten betraktas Halloumi som en traditionell produkt på Cypern eftersom den, såsom beskrivs i punkt 5.1, sedan urminnes tider har spelat en mycket viktig roll i öbornas (både grek- och turkcyprioter) liv och kost, och kunskapen om produktionsprocessen har gått i arv från generation till generation. Både den karakteristiska vikta formen och den särskilda egenskapen att osten inte smälter vid hög temperatur beror på denna traditionella produktionsprocess som förts vidare genom generationerna.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument.

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 13.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/11

---

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

(2023/C 53/05)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 6b.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning med ursprung i en medlemsstat (förordning (EU) nr 1151/2012)

”Džiugas”

EU-nr PGI-LT-02372-AM01-8.11.2022

SGB (x) SUB

1.   Produktens namn

”Džiugas”

2.   Medlemsstat till vilken det geografiska området hör

Litauen

3.   Myndighet i medlemsstaten som meddelar standardändringen

Republiken Litauens jordbruksministerium

4.   Beskrivning av den eller de ändringar som godkänts

Ändring 1:

Punkt 4 i den nuvarande specifikationen och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet har följande lydelse:

| ”4. | Beskrivning av produkten |
| --- | --- |

”4.

Beskrivning av produkten

Osten ’Džiugas’ är en medelfet hårdost som tillverkas av komjölk som har standardiserats, pastöriserats och ystats med enzymer. Ostmassan genomgår därefter särskild behandling och lagring. Osten tillverkas endast av komjölk som samlas in under betesperioden, vilket ger de långlagrade ostarna de bästa organoleptiska och mikrobiologiska egenskaperna.”

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”4. | Beskrivning av produkten |
| --- | --- |

”4.

Beskrivning av produkten

Osten ’Džiugas’ tillverkas av komjölk som har standardiserats, pastöriserats och koagulerats med hjälp av enzymer. Ostmassan genomgår därefter särskild behandling och lagring. Osten tillverkas endast av komjölk som samlas in under betesperioden, vilket ger de långlagrade ostarna de bästa organoleptiska och mikrobiologiska egenskaperna.”

Motivering

Beskrivningen av osten i denna punkt har ändrats och osten klassificeras inte längre utifrån fetthalt och hårdhet, vilket innebär att begreppen ”medelfet” och ”hårdost” har strukits. Enligt det litauiska jordbruksministeriets förordning nr 3D-335 av den 13 juni 2008 om godkännande av förteckningen över kvalitetskrav för ostar är dessa klassificeringar inte obligatoriska och kan tillhandahållas som komplement.

Ändring 2:

Tabell 1 (Organoleptiska egenskaper för osten ”Džiugas”) i punkt 4 i den nuvarande specifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet har följande lydelse:

”Tabell 1. Organoleptiska egenskaper för osten ’Džiugas’

| Indikator | Beskrivning |
| --- | --- |
| Färg | Ost som lagrats i minst 12 månader: krämfärgad/gulaktig, något mer intensiv nära skalet.
  Ost som lagrats i minst 18 månader: gulaktig till krämfärgad, något mer intensiv (och med en grönaktig skiftning) nära skalet. Ost som lagrats i minst 24 månader: gulaktig till krämfärgad, med en något mer intensiv matt grönaktig färg nära skalet.
  Ost som lagrats i minst 36 månader: gul, eventuellt med en rödgul eller brun marmorerad skiftning, något mer intensiv nära skalet.
  Ost som lagrats i minst 48 månader: gul, eventuellt med en orange skiftning, något mer intensiv nära skalet. |
| Färg | Ost som lagrats i minst 60 månader: gul till mörkgul med en rödgul skiftning, mörkare längs kanterna nära skalet och en märkbart intensivare färgnyans. Ostens snittyta är gul med en orange skiftning och innehåller synliga vita kalciumsaltkristaller. |
| Utseende | Mått för den flata cylindriska osten: höjd 9,0–10,0 cm, diameter 22,0–24,0 cm, vikt 4,2–4,5 kg. |
| Snittyta | Osten har inga hål, även om den ibland kan ha oregelbundna pipor och små sprickor. Små vita isolerade kalciumsaltkristaller och kristaller av aminosyran tyrosin kan också finnas. |
| Smak och lukt | Osten har en kraftig och söt men samtidigt skarp smak, med varma och något fruktiga eftersmaker. En subtil frisk smak med en arom av mjölksyra och torkad ost. |
| Textur | Ostmassan är hård, men bryts lätt. Ju längre osten har lagrats desto hårdare blir den och kristallerna blir mer knapriga.” |

Indikator

Beskrivning

Färg

Ost som lagrats i minst 12 månader: krämfärgad/gulaktig, något mer intensiv nära skalet.

Ost som lagrats i minst 18 månader: gulaktig till krämfärgad, något mer intensiv (och med en grönaktig skiftning) nära skalet. Ost som lagrats i minst 24 månader: gulaktig till krämfärgad, med en något mer intensiv matt grönaktig färg nära skalet.

Ost som lagrats i minst 36 månader: gul, eventuellt med en rödgul eller brun marmorerad skiftning, något mer intensiv nära skalet.

Ost som lagrats i minst 48 månader: gul, eventuellt med en orange skiftning, något mer intensiv nära skalet.

Färg

Ost som lagrats i minst 60 månader: gul till mörkgul med en rödgul skiftning, mörkare längs kanterna nära skalet och en märkbart intensivare färgnyans. Ostens snittyta är gul med en orange skiftning och innehåller synliga vita kalciumsaltkristaller.

Utseende

Mått för den flata cylindriska osten: höjd 9,0–10,0 cm, diameter 22,0–24,0 cm, vikt 4,2–4,5 kg.

Snittyta

Osten har inga hål, även om den ibland kan ha oregelbundna pipor och små sprickor. Små vita isolerade kalciumsaltkristaller och kristaller av aminosyran tyrosin kan också finnas.

Smak och lukt

Osten har en kraftig och söt men samtidigt skarp smak, med varma och något fruktiga eftersmaker. En subtil frisk smak med en arom av mjölksyra och torkad ost.

Textur

Ostmassan är hård, men bryts lätt. Ju längre osten har lagrats desto hårdare blir den och kristallerna blir mer knapriga.”

Texten har ändrats på följande sätt:

”Tabell 1. Organoleptiska egenskaper för osten ’Džiugas’

| Indikator | Beskrivning |
| --- | --- |
| Färg | Ost som lagrats i minst 12 månader: gräddvit/gulaktig, något mer intensiv nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 18 månader: gulaktig till gräddvit, något mer intensiv och med en grönaktig skiftning nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 24 månader: gulaktig till gräddvit, med en något mer intensiv matt grönaktig färg nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 36 månader: gul, eventuellt med en rödgul eller brun marmorerad skiftning, något mer intensiv nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 48 månader: gul, eventuellt med en orange skiftning, något mer intensiv nära skorpan. Ost som lagrats i minst 60 månader: gul till mörkgul med en rödgul skiftning, mörkare längs kanterna nära skorpan och en märkbart intensivare färggradering. Ostens snittyta är gul med en orange skiftning och innehåller synliga vita kalciumsaltkristaller.
  Ost som lagrats i minst 100 månader: intensivt mörkgul, med en orange skiftning nära skorpan, en märkbart mer uttalad färggradering och mycket intensivare färger.
  Ost som lagrats i minst 120 månader: starkt gul, med en mycket uttalad färggradering nära skorpan och intensivare skiftningar i rödgult eller orange. |
| Utseende | Mått för den platta cylinderformade osten: höjd 9,0–10,0 cm, diameter 22,0–24,0 cm, vikt 4,2–4,5 kg. |
| Snittyta | Osten har inga hål, även om den ibland kan ha oregelbundna pipor och små sprickor. Små vita isolerade kalciumsaltkristaller och kristaller av aminosyran tyrosin kan också finnas. |
| Smak och lukt | Osten har en kraftig och söt men samtidigt skarp smak, och den mjölksyra som är karakteristisk för osten är fri från främmande lukt eller smak. |
| Textur | Ostmassan är hård, men bryts lätt. Ju längre osten har lagrats desto hårdare blir den, och kristallerna blir mer knapriga.” |

Indikator

Beskrivning

Färg

Ost som lagrats i minst 12 månader: gräddvit/gulaktig, något mer intensiv nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 18 månader: gulaktig till gräddvit, något mer intensiv och med en grönaktig skiftning nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 24 månader: gulaktig till gräddvit, med en något mer intensiv matt grönaktig färg nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 36 månader: gul, eventuellt med en rödgul eller brun marmorerad skiftning, något mer intensiv nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 48 månader: gul, eventuellt med en orange skiftning, något mer intensiv nära skorpan. Ost som lagrats i minst 60 månader: gul till mörkgul med en rödgul skiftning, mörkare längs kanterna nära skorpan och en märkbart intensivare färggradering. Ostens snittyta är gul med en orange skiftning och innehåller synliga vita kalciumsaltkristaller.

Ost som lagrats i minst 100 månader: intensivt mörkgul, med en orange skiftning nära skorpan, en märkbart mer uttalad färggradering och mycket intensivare färger.

Ost som lagrats i minst 120 månader: starkt gul, med en mycket uttalad färggradering nära skorpan och intensivare skiftningar i rödgult eller orange.

Utseende

Mått för den platta cylinderformade osten: höjd 9,0–10,0 cm, diameter 22,0–24,0 cm, vikt 4,2–4,5 kg.

Snittyta

Osten har inga hål, även om den ibland kan ha oregelbundna pipor och små sprickor. Små vita isolerade kalciumsaltkristaller och kristaller av aminosyran tyrosin kan också finnas.

Smak och lukt

Osten har en kraftig och söt men samtidigt skarp smak, och den mjölksyra som är karakteristisk för osten är fri från främmande lukt eller smak.

Textur

Ostmassan är hård, men bryts lätt. Ju längre osten har lagrats desto hårdare blir den, och kristallerna blir mer knapriga.”

Motivering

En beskrivning av färgerna på osten ”Džiugas” som har lagrats i minst 100 respektive 120 månader har lagts till i specifikationen.

Beskrivningen av ostens smak och doft har ändrats. Syftet med denna ändring är att ge en gemensam beskrivning av den smak och doft som är typisk för osten i alla grader av mognad.

Ändring 3:

Ändring 3:

Tabell 2 (Fysikaliska och kemiska egenskaper hos osten ”Džiugas”) i punkt 4 i den nuvarande specifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet har följande lydelse:

”Tabell 2. Fysikaliska och kemiska egenskaper hos osten ’Džiugas’

| Indikator | Standardvärden |
| --- | --- |
| Fetthalt hos ostens torrsubstans (%) | 39 –40 |
| Vattenhalt (%) | 34 –35 |
| Normal salthalt (%) | 1,8 –2,2 ” |

Indikator

Standardvärden

Fetthalt hos ostens torrsubstans (%)

39 –40

Vattenhalt (%)

34 –35

Normal salthalt (%)

1,8 –2,2 ”

Texten har ändrats på följande sätt:

”Tabell 2. Fysikaliska och kemiska egenskaper hos osten ’Džiugas’

| Indikator | Standardvärden |
| --- | --- |
| Fetthalt hos ostens torrsubstans (%) | 40 ± 3 |
| Vattenhalt (%) | 34 ± 3 |
| Koksalthalt (%) | 2,0 –0,4 ” |

Indikator

Standardvärden

Fetthalt hos ostens torrsubstans (%)

40 ± 3

Vattenhalt (%)

34 ± 3

Koksalthalt (%)

2,0 –0,4 ”

Motivering

Gränsvärdena för de fysikaliska och kemiska parametrarna för osten ”Džiugas” har ändrats. Dessa ändringar gäller delvis tillägg av ostar med mycket långa lagringstider, dvs. ostar som lagrats i minst 100 eller 120 månader. Ostar med denna mognad måste ha en lägre vattenhalt eftersom lagringstiden för dem är längre än för de andra ostar som avses. För att säkerställa att egenskaperna hos de ostar som har mycket lång lagringstid förblir oförändrade under hela lagringsperioden måste dessutom saltningstiden vara längre. Den högsta salthalt som anges i tabellen över fysikaliska och kemiska egenskaper har därför ändrats. Ostens högsta vattenhalt har ändrats för att anpassas till behoven på olika nationella marknader.

Den lägsta salthalten har minskats i linje med rekommendationerna om att minska saltkonsumtionen och göra det möjligt att distribuera produkten till ett större antal konsumenter.

Ändring 4:

Ändring 4:

Punkt 7 (produktionsmetod, råvaror) i den nuvarande specifikationen och punkt 3.3 (råvaror) i det sammanfattande dokumentet har följande lydelse:

”Råvaror:

| — | Komjölk som endast samlas in under betesperioden (maj till oktober). Korna ska inte utfordras med kompletteringsfoder under betesperioden. |
| --- | --- |

—

Komjölk som endast samlas in under betesperioden (maj till oktober). Korna ska inte utfordras med kompletteringsfoder under betesperioden.

| — | Startkulturer av stavformade mjölksyrabakterier (Lactobacillus) och termofila kocker (streptokocker). |
| --- | --- |

—

Startkulturer av stavformade mjölksyrabakterier (Lactobacillus) och termofila kocker (streptokocker).

Lactobacillus

| — | Ett mjölkkoagulerande proteolytiskt enzym av mikrobiologiskt ursprung, som erhålls genom odling av mikrosvamparten Rhizomucor miehei – Koksalt.”. |
| --- | --- |

—

Ett mjölkkoagulerande proteolytiskt enzym av mikrobiologiskt ursprung, som erhålls genom odling av mikrosvamparten Rhizomucor miehei – Koksalt.”.

Rhizomucor miehei

Texten har ändrats på följande sätt:

”Råvaror:

| — | Komjölk som endast samlas in under betesperioden (maj till oktober). Korna ska inte utfordras med kompletteringsfoder under betesperioden. |
| --- | --- |

—

Komjölk som endast samlas in under betesperioden (maj till oktober). Korna ska inte utfordras med kompletteringsfoder under betesperioden.

| — | Starterkulturer av stavformade mjölksyrabakterier (Lactobacillus) och termofila kocker (Streptococcus). |
| --- | --- |

—

Starterkulturer av stavformade mjölksyrabakterier (Lactobacillus) och termofila kocker (Streptococcus).

Lactobacillus

Streptococcus

| — | Enzym, koksalt.” |
| --- | --- |

—

Enzym, koksalt.”

Motivering

Beskrivningen av det mjölkkoagulerande mikrobiella enzymet har ändrats. Syftet med denna ändring är att ge en kortare generisk beskrivning av enzymet utan att ange typen av enzym och sättet på vilket det framställs.

Ändring 5:

Ändring 5:

Punkt 7 i den nuvarande specifikationen (produktionsmetod, produktion, 1. Produktion och koagulering av mjölkblandningen) har följande lydelse:

| ”1. | Förbehandling och koagulering av mjölkblandningen: |
| --- | --- |

”1.

Förbehandling och koagulering av mjölkblandningen:

Den insamlade obehandlade mjölken separeras, klarnas och standardiseras på ett sådant sätt att fetthalten i den lagrade ostens torrsubstans uppfyller de krav som anges i punkt 4. Mjölkblandningen pastöriseras vid en temperatur på 74 ± 2 °C i 20 sekunder. Efter pastörisering får mjölkblandningen förvaras vid en temperatur på högst 10 °C i högst 18 timmar.”

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”1. | Förbehandling och koagulering av mjölkblandningen: |
| --- | --- |

”1.

Förbehandling och koagulering av mjölkblandningen:

Den insamlade obehandlade mjölken separeras, klarnas och standardiseras på ett sådant sätt att fetthalten i den lagrade ostens torrsubstans uppfyller de krav som anges i punkt 4. Mjölkblandningen pastöriseras vid en temperatur på minst 72,5 °C i 20 sekunder. Efter pastörisering får mjölkblandningen förvaras vid en temperatur på högst 10 °C i högst 18 timmar.”

minst 72,5 °C

Motivering

Temperaturgränsen för pastörisering av mjölken har ändrats. Syftet med denna ändring är att fastställa en strängare gräns för minimitemperaturen för pastörisering av mjölken. Denna temperatur avgör kvalitativa parametrar och livsmedelssäkerhetsparametrar.

Ändring 6:

Ändring 6:

Punkt 7 (produktionsmetod, produktion 2. Koagulering av mjölken) i den nuvarande specifikationen har följande lydelse:

| ”2. | Koagulering av mjölken: |
| --- | --- |

”2.

Koagulering av mjölken:

Mjölkblandningen för framställning av ’Džiugas’ värms upp till en temperatur på 32–34 °C. Vid inokulering av mjölkblandningen tillsätts en starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form (beredd enligt det förfarande som beskrivs nedan) som motsvarar 1,5–2,0 % av blandningen till ostmaskinen och en fryst starterkultur av termofila Streptococcus thermophilus-bakterier tillsätts också. När ostmaskinen har fyllts med mjölkblandningen tillsätts ett mjölkkoagulerande proteolytiskt enzym av mikrobiologiskt ursprung. När enzymet har tillsatts blandas mjölkblandningen grundligt och lämnas att koagulera.”

Streptococcus thermophilus

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”2. | Koagulering av mjölken: |
| --- | --- |

”2.

Koagulering av mjölken:

Mjölkblandningen för framställning av ’Džiugas’ värms upp till en temperatur på 32–34 °C. Vid inokulering av mjölkblandningen tillsätts en starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form (beredd enligt det förfarande som beskrivs nedan) som motsvarar högst 2,0 % av blandningen till ostmaskinen och en fryst starterkultur av termofila Streptococcus thermophilus-bakterier tillsätts också. När ostmaskinen har fyllts med mjölkblandningen tillsätts ett mjölkkoagulerande proteolytiskt enzym av mikrobiologiskt ursprung. När enzymet har tillsatts blandas mjölkblandningen grundligt och lämnas att koagulera.”

högst

Streptococcus thermophilus

Motivering

Mängden starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form som används vid koaguleringen av mjölken har ändrats. Syftet med denna ändring är att betona att den mängd starterkultur som används beror på den förberedda starterkulturens aktivitet, mjölkens sammansättning och egenskaper samt på produktionstiden. Andelen starterkultur får inte överstiga 2 %.

Ändring 7:

Ändring 7:

Punkt 7 (produktionsmetod, produktion 3. Framställning av starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form) har följande lydelse:

| ”3. | Framställning av starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form: |
| --- | --- |

”3.

Framställning av starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form:

För att framställa starterkulturen används restvassle. Urvalet görs på grundval av kvalitet och sammansättning: Andel torrsubstans: 6,3–6,5 % Andel laktos: 4,60–4,65 % Andel fett: 0,18–0,25 % Andel protein: 0,75–0,85 % Först bereds syrningskulturen: vasslen pastöriseras, kyls ned till koaguleringstemperaturen och koaguleras med hjälp av en frystorkad starterkultur. Starterkulturen bereds sedan på följande sätt: vasslen pastöriseras, kyls ned till koaguleringstemperaturen och 2 % av syrningskulturen tillsätts.”

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”3. | Framställning av starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form: |
| --- | --- |

”3.

Framställning av starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form:

För att framställa starterkulturen används restvassle. Urvalet görs på grundval av kvalitet och sammansättning: Andel torrsubstans: minst 6,3 %. Först bereds syrningskulturen: vasslen pastöriseras, kyls ned till koaguleringstemperaturen och koaguleras med hjälp av en frystorkad starterkultur. Starterkulturen bereds sedan på följande sätt: vasslen pastöriseras, kyls ned till koaguleringstemperaturen och högst 2 % av syrningskulturen tillsätts.”

minst

högst

Motivering

Beskrivningen av framställningen av starterkulturen av mjölksyrabakterier i flytande form har ändrats. Syftet med denna ändring är att betona att det för framställning av starterkulturen är viktigt att andelen torrsubstans uppgår till minst 6,3 %. Ostmästarnas långa erfarenhet har visat att andelen torrsubstans är av avgörande betydelse för starterkulturens egenskaper.

Mängden starterkultur av mjölksyrabakterier i flytande form som används vid koaguleringen av mjölken har ändrats. Syftet med denna ändring är att betona att den mängd starterkultur som används beror på den förberedda starterkulturens aktivitet, mjölkens sammansättning och egenskaper samt på produktionstiden. Andelen starterkultur får inte överstiga 2 %.

Ändring 8:

Ändring 8:

Punkt 7 (produktionsmetod, produktion 4. Behandling av ostmassan och ostkornen) i den nuvarande specifikationen har följande lydelse:

| ”4. | Behandling av ostmassan och ostkornen: |
| --- | --- |

”4.

Behandling av ostmassan och ostkornen:

Mjölkblandningen har en koaguleringstid på 25–35 minuter. Om ostmassan är relativt hård och inte faller sönder i små flagor med skarpa kanter när den bryts och den släpper ifrån sig en distinkt klar vassle, är den färdig att skäras. Ostmassan skärs till en kornstorlek på mellan 0,7 och 1,0 cm. Skärningen tar 10 minuter. Ostkornen värms upp en andra gång genom att temperaturen höjs från 33 °C till 50 °C i 50 minuter. Den totala tidsåtgången för den andra uppvärmningen överstiger inte en timme.”

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”4. | Behandling av ostmassan och ostkornen: |
| --- | --- |

”4.

Behandling av ostmassan och ostkornen:

Mjölkblandningen har en koaguleringstid på 15–35 minuter. Om ostmassan är relativt hård och inte faller sönder i små flagor med skarpa kanter när den bryts och den släpper ifrån sig en distinkt klar vassle, är den färdig att skäras. Ostmassan skärs till en kornstorlek på mellan 0,7 och 1,0 cm. Skärningen tar upp till 15 minuter. Ostkornen värms upp en andra gång genom att temperaturen höjs från 33 °C till 50 °C i 45–55 minuter. Den totala tidsåtgången för den andra uppvärmningen överstiger inte en timme.”

15

upp till 15

45–55

Motivering

Behandlingen av ostmassan och ostkornen har ändrats, dvs. de tider som anges för koagulering och skärning har justerats. Dessa ändringar rör storleken på den skurna ostmassans korn och ostmassans fasthet, som båda beror på produktionstiden samt på mjölkens sammansättning och egenskaper.

Genom denna ändring justeras varaktigheten för den andra uppvärmningen av ostkornen, beroende på den temperatur till vilken de värms upp. Ostkornen får inte värmas upp en andra gång till en temperatur som överstiger 50 °C.

Ändring 9:

Ändring 9:

Punkt 7 (produktionsmetod, produktion 6. Saltning av osten) i den nuvarande specifikationen har följande lydelse:

| ”6. | Saltning av osten: |
| --- | --- |

”6.

Saltning av osten:

Ostarna saltas i saltbassänger i upp till sex dagar. Temperaturen på saltlaken i bassängerna ligger mellan 8 °C och 12 °C och pH-värdet ligger mellan 4,5 och 5,2. Saltkoncentrationen i saltlaken ligger mellan 18 och 22 %.”

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”6. | Saltning av osten: |
| --- | --- |

”6.

Saltning av osten:

Ostarna saltas i saltbassänger i upp till åtta dagar. Temperaturen på saltlaken i bassängerna ligger mellan 8 °C och 12 °C och pH-värdet ligger mellan 4,5 och 5,4.

åtta

5,4

Saltkoncentrationen i saltlaken ligger mellan 18 och 22 %.”

Motivering

Processen för saltning av osten har preciserats närmare, dvs. saltningens varaktighet och pH-gränsvärdena för saltlaken har ändrats. Ändringen av saltningstiden är kopplad till tillägget i specifikationen av ostar som lagrats i minst 100 månader och ostar som lagrats i minst 120 månader. På grund av den längre lagringstiden och den lägre vattenhalten måste dessa vällagrade ostar saltas i saltbassänger under en längre tid för att säkerställa att slutprodukten uppfyller kraven i punkt 4.

Saltlakens pH-värde har ändrats, eftersom pH-värdet i saltlaken kan vara så högt som 5,4 vid den tidpunkt då ostarna placeras i den.

Ändring 10:

Ändring 10:

Punkt 7 (produktionsmetod, produktion 7. Lagring och förvaring av osten) i den nuvarande specifikationen har följande lydelse:

| ”7. | Lagring och förvaring av osten: |
| --- | --- |

”7.

Lagring och förvaring av osten:

Osten lagras vid en temperatur på 10–12 °C med en relativ luftfuktighet på 80–85 % under en period på högst 30 dagar, tills osten uppnår en vattenhalt på 34–35 %. Därefter vakuumförpackas ostarna i plastpåsar. Osten lagras i 12–60 månader vid en temperatur på 8 °C och en relativ luftfuktighet på 70–85 %. Under lagringen förvaras ostarna i rum där temperaturen ligger mellan 2 och 6 °C.”

Texten har ändrats på följande sätt:

| ”7. | Lagring och förvaring av osten: |
| --- | --- |

”7.

Lagring och förvaring av osten:

Osten lagras vid en temperatur på 10–12 °C med en relativ luftfuktighet på 80–85 % under en period på högst 30 dagar, tills de krav som anges i punkt 4 har uppfyllts. Därefter vakuumpackas ostarna i plastpåsar. Osten lagras i 12–120 månader vid en temperatur som inte överstiger 10 °C. Under lagringen förvaras ostarna i rum där temperaturen ligger mellan 2 och 6 °C.”

de krav som anges i punkt 4 har uppfyllts

120

som inte överstiger 10 °C

Motivering

Processen för ostarnas lagring och förvaring har preciserats närmare, dvs. en hänvisning görs till tabellen med de fysikaliska och kemiska egenskaperna hos osten ”Džiugas”, och dessutom har den maximala lagringstiden inkluderats, temperaturen vid vilken de förpackade ostarna lagras har ändrats och den relativa luftfuktigheten anges inte längre.

Temperaturen har ändrats för att säkerställa en mer enhetlig lagringsprocess för osten. Den relativa luftfuktigheten anges inte längre eftersom ostarna lagras i förpackningen. Denna parameter har därför ingen påverkan på slutprodukten.

Ändring 11:

Ändring 11:

Punkt 8 i den nuvarande specifikationen (samband med det geografiska området, orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet, anseende eller annan egenskap) och punkt 5 i det sammanfattande dokumentet (samband med det geografiska området) har följande lydelse:

”Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet, anseende eller annan egenskap

Startkulturen erhålls från en beredd jäskultur (vasslen fermenteras med användning av en frystorkad startkultur). Startkulturen kan odlas upp till fem gånger. Startkulturen (vasslen) pastöriseras dessutom manuellt i stället för automatiskt, genom reglering av värme- eller kylventilerna.

För att se till att ostens sidoytor är mjuka och jämnt torra allteftersom hela ostens vattenhalt minskar, roteras ’Džiugas’ manuellt cirka 60 grader var tredje dag.”

Texten har ändrats på följande sätt:

”Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet, anseende eller annan egenskap

Starterkulturen erhålls från en beredd syrningskultur (vasslen fermenteras med användning av en frystorkad starterkultur) som kan odlas upp till tio gånger. Starterkulturen (vasslen) pastöriseras automatiskt.

För att säkerställa att ostens sidoytor är mjuka och jämnt torra allteftersom hela ostens vattenhalt minskar, roteras ’Džiugas’ manuellt cirka 60 grader minst två gånger per vecka.”

Motivering

Antalet odlingar av starterkulturen av mjölksyrabakterier i flytande form har ändrats. Det anges också att starterkulturen (vasslen) pastöriseras automatiskt.

Antalet odlingar har ökats för att säkerställa en stabil andel starterkulturer tack vare förbättringar av utrustningen som möjliggör automatisk pastörisering.

Ostens rotationsfrekvens under lagringen har ändrats för att säkerställa att ostens sidoytor blir mjukare och jämnare torra och att rotationsfrekvensen blir mer enhetlig.

Eftersom ändringarna inte rör produktens väsentliga egenskaper, inte ändrar sambandet med det geografiska området eller det geografiska området i sig, inte omfattar en ändring av namnet eller en del av namnet på produkten, inte påverkar det avgränsade geografiska området och inte innebär någon ökning av begränsningarna för handeln med produkten eller dess råvaror betraktas de som mindre ändringar i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel och i enlighet med avsnitt 5 i ansökan i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Džiugas”

”Džiugas”

EU-nr PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022

EU-nr PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022

SGB (x) SUB

SGB (x) SUB

1.   Namn

Namn

”Džiugas”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Litauen

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Osten ”Džiugas” tillverkas av komjölk som har standardiserats, pastöriserats och koagulerats med hjälp av enzymer. Ostmassan genomgår därefter särskild behandling och lagring. Osten tillverkas endast av komjölk som samlas in under betesperioden, vilket ger de långlagrade ostarna de bästa organoleptiska och mikrobiologiska egenskaperna.

Tabell 1.

Tabell 1.

Organoleptiska egenskaper för osten ”Džiugas”

Organoleptiska egenskaper för osten ”Džiugas”

| Indikator | Beskrivning |
| --- | --- |
| Färg | Ost som lagrats i minst 12 månader: gräddvit/gulaktig, något mer intensiv nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 18 månader: gulaktig till gräddvit, något mer intensiv och med en grönaktig skiftning nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 24 månader: gulaktig till gräddvit, med en något mer intensiv matt grönaktig färg nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 36 månader: gul, eventuellt med en rödgul eller brun marmorerad skiftning, något mer intensiv nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 48 månader: gul, eventuellt med en orange skiftning, något mer intensiv nära skorpan.
  Ost som lagrats i minst 60 månader: gul till mörkgul med en rödgul skiftning, mörkare längs kanterna nära skorpan och en märkbart intensivare färggradering. Ostens snittyta är gul med en orange skiftning och innehåller synliga vita kalciumsaltkristaller.
  Ost som lagrats i minst 100 månader: intensivt mörkgul, med en orange skiftning nära skorpan, en märkbart mer uttalad färggradering och mycket intensivare färger.
  Ost som lagrats i minst 120 månader: starkt gul, med en mycket uttalad färggradering nära skorpan och intensivare skiftningar i rödgult eller orange. |
| Utseende | Mått för den platta cylinderformade osten: höjd 9,0–10,0 cm, diameter 22,0–24,0 cm, vikt 4,2–4,5 kg. |
| Snittyta | Osten har inga hål, även om den ibland kan ha oregelbundna pipor och små sprickor. Små vita isolerade kalciumsaltkristaller och kristaller av aminosyran tyrosin kan också finnas. |
| Smak och lukt | Osten har en kraftig och söt men samtidigt skarp smak, och den mjölksyra som är karakteristisk för osten är fri från främmande lukt eller smak. |
| Textur | Ostmassan är hård, men bryts lätt. Ju längre osten har lagrats desto hårdare blir den, och kristallerna blir mer knapriga. |

Indikator

Beskrivning

Färg

Ost som lagrats i minst 12 månader: gräddvit/gulaktig, något mer intensiv nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 18 månader: gulaktig till gräddvit, något mer intensiv och med en grönaktig skiftning nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 24 månader: gulaktig till gräddvit, med en något mer intensiv matt grönaktig färg nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 36 månader: gul, eventuellt med en rödgul eller brun marmorerad skiftning, något mer intensiv nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 48 månader: gul, eventuellt med en orange skiftning, något mer intensiv nära skorpan.

Ost som lagrats i minst 60 månader: gul till mörkgul med en rödgul skiftning, mörkare längs kanterna nära skorpan och en märkbart intensivare färggradering. Ostens snittyta är gul med en orange skiftning och innehåller synliga vita kalciumsaltkristaller.

Ost som lagrats i minst 100 månader: intensivt mörkgul, med en orange skiftning nära skorpan, en märkbart mer uttalad färggradering och mycket intensivare färger.

Ost som lagrats i minst 120 månader: starkt gul, med en mycket uttalad färggradering nära skorpan och intensivare skiftningar i rödgult eller orange.

Utseende

Mått för den platta cylinderformade osten: höjd 9,0–10,0 cm, diameter 22,0–24,0 cm, vikt 4,2–4,5 kg.

Snittyta

Osten har inga hål, även om den ibland kan ha oregelbundna pipor och små sprickor. Små vita isolerade kalciumsaltkristaller och kristaller av aminosyran tyrosin kan också finnas.

Smak och lukt

Osten har en kraftig och söt men samtidigt skarp smak, och den mjölksyra som är karakteristisk för osten är fri från främmande lukt eller smak.

Textur

Ostmassan är hård, men bryts lätt. Ju längre osten har lagrats desto hårdare blir den, och kristallerna blir mer knapriga.

Tabell 1.

Tabell 1.

Fysikaliska och kemiska egenskaper hos osten ”Džiugas”

Fysikaliska och kemiska egenskaper hos osten ”Džiugas”

| Indikator | Standardvärden |
| --- | --- |
| Fetthalt hos ostens torrsubstans (%) | 40 ± 3 |
| Vattenhalt (%) | 34 ± 3 |
| Koksalthalt (%) | 2,0 ± 0,4 |

Indikator

Standardvärden

Fetthalt hos ostens torrsubstans (%)

40 ± 3

Vattenhalt (%)

34 ± 3

Koksalthalt (%)

2,0 ± 0,4

3.3.   Råvaror (endast för bearbetade produkter) och foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Råvaror (endast för bearbetade produkter) och foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

| — | Komjölk som endast samlas in under betesperioden (maj till oktober). Korna ska inte utfordras med kompletteringsfoder under betesperioden. |
| --- | --- |

—

Komjölk som endast samlas in under betesperioden (maj till oktober). Korna ska inte utfordras med kompletteringsfoder under betesperioden.

| — | Starterkulturer av stavformade mjölksyrabakterier (Lactobacillus) och termofila kocker (Streptococcus). |
| --- | --- |

—

Starterkulturer av stavformade mjölksyrabakterier (Lactobacillus) och termofila kocker (Streptococcus).

Lactobacillus

Streptococcus

| — | Ett enzym av mikrobiologiskt ursprung. – Koksalt. |
| --- | --- |

—

Ett enzym av mikrobiologiskt ursprung. – Koksalt.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Förbehandling av mjölkblandningen, produktion av starterkultur från vassle, enzymatisk koagulering av mjölkblandningen, behandling av ostmassan och ostkornen samt formning, pressning, saltning och lagring av osten äger alla rum i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning, osv.

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning, osv.

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området omfattar kommundelen Telšiai som är belägen i Telšiai-distriktet i höglandet Samogitien (Žemaitija) i nordvästra Litauen och gränsar till kommundelarna Ryškėnai, Degaičiai, Gadūnavas och Viešvėnai i distriktet Telšiai (Litauen).

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Det samband som osten ”Džiugas” har med det geografiska området bygger på produktens goda anseende, som i sin tur beror på de lokala ostmästarnas erfarenhet av att tillverka och lagra denna hårdost.

Osten ”Džiugas” tillverkas i kommundelen Telšiai, där det finns en fornborg som kallas Džiugo kalnas. Enligt folksägen är kullen uppkallad efter fältherren Džiugas från Samogitien. Man trodde att hemligheten med Džiugas styrka var en ost som han förvarade i källaren på sin bondgård, och som gav honom sällsamma krafter när han åt den.

Förr i tiden tillverkades färskost i Litauen endast med hjälp av mjölksyrabakterier som användes för koagulering av mjölken. I Samogitien i nordvästra Litauen framställde lantbrukarfruarna dock även fermenterad ost med hjälp av torkad kalvmage. På det samogitiska museet ”Alka” i Telšiai visas ostformar i trä som användes av lantbrukarfruarna för att framställa fermenterad ost. I krönikor från 1700-talet nämns att samogitierna kunde tillverka ost med en särpräglad smak, arom och konsistens och med ett särpräglat utseende. Boken Didžioji Virėja, som gavs ut av förlaget Sakala i Klaipėda 1936, innehåller ett recept på hemgjord hårdost som lagras i ett eller två år.

Didžioji Virėja

När stiftet Telšiai inrättades 1926 blev staden Telšiai huvudstad i den etnografiska och historiska regionen Samogitien och är nu regionens andliga, kulturella, pedagogiska och vetenskapliga centrum. Därför har regionens bästa hantverksmästare inom alla områden samlats i just denna stad.

Ost och andra mejeriprodukter har sedan länge varit ett viktigt inslag i kosten för regionens invånare. Ost har tillverkats industriellt i regionen sedan början av 1900-talet. För folket i Samogitien har vägen till tillverkning av hårdost varit lång. Det första mejeriet startade i Telšiai 1924, men det var först 1985 som försökstillverkningen av den hårdost som skulle komma att utgöra grunden för ”Džiugas” inleddes i en nybyggd produktionsanläggning. Mängden tillverkad ost började öka från och med 1994, i och med att nya tekniska manualer och specifikationer togs fram. Osttillverkningens omfattning har varierat avsevärt under olika perioder. Produktionen har ökat markant sedan 2006, och den trenden har hållit i sig sedan dess. Omkring 10 000 ton hårdost tillverkas varje år. De ökade produktionsvolymerna beror på export av ”Džiugas” till Danmark, Finland, Italien och andra länder. Den är den mest välkända och mest köpta hårdosten i Litauen.

Det är de lokala hantverksmästarnas unika färdigheter som har bidragit till att skapa en produkt som är karakteristisk för detta område. För att tillverka en ost på fyra kilogram krävs omkring 60 liter komjölk som samlas in under betesperioden. Det är denna mjölk som ger de långlagrade ostarna de bästa organoleptiska och mikrobiologiska egenskaperna. En viktig del i osttillverkningsprocessen är att säkerställa ett optimalt förhållande mellan bakterierna Lactobacillus och Streptococcus i den vasslebaserade starterkulturen. Starterkulturen erhålls från en beredd syrningskultur (vasslen fermenteras med användning av en frystorkad starterkultur) som kan odlas upp till tio gånger. Varje påföljande starterkultur fermenteras av den föregående starterkulturen. Varje starterkultur som beretts från vasslen måste ha det erforderliga förhållandet mellan bakterierna Lactobacillus och Streptococcus. Förhållandet mellan bakteriekulturerna kan avvika något från kraven medan starterkulturerna växer. För att upprätthålla ett konstant förhållande mellan bakteriekulturerna reglerar därför erfarna ostmästare pastöriseringen av starterkulturen (vasslen) och processens längd. Starterkulturen (vasslen) pastöriseras automatiskt. Lagringsprocessen är ett mycket viktigt steg i tillverkningen av osten ”Džiugas”, och även den avgörs i hög grad av ostmästarnas goda handlag. Under lagringen placeras ”Džiugas” vertikalt i speciella behållare på runda, ständigt roterande stänger. För att säkerställa att ostens sidoytor är mjuka och jämnt torra allteftersom hela ostens vattenhalt minskar, roteras ”Džiugas” manuellt cirka 60 grader minst två gånger per vecka. I slutet av lagringsfasen har osten därför roterats 360 grader, vilket garanterar att ostens kvalitativa egenskaper förblir konstanta. Tack vare de lokala osttillverkarnas goda handlag kännetecknas osten ”Džiugas” av sina särskilda egenskaper, som även har gett osten dess goda anseende.

Lactobacillus

Streptococcus

Lactobacillus

Streptococcus

”Džiugas” goda anseende baseras på att 1) osten har vunnit många utmärkelser, både i Litauen och världen över, 2) den har blivit en symbolisk litauisk livsmedelsprodukt, eftersom den ofta erbjuds som gåva till utländska gäster, och 3) den inte bara uppmärksammas på grund av sin smak utan även till följd av aktiva informationskampanjer och främjande av ostkonsumtion.

Mellan 1998 och 2017 vann osten totalt 51 utmärkelser, varav flera är värda att nämna. ”Džiugas” erkändes och tilldelades titeln årets produkt i Litauen första gången 1998, och vann en guldmedalj vid den internationella utställningen ”AgroBalt’99” året efter.

En årlig tävling har anordnats sedan 2009 för att välja den populäraste produkten. I denna tävling bedöms de nominerade produkterna i olika kategorier på grundval av konsumentval och försäljning i de flesta av landets detaljhandelskedjor samt på grundval av kvalitetskriterier. Osten ”Džiugas” har redan vunnit förstapriset och röstats fram som årets populäraste produkt sex år i rad.

Osten vann sin första guldmedalj vid den internationella utställningen ”Prodexpo” i Ryssland 2005, och fick även guld vid samma utställning 2008, 2010 och 2014. Osten tilldelades ett certifikat som populäraste produkt vid den specialiserade internationella utställningen ”Peterfood-2010” i Sankt Petersburg. I tävlingen för provsmakning av gourmetlivsmedel och gourmetdrycker, som anordnades av International Taste and Quality Institute (iTQi) i Bryssel 2011, tilldelades osten två stjärnor. Denna framgång upprepades 2013, och 2014 tilldelades en ”Džiugas” lagrad i 36 månader för första gången högsta möjliga betyg: tre av tre möjliga guldstjärnor. Under 2015 och 2016 fick osten återigen tre guldstjärnor, vilket gav den utmärkelsen ”Crystal Taste Award”, som endast ges produkter som har vunnit tre av tre möjliga guldstjärnor tre år i rad.

International Taste and Quality Institute

”Džiugas” vann en guldmedalj vid ”Goldener Preis – 2011” i Tyskland, vid evenemanget ”International Cheese Awards” i Förenade kungariket 2012, och vid ”World Food 2012” samma år i Moskva.

Osten tilldelades SIAL-diplomet ”Innovation Grand Prix” vid den internationella livsmedelsproduktutställningen ”SIAL China 2013”. Hårdosten ”Džiugas”, lagrad i 24 månader, vann erkännande som bästa produkt vid den 18:e internationella mässan ”EuroGastro” i Polen 2014.

Den internationella certifieringssammanslutningen Icertias, som är baserad i Schweiz, tilldelade ”Džiugas” utmärkelsen ”Best Buy Award” 2015 och osten med 36 månaders lagringstid vann ett diplom vid ”Premio Roma 2017”.

Tack vare sin unika smak har ”Džiugas” blivit en av Litauens symboliska livsmedelsprodukter, och är populär som en välsmakande gåva till vänner och affärspartner i utlandet eller till släktingar som har flyttat till ett annat land. Litauens president ger osten i gåva till ledare från andra länder. Under 2013 gratulerade Litauens president Dalia Grybauskaitė den tyska förbundskanslern Angela Merkel till hennes seger i valet till förbundsdagen genom att skänka henne den litauiska osten ”Džiugas”. I en artikel i tidskriften Stilius den 15 oktober 2013 bedömdes mottagandet av osten ”Džiugas” från Samogitien som positivt i Tyskland, och i en artikel som publicerades i dagstidningen Lietuvos rytas den 3 maj 2014 påpekades att det globala anseendet för osten ”Džiugas” innebär att tillverkarna måste upprätthålla en konsekvent hög produktkvalitet. Osten ”Džiugas” beskrivs som hårdostarnas ”kung”, och är en särskild favorit bland konsumenterna. I upplagan av den 1 september 2016 förklarade dagstidningen Draugas förtjust att den litauiska osten ”Džiugas” redan finns på matbordet i Förenta staterna. I en artikel i dagstidningen Lietuvos rytas den 28 januari 2017 beskrivs hur gäster bjuds på osten vid Litauens ambassader utomlands. Osten ”Džiugas” gör reklam för Litauen världen över. I en artikel diskuteras den utmärkelse som osten förärades i Bryssel och man påpekar att ”Džiugas” är den första litauiska ost som har vunnit uppskattning i Asien. I en artikel i Lietuvos rytas den 18 mars 2017 påpekas att ”Džiugas” är den mest uppskattade osten i Litauen på grund av dess exceptionella smakegenskaper, som är unika för denna ost.

Stilius

Lietuvos rytas

Draugas

Lietuvos rytas

Lietuvos rytas

”Džiugas” beskrivs även i Good cheese 2013–2014, en tidskrift om ost, och i en bok om ostar i världen som gavs ut 2015 (Dorling Kindersley Ltd, World Cheese Book, 2015, s. 352).

Good cheese

World Cheese Book

I början av betessäsongen i maj, då även tillverkningen av ”Džiugas” börjar, anordnas en festival med en särskild dag för ”Džiugas” i Telšiai, där en specialkommitté bedömer de organoleptiska egenskaperna hos ostar som tillverkats för ett år sedan och som lagrats i tolv månader. Ostar som har lagrats längre kan också provas, och deras färg, smak, textur och andra egenskaper jämförs.

Under 2013 inrättades särskilda ”Džiugas”-hus [”Džiugas” namai] i Telšiai, Vilnius och Klaipėda, där ostprovsmakningar och utbildning anordnas. Provsmakningarna har redan besökts av omkring 13 000 personer. Under 2016 öppnades även ett ”Džiugas”-museum i ett av ”Džiugas”-husen. På utställningen, som har inrättats på bottenvåningen, får besökarna lära sig mer om mejeriindustrin genom tiderna, traditionen av tillverkning av mejeriprodukter i Samogitien och historien bakom tillverkningen av hårdosten ”Džiugas”. ”Džiugas”-huset har funnits i Samogitiens huvudstad i flera år och är en av de mest populära sevärdheterna i Telšiai-distriktet. Information om ”Džiugas”-huset får man på Samogitiens turistinformationscentrum [VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras].

”Džiugas” namai

VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://zum.lrv.lt/suris-dziugas-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

---

| 13.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/22

---

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

(2023/C 53/06)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Pic Saint-Loup”

PDO-FR-02354

Datum för inlämnande av ansökan: 9 mars 2017

1.   Namn som ska registreras

Pic Saint-Loup

2.   Medlemsstat

Frankrike

3.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

4.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

5.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   SUB ”Pic Saint-Loup”

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna är torra och stilla, och röda eller roséfärgade.

Vid skörd har druvorna en sockerhalt på minst 202 gram per liter druvmust.

Vinernas naturliga alkoholhalt i volymprocent är minst 12 %.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   SUB ”Pic Saint-Loup” röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De röda vinerna kännetecknas av den granatröda färgen samt aromer av röda bär och lakrits som präglar både doften och smaken. Den koncentrerade smaken är elegant, balanserad och frisk. Den tydliga robustheten består av fina tanniner. Dessa viner har viss lagringspotential. När de åldras utvecklar aromerna fina toner av röda bär med inslag av kryddor.

De röda vinerna framställs av en blandning av minst två druvsorter varav en huvudsaklig druvsort.

Druvsorten syrah N utgör minst 50 % av druvblandningen.

De sekundära druvsorternas andel av druvblandningen är högst 10 %.

Viner som är färdiga att säljas, otappade eller tappade, har en halt av jäsbart socker på högst

| — | 3 g/l för röda viner vars naturliga alkoholhalt är högst 14 volymprocent, |
| --- | --- |

—

3 g/l för röda viner vars naturliga alkoholhalt är högst 14 volymprocent,

| — | 4 g/l för röda viner vars naturliga totala alkoholhalt är högre än 14 volymprocent. |
| --- | --- |

—

4 g/l för röda viner vars naturliga totala alkoholhalt är högre än 14 volymprocent.

Röda viner som är färdiga att släppas ut på marknaden till konsument har en halt av äppelsyra på högst 0,4 gram per liter.

Övriga analytiska kriterier följer EU:s regelverk.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   SUB ”Pic Saint-Loup” roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Färgen på rosévinerna har en medelhög till låg intensitet. De är friska och utsökta. Smaken är rund och tonerna av röda bär dominerande.

Rosévinerna framställs av en blandning av minst två druvsorter varav en huvudsaklig druvsort. Andelen syrah är minst 30 %. Med undantag för cinsault är de sekundära druvsorternas andel av druvblandningen högst 10 %.

Andelen cinsault N utgör högst 30 % av druvblandningen. De huvudsakliga druvsorterna utgör merparten av druvblandningarna.

Roséviner som är färdiga att säljas, otappade eller tappade, har en halt av jäsbart socker på högst 3 g/l.

Övriga analytiska kriterier följer EU:s regelverk.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

6.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Särskild oenologisk metod

All användning av träspån är förbjuden.

Vid framställningen av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

All värmebehandling av vinskörden med temperaturer som överstiger 40 °C är förbjuden.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav på europeisk nivå och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

1.   Regler om andelen olika druvsorter

Odlingsmetod

För framställning av röda viner:

| — | Druvbeståndet måste innehålla två huvudsakliga druvsorter. |
| --- | --- |

—

Druvbeståndet måste innehålla två huvudsakliga druvsorter.

| — | Andelen syrah N måste vara minst 50 % av druvbeståndet. |
| --- | --- |

—

Andelen syrah N måste vara minst 50 % av druvbeståndet.

| — | De sekundära druvsorterna får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 10 % av druvbeståndet. |
| --- | --- |

—

De sekundära druvsorterna får inte tillsammans eller var för sig utgöra mer än 10 % av druvbeståndet.

För framställning av roséviner:

| — | Druvbeståndet måste innehålla två huvudsakliga druvsorter. |
| --- | --- |

—

Druvbeståndet måste innehålla två huvudsakliga druvsorter.

| — | Andelen syrah N måste vara minst 30 % av det totala druvbeståndet. |
| --- | --- |

—

Andelen syrah N måste vara minst 30 % av det totala druvbeståndet.

| — | De sekundära druvsorterna, utöver cinsaut N, får inte utgöra mer än 10 %. |
| --- | --- |

—

De sekundära druvsorterna, utöver cinsaut N, får inte utgöra mer än 10 %.

| — | Druvsorten cinsault får inte utgöra mer än 30 %. |
| --- | --- |

—

Druvsorten cinsault får inte utgöra mer än 30 %.

Reglerna om andelar gäller inte de druvproducenter som inte framställer vin av sin produktion, och som odlar på en klassificerad yta inom det avgränsade odlingsområdet som är högst 1,50 hektar inom området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Pic Saint-Loup”.

2.   Skötsel av vinodlingen

Odlingsmetod

Från och med publiceringen av produktspecifikationen ska vinrankorna planteras med en täthet på minst 5 500 vinstockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,25 meter.

Varje vinstock förfogar över en yta på maximalt 1,8 kvadratmeter. Man kan räkna fram ytan genom att multiplicera avstånden mellan raderna med avståndet mellan vinstockarna i samma rad.

Vinrankorna beskärs med kortskottsbeskärning med högst 12 skott per stock.

Bevattning kan tillåtas.

b.   Högsta avkastning

1.   Pic Saint-Loup

50 hektoliter/hektar.

7.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinet framställs, bereds och lagras i följande kommuner:

Departementet Hérault: Assas, Cazevieille, Claret, Fontanès, Guzargues, Lauret, Les Matelles, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Sauteyrargues, Le Triadou, Vacquières och Valflaunès.

Departementet Gard: Brouzet-lès-Quissac och Corconne.

Namnet Pic Saint-Loup refererar till Pic Saint-Loup-massivet i nordöstra delen av departementet Hérault.

8.   Huvudsakliga druvsorter

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – monastrell

| | Syrah N – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – shiraz

9.   Beskrivning av samband

9.1.   Det geografiska områdets särskilda egenskaper

Det geografiska området sträcker sig genom den nordöstra delen av departementet Hérault. Det omfattar 17 kommuner som domineras av kalkstenstoppen Pic Saint-Loup (658 m) och är belägna vid en rad bergssluttningar som ligger i sydväst till nordost. Det är ett område med klimatkontraster, mellan Languedoc-slätten med sitt milda klimat som är öppet för påverkan från havet, och de små trädbevuxna platåerna som får kall luft från Cevennerna.

Vinodlingarna ligger inbäddade i den naturliga miljön, mellan buskmarker, dungar med aleppotallar och stenekar, som är typiska för en kalkhaltig medelhavsmiljö. Medelhöjden för vinodlingarna är cirka 150 m, men de klassificerade vinodlingarna ligger på mellan 80 m och mer än 300 m höjd med gynnsam exponering, vanligen på platt mark eller i måttliga sluttningar, vid foten av brantare sluttningar.

Vinodlingarna för den skyddade ursprungsbeteckningen Pic Saint-Loup ligger i den norra delen av det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen Languedoc och kännetecknas av en grundläggande faktor som gör att man får en bättre förståelse för vinodlingarnas egenskaper: klimatet. Precis som i hela regionen är klimatet av medelhavskaraktär men Pic Saint-Loup är emellertid en av de kallaste regionerna i Languedoc med en medeltemperatur på 12,3 °C, det vill säga cirka 1,5–2 grader lägre än i de angränsande områdena. Framför allt är vintrarna tydliga och kalla, och somrarna har måttliga maxtemperaturer med många svala nätter.

Den genomsnittliga årsnederbörden är 850–1 000 mm med tydlig regnbrist på sommaren, vilket är karakteristiskt för medelhavsklimatet, men mer måttligt (100–120 mm regn) än vid kusten. Även om bergen skyddar vinodlingarna från kraftiga vindar kanaliserar de kalla vindar från nordost. Den högre nederbörden i området har gjort att vinodlarna har valt en högre genomsnittlig planteringstäthet än i resten av Languedoc så att det, beroende på jordens förmåga att hantera vinstockens vattenförsörjning, finns en balans mellan stockarna, vilket är nödvändigt för en bra mognad.

Detta medelhavsklimat med påverkan från inlandsklimatet har en temperatursumma på mellan 1 500 och 1 700 °C.

9.2.   Produkternas särskilda egenskaper

De naturliga förhållandena har främjat odlingen av druvsorten syrah N, som är väl lämpad för svala förhållanden där den tar sig uttryck i finess och toner av lakrits och viol. Kravet på minst 50 % av denna druvsort i röda viner är en av de högsta procentsatserna för druvblandningar för röda viner från området med den skyddade ursprungsbeteckningen Languedoc. Syrah N har blivit den dominerande druvsorten tack vare sin förmåga att anpassa sig efter stort antal förutsättningar, framför allt låga växtplatser. Grenache N och cinsaut N odlas på de torraste jordlotterna, och mourvèdre N och carignan N på varmare lotter. Temperaturskillnaderna under dygnet i augusti och september präglar vinstockens tillväxtcykel och bidrar till vinernas fina och friska aromer.

De svala nätterna är gynnsamma för bildandet av aromatiska prekursorer och antocyaniner som ger de röda vinerna deras granatfärg och tanninstruktur samt rosévinernas friska smak.

De röda vinerna kännetecknas av den granatröda färgen samt aromer av röda bär och lakrits som präglar både doften och smaken. Den koncentrerade smaken är elegant, balanserad och frisk. Den tydliga robustheten består av fina tanniner.

Dessa viner har viss lagringspotential, vilket i produktspecifikationen visar sig genom att utsläppandet på marknaden är senarelagd. De röda vinerna lagras fram till 1 juli året efter skörden för att strukturen ska förfinas och alla aromer ska komma fram. Vinerna släpps ut på marknaden för försäljning till konsument tidigast den 15 juli året efter skörden. När de åldras utvecklar aromerna fina toner av röda bär med inslag av kryddor.

Färgen på rosévinerna har en medelhög till låg intensitet. De är friska och utsökta. Smaken är rund och tonerna av röda bär dominerande.

9.3.   Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produkternas särskilda egenskaper

I det geografiska området för vinodlingarna i Pic Saint-Loup är det sammanfattningsvis markens funktion i kombination med klimatförhållandena som särskiljer området och som har fått vinodlarna att utveckla sin kompetens och kunskap om området.

Denna kunskap har således gjort det möjligt för vinodlarna i Pic Saint-Loup att ta ett första steg mot en sortering under den kontrollerade ursprungsbeteckningen genom erkännandet av de särskilda produktionsförhållanden som infördes i dekretet från 1994 gällande Coteaux du Languedoc.

Det är denna diversifiering av mänskliga faktorer som också bidrar till att särskilja vinodlingarna i Pic Saint-Loup, dels genom bidrag i form av nya kunskaper och teknik, dels genom kännedom om området.

10.   Väsentliga ytterligare villkor

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan innehålla namnet på den större geografiska enheten ”Languedoc”. De teckensnitt som används för denna enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än hälften av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkningen av viner med ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

| — | att det rör sig om en registrerad plats, |
| --- | --- |

—

att det rör sig om en registrerad plats,

| — | att platsen nämns i skördedeklarationen. |
| --- | --- |

—

att platsen nämns i skördedeklarationen.

När det gäller användningen av namnet på en mindre geografisk enhet fastställs i artikel 67 i förordning (EG) nr 607/2009 att minst 85 % av de druvor av vilka vinet har framställts av ska komma från den mindre geografiska enheten.

Etiketten måste innehålla information om årgången.

Etiketten får inte innehålla information om druvsorterna.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1f1fc9-e5ee-45ac-b605-f56432d2c0b6

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---