# Den Europæiske Unions C 79/2. m

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 79 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang2. marts 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 79

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang2. marts 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | 152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022 |
| 2023/C 79/01 | Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om Kommissionens arbejdsprogram og RU's politiske prioriteter for 2023 | 1 |
| 2023/C 79/02 | Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om det europæiske år for færdigheder 2023 | 8 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022 |
| 2023/C 79/03 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser | 12 |
| 2023/C 79/04 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om EU-strategien for bæredygtige og cirkulære tekstiler | 17 |
| 2023/C 79/05 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed | 23 |
| 2023/C 79/06 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om fremtiden for ungdomspolitikken i EU. Overvejelser om ungdomspolitik og integration af ungdomspolitikken i forbindelse med det europæiske ungdomsår 2022 | 30 |
| 2023/C 79/07 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om øget støtte under samhørighedspolitikken til regioner med geografiske og demografiske ulemper (artikel 174 i TEUF) | 36 |
| 2023/C 79/08 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Små byområder som nøgleaktører i forvaltningen af en retfærdig omstilling | 44 |
| 2023/C 79/09 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en ny europæisk innovationsdagsorden | 51 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022

2023/C 79/01

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om Kommissionens arbejdsprogram og RU's politiske prioriteter for 2023

1

2023/C 79/02

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om det europæiske år for færdigheder 2023

8

UDTALELSER

Regionsudvalget

152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022

2023/C 79/03

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser

12

2023/C 79/04

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om EU-strategien for bæredygtige og cirkulære tekstiler

17

2023/C 79/05

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed

23

2023/C 79/06

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om fremtiden for ungdomspolitikken i EU. Overvejelser om ungdomspolitik og integration af ungdomspolitikken i forbindelse med det europæiske ungdomsår 2022

30

2023/C 79/07

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om øget støtte under samhørighedspolitikken til regioner med geografiske og demografiske ulemper (artikel 174 i TEUF)

36

2023/C 79/08

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Små byområder som nøgleaktører i forvaltningen af en retfærdig omstilling

44

2023/C 79/09

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en ny europæisk innovationsdagsorden

51

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Regionsudvalget |
| | 152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022 |
| 2023/C 79/10 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om lovlig migration: Tiltrækning af færdigheder og talent til EU | 59 |
| 2023/C 79/11 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Reform af ordningen for geografiske betegnelser | 74 |
| 2023/C 79/12 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Næste generation af egne indtægter til EU-budgettet | 99 |

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022

2023/C 79/10

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om lovlig migration: Tiltrækning af færdigheder og talent til EU

59

2023/C 79/11

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Reform af ordningen for geografiske betegnelser

74

2023/C 79/12

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Næste generation af egne indtægter til EU-budgettet

99

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/1

---

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om Kommissionens arbejdsprogram og RU's politiske prioriteter for 2023

(2023/C 79/01)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU),

der henviser til:

| — | Kommissionens arbejdsprogram for 2023 (1); |
| --- | --- |

—

Kommissionens arbejdsprogram for 2023 (1);

| — | samarbejdsprotokollen med Kommissionen fra februar 2012; |
| --- | --- |

—

samarbejdsprotokollen med Kommissionen fra februar 2012;

| — | RU's resolution om Det Europæiske Regionsudvalgs prioriteter for 2020-2025 (2); |
| --- | --- |

—

RU's resolution om Det Europæiske Regionsudvalgs prioriteter for 2020-2025 (2);

| — | RU's resolution om Det Europæiske Regionsudvalgs forslag med henblik på Kommissionens arbejdsprogram for 2023 (3); |
| --- | --- |

—

RU's resolution om Det Europæiske Regionsudvalgs forslag med henblik på Kommissionens arbejdsprogram for 2023 (3);

| — | RU's årlige EU-rapport om regionernes og byernes tilstand (4), |
| --- | --- |

—

RU's årlige EU-rapport om regionernes og byernes tilstand (4),

| 1. | glæder sig over, at Kommissionens arbejdsprogram for 2023 i vid udstrækning er inspireret af forslagene fra konferencen om Europas fremtid. Da gennemførelsen af visse forslag vil kræve traktatændringer, deler RU Europa-Parlamentets og Kommissionsformandens opfordring om at oprette et konvent baseret på artikel 48 i TEU. RU beklager imidlertid, at Kommissionens arbejdsprogram mangler henvisninger og konkrete forslag vedrørende konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid, der sikrer en bedre anerkendelse af de regionale og lokale myndigheders merværdi for det europæiske demokrati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over Kommissionens fornyede tilsagn om at anvende målene for bæredygtig udvikling som sit overordnede vejledende mål, navnlig ved at integrere dem i det europæiske semester og i redskaberne til bedre regulering. RU opfordrer Kommissionen til at gennemgå det fulde potentiale af lokalisering af målene for bæredygtig udvikling, herunder i EU's forventede frivillige revision, med henblik på at opnå en bæredygtig genopretning og fuldføre målene for bæredygtig udvikling senest i 2030; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at konsekvenserne af den aktuelle klimakrise, covid-19-pandemien, Ruslands krig mod Ukraine og de nuværende rekordhøje inflationsrater, der er udløst af såvel stigende fødevare- og energipriser som den strukturelle humanitære krise ved EU's grænser med særlig virulens i Middelhavsområdet og i Atlanterhavsområdet bekræfter samhørighedens betydning som en af Den Europæiske Unions grundlæggende værdier. Samhørighedspolitikken er EU's vigtigste investeringspolitik og et vigtigt redskab til at støtte territorialt samarbejde og fremme solidaritet og integration. Derfor vil RU i samarbejde med sine partnere i #CohesionAlliance (5) i 2023 fokusere på yderligere at styrke og muliggøre samhørighedspolitikken, navnlig i forbindelse med revisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR); |
| --- | --- |

3.

| 4. | forpligter sig til at fortsætte sin fulde støtte til Ukraine, dets regioner og kommuner og til at påtage sig sit ansvar i forbindelse med Ukraines genopbygning, navnlig gennem den europæiske alliance af byer og regioner for genopbygning af Ukraine, som bør anerkendes som en partner i genopbygningsplatformen for Ukraine. RU udtrykker bekymring over, at konceptet med platformen, dens finansieringsmetoder og dens forvaltning endnu ikke er blevet fremlagt. RU insisterer på, at genopbygningsprocessen skal sikre bæredygtige, grønne og digitale tilgange til integreret territorial udvikling og gå hånd i hånd med fremme af lokalt demokrati baseret på stærke partnerskaber med lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union, gennemsigtighed og bekæmpelse af korruption. RU mener også, at EU's bidrag til genopbygningen af Ukraine vil kræve finansiel støtte, der rækker ud over den nuværende flerårige finansielle ramme. Regioner og byer, der huser det største antal flygtninge, har brug for yderligere finansiel støtte fra EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | forpligter sig til at fortsætte sin støtte til Ukraines, Moldovas og Georgiens repræsentanter for subnationale regeringer gennem regelmæssige møder i bilaterale og multilaterale sammenhænge såsom den europæiske alliance af byer og regioner til genopbygning af Ukraine samt ved at facilitere peersamarbejde og arbejde for organiseringen af ferielejre for børn, der har fået vendt op og ned på deres tilværelse på grund af krigen; |
| --- | --- |

5.

Et Europa, der er tættere på borgerne

| 6. | bifalder oprettelsen af europæiske borgerpaneler og den gradvise indførelse af stedbaserede deltagelsesmekanismer som et nyt element i EU's beslutningstagning, herunder på lokalt og regionalt plan og med passende EU-støtte i form af finansiering og kapacitetsopbygning. Mener, at denne proces vil kræve en revision af den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning og skal integrere en territorial dimension, der bygger på de lokale og regionale myndigheders erfaringer med deltagelsesbaseret praksis. RU understreger også behovet for gennemsigtighed og klar feedback til borgerne om deres forslag; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over, at Kommissionens arbejdsprogram lægger vægt på behovet for en velfunderet politikudformning baseret på dokumentation, principper for bedre regulering og strategisk fremsynethed. Som opfølgning på forslagene til konferencen om Europas fremtid minder RU om de lokale og regionale myndigheders og RU's bidrag til at styrke evidensgrundlaget for EU-lovgivningen, herunder gennem overvågning af nærhedsprincippet, territoriale konsekvensanalyser, revision af gennemførelsen af landdistriktsproofing foretaget af RegHub-netværket og Fit4Future-platformen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver den centrale rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller med hensyn til at forsvare de europæiske værdier og imødegå udfordringer for demokratiet såsom desinformation og ondsindet indblanding. RU er parat til at bidrage til pakken om forsvar af demokratiet og ajourføringerne af den lovgivningsmæssige ramme for bekæmpelse af korruption. RU fremhæver tillige de lokale og regionale myndigheders centrale rolle med hensyn til at opretholde retsstatsprincippet og forventer, at det årlige arrangement til fremme af retsstatsprincippet, som konferencen om Europas fremtid anbefaler, vil bygge videre på en række møder, der afholdes på regionalt og nationalt plan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | støtter kraftigt Kommissionens bestræbelser på at opnå en Union med lige muligheder, herunder ved at foreslå et europæisk handicapkort, for at sikre gensidig anerkendelse af handicapstatus i alle medlemsstater. Udvalget opfordrer desuden Kommissionen til at gennemføre en plan, der sikrer fuld digital tilgængelighed overalt i EU. RU bifalder også de bebudede retlige initiativer vedrørende bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, løngennemsigtighed og sikring af gennemførelsen af EU's handlingsplan mod racisme 2020-2025. RU minder også om behovet for at gennemføre strategien for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025; |
| --- | --- |

9.

| 10. | forpligter sig til at følge op på arven fra det europæiske ungdomsår og øge unges deltagelse i det demokratiske liv ud fra et lokalt og regionalt perspektiv på grundlag af det europæiske charter for unge og demokrati og ved at fortsætte RU's program for unge folkevalgte politikere (YEP), samtidig med at de unge knyttes tæt sammen med det europæiske år for færdigheder 2023. RU bifalder også Kommissionens nye initiativer såsom Youth Ideas Labs og HealthyLifestyle4All; |
| --- | --- |

10.

| 11. | afventer med stor interesse Kommissionens lovgivningsforslag om revision af rammen for økonomisk styring, som skal gentænkes i lyset af klimakrisen, covid-19-pandemien og Ruslands krig mod Ukraine, blive mere gennemsigtig og demokratisk og medtage en regional og lokal dimension i det europæiske semester. RU gentager sin opfordring til at differentiere mellem udgifter og investeringer i bestræbelserne for at nå målet om at nedbringe den samlede gæld og forventer, at der udformes nye regler med henblik på at støtte bæredygtig vækst uden at underminere de lokale og regionale myndigheders evne til at investere i offentlige tjenester og infrastruktur; |
| --- | --- |

11.

Opbygning af modstandsdygtige regional- og lokalsamfund

| 12. | forventer nye centrale skridt i 2023 med henblik på at opnå det europæiske uddannelsesområde som planlagt og udtrykker sin støtte til en ajourføring af den nuværende EU-ramme for læringsmobilitet, så de lærende lettere kan bevæge sig mellem uddannelsessystemerne via en inklusiv tilgang; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over lanceringen af den permanente mobilitetsordning Kultur sætter skub i Europa, men beklager manglen på specifikke nye initiativer på kultur- og kulturarvsområdet for 2023 og opfordrer til, at den nye EU-arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 bidrager til at integrere disse politikker i andre sektorer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | støtter Kommissionens forslag om at udpege 2023 til det europæiske år for færdigheder — med en aktiv rolle for regioner og byer — ved at fremme øget, mere effektiv og inklusiv uddannelse og opkvalificering og omskoling med henblik på den grønne og den digitale omstilling og den økonomiske genopretning. RU understreger behovet for aktivt at inddrage grænseoverskridende og flersprogede uddannelsesløsninger i undervisningssektoren og vil fortsat aktivt støtte Kommissionens relevante initiativer såsom pagten for færdigheder og indsatsen for at afhjælpe den slående mangel på kvinder, der arbejder eller uddanner sig inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM). RU vil desuden støtte Kommissionens særlige fokus på større aktivering af arbejdsmarkedet med særlig vægt på kvinder og unge, navnlig dem, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er); |
| --- | --- |

14.

| 15. | afventer med spænding Kommissionens initiativ til digitalisering af de sociale sikringsordninger og sociale sikkerhedsnet til støtte for arbejdskraftens mobilitet i forbindelse med det igangværende arbejde med ESSPASS; |
| --- | --- |

15.

| 16. | forpligter sig til at bidrage til Kommissionens forslag til Rådets henstilling om udvikling af rammebetingelser for den sociale økonomi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte arbejdet med borgmesterpagten for klima og energi samt initiativer såsom det ny europæiske Bauhaus og EU's missionen for klimaneutrale og intelligente byer som et centralt redskab for gennemførelsen af den europæiske grønne pagt i byer og regioner i hele EU og til at hjælpe lokale og regionale myndigheder med at nå tilpasningsmålene, især på øer, i andre områder med geografiske og demografiske ulemper og i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | påpeger, at dekarbonisering af transportsystemet og overgangen til mere bæredygtige og miljøvenlige transportformer er en vigtig søjle i den europæiske grønne pagt. RU glæder sig derfor over Kommissionens kommende initiativer til at gøre transport mere bæredygtig, navnlig pakken om grønnere godstransport, og opfordrer i den forbindelse til fortsat at udbygge den grænseoverskridende godstransport og offentlige transport, så grænseregionerne bliver bedre forbundet, og til at forenkle takster og billetreservation på tværs af grænserne. Endvidere opfordrer RU Kommissionen til at man i revisionen af retningslinjerne for forpligtelse til offentlige tjeneste fokuserer på gennemførelsen af målene i EU's grønne pagt. RU opfordrer til, at de nye retningslinjer, der vil blive offentliggjort i 2023, ikke i al for høj grad begrænser kompetencerne for de lokale myndigheder med ansvar for offentlig transport og ikke indfører nye juridiske begreber, der risikerer at skabe juridisk usikkerhed og skabe hindringer for de fremtidige investeringer og den fremtidige udvikling af offentlige transporttjenester; |
| --- | --- |

18.

| 19. | støtter REPowerEU's overordnede mål og glæder sig over anerkendelsen af de lokale og regionale myndigheders betydning i planen. De lokale og regionale myndigheders evne til at beskytte borgerne skal understøttes af finansiel og teknisk bistand, herunder direkte midler; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over meddelelsen om en omfattende reform af EU's elmarked og oprettelsen af en europæisk brintbank for bedre at forberede EU på en dekarboniseret fremtid. Udvalget opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at udarbejde et omfattende lovgivningsforslag om energifattigdom for at give medlemsstaterne klare retningslinjer for udviklingen af foranstaltninger, der tackler de grundlæggende årsager til problemet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at øge de subnationale forvaltningers digitale modstandsdygtighed for at beskytte kritisk EU-infrastruktur mod fysiske angreb og cyberangreb, navnlig i forbindelse med krigen i Ukraine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med lokale og regionale myndigheder om gennemførelsen af initiativer, der udspringer af Glasgow-klimapagten og UNFCCC COP27-konklusionerne, og at støtte samarbejde på flere niveauer samt regionalt og lokalt bestemte bidrag. Der skal gøres en større indsats for at fremme lokalt styret tilpasning til klimaændringer for at opfylde de ambitiøse mål i EU's strategi for tilpasning til klimaændringer og minimere omkostningerne for husholdninger og virksomheder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er parat til at tage udfordringen op med at udarbejde en global ramme for biodiversitet efter 2020 og opfordrer Kommissionen til at sikre de regionale og lokale myndigheders centrale rolle i gennemførelsen heraf. Biodiversitetsmålene bør integreres i EU's politikudformning for at sikre, at den fælles vision om »at leve i harmoni med naturen« nås inden 2050. Der bør ske en fordobling af indsatsen for at behandle tab af biodiversitet som en akut krise og søge synergier med foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, fossile brændstoffer og forurening. På denne baggrund beklager RU, at Kommissionens arbejdsprogram ikke indeholder noget juridisk bindende forslag om at intensivere overvågningen, rapporteringen og dataindsamlingen i EU som bebudet i EU's skovstrategi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | forpligter sig til fortsat at samarbejde om interessegruppeplatformen vedrørende nulforurening, fremme en tilgang med styring på flere niveauer for handlingsplanen for nulforurening, herunder overvågning og, i en senere fase, at oprette en resultattavle for EU-regionernes grønne præstationer. RU opfordrer til en revision og styrkelse af REACH-forordningen og CLP-forordningerne. RU gentager sin opfordring til en lov om havene i samme ånd som klimaloven. RU glæder sig over meddelelsen om et nyt initiativ til beskyttelse, bæredygtig forvaltning og genopretning af EU's jordbund; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i omstillingen til den cirkulære økonomi, i affaldspolitikken og i nedbringelsen af afhængigheden af tredjeparter og ubrugte råstoffer. RU beklager, at Kommissionens arbejdsprogram ikke henviser til initiativet om bæredygtigt forbrug af varer — fremme af reparation og genanvendelse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over hjælpepakken til SMV'er og opfordrer til, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i udviklingen af nye — og forbedring af eksisterende — politiske redskaber til vurdering af den nye lovgivnings indvirkning på SMV'er; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ser frem til meddelelsen om det indre markeds 30-års jubilæum og opfordrer til i højere grad at udnytte EU's globale lederskab til at forankre klimaneutrale, cirkulære, tekniske og demokratiske standarder og normer uden for EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad tager fat på de konkurrenceforvridninger, der skyldes EU's og medlemsstaternes støtteordninger i kølvandet på pandemien og energikrisen samt udenlandske virksomheder, der modtager støtte fra deres regeringer, til skade for de lokale og regionale økonomier; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over Kommissionens ambition om fortsat at opfylde målene for det digitale årti og styrke EU's modstandsdygtighed ved at udarbejde en EU-lov om kritiske råstoffer, som bør supplere den nylige forordning om EU-mikrochips og skabe et grundlag for produktion af vigtige produkter i EU, herunder halvledere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | støtter den strategiske tilgang til lovlig migration og yderligere foranstaltninger, der har til formål at tiltrække både lavtuddannede og højtuddannede tredjelandsstatsborgere til EU gennem ensartet anerkendelse af kvalifikationer og lettere adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager, at byer og regioner ved EU's ydre grænser fortsat er dem, der udsættes først for migrationsstrømmene, og de har brug for stærk støtte på EU-plan. Udvalget minder Kommissionen om ikke at glemme anbefalingerne i RU's udtalelse om den nye pagt om migration og asyl i forbindelse med gennemførelsen af den fælles køreplan for pagten, der inddrager det lokale og regionale niveau; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger behovet for at styrke Europas ydre sikkerhed ved at yde mere støtte til medlemsstaterne med henblik på at beskytte EU's ydre grænser; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om anbefalingerne i sin udtalelse om revideret forvaltning af Schengenområdet og understreger, at intern grænsekontrol kun bør tolereres som en sidste udvej og først efter at have overvejet andre alternative muligheder. Udvalget støtter Bulgariens, Kroatiens og Rumæniens meritbaserede tiltrædelse af Schengenområdet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | beklager den manglende henvisning til genopretnings- og resiliensfaciliteten i Kommissionens arbejdsprogram til trods for, at faciliteten er det vigtigste EU-instrument for en bæredygtig genopretning efter covid-19 i EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | beklager, at Kommissionen med hensyn til EU's civilbeskyttelse ikke foreslår en klar plan for langsigtede forpligtelser eller tiltag ud over en fordobling af brandslukningskapaciteten forud for skovbrandsæsonen 2023. De lokale og regionale myndigheder bør i tilstrækkelig grad høres og inddrages i indkøb, vedligeholdelse, koordinering og anvendelse af disse kapaciteter; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til flere initiativer på EU-plan, herunder en mere struktureret mekanisme til støtte for katastrofeforebyggelses- og beredskabsforanstaltninger for at styrke den overordnede modstandsdygtighed i EU's regioner og byer. I den forbindelse gentager RU at være rede til at bidrage til udarbejdelsen af en europæisk indikator for sårbarheder på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at den europæiske dagsorden for landdistrikterne gennemføres i den nuværende og fremtidige finansieringsperiode på tværs af alle politikker og har ambitiøse mål for at styrke landdistrikternes innovative dynamik og deres modstandsdygtighed, tilrettelægge intelligent interterritorialt samarbejde og stimulere borgernes indsats i lokale udviklingsstrategier. Det »intelligente« koncept skal ses som et integreret, holistisk værktøj, der forbinder begreberne intelligente landsbyer, intelligente byer og intelligente regioner; |
| --- | --- |

37.

| 38. | beklager, at Kommissionen ikke udtrykkeligt nævner den demografiske udfordring, som mange europæiske regioner står over for, som en af de generationsmæssige udfordringer, den nævner i sit arbejdsprogram for 2023, idet denne udgør en af de største udfordringer, som Den Europæiske Union bør tage højde for i alle sine politikker med henblik på reelt at kunne reducere skævhederne mellem de forskellige regioner, hvilket er et centralt mål for EU's samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tilskynder Kommissionen til at benytte verdenskulturarven som et værktøj til at fremme økonomisk og social bæredygtighed i landdistrikterne i Europa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger betydningen af at udnytte muligheden i den kommende rammelov for et bæredygtigt EU-fødevaresystem for en gennemgribende og strukturel revision af fødevaresystemet, der modsætter sig spekulation på internationale markeder og beskytter landbrugernes indtægter. De offentlige lagre, som er de vigtigste værktøjer til markedsregulering, bør anvendes til såvel at stabilisere markederne som opbygge strategiske lagre for at forebygge fødevarekriser; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at maksimere de muligheder, som offentlige indkøb af fødevarer giver, ved at foreslå lokale og regionale myndigheder et sæt af mulige kriterier for bæredygtige fødevareindkøb for at fremme sunde og bæredygtige måltider i skoler og offentlige institutioner og dermed støtte en systemisk ændring af vores fødevaresystemer. RU understreger tillige betydningen af en systemisk indsats for at reducere madspild og opfordrer Kommissionen til at fremlægge retningslinjer og sikre overvågning på grundlag af det arbejde, der udføres af EU's platform om fødevaretab og madspild; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anmoder omen ny EU-lovgivning om frø, så man kan tillade brug og markedsføring af landbrugernes egen såsæd; |
| --- | --- |

42.

| 43. | foreslår, at EU gennemfører Europa-Parlamentets henstillinger om koncentration af landbrugsjord i EU og de frivillige retningslinjer for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelser, som FAO har vedtaget; |
| --- | --- |

43.

| 44. | er parat til at bidrage til det kommende initiativ om mental sundhed og påpeger, at RU har udpeget mental sundhed som den vigtigste sundhedsudfordring i tiden efter covid-19 og fremlagt en stikprøve af lokale og regionale tilgange i sin rapport 2022 om byernes og regionernes tilstand; |
| --- | --- |

44.

| 45. | gentager sin støtte til bekæmpelse af kræft og forventer, at udkastet til henstillinger om røgfrie miljøer og om kræftformer, der kan forebygges ved vaccination, vil øge beskyttelsesniveauet for europæerne. Udvalget er indstillet på at arbejde på lokalt og regionalt plan for at øge bevidstheden og udveksle de bedste forebyggelses- og screeningstrategier; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at en af de vigtigste anmodninger fra de europæiske borgere, der er anført i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, er at få et digitalt EU-sundhedspas. RU forventer, at EU's lovgivere hurtigt når frem til en aftale om det europæiske sundhedsdataområde under hensyntagen til anbefalingerne i RU's udtalelse om selvsamme og i betragtning af, at den europæiske sundhedsunion ikke vil være fuldført uden en solid ramme for overførsel af sundhedsdata; |
| --- | --- |

46.

Samhørighed, vores grundlæggende værdi

| 47. | gentager sin stærke støtte til en effektiv, fleksibel og bæredygtig gennemførelse af de nuværende samhørighedsprogrammer, der kan bidrage til at sikre en stærk samhørighedspolitik i fremtiden. RU fremhæver, at princippet om »ikke at gøre skade på samhørigheden«, der blev fremsat i den 8. samhørighedsrapport, understreger, at samhørighed er en overordnet værdi for EU. RU beklager i den forbindelse, at Kommissionens arbejdsprogram for 2023 hverken indeholder en henvisning til de asymmetriske territoriale konsekvenser af de nuværende kriser eller en henvisning til behovet for at undersøge de potentielle territoriale virkninger af EU's politikker, hvilket ikke er i overensstemmelse med det tilsagn, der allerede blev givet i arbejdsprogrammet for 2022 om at styrke territoriale konsekvensanalyser og landdistriktsproofing. RU gør endvidere opmærksom på Europa-Parlamentets opfordring til at inddrage Det Europæiske Regionsudvalg i udformningen af princippet om »ikke at skade samhørigheden« og bekræfter, at det er indstillet på at samarbejde med Kommissionen i denne henseende. RU gentager på det kraftigste sin opfordring til Kommissionen om at sikre, at konsekvensanalyser omfatter en evaluering af de potentielle territorialt differentierede virkninger af hvert enkelt lovgivningsinitiativ; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over, at Kommissionen agter at foreslå en rettidig revision af den flerårige finansielle ramme (FFR). Denne gennemgang bør omfatte en overordnet debat om strukturen og indholdet af den næste FFR med fortsat fokus på forenkling, instrumenternes tematiske fokus og eventuelt gennemførelsessystemet for de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF); |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at foretage en analyse af modeller for deltagelse og delt forvaltning i forhandlinger, programmering og gennemførelse af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) med henblik på at kortlægge de forskellige modeller i hele EU og optimere de regionale og lokale myndigheders deltagelse i alle faser af ESI-fondenes udrulning; |
| --- | --- |

49.

| 50. | beklager, at Kommissionens arbejdsprogram ikke foreslår noget nyt initiativ, der tager sigte på at tackle blokeringen i Rådet af forordningen om den europæiske grænseoverskridende mekanisme, og understreger betydningen af at videreudvikle og forenkle samarbejde på tværs af grænserne med henblik på øget samhørighed og at tage hensyn hertil ved udarbejdelsen af lovgivningsinitiativer for at forbedre samhørigheden. RU glæder sig imidlertid over offentliggørelsen af et lovgivningsinitiativ om en statut for europæiske grænseoverskridende foreninger, der skal sætte dem i stand til fuldt ud at drage fordel af det indre marked uden hindringer for samarbejde; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anmoder Kommissionen om at følge op på RU's og Europa-Parlamentets fælles henstilling om at oprette en pagt for øerne og en EU-dagsorden for øer med deltagelse af de væsentligste interessenter, dvs. nationale, regionale og lokale myndigheder, økonomiske og sociale aktører, civilsamfundet, den akademiske verden og NGO'er i henhold til bypagten og den fremtidige agt for landdistrikterne og minder Kommissionen om behovet for at foretage en undersøgelse af de forskellige situationer, som øområderne i Den Europæiske Union står i; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger betydningen af at følge op på den ajourførte strategi for regionerne i den yderste periferi til gavn for både de berørte regioner og for EU som helhed; |
| --- | --- |

52.

| 53. | fortsætter med at bidrage direkte til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder på lokalt og regionalt plan og evalueringen af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i praksis. Udvalget gentager i denne forbindelse behovet for supplerende indikatorer »ud over BNP« for at måle økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt, der letter overgangen til en bæredygtig velfærdsøkonomi, samt for effektive overvågnings- og dataindsamlingsmekanismer for social- og beskæftigelsespolitikker, da der stadig er betydelige forskelle mellem regionerne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mener, at Kommissionen som supplement til det grønne klassificeringssystem som bidrag til gennemførelsen af den grønne pagt omgående bør fremlægge et forslag om et socialt klassificeringssystem. Uden et socialt klassificeringssystem mangler investorer og virksomheder klare retningslinjer for, hvad der forstås ved en »social investering«. Det gør det svært at finansiere socialt motiverede aktiviteter inden for sundhed, sociale boliger, sociale tjenester m.v.; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gentager sin efterlysning af en europæisk boligstrategi, der skal have til formål at skabe flere bæredygtige boliger, sociale boliger samt nødboliger til overkommelige priser. Denne strategi bør indgå i det europæiske semester og omfatte kvantitative nationale mål for offentlige investeringer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at bekræfte sit klare engagement i en fond for retfærdig og bæredygtig omstilling 2.0 efter 2027. Udvalget understreger, at der for øjeblikket ikke findes specifikke finansieringsmuligheder for bilproducerende regioner, til trods for at de også står over for store udfordringer i forbindelse med omstillingen. Udvalget gentager sin opfordring til at fremme et EU-program med et tematisk og territorialt anvendelsesområde, der omfatter bilproducerende regioner; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ser med tilfredshed på Kommissionens tilsagn om at give ny fremdrift til tiltrædelsesprocessen for kandidatlandene på Vestbalkan samt Ukraine, Moldova og Georgien. RU vil i sit udvidelsesarbejde inddrage de lokale og regionale myndigheder i de to nye kandidatlande, Ukraine og Moldova, og bestræbe sig på at etablere bilaterale strukturer med dem. RU gentager, at det er parat til i 2023 at nedsætte et blandet rådgivende udvalg med Albanien. RU vil fortsat støtte dialog og praktisk samarbejde med Tyrkiet. RU vil i begyndelsen af 2023 fremlægge sin holdning til Østpartnerskabets fremtid set ud fra et lokalt og regionalt perspektiv som ønsket af det tjekkiske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

57.

| 58. | forpligter sig til at opbygge stærkere bånd på lokalt og regionalt plan med EU's sydlige nabolande og tredjelande, navnlig gennem udvekslinger og samarbejdsmuligheder i forummet Cities and regions for international partnerships i samarbejde med Kommissionen i 2023; |
| --- | --- |

58.

| 59. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at følge op på RU's anmodning om at give relationerne mellem Det Forenede Kongerige (UK) og EU større territorial dybde. RU vil bidrage til at lette og udvikle territorialt samarbejde med de selvstyrende nationer og lokale og regionale myndigheder i UK, der også strækker sig ud over de institutionelle rammer i handels- og samarbejdsaftalen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pålægger sin formand at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, de tjekkiske, svenske og spanske rådsformandskaber samt formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2022) 548 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2022-02657-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://cor.europa.eu/da/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

4

(5)  https://cor.europa.eu/da/engage/Pages/cohesion-alliance.aspx

5

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/8

---

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om det europæiske år for færdigheder 2023

(2023/C 79/02)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU),

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk år for færdigheder 2023 (1);

| 1. | glæder sig over Kommissionens forslag om at udpege 2023 til det europæiske år for færdigheder og støtter forslagets overordnede mål som et rettidigt og værdifuldt input til at styrke den sociale, økonomiske og territoriale modstandsdygtighed, bl.a. i kølvandet på covid-19-krisen og på baggrund af krigen i Ukraine, og til at opfylde de nye kvalifikationskrav, navnlig dem, der vedrører den grønne og den digitale omstilling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anbefaler en tæt inddragelse af unge og ungdomsorganisationer i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af det europæiske år for færdigheder som en opfølgning på det europæiske ungdomsår og for at integrere ungdomsperspektivet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver, at en gennemgribende ændring af alle interessenters tænkemåde og adfærd har afgørende betydning, fordi det er vanskeligt at forudsige fremtidige tendenser på arbejdsmarkedet og det efterfølgende tempo i de nødvendige ændringer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse. Udvalget forventer i den forbindelse, at det europæiske år for færdigheder med udgangspunkt i et samarbejde med alle forvaltningsniveauer vil skabe et dynamisk og kreativt økosystem, hvor mennesker, og navnlig unge, kan drøfte og være fælles om at udforme uddannelsestiltag, der har til formål at bidrage til denne omstilling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at det europæiske år for færdigheder bør være en lejlighed til at investere i en fremtidssikring af politikken for færdigheder. Dette vil i kombination med det stadig mere digitaliserede arbejdsliv kræve et paradigmeskift med hensyn til færdigheder. Udvalget fremhæver i den forbindelse behovet for at skabe incitamenter til og fremme de færdigheder, der skal bruges i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling, samtidig med at traditionelle færdigheder og knowhow bevares; |
| --- | --- |

4.

| 5. | forventer, at det europæiske år for færdigheder vil sætte skub i gennemførelsen af den europæiske dagsorden for færdigheder fra 2021 og blive en milepæl for opfyldelsen af de overordnede mål for EU, der er fastsat i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder. Dvs. at mindst 60 % af alle voksne deltager i uddannelse hvert år, en beskæftigelsesfrekvens på mindst 78 % senest i 2030 og støtte til at kvinder og unge kan komme ind (eller tilbage) på arbejdsmarkedet. Når det europæiske år for færdigheder giver den enkelte et incitament til at forbedre sine færdigheder og dermed sin beskæftigelsesegnethed håber udvalget også, at dette vil bidrage til at nå det tredje overordnede mål i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, dvs. en reduktion på mindst 15 millioner i antallet af personer i risiko for fattigdom eller social udstødelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | forventer, at gennemførelsen af det europæiske år for færdigheder vil bidrage til at opfylde FN's 2030-dagsorden og dens 17 mål for bæredygtig udvikling (verdensmålene); |
| --- | --- |

6.

| 7. | forventer, at det europæiske år for færdigheder vil være en lejlighed til at vurdere de fremskridt, der er gjort i de forskellige områder i EU med hensyn til de specifikke bestemmelser i NextGenerationEU under flagskibsinitiativet »omskoling og opkvalificering«, samt tilpasning af uddannelsessystemerne med henblik på digitale færdigheder og erhvervsuddannelse i alle aldre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at covid-19-krisen og konsekvenserne af den igangværende krig i Ukraine har forårsaget betydelige tilbageslag inden for uddannelse, beskæftigelse, mental sundhed og disponibel indkomst. Derfor opfordrer udvalget til, at det europæiske år for færdigheder fremmer foranstaltninger til bekæmpelse af arbejdsløshed, herunder langtidsledighed og underbeskæftigelse, og tager fat på de afgørende udfordringer vedrørende unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), samt fremtidssikringen af færdigheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | påpeger, at mentorordninger kan være et uvurderligt værktøj til at mindske uddannelses- og kvalifikationskløfter samt arbejdsløshedsprocenter og i sidste ende sociale uligheder, samtidig med at solidariteten mellem generationerne fremmes. Udvalget opfordrer derfor til, at der udvikles en europæisk ramme for mentorordninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver, at problemet med mangel på kvalificeret arbejdskraft, herunder i fjerntliggende eller tyndt befolkede samfund, bør løses gennem opkvalificering og omskoling, livslang læring, digital uddannelse og investering i nye teknologier. Udvalget mener, at inddragelsen af grundlæggende færdigheder, som er tværgående og supplerer grønne og andre livsfærdigheder, i alle programmer for uddannelse og erhvervsuddannelse vil føre til større social modstandsdygtighed og livslang beskæftigelsesegnethed samt en stærk arbejdsstyrke, der har følelsen af at yde et meningsfuldt bidrag til den grønne omstilling; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger også, at investeringer i kapacitetsopbygning hos personer, der er beskæftiget i den offentlige sektor, er en nødvendighed for at kunne gennemføre den grønne og den digitale omstilling; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at de lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med nærhedsprincippet og set i et flerniveaustyringsperspektiv har hovedansvaret for uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker i de fleste medlemsstater, og at de spiller en strategisk rolle i beskæftigelsespolitikken. Udvalget fremhæver derfor, at byer og regioner repræsenterer det forvaltningsniveau, hvor de operationelle forbindelser mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutionerne og arbejdsmarkedet er stærkest. Tiltagene bør dermed finansieres, gennemføres og følges op på dette niveau; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle, men at andre aktører, herunder den private sektor og interessenter i den tredje sektor, parallelt hermed bør inddrages i gennemførelsen af foranstaltninger til sikring af (re)integration på arbejdsmarkedet. Udvalget mener, at indsatsen for at styrke færdigheder og uddannelsessystemer i højere grad bør matche alle generationers kompetencer med arbejdsmarkedets hastigt skiftende behov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | efterlyser passende foranstaltninger til yderligere at anerkende de kompetencer, der er erhvervet gennem ikkeformel uddannelse og uformel læring, og til at sikre, at disse kompetencer kan godkendes, når de unge starter på eller vender tilbage til formelle uddannelsesforløb eller beskæftigelse. Udvalget efterlyser desuden foranstaltninger, der tilskynder til tværfaglige færdigheder, der passer til beskæftigelsens skiftende karakter, og som fremmer sprogfærdigheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at borgernes udnyttelse af mulighederne for at tilegne sig færdigheder og omskoling varierer meget i Unionen, hvilket fører til kvalifikationskløfter og et misforhold mellem udbudte og efterspurgte færdigheder på tværs af de europæiske regioner. Udvalget anmoder i den forbindelse Kommissionen om i højere grad at inddrage de lokale og regionale myndigheder og alle relevante aktører, da en universalløsning ikke vil være effektiv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver behovet for en permanent dialog mellem europæiske, nationale, regionale og lokale partnere med henblik på at kortlægge specifikke lokale og regionale behov for færdigheder. Udvalget gentager sin opfordring til et mere territorialt fokus i forbindelse med overvågning og evaluering af fremskridtene med gennemførelsen af det europæiske år for færdigheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anerkender den store indvirkning, som EU's samhørighedspolitik kan have på færdigheder, navnlig gennem Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), som bidrager til at kortlægge og styrke strategiske indsatsområder, fremme social samhørighed, hjælpe alle borgere med at udnytte deres potentiale og opfylde deres faglige forventninger og generelt sikre en langsigtet positiv indvirkning på EU's konkurrenceevne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at det for at sikre en langvarig effekt af det europæiske år for færdigheder og i erkendelse af færdighedspolitikkens tværsektorielle karakter bør være et yderligere mål for det europæiske år for færdigheder at minimere hjerneflugt og optimere hjernetilgangen og dermed bidrage til større territorial samhørighed. Udvalget minder samtidig om behovet for at skabe yderligere måder at tiltrække arbejdskraft fra tredjelande på og besætte ledige stillinger i sektorer, der har behov for det, såsom pleje- og sundhedssektoren, samt tiltrække personer med talent og hårdt tiltrængte færdigheder, hvilket er nødvendigt for, at Europa kan forblive konkurrencedygtig; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bifalder den betydning, der tillægges inklusivitet, og anerkender, at målene for det europæiske år for færdigheder kun kan opfyldes, hvis der tages hensyn til alle borgeres behov og ønsker i al deres mangfoldighed. Dette gælder også for landdistrikter, perifere og mindre udviklede regioner, så det sikres, at ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over forslaget om at arrangere møder mellem de nationale koordinatorer for at tilrettelægge afviklingen af det europæiske år for færdigheder, samtidig med at det bør sikres, at de lokale og regionale myndigheder får indflydelse på udformningen, gennemførelsen og evalueringen af året. Udvalget foreslår, at RU deltager som observatør på de nationale koordinatorers møder; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder bør have adgang til EU-finansiering, der har til formål at støtte lokale og regionale initiativer til fremme af færdigheder i løbet af 2023 og derefter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til, at iværksættere og selvstændige inddrages i opkvalificerings- og omskolingsinitiativer, da de spiller en væsentlig rolle i bestræbelserne på at fremme innovation, skabe arbejdspladser og bidrage til bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at arbejde tæt sammen med uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet om at kortlægge lokale og regionale arbejdsmarkedsbehov og bidrage til at afhjælpe dem og dermed forbedre unges muligheder for at erhverve færdigheder, der fører til anstændige, fremtidssikrede job; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver, at de ændrede rammevilkår på arbejdsmarkedet som følge af pandemien og den digitale og den grønne omstilling navnlig har påvirket kvinder. Derfor bør inddragelsen af en ligestillingsdimension i den dobbelte omstilling, fremme af fremtidssikrede færdigheder og adgang til digitale færdigheder være en integreret del af alle bestræbelser møntet på livslang læring. Derudover bør der tages hensyn til kønsaspektet og hånd om kønsskævheder, når det kommer til udformningen og gennemførelsen af uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | forventer, at det europæiske år for færdigheder vil bidrage til at fremskynde gennemførelsen af et europæisk uddannelsesområde, der kan garantere uddannelse af høj kvalitet for alle. EU bør øge koordineringen mellem uddannelsessystemerne og de forskellige læseplaner baseret på borgernes behov og arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer til, at der i det europæiske år for færdigheder tages behørigt hensyn til færdigheder i medborgerskab gennem passende undervisning i medborgerkundskab, så mennesker i alle aldre får mulighed for at være eller blive aktive borgere, deltage fuldt ud i det demokratiske liv og være modstandsdygtige over for manipulation af medier, desinformation og hadefuld tale, herunder online; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at det haster med reformtiltag for at gøre erhvervsuddannelser og lærlingeuddannelser klar til fremtidige udfordringer som nævnt i forslaget om det europæiske år for færdigheder. Regionale økosystemer og eksisterende kvikskranker skal styrkes for at forbedre adgangen til erhvervsuddannelse af høj kvalitet. Forbedring af disse økosystemer kan sikre den nødvendige kontinuitet i vellykkede politiske initiativer og skabe et bedre samspil med den tilgængelige finansielle støtte gennem EFS+-programmet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver, at uddannelser og erhvervsuddannelser løbende bør ajourføres og tilrettelægges ud fra et fremtidsorienteret færdighedsperspektiv. De lokale og regionale myndigheder kan bidrage til at etablere overvågningssystemer samt mekanismer til at forudsige og imødekomme fremtidige behov for færdigheder på lokalt og regionalt niveau. Udvalget mener i den henseende, at efter- og videreuddannelser og erhvervsuddannelser gøres robuste ved at blive integreret i de økonomiske, industrielle og innovationsrelaterede strategier, herunder dem, der er knyttet til bæredygtig genopretning, den grønne og den digitale omstilling samt intelligent specialisering; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at der i betragtning af det presserende behov for at forbedre bygningers energimæssige ydeevne inden for rammerne af den grønne omstilling og den fortsatte energikrise er et akut behov for at fokusere på omskoling og opkvalificering af den eksisterende arbejdsstyrke i byggesektoren; |
| --- | --- |

29.

| 30. | påpeger, at omstillingen til nulemissionskøretøjer og digitaliserede køretøjer vil få stor indvirkning på de regionale økosystemer og socioøkonomiske strukturer i bilindustrien. Udvalget understreger ligeledes, at dekarboniseringen af vejtransport vil have en voldsom indvirkning på den specialiserede arbejdsstyrke i bil- og forsyningsindustrien, hvilket kræver hurtig opkvalificering og omskoling af 2,4 mio. arbejdstagere inden 2030. Udvalget efterlyser derfor i høj grad en europæisk ramme, der skal foregribe og forvalte ændringerne i denne sektor med henblik på at sikre en retfærdig og rimelig omstilling for de regioner, der har bil- og forsyningsindustrier. De regionale omstillingsplaner skal udarbejdes i et tæt samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at selv om øget digitalisering og automatisering af jernbanesektoren vil resultere i en stigende efterspørgsel efter fagfolk inden for IKT og cybersikkerhed, skal den eksisterende mangel på færdigheder og ændrede kvalifikationskrav håndteres effektivt gennem bl.a. strukturerede praktikantordninger i jernbanesektoren og fremme af uddannelse i jernbaneerhverv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | minder om, at erhvervsekspertisecentre fungerer som katalysatorer for det lokale erhvervslivs investeringer ved at skabe økosystemer for færdigheder. De støtter bæredygtig genopretning, grøn og digital omstilling, regional innovation og teknologisk innovation i SMV'er. Udvalget fremhæver i den forbindelse, at det er vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i erhvervsekspertisecentrene som aktører, der kan forstærke effekten af de førnævnte økosystemer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | fremhæver behovet for mere fleksible erhvervsuddannelser som svar på de hurtige forandringer i samfundet og arbejdslivet. Derudover opfordrer udvalget til, at digitaliseringen af erhvervsuddannelserne fremskyndes, til moderne og innovative læringstilgange og til flere investeringer i lærernes og undervisernes færdigheder og kompetencer. Udvalget understreger betydningen af flere investeringer i opkvalificering og omskoling og erhvervsuddannelse, navnlig efter covid-19-krisen, som eksponentielt fremskyndede den digitale omstilling inden for uddannelse, men også nye arbejdsmønstre, og i lyset af den overordnede færdighedspolitik på europæisk plan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | håber, at afgørelsen om det europæiske år for færdigheder 2023 vedtages hurtigt, så det bliver muligt at gennemføre aktiviteterne allerede fra begyndelsen af 2023; |
| --- | --- |

34.

| 35. | forpligter sig i lyset af ovenstående til at bidrage til at nå målene for det europæiske år for færdigheder, bl.a. ved at gennemføre udvalgets handlingsplan for året; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pålægger sin formand at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, de svenske og spanske rådsformandskaber samt formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

36.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2022) 526 final.

1

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/12

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser

(2023/C 79/03)

| Ordfører: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL/EPP), borgmester i Gdansk |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Et mere inklusivt og beskyttende Europa: udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser
  COM(2021) 777 final |

Ordfører:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL/EPP), borgmester i Gdansk

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Et mere inklusivt og beskyttende Europa: udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser

COM(2021) 777 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | konstaterer, at Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad fra 2008 (Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA (1)) er bestemmende for den måde, hvorpå hadefuld tale og hadforbrydelser på nuværende tidspunkt kriminaliseres på EU-niveau. Listen over hadforbrydelser, der er omfattet af lovgivning i hele EU, er begrænset til årsager, der vedrører race, hudfarve, religion og national eller etnisk oprindelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at kriminaliseringen af andre former for hadefuld tale og hadforbrydelser, navnlig på grund af køn, seksuel orientering, alder og handicap, er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Da der aktuelt ikke er noget traktatgrundlag for en fælles EU-strafferetlig reaktion for at tackle alle former for hadefuld tale og hadforbrydelser, opfordrer RU Rådet til hurtigt at udvide listen over strafbare handlinger i EU i henhold til artikel 83, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) ved at fastsætte fælles minimumsstandarder for de relevante nationale strafferetlige bestemmelser under fuld overholdelse af nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bifalder i den henseende Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om at tilføje hadefuld tale og hadforbrydelser til de i artikel 83, stk. 1, i TEUF fastlagte kriminalitetsområder. Forslaget er vedhæftet som bilag til meddelelsen fra december 2021 om Et mere inklusivt og beskyttende Europa: udvidelse af listen over strafbare handlinger i EU til hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gør opmærksom på, at hadefuld tale, hadforbrydelser, falske nyheder, desinformation og konspirationsteorier er fænomener, som skal tackles ved hjælp af resolut handling. Det skal også understreges, at kampen mod hadefuld tale og hadforbrydelser også er en kamp mod fordomme, racisme, chauvinisme, homofobi og antisemitisme. Hadefuld tale og hadforbrydelser påvirker ikke blot de enkelte ofre og forvolder dem skade og begrænser deres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i alvorlig grad, men påvirker også samfundet som helhed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er bekymret over fænomenets enorme omfang og den besynderlige ligegyldighed over for det, hvilket indebærer en risiko for, at hadefuld tale og hadforbrydelser normaliseres og endda bliver en fast bestanddel af vores hverdag; |
| --- | --- |

5.

Politiske anbefalinger

| 6. | fordømmer situationer, hvor hadefuld tale bliver en del af sproget i politiske konflikter, og er bekymret over, at ekstreme synspunkter og en brutalisering af sproget er blevet helt almindelig i den offentlige debat. Der er en fare for, at populisters brug af aggressivt sprog i politiske tvister kan være med til at skabe et klima, hvor radikalisme, falske nyheder og desinformation kan udvikle sig med en risiko for at føre til hadforbrydelser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er klar over, at hadefuld tale og hadforbrydelser berører alle aldersgrupper. Den eneste forskel er det miljø, hvor de forskellige grupper kommer i kontakt med fænomenet. Udvalget opfordrer til særlig opmærksomhed på de unge, som på den ene side er særligt sårbare over for online og offline hadefuld tale og tilskyndelser til at begå hadforbrydelser og på den anden side også kan være stærke allierede i kampen mod dette fænomen. Selvom de hyppigste mål for hadefuld tale er flygtninge, personer, der ikke er heteronormative, og nationale og religiøse mindretal, bemærker udvalget, at der i de senere år har været en stærk stigning i andelen af personer, som mødes af hadefuld tale i medierne, på sociale medier og i hverdagssituationer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gør opmærksom på, at verbal og fysisk vold drevet af had ikke kun rammer mindretalssamfund. Også autoriteter, dvs. personer, der er valgt til et embede eller varetager offentlige pligter, og institutioner, udsættes stadig oftere for hadefuld tale og hadforbrydelser. Det går især ud over lokale og regionale politikere, f.eks. når de forsvarer flygtninges, migranters eller LGBTIQ+-personers rettigheder og på det seneste i forbindelse med kampen mod globale trusler som Ruslands invasion af Ukraine og covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anser politikere og offentlige myndigheder for at have særligt gode forudsætninger for at påvirke den offentlige mening og diskurs og opfordrer derfor politiske ledere på alle niveauer til at afholde sig fra at bruge sprog, der kan fremkalde hadefuld tale og hadforbrydelser mod bestemte grupper; |
| --- | --- |

9.

| 10. | finder det bekymrende, at tredjelande bevidst bruger hadefuld tale og hadforbrydelser i organiserede kampagner, der indvirker på polariseringen og skaber splittelse i EU. Hadefuld tale og hadforbrydelser fungerer som brændstof i væbnede konflikter. Der er ikke længere tale om lokale fænomener. Tværtimod står vi over for en trussel af global karakter. Et sådant eksempel på hadefuld tale er det aktuelle budskab fra præsident Putins regering om årsagerne til angrebet på Ukraine og omfanget af den vold og de hadforbrydelser, der begås under krigen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gør opmærksom på den globale dimension af hadefuld tale og hadforbrydelser, der til dels er resultatet af, at det er let at sprede idéer via forskellige digitale kanaler. Retsforfølgningen af disse forbrydelser må derfor have en grænseoverskridende dimension for at være effektiv. Udvalget er helt enig i Kommissionens vurdering af, at sådanne forbrydelsers grovhed i tillæg til deres grænseoverskridende karakter kun kan tackles gennem fælles foranstaltninger på EU-niveau i form af en fælles EU-reaktion på det strafferetlige område og et styrket retligt samarbejde medlemsstaterne imellem. Sådanne foranstaltninger vil være i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at hadefuld tale, der udbredes online, kan have negative bivirkninger for lokalsamfund, idet det kan føre til splittelse mellem folk og være ødelæggende for den sociale samhørighed. Det er udvalgets opfattelse, at konsekvenserne af hadforbrydelser og hadefuld tale mærkes tydeligst i lokalsamfundene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | finder det bekymrende, at hadbaserede forbrydelser spreder frygt og stigmatiserer med ødelæggende virkninger, der er så store, at de rækker ud over by- og regionsgrænser og potentielt kan eskalere til endnu større konflikter; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fremhæver de regionale og lokale myndigheders store ansvar for aktivt at imødegå hadforbrydelser og hadefuld tale og forebygge diskrimination og udstødelse, herunder politisk og ideologisk motiveret vold. Udvalget bemærker, at manglende handling og undladelse af at tage fænomenet alvorligt kan føre til en eskalering og forværring af situationen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at borgmestre og andre regionale og lokale ledere er centralt placerede og kan spille en vigtig rolle i at opdage tidlige tegn på denne slags hændelser i deres lokalsamfund. Udvalget opfordrer til, at der udarbejdes særlige anbefalinger for regionale og lokale myndigheder om, hvordan de effektivt forebygger fænomenet i deres lokalsamfund. Udvalget mener også, at de lokale og regionale myndigheder bør tilskyndes til at arbejde forebyggende med udgangspunkt i lokale forhold. Udvalget opfordrer til et harmonisk samarbejde med de retshåndhævende myndigheder, som forventes at bekæmpe hadefuld tale og hadforbrydelser konsekvent og effektivt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anbefaler at indføre lovgivning om bekæmpelse af hadefuld tale i digitale tjenester, så de sociale medier ikke bidrager til at sprede og forstærke virkningen af hadefuld tale og hadforbrydelser. De nuværende regler rækker ikke til at sikre, at udbydere af internettjenester bidrager effektivt til at bekæmpe og forebygge hadefuld tale i de tjenester, de udbyder; Forskning (2) viser, at udbydere af og platforme for digitale tjenester ofte ikke håndhæver eller ikke har kapacitet til at håndhæve deres egne retningslinjer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at retsakten om digitale tjenester, som for øjeblikket er i lovgivningsfasen, er en mulighed for at fastsætte minimumsstandarder for gennemsigtighed vedrørende de ressourcer, som platformene skal mobilisere for at sikre gennemførelsen af både de retlige rammer for desinformation og deres interne retningslinjer. Denne retsakt kunne være et incitament til at forbedre forholdet mellem udbydere af formidlingstjenester, borgerne og staten. Det socioøkonomiske potentiale, som ligger i de store platforme, kræver en koordineret indsats på paneuropæisk niveau, og at man bruger det europæiske indre markeds styrke som argument; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at retsakten om digitale tjenester vedtages på EU-niveau og gennemføres i medlemsstaterne. Medlemsstaterne bør arbejde mere for og i højere grad fremme retsakten om digitale tjenester i EU. Retsakten om digitale tjenester bør fremmes som en EU-lov, der ikke konkurrerer med særskilte, selvstændige regler for digitale tjenester eller ytringsfrihed online, som vedtages af de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gør opmærksom på den rolle, som de retshåndhævende myndigheder spiller i forbindelse med forebyggelse, opdagelse og i sidste ende retsforfølgning. Udvalget håber, at en udvidelse af EU-listen over forbrydelser til også at omfatte hadforbrydelser vil bidrage til en ensartet håndtering og vise vigtigheden af at retsforfølge hadefuld tale og hadforbrydelser i alle sagens faser (politi, anklagemyndighed, domstole). Udvalget peger på betydningen af uafhængige domstole i dette forløb, idet de via deres retspraksis fastsætter grænserne for, hvad der er tilladt, hvad der falder inden rammerne af ytringsfriheden, og hvad der er hadefuld tale. Udvalget anbefaler, at der i hele Den Europæiske Union er samme standarder for, hvordan dette problem skal håndteres; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer til, at man overvejer at etablere en model, hvor hadefuld tale retsforfølges ved offentlig tiltale og ikke gennem private søgsmål eller klageprocedurer. Det er i offentlighedens interesse at bremse dette fænomen, og gerningsmændene bør være klar over, at de uvægerligt vil blive straffet. En anden hindring, der skal fjernes, er, at gerningsmændene bag hadforbrydelser kan gemme sig bag anonymitet, hvilket de retshåndhævende myndigheder er nødt til at gribe ind over for, og internettjenesteudbyderne være villige til at samarbejde om; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at fremskridt med hensyn til lighed og menneskerettigheder, herunder at de retshåndhævende myndigheder effektivt bekæmper hadforbrydelser og hadefuld tale, i høj grad afhænger af samarbejde fra de regionale og lokale myndigheders side; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peger på, at den største hindring for, at de retshåndhævende myndigheder kan skride effektivt ind, er, at hadforbrydelser ikke anmeldes. Udvalget mener, at de lokale og regionale myndigheder og ansatte ved de lokale myndigheder bør udnytte, at de er tæt på borgerne, og fremme politikker, der øger bevidstheden om problemet (herunder blandt embedsmænd), og opmuntre ofrene til at anmelde hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at lokale og regionale myndigheder bør spille en rolle i at nedbryde barrierer for, at hadforbrydelser anmeldes, bl.a. ved at skabe opmærksomhed om ofrenes rettigheder, stille juridisk information til rådighed om, hvordan hændelserne anmeldes, forsikre migranter om, at de kan anmelde hændelser uanset deres juridiske status, og fremme anonyme anmeldelser via tredjeparter. De lokale og regionale myndigheder bør også fremme god praksis og samarbejde på vegne af ofrene med inddragelse af politi, lokale ligestillings- og antidiskriminationsorganer, sociale NGO'er og andre støttegrupper for ofre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konkluderer, at selv de bedste juridiske løsninger ikke hjælper, hvis de retshåndhævende myndigheder ikke håndhæver dem ved at retsforfølge gerningsmændene. Ligeledes har de retshåndhævende myndigheder begrænsede muligheder for at reagere, hvis udbyderne af internettjenester (som udbyder tjenester via elektroniske midler) ikke deler oplysninger om de personer, der begår hadforbrydelser og dermed klart overtræder loven; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gør med hensyn til de retshåndhævende myndigheder gældende, at det, eftersom hadefuld tale ofte er tæt knyttet sammen med sproget i den offentlige og politiske debat, er så meget desto vigtigere, at disse myndigheder (især anklagemyndigheden) forbliver uafhængige, og at fænomenet tages alvorligt. Uagtet de eksisterende nationale forskelle i reguleringen, bekæmpelsen og forebyggelsen af hadefuld tale og beskyttelsen herimod af nærmere angivne årsager er det meget vigtigt at sikre institutionernes stabilitet. Det betyder først og fremmest uafhængige domstole og dernæst en anklagemyndighed, der ikke underlægges pres, men er i stand til at træffe selvstændige beslutninger om retsforfølgning af denne type forbrydelser ved at rejse offentlig tiltale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at ligestillingsorganernes mandat i flere EU-medlemsstater også omfatter hadefuld tale og hadforbrydelser (3) og således har en vigtig rolle at spille i denne proces. Udvalget bakker i den henseende op om Kommissionens anbefalinger til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at forbedre ligestillingsorganernes uafhængighed og effektivitet (4) og ser frem til de bebudede lovgivningsforslag om yderligere at styrke deres rolle og uafhængighed; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peger på behovet for at samarbejde med NGO'er, der arbejder for bevidstgørelse og bekæmpelse af hadefuld tale og hadbaserede voldshandlinger. De erfaringer, som disse centrale aktører, herunder lokale myndigheder, har indhøstet må bruges til at imødegå og bekæmpe had; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at alle skoler bør gennemføre undervisningsprogrammer i bekæmpelse af diskrimination og bibringe eleverne færdigheder i at begå sig og leve i et multikulturelt samfund, der er mangfoldigt med hensyn til nationalitet, race, ideologi og tro. Aktiviteter for at imødegå hadefuld tale bør være et centralt element i denne undervisning; |
| --- | --- |

28.

| 29. | foreslår, at hadefuld tale medtages i de almindelige undervisningsplaner, og opfordrer regioner med kompetencer på dette område til at træffe foranstaltninger med henblik derpå; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at europæiske borgere i dag skal lære og udstyres med sociale kompetencer, der gør, at de hverken online eller i det offentlige rum overskrider grænserne for, hvad der betragtes som talefrihed eller ytringsfrihed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til omfattende offentlige kampagner bl.a. i hele EU, for at fremme lighed og forebygge forskelsbehandling, f.eks. som opfølgning på konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | efterlyser støtte til lokale og regionale organisationer og arbejdsmarkedsparter, som arbejder inden for samme område i kampen mod verbalt og fysisk had gennem multikulturel oplysning. Udvalget påpeger, at vi ser et positivt eksempel herpå i idéen bag Paweł Adamowicz-prisen, der finansieres af Regionsudvalget, ICORN og Gdansk by; |
| --- | --- |

32.

Konklusioner

| 33. | opfatter EU som garant for, at lovgivning udarbejdes og anvendes til at imødegå offentlige tilkendegivelser af had; |
| --- | --- |

33.

| 34. | erkender, at konsekvenserne af hadefuld tale og hadforbrydelser har en grænseoverskridende dimension, og at der derfor er behov for at tackle dem ved hjælp af en fælles indsats på EU-niveau. Udvalget opfordrer derfor til, at hadefuld tale og hadforbrydelser af andre grunde end dem, der er omfattet af rammeafgørelse 2008/913/JHA, herunder på grund af kønsidentitet, seksuel orientering, alder og handicap, som nævnt i Kommissionens forslag om en Union med lige muligheder, effektivt bekæmpes. Det er vigtigt, at Rådet hurtigt udvider listen over strafbare handlinger til at omfatte hadforbrydelser (artikel 83, stk. 1, i TEUF) for at sikre, at de retshåndhævende myndigheder fungerer effektivt på både EU-niveau og nationalt niveau; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at den eneste reaktion over for hadefuld tale og hadforbrydelser er at udarbejde en omfattende juridisk strategi for bekæmpelse, anmeldelse og konsekvent retsforfølgning; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til, at der fastsættes minimumsregler på EU-niveau om sanktioner for hadefuld tale og hadforbrydelser, således at national lovgivning kan ændres med henblik på at kriminalisere medlemskab af organisationer, der fremmer eller tilskynder til enhver form for had og deltagelse i den slags aktiviteter. Der bør ikke være plads til accept af antidemokratiske synspunkter eller hadefuld tale og fjendtlighed mod et andet menneske noget som helst sted i verden eller Europa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | anbefaler en forbedring af metoderne til registrering og indsamling af oplysninger om hadforbrydelser og ekspertdrøftelser med medlemsstaterne i regi af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, som kan hjælpe de nationale myndigheder med at tackle problemer forbundet med den praktiske anvendelse af lovgivningen og sikre, at hadforbrydelser og hadefuld tale effektivt undersøges, retsforfølges og straffes. Udvalget ser også her en vigtig rolle for sociale institutioner og organisationer, der beskæftiger sig med hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ser et behov for organisatoriske og juridiske løsninger til beskyttelse af ofre for hadefuld tale og hadforbrydelser, som skal støttes og bistås af EU-institutioner og -organisationer, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet i EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at der er en hårfin grænse mellem bekæmpelse af hadefuld tale og censur. Retten til ytringsfrihed skal være sikret, når der udvikles juridiske løsninger til bekæmpelse af hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstaterer, at der mangler en standarddefinition af hadforbrydelser på internationalt niveau. Udvalget efterlyser derfor et udviklingsarbejde for at styrke retspraksis og dermed gøre retsforfølgningen af hadefuld tale og hadforbrydelser mere effektiv. Europarådets Ministerkomités henstilling CM/Rec(2022)16 (5) og den definition, som findes i rammeafgørelse 2008/913/RIA, kunne tjene som inspiration herfor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | er klar over, at vi ikke kommer til at regulere ekstrem politisk tale. Medlemsstaterne vil stadig være ansvarlige for at fastlægge, hvordan de definerer ytringsfrihed. Udvalget mener dog, at vi er nødt til at pålægge EU-standarder for at bekæmpe verbale og fysiske hadforbrydelser. Dette er netop formålet med at udvide listen over strafbare forbrydelser i EU til at omfatte hadefuld tale og hadforbrydelser. |
| --- | --- |

41.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55).

1

(2)  En relevant rapport er tilgængelig på 210831_Reset_Facebook_Bundestagswahl_EN.pdf (hateaid.org).

2

(3)  Ombudsmandskontoret i Polen er et eksempel herpå.

3

(4)  Kommissionens anbefaling af 22.6.2018 om standarderne for ligestillingsorganerne (C(2018) 3850 final).

4

(5)  Recommendation CM/Rec(2022)16 of the Committee of Ministers to Member States on combating hate speech: https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955.

5

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/17

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om EU-strategien for bæredygtige og cirkulære tekstiler

(2023/C 79/04)

| Ordfører: | Luca MENESINI (IT/PES), formand for provinsrådet i Lucca (Toscana) |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU-strategien for bæredygtige og cirkulære tekstiler
  COM(2022) 141 final |

Ordfører:

Luca MENESINI (IT/PES), formand for provinsrådet i Lucca (Toscana)

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU-strategien for bæredygtige og cirkulære tekstiler

COM(2022) 141 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | bifalder den tværgående tilgang i EU-strategien for bæredygtige og cirkulære tekstiler, som har til formål at skabe en sammenhængende ramme og en vision for omstillingen af tekstilsektoren i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, handlingsplanen for den cirkulære økonomi og EU's industristrategi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ser frem til færdiggørelsen og offentliggørelsen af køreplanen for den grønne og den digitale omstilling af hele tekstiløkosystemet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | erkender, at det i EU haster med at markedsføre tekstilprodukter med lang levetid, der er genanvendelige og i vid udstrækning består af genanvendte fibre, uden indhold af farlige stoffer, og som er fremstillet under hensyntagen til sociale rettigheder og miljøet. Udvalget håber på et paradigmeskift inden for modebranchen for at sætte en stopper for overproduktionen og det overdrevne tøjforbrug; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gør opmærksom på tallene fra Det Europæiske Miljøagentur (EEA), der viser, at tekstiler set ud fra et forbrugsperspektiv i deres livscyklus i gennemsnit afsætter det fjerde største aftryk på klimaet og miljøet, efter fødevarer, boliger og mobilitet (1). I 2020 var tekstiler den tredje største årsag til presset på vandforbruget og jordudnyttelsen og den femte største, når det gælder anvendelsen af råvarer og drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger betydningen af tekstil-, mode-, læder- og fodtøjssektoren i den europæiske industri, idet denne sektor beskæftiger mere end to millioner arbejdstagere og udgør en drivkraft for beskæftigelse, økonomisk udvikling og innovation i de regionale økosystemer, hvor den er til stede. Udvalget anser omstillingen fra et lineært produktionssystem, der bygger på udvinding, til en regenerativ og cirkulær model for en prioritet. Udvalget er af den overbevisning, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i denne omstilling. Det gælder navnlig a) kommunerne og de lokale aktører såsom sociale virksomheder, indsamlere og civilsamfundsorganisationer med hensyn til indsamlings-, nyttiggørelses- og genanvendelsessystemer, b) regionerne gennem deres støtte til kommunerne i udøvelsen af deres funktioner og c) den offentlige og den private sektor som drivkraft for forsknings- og innovationsprocesser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at det udvidede producentansvar har vist sig at være effektivt med hensyn til at forbedre særskilt affaldsindsamling og den efterfølgende håndtering heraf i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Udvalget opfordrer medlovgiverne til på EU-niveau at fastlægge, hvilke tekstilprodukter der skal være omfattet af direktivet og det dermed forbundne udvidede producentansvar, og målrettet placere ansvaret for de høje omkostninger forbundet med bortskaffelse af hurtigt skiftende mode; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bifalder, at særskilt indsamling af tekstiler vil være obligatorisk for alle affaldsproducenter senest i januar 2025. Udvalget forventer i øvrigt, at der i forbindelse med revisionen af affaldsrammedirektivet i 2024 også vil blive set på specifikke kvantitative mål for affaldsforebyggelse, genbrug og genanvendelse og taget højde for de lokale og regionale myndigheders centrale rolle; |
| --- | --- |

7.

Nytænkning af forbrugsmønstre

| 8. | noterer sig, at den globale tekstilproduktion blev næsten fordoblet mellem 2000 og 2015. Da tøj tegner sig for den største andel af EU's tekstilforbrug (81 %), er det tendensen til at anvende tøj i stadig kortere perioder, inden det smides væk, der bidrager mest til ikkebæredygtige mønstre for overproduktion og overforbrug; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ser gerne, at der iværksættes flere foranstaltninger for at fremme en bevidst og bæredygtig anvendelse af tekstiler, især af det tøj, f.eks. frakker og børnetøj, som forbrugerne med størst sandsynlighed vil kassere, inden det har udtjent sin levetid. Der kan være tale om bytteordninger, modebiblioteker og bevidstgørelseskampagner, men de støder ofte på forskellige hindringer på grund af fordomme om brugt tøj med hensyn til kvalitet, hygiejne og produktudvalg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver behovet for at styrke forskning i innovative løsninger (maskiner, anlæg, digitale platforme) til sortering, genbrug og genanvendelse af indsamlet tekstilaffald samt til at optimere den måde, hvorpå materialerne opfører sig; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at der endnu ikke er en tilstrækkelig efterspørgsel på markedet efter cirkulære produkter og tjenesteydelser, og at dette er en væsentlig hindring for gennemførelsen af cirkulære forretningsmodeller. Udvalget opfordrer de nationale, regionale og lokale myndigheder til gennem anvendelse af støtteværktøjer og regulering vedrørende transport af og handel med tekstilprodukter (herunder affaldsstrømmene) at skabe incitamenter for, at der indføres forretningsmodeller, der i højere grad er baseret på brug end ejerskab. Ligesom de bør træffe lovgivningsinitiativer (som f.eks. nedsættelse af momsen eller anvendelse af udvidet producentansvar) for at fremme leje fremfor køb, deleplatforme, tilbagetagelses- og videresalgstjenester og genbrugsbutikker og gøre det smart at reparere, upcycle og passe på tøjet. Udvalget anerkender desuden, at disse forretningsmodeller kan have en positiv indvirkning på den miljømæssige bæredygtighed inden for sundhedssektoren, turisme, byggeri og andre væsentlige offentlige tjenester; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er positiv over for initiativet om at styrke forbrugernes rolle i den grønne omstilling (2) og de deraf følgende EU-regler, der skal sikre, at forbrugerne på salgsstedet får oplysninger om en kommerciel garanti for tekstilprodukternes holdbarhed samt oplysninger, der er relevante for reparation. Udvalget opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet med at fastsætte minimumskriterier for alle typer miljøanprisninger i forbindelse med initiativet om grønne anprisninger (3); |
| --- | --- |

12.

Cirkulært design som almindelig praksis

| 13. | erkender, at design med øget holdbarhed kan forlænge tekstilers, tøjs, lædervarers og fodtøjs levetid og dermed mindske mængden af affald og anvendelsen af råmaterialer og kemikalier samlet set. Udvalget glæder sig over Kommissionens arbejde med at udvikle bindende produktspecifikke krav til miljøvenligt design for at øge produkternes ydeevne i sektoren for tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj med hensyn til holdbarhed, genbrugelighed, reparationsmuligheder, fiber-til-fibergenanvendelighed og obligatorisk indhold af genanvendte fibre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er helt enig i, at der er behov for fælles bæredygtighedsstandarder, som anses for at være afgørende for at få mærker til at deltage i vurderingen af deres produkters miljøpåvirkning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bifalder, at strategien lægger op til klarere oplysninger om tekstilers, tøjs, lædervarers og fodtøjs cirkularitet og et digitalt produktpas baseret på obligatoriske oplysningskrav om cirkularitet og andre miljøaspekter. Udvalget opfordrer Kommissionen til at gøre det digitale produktpas tilgængeligt for alle interessenter og forbrugere og til at medtage information om arbejdsvilkår og om, hvordan produkterne kan repareres og genbruges; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at mindstekravene til tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj bør fastlægges efter følgende principper med det mål at forbedre miljøpræstationerne over hele deres livscyklus:






  a) | garanti for produktets mindste holdbarhed og for overholdelse af kravene om mindste holdbarhed og klare, ambitiøse og obligatoriske mål for genbrug og forberedelse med henblik på genbrug; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

garanti for produktets mindste holdbarhed og for overholdelse af kravene om mindste holdbarhed og klare, ambitiøse og obligatoriske mål for genbrug og forberedelse med henblik på genbrug;

| b) | garanti for reparationsmuligheder og modularitet, herunder specifikke parametre til vurdering af, hvor lette produkterne er at pakke ud uden at ødelægge emballagen, og til sikring af, at de væsentlige dele af produkterne er nemme at erstatte og reparere; |
| --- | --- |

b)

garanti for reparationsmuligheder og modularitet, herunder specifikke parametre til vurdering af, hvor lette produkterne er at pakke ud uden at ødelægge emballagen, og til sikring af, at de væsentlige dele af produkterne er nemme at erstatte og reparere;

| c) | garantier for genanvendelighed, herunder begrænsninger for kombinationer af forskellige materialer, kemikalier, farvestoffer og færdigbehandling, som ikke er kompatible med genanvendelse, og muligheden for at fremme produkter, hvor der findes en tilgængelig og moden genanvendelsesteknologi; |
| --- | --- |

c)

garantier for genanvendelighed, herunder begrænsninger for kombinationer af forskellige materialer, kemikalier, farvestoffer og færdigbehandling, som ikke er kompatible med genanvendelse, og muligheden for at fremme produkter, hvor der findes en tilgængelig og moden genanvendelsesteknologi;

| d) | garantier for materialer fra bæredygtige og etiske kilder, forudsat at de kan anvendes i længere tid og er genanvendelige med det formål at mindske mængden af nye syntetiske fibre fremstillet ved hjælp af fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

d)

garantier for materialer fra bæredygtige og etiske kilder, forudsat at de kan anvendes i længere tid og er genanvendelige med det formål at mindske mængden af nye syntetiske fibre fremstillet ved hjælp af fossile brændstoffer;

| e) | garantier vedrørende det maksimale udslip af mikroplast i produktions-, brugs- og bortskaffelsesfasen; |
| --- | --- |

e)

garantier vedrørende det maksimale udslip af mikroplast i produktions-, brugs- og bortskaffelsesfasen;

| f) | garantier for, at en vis andel af tekstilindholdet i nye produkter fra tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren er post-forbruger; |
| --- | --- |

f)

garantier for, at en vis andel af tekstilindholdet i nye produkter fra tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren er post-forbruger;

| 17. | håber på en større grad af harmonisering mellem REACH-forordningen (4) og de principper om cirkularitet, der specifikt vedrører tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren, med det formål at prioritere en mindskelse af brugen af farlige kemikalier, formidling af oplysninger om de anvendte kemikalier i færdige produkter og garanti for sporbarhed; |
| --- | --- |

17.

Styrkelse af de lokale myndigheders rolle i omstillingen til cirkularitet

| 18. | mener, at regioner og kommuner spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme forskning og innovation i sektoren og skabe synergier og forbindelser med andre sektorer og regioner, der kæmper med de samme udfordringer. Udvalget opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelse, opskalering og sammenkobling af regionale innovationsklynger inden for cirkulære tekstiler i hele EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bifalder de lokale grønne pagter og cirkulære modepagter, der er udviklet i nogle europæiske regioner og industriområder, og som er baseret på frivillige aftaler mellem flere interessenter for at gøre tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektorens omstilling til en cirkulær model lettere. I disse pagter fastsættes der overordnede mål for sektoren og specifikke mål for hvert segment i værdikæden, som er afpasset efter de miljømæssige, sociale og økonomiske udfordringer i sektoren, og de indeholder konkrete forpligtelser for producenterne, affaldsforvalterne, de lokale myndigheder, indsamlingsorganisationerne, NGO'er, civilsamfundsorganisationer samt forsknings- og teknologicentre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at det for at skabe lokale, bæredygtige og inklusive arbejdspladser er særligt vigtigt at fremme sociale virksomheder inden for genbrugssektoren (5), da sociale virksomheder udvikler lokal praksis for genanvendelse og samtidig skaber konkrete sociale og økonomiske fordele for det omgivende lokalsamfund. Udvalget understreger dog, at der for sociale virksomheder er mange udfordringer forbundet med at være konkurrencedygtig og løbende at kunne tilbyde tjenesteydelser; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at vedtage retningslinjer for implementering af og partnerskaber for cirkulær økonomi mellem sociale virksomheder og andre aktører, herunder service- og handelsvirksomheder, hvori der især lægges vægt på mulighederne for genbrug og reparation af tekstiler som led i EU's nyligt vedtagne handlingsplan for den sociale økonomi; (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | erkender, at effektive lokale systemer til indsamling af affald fra tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren fortsat er en central udfordring, og gør opmærksom på, at de samlede omkostninger til indsamling, sortering og genanvendelse af dette affald er nødt til at være mindre end omkostningerne til håndtering af husholdningsaffald for at fremme en effektiv cirkulær omstilling i sektoren; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at udvikle vejledende modeller for udvikling af lokale systemer for indsamling og håndtering af affald fra tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren, hvori der indgår:






  a) | høring af borgerne, inden foranstaltningerne til opfyldelse af målene udformes |
| --- | --- | --- |

23.

a)

høring af borgerne, inden foranstaltningerne til opfyldelse af målene udformes

| b) | værktøjer, der kan fremme samarbejdet mellem forskellige aktører med det formål at forbedre indsamlingen, den efterfølgende bearbejdning og salget |
| --- | --- |

b)

værktøjer, der kan fremme samarbejdet mellem forskellige aktører med det formål at forbedre indsamlingen, den efterfølgende bearbejdning og salget

| c) | mekanismer til fremme af den økonomiske bæredygtighed af indsamlingen og bearbejdningen for alle aktører i værdikæden (herunder principperne om udvidet producentansvar) |
| --- | --- |

c)

mekanismer til fremme af den økonomiske bæredygtighed af indsamlingen og bearbejdningen for alle aktører i værdikæden (herunder principperne om udvidet producentansvar)

| d) | mekanismer til sikring og fremme af allerede eksisterende bedste praksis inden for genbrug og reparation, som fremlægges af lokale aktører; |
| --- | --- |

d)

mekanismer til sikring og fremme af allerede eksisterende bedste praksis inden for genbrug og reparation, som fremlægges af lokale aktører;

Støtte til bæredygtige produktionsmodeller

| 24. | opfordrer Kommissionen til at medtage foranstaltninger, der sigter mod at forbyde destruktion af usolgte varer (f.eks. overskydende lagerbeholdninger, ukurante varer og returnerede varer med særlig fokus på returvarer i forbindelse med e-handel), i EU-initiativet om bæredygtige produkter, og til at fastlægge mål for produktionsfasen, der kan bidrage til at forebygge spild og forhindre overproduktion; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ser gerne, at der indføres obligatoriske minimumskriterier for grønne offentlige indkøb (7), hvis anvendelsesområde fastlægges efter en konsekvensanalyse, og regler for medlemsstaternes incitamenter vedrørende tekstilprodukter. Udvalget anbefaler derudover, at Kommissionen udarbejder retningslinjer vedrørende incitamenter og kriterier for tildeling af offentlige og andre kontrakter, der fremmer bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge regler for grønne offentlige indkøb i form af handlingsplaner eller nationale strategier, hvor de nationale udbudskriterier i højere grad harmoniseres med de vejledende EU-principper (8). Udvalget finder det desuden nødvendigt, at der udveksles lokal og regional viden og god praksis for at fremme og lette en mere omfattende og udbredt gennemførelse heraf; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ser gerne, at EU som storimportør og -eksportør (9) i den globale værdikæde for tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren bliver en global pioner inden for fremme af bæredygtige og cirkulære værdikæder for tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj samt for nye teknologiske løsninger og innovative forretningsmodeller, og dermed sikrer den grønne og den digitale omstilling, tackler de sociale udfordringer og garanterer overholdelse af kravene om bæredygtighed, og tillige gør SMV-producenter konkurrencedygtige i en global sammenhæng; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et nyt lovgivningsinitiativ, der effektivt skal forbyde markedsføring på EU-markedet af produkter, der er fremstillet ved tvangsarbejde, herunder børnetvangsarbejde. Udvalget ønsker, at tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj omfattes af lovgivningen om virksomheders due diligence i forbindelse med bæredygtighed. Lovgivningsrammen for bæredygtighed bør ikke kun gælde for EU-producenter af de pågældende produkter, men for alle virksomheder på markedet, uanset hvor deres produkter fremstilles; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at det er vigtigt at være opmærksom på behovet for at inddrage og støtte både små og store bedrifter, der producerer naturlige materialer (såsom uld), som spiller en vigtig rolle i produktionen af genanvendelige tekstiler, i produktions-, fremstillings- og genanvendelsesprocesserne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at yde særlig støtte til teknologiske investeringer i værdikæden og til specifikke FUI-tiltag, som er nødvendige for en reel omstilling af produktionen fra en lineær til en mere cirkulær model i tekstil-, lædervare- og fodtøjssektoren, samt til, at man undersøger og i givet fald producerer nye materialer ved at sammenkæde forskellige produktions- og genanvendelsessektorer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | anbefaler, at der på EU-niveau fastlægges en klar definition af og et anvendelsesområde for udvidet producentansvar med miljømodulerede gebyrer for tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren med henblik på at identificere, forebygge, afbøde, sætte en stopper for og tage højde for faktiske og potentielle negative indvirkninger på menneskerettighederne, herunder arbejdstagerrettigheder, og miljøet i virksomhedernes egne aktiviteter og på tværs af deres globale værdikæder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker, at økosystemet for tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj kræver en højt kvalificeret arbejdsstyrke for at frigøre det potentiale for beskæftigelsesmuligheder, som den digitale og grønne omstilling rummer, men at kun 13 % af arbejdsstyrken har kvalifikationer på højt niveau (10). Det vil være nødvendigt at øge SMV'ernes konkurrenceevne for at kunne fastholde og skabe nye talenter samt forbedre arbejdsvilkårene og produktiviteten i forbindelse med produktion af bæredygtige råvarer og fremstilling af tekstiler i den europæiske industri. For at tiltrække kvalificerede unge talenter og styrke SMV'ernes kompetencer tilskynder udvalget til, at man opretter et omfattende færdighedspartnerskab for tekstiløkosystemet for at fremme opkvalificering, omskoling og erhvervelse og overførsel af grønne og digitale færdigheder, herunder viden om livscyklusvurdering og vurdering af værdikæder. Udvalget opfordrer Kommissionen til, at den ved udformningen af støtteinstrumenter for beskæftigelsen inden for tekstilforvaltning efter forbrugsleddet tager højde for, at mængden af indsamlede tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj forventes at stige som følge af den obligatoriske særskilte affaldsindsamling; |
| --- | --- |

32.

| 33. | finder det beklageligt, at tallene viser, at kvinder udgør størstedelen af den lavtlønnede og ufaglærte arbejdsstyrke i tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren. Udvalget er overbevist om, at der er en vigtig ligestillingsdimension forbundet med øget bæredygtighed i forsyningskæden, og efterlyser samordnede tiltag for at give kvinder langt bedre adgang til højere stillinger; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer også til målrettet brug af midlerne fra Erasmus+-programmet til gennemførelse af pilot- og forsøgsinitiativer inden for erhvervsuddannelse og videregående uddannelse, som bidrager til opnåelse af de grønne og digitale færdigheder, tekstil-, mode-, læder- og fodtøjssektoren har brug for, til at gøre sektoren mere attraktiv for unge og fremme arbejdstagernes mobilitet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bifalder EU-pagten for færdigheder (11), som skal maksimere virkningen af investeringer i forbedring af eksisterende færdigheder og omskoling af ansatte i hele økosystemet for tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj, herunder i sektorens mode- og detailsegment; |
| --- | --- |

35.

Omdannelse af affald til værdi

| 36. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at det med gennemførelsen af EU-forordningen om særskilt indsamling af tekstilaffald senest i 2025 og den positive effekt, som de producentansvarsorganisationer, der er etableret i medlemsstaterne, vil have på indsamling og håndtering af affald, er forventningen, at en mindre del af de indsamlede varer vil egne sig til videresalg i Europa, og at mængden af brugt affald fra husholdninger, der stammer fra tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj, der kan genanvendes, vil stige betydeligt (12). Med hensyn til forøgelsen af EU's genanvendelseskapacitet foreslår udvalget, at der i investeringsplanlægningen tages højde for indvirkningen på den generelt mere arbejdskraftintensive upcycling- og genbrugssektor og for den deraf følgende dynamik inden for beskæftigelse og social inklusion; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at lokal produktion af genanvendte fibre kan få en afgørende rolle i at styrke den europæiske værdikæde for tekstiler. Når industrien for genanvendelse af tekstiler er blevet modnet og større, kan den blive en selvstændig og rentabel sektor, men der vil alligevel være behov for finansiering til omstillingen på kort sigt, måske endda via ordninger for udvidet producentansvar og andre former for støtte med henblik på at tilpasse den eksisterende industri og øge kapaciteten med genanvendte produkter til forskellige sektorer, eksempelvis modebranchen, bilindustrien, boligtekstiler, tekniske tekstiler osv.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bifalder, at a) tøj og andre tekstiler, der er indsamlet særskilt og forberedt med henblik på genanvendelse, b) genvundne/genanvendte cellulosefibre fra affald fra tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren og c) genvundne/genanvendte blandede fibre fra affald fra tekstil-, tøj-, lædervare- og fodtøjssektoren er blevet medtaget på den prioriterede liste over affaldsstrømme med henblik udvikling af yderligere kriterier for affaldsfasens ophør i EU som et incitament til at øge kapaciteten i EU's industri for genanvendelse i denne sektor. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, den 30. november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Textiles and the environment: the role of design in Europe's circular economy (EEA, 2022).

1

(2)  COM(2022) 143 — Forslag til direktiv for så vidt angår styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling gennem bedre beskyttelse mod urimelig praksis og bedre oplysning.

2

(3)  Initiativ om underbygning af grønne anprisninger — miljø — Kommissionen (europa.eu).

3

(4)  Registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier.

4

(5)  En social virksomhed skaber i gennemsnit 20-35 arbejdspladser pr. 1 000 ton indsamlede tekstiler med henblik på genbrug. Kilde: OECD/Kommissionen (2022), Policy brief on making the most of the social economy's contribution to the circular economy and RREUSE (2021), Job creation in the re-use sector: Data insights from social enterprises.

5

Kilde

(6)  COM(2021) 778 final.

6

(7)  Grønne offentlige indkøb påvirker ikke blot forbruget af tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj i den offentlige sektor, men kan også sende nogle stærke signaler til markedet generelt med henblik på udvikling af innovative, bæredygtige og mere cirkulære løsninger inden for produktion af tekstiler, tøj, lædervarer og fodtøj og levering af tjenester, som også kan indføres i den private sektor.

7

(8)  Teknisk rapport fra JRC (2020), EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document.

8

EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document

(9)  I 2020 blev der importeret 8,7 mio. ton færdige tekstilprodukter til EU-27 til en værdi af 125 mia. EUR. Målt på mængde udgør tøj 45 % af denne import, efterfulgt af tekstilprodukter til hjemmet, andet stof og fodtøj (Kilde: Eurotstat, 2021).

9

Kilde

(10)  Eurostat (2019), Arbejdsstyrkeundersøgelse.

10

Arbejdsstyrkeundersøgelse

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1517&langId=da

11

(12)  Op til ca. 1,7 mio. ton inden 2030, ifølge rapporten Scaling textile recycling in Europe — turning waste into value, McKinsey (2021).

12

rapporten Scaling textile recycling in Europe — turning waste into value,

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/23

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed

(2023/C 79/05)

| Ordfører: | Piotr CAŁBECKI (PL/EPP), formand for regionforsamlingen i Kujawsko-Pomorskie |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed
  COM(2022) 133 final |

Ordfører:

Piotr CAŁBECKI (PL/EPP), formand for regionforsamlingen i Kujawsko-Pomorskie

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed

COM(2022) 133 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | fordømmer Ruslands uprovokerede aggression mod Ukraine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | støtter kraftigt Ukraines bestræbelser på at blive medlem af EU og bemærker, at dette, i forbindelse med emnet for denne udtalelse, også vil have stor indvirkning på styrkelsen af fødevaresikkerheden i EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger det presserende behov for at imødegå svaghederne i EU-landenes fødevaresystemer for at sikre gennemgribende og strukturelle ændringer og forberede os på fremtidige kriser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at EU er nettoimportør af fødevarer, hvad angår mængde, kalorier og areal, og kun nettoeksportør i økonomisk henseende, hvilket overvejende er på grund af vin med geografisk betegnelse og spiritus. Det vil være hensigtsmæssigt at tilskynde medlemsstaterne til at reducere produktionen af biobrændstoffer på kort sigt, da dette ville øge selvforsyningen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bakker kraftigt op om viljen til at styrke EU's fødevaresuverænitet og opnå større autonomi ved at tilskynde til en differentieret regional og lokal fødevareproduktion; |
| --- | --- |

6.

| 7. | henleder opmærksomheden på, at vi i øjeblikket oplever den tredje globale fødevarepriskrise inden for 15 år i de lande, der er direkte knyttet til de internationale handelspriser, såsom Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger RU's vigtige rolle som institutionel repræsentant for Europas byer og regioner i processen med at støtte ukrainske partnere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at de tiltag inden for fødevaresikkerhed, som den igangværende krig med ét har tvunget EU til at træffe, bør anvendes dels til at afhjælpe det aktuelle problem, dels til at iværksætte flere strukturelle ændringer inden for den fælles landbrugspolitik for at forbedre livskvaliteten og konkurrenceevnen i EU's økonomi samt til at opnå væsentlige miljømæssige fordele på områder, der vedrører fødevareforsyningen. Der bør tages højde for ønskerne fra repræsentanterne for landbrugsproducenter, forarbejdningsvirksomheder, landbrugsorganisationer og navnlig små og mellemstore bedrifter, som i EU igennem mange år har oplevet et fald i eller endog helt mistet rentabiliteten, hvilket har ført til et drastisk fald i antallet af bedrifter og arbejdstagere i landbruget, negative sociale og kulturelle ændringer i landdistrikterne, forringelse af fødevarekvaliteten og stigende priser på landbrugsprodukter, især på dem, der opretholder de højeste kvalitetsstandarder i forhold til menneskers sundhed og ernærings- og smagsværdi og minimerer miljøbelastningen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til at udnytte de aktuelle debatter om reformen af det europæiske elmarked og se på eksemplet med olie, hvor medlemsstaterne har sikkerhedsreserver på op til 90 dages forbrug, til at genoverveje spørgsmålet om fødevarelagre og markedsorienteringen af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer, at krigen i Ukraine bruges som begrundelse for ikke at drøfte eller træffe foranstaltninger for at afhjælpe svaghederne i den fælles landbrugspolitik eller dæmme op for årelange udviklingstendenser og ændringer inden for fødevareproduktionssystemerne, herunder gennemførelsen af jord til bord-strategien. Det europæiske fødevaresystem var allerede sårbart før krigen som følge af den deregulering, der fulgte med afskaffelsen af den fælles landbrugspolitiks markedsinstrumenter, hvilket førte til et svækket europæisk landbrugsproduktionspotentiale, da produktionsfaktorerne ikke blev tilstrækkeligt kompenseret; |
| --- | --- |

11.

| 12. | støtter gennemførelsen af målsætningerne i jord til bord-strategien, herunder målene om at mindske brugen af pesticider, kunstgødning og antimikrobielle stoffer og øge andelen af økologisk landbrug i overensstemmelse med tidligere udtalelser fra RU (1). Udvalget påpeger dog, at målene om reduktion af brugen af pesticider, i det mindste så længe krigen i Ukraine står på, ikke må være til ulempe for den globale fødevaresikkerhed. Samtidig efterlyser udvalget også en grundig vurdering af, hvordan det går med opfyldelsen af de kvantificerede mål i jord til bord-strategien, som bør overvåges; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gør opmærksom på, at Rusland, Ukraine og Belarus i de seneste år har stået for størstedelen af den globale produktion af gødningsstoffer, råmaterialerne dertil samt plantebeskyttelsesmidler. Udvalget minder om, at mindre afhængighed af importerede råvarer såsom gødningsstoffer og pesticider bidrager til vores fødevaresystems modstandsdygtighed. Innovationen og anvendelsen af bedste praksis skal styrkes for at opretholde og på lang sigt øge udbyttet (det gælder især praksis og innovation, der er forenelig med de økologiske mål); |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at Kommissionen ikke opgiver forgrønnelsesordningen på baggrund af andre mere effektive foranstaltninger, herunder et midlertidigt stop for produktionen af biobrændstoffer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver landdistrikternes strategiske rolle for klimaet og fødevaresikkerheden, idet de lokale fødevareværdikæder sikrer mere stabile indkomster og involverer små (landbrugs-)bedrifter Udvalget opfordrer til, at forvaltningen af ELFUL decentraliseres i alle medlemsstater, for så vidt angår gennemførelsen af lokale og regionale landbrugspolitikker; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sin anbefaling om at styre forbrugernes adfærd i retning af en kost, der omfatter meget frugt og grønt, samt i retning af at købe lokale/regionale, friske og årstidsbestemte fødevarer fremstillet ved hjælp af bæredygtige produktionsmetoder, og mindske det generelle indtag af kød, fedt og sukker. Der skal gøres en omfattende indsats for at gøre det nemt og prismæssigt overkommeligt for alle, at træffe disse valg (2). Udvalget foreslår i den henseende, at Kommissionens eksisterende programmer til fremme af sunde og bæredygtige kostvaner såsom ordningen for distribution af fødevarer til de dårligst stillede i EU under ESF+ styrkes væsentligt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fastholder endvidere, at udviklingen af lokale fødevaresystemer af høj kvalitet er den bedste måde at sikre landbrugerne en stabil og anstændig indkomst på. RU glæder sig i denne forbindelse over indførelsen af social konditionalitet i den fælles landbrugspolitik og mener, at de gældende EU-standarder på dette område bør gælde tilsvarende for importører; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fremhæver behovet for at sikre større inddragelse af lokale leverandører af fødevarer, gødning og energi i opbygningen af nødlagre og globale lagre. Hvad angår den internationale handel, foreslår udvalget en genindførelse af råvareaftaler; |
| --- | --- |

18.

| 19. | støtter i den forbindelse Kommissionens forslag, der som led i politikken for transeuropæiske transportnet sigter mod at udvikle bedre jernbaneforbindelser med Ukraine, navnlig for at fremme transporten af vigtige råstoffer. I den forbindelse hilses forhøjelsen af CEF-budgettet velkommen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger behovet for en hurtig og storstilet indsats for at tilpasse fødevareøkonomien til klimaforandringerne og opfordrer samtidig til en styrkelse af forsikringssystemet for landbrugsproduktion og større modstandsdygtighed over for de negative virkninger af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tilskynder til forskning i nye systemer for håndtering af regnvand, etablering af nye reservoirer og renovering af kunstvandingssystemer og drikkevandsnettet, hvilket vil styrke landbrugsproduktionen, fødevareindustrien og innovative investeringer i fødevareproduktionen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at fuldføre dette arbejde med nødplanerne for fødevaresikkerhed med henblik på at udvikle og gennemføre en langsigtet strategi for at garantere basal fødevaresikkerhed på regionalt plan, forstået som evnen til at opfylde et regionalt samfunds grundlæggende behov over en vis tid gennem egen og naboregionernes fødevareproduktion. Udvalget foreslår i den forbindelse, at de lokale fødevareplaner, som er udarbejdet i flere europæiske lande, generaliseres; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere anvendelsen af landbrugsprodukter til fødevarer ved at gøre politikkerne til fremme af biobrændstoffer og methan fra landbruget mere fleksible, så landbrugsmarkederne afkobles fra energimarkederne, når priserne stiger kraftigt, samtidig med at denne vigtige afsætningsmulighed opretholdes i tilfælde af overproduktion; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anmoder i den forbindelse indtrængende Kommissionen om, navnlig i den fælles landbrugspolitik, at videreudvikle reguleringen af landbrugsmarkederne, som vi ser kan blive fuldstændig ustabile og ineffektive i tider med knaphed. Det drejer sig især om at gøre det lettere at aktivere krisehåndteringsforanstaltninger og gøre det muligt, bl.a. gennem forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen, at opbygge europæiske fødevare- og landbrugslagre for at undgå finansiel spekulation om de internationale landbrugspriser. De markedsreguleringspolitikker, som skal genetableres inden for landbrugspolitikkens rammer, bør også have til formål at opretholde prisniveauer, som er fordelagtige for landbrugerne, når den aktuelle spændte situation er ovre, eftersom den bedste fremgangsmåde til at styrke landbruget og beskæftigelsen i landbruget samt udvikle nye landbrugeres etablering er at sørge for, at landbrugerne kan leve et anstændigt liv på baggrund af deres arbejde; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at føre en mere kontracyklisk politik for direkte støtte til landbrugerne (som er afpasset den enkelte landbrugsbedrifts størrelse og type) for i højere grad at fokusere på de hårdest ramte sektorer og samtidig undgå at yde unødvendig hjælp til »superprofitsektorer«; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at lægge større vægt på at anspore til fremskridt inden for fødevareproduktionen ved at finansiere forskning og aktiviteter vedrørende tilpasning af produktionen til klimaforandringerne, mindskelse af afhængigheden af leverandører uden for EU, forbedring af de producerede fødevarers sundhedsmæssige værdi og forlængelse af økologiske fødevarers holdbarhed; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at lægge større vægt på incitamenter for fremskridt inden for landbrugsproduktionen gennem mindskelse af energiintensiteten. Det vil kunne bane vej for, at effektiviteten af landbrugsproduktionen og i sidste ende fødevarepriserne kommer til at afhænge mindre af svingninger i energipriserne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at lægge større vægt på at sikre gunstige økonomiske vilkår for landbruget i en tid med stigende produktionsomkostninger gennem støtte til landbrugsproducenterne, der er tilpasset produktionsformen, og den pågældende producents potentiale (produktionsmængde); |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte et bindende mål for at halvere madspild inden 2030 som led i revisionen af affaldsrammedirektivet og på grundlag af det arbejde, der gennemføres af EU-platformen om fødevaretab og madspild (3); |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at de lokale og regionale myndigheders engagement og indsats supplerer og støtter bestræbelserne i forbindelse med internationale tiltag og tiltag på nationalt plan i de enkelte EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger RU's rolle som en institution, hvis medlemmer arbejder direkte sammen med byer og regioner i Ukraine; |
| --- | --- |

31.

Truslen mod fødevaresikkerheden

| 32. | understreger, at sandsynligheden for egentlig hungersnød i Europa som følge af krigen i Ukraine aktuelt stadig forekommer lille, men at konflikten allerede har forårsaget forsyningsproblemer for visse produkter, i august 2022 førte til år-til-år fødevareinflation på 13,2 % i hele Europa og har skabt en temmelig udbredt følelse af uforudsigelighed (en drastisk stigning i omkostningerne til kunstgødning, beskyttelsesmidler, andre råvarer og energi kan få uacceptable konsekvenser for efterårs- og forårssåningen og føre til yderligere, socialt uacceptable stigninger i fødevarepriserne), hvilket også har en destabiliserende effekt på de regionale socioøkonomiske systemer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at den igangværende konflikt fjerner landbrugsprodukter og gødningsstoffer på de internationale markeder fra to meget store eksportører: Ukraine, hvor landbrugsproduktionen vil være utilstrækkelig som følge af krigen (og efter krigens afslutning vil det være en langvarig proces at genopbygge produktionsevnen), og Rusland, der som aggressor bør udelukkes fra international handel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vurderer, at den fortsatte krig i Ukraine og isoleringen af den russiske økonomi som følge af landets rolle som aggressor, kan udgøre en reel trussel mod fødevarestabiliteten, navnlig i områder uden for Europa, hvilket vil øge EU's humanitære forpligtelser over for regioner, der er ramt af hungersnød, og samtidig øge migrationspresset i disse områder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at en af de største trusler mod en stabil fødevareforsyning er koncentrationen af fødevareproduktionen, som skal opvejes ved at prioritere fødevareforsyning fra lokale producenter. I mange årtier har højt udviklede lande arbejdet fredeligt sammen om fødevareproduktion og -distribution, men de senere år har vist, at den politiske situation og tillige de tiltagende klimaforandringer, naturkatastrofer og pandemier pludseligt og med store konsekvenser kan afbryde disse kæder og afskære store områder fra forsyninger, hvilket kræver øget fødevaremodstandsdygtighed i disse områder, som kan opnås ved at flytte produktionen og opbygge et minimum af private og offentlige lagre; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger derfor behovet for at udvikle en langsigtet strategi for at beskytte den europæiske fødevaresikkerhed. Udvalget mener, at denne strategi bør føre til, at fødevarer flyttes til Europa, navnlig gennem spejlklausuler i de frihandelsaftaler, som Kommissionen har undertegnet, for at undgå illoyal konkurrence fra importerede produkter i forhold til europæiske produkter. Udvalget forpligter sig til at støtte tilsvarende bestræbelser på fødevaresuverænitet i andre lande rundt om i verden og navnlig i Afrika; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at fødevaretilgængeligheden kan forbedres gennem mere ansvarlig håndtering af fødevarer, hvilket resulterer i mindre spild. Det kan ske på mange forskellige måder, f.eks. ved at mindske overproduktion, forbedre høstteknologier, transport, opbevaring og forarbejdning, tilpasse omfanget af detail- og cateringudbuddet til den reelle efterspørgsel og forme forbrugernes bevidsthed; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er parat til at gøre en indsats inden for den regionale udviklingsplanlægning for at genskabe forbindelsen mellem landbrugs- og fødevarepolitikkerne i lokalområderne med henblik på at styrke bæredygtig fødevaresikkerhed, forbedre kvaliteten af fødevarer og mindske deres negative indvirkning ved at foretage systemiske ændringer af teknologierne til fødevareproduktion og fødevareforvaltning og således reducere fødevareproduktionens indvirkning på miljøet, mindske EU's afhængighed af eksterne fødevareleverandører og opbygge et europæisk solidaritetssystem, der skal sikre adgang til fødevarer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til at sikre fuld beskyttelse af alle produkter, der er omfattet af EU's ordning for geografiske betegnelser: BOB (beskyttet oprindelsesbetegnelse), BGB (beskyttet geografisk betegnelse) og geografisk betegnelse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen til at lægge større vægt på finansiering af projekter, der er rettet mod at øge fødevaresikkerheden på regionalt plan for at beskytte lokalsamfundene, i det mindste indtil de allierede lande får tilrettelagt deres støtte. Dette mål bør nås gennem diversificering af fødevareproduktionen, flere områder, hvor der kan produceres fødevarer, tilpasning af landbrugsarealer til klimaforandringerne, finansiering af forskning inden for og implementering af produktion af fødevarer med længere holdbarhed, lagringsmekanismer på EU-niveau for de regioner, som af fysiske og geografiske årsager ikke er i stand til at opnå samme grad af selvforsyning, og etablering af en garantiforanstaltning for fødevaresikkerhed på EU-niveau; |
| --- | --- |

40.

Økologisk landbrug som en faktor i styrkelsen af fødevaresikkerheden og mindskelsen af landbrugets negative indvirkning på miljøet

| 41. | anbefaler, at man i bestræbelserne på at opnå fødevaresikkerhed gør en indsats for at vende tendensen mod øget specialisering inden for fødevareproduktion og dermed koncentrationen af fødevareproducerende områder. Det er typisk for landbrugsproduktion med et stort udbytte, der er rettet mod maksimal økonomisk effektivitet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at dette kan opnås ved i væsentlig grad at øge den økologiske andel af landbruget og fremme udviklingen af flerårige afgrøder. Det vil bidrage til at mindske brugen af mineralsk gødning og kemiske plantebeskyttelsesmidler, og samtidig i høj grad forbedre grundvandskapaciteten, hvilket er vigtigt både i tider med vandknaphed og med for meget vand; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at der dermed opnås to vigtige gevinster: en betydelig mindskelse af det intensive landbrugs miljøskadelige virkninger og større regional selvforsyning med fødevarer gennem en forøgelse af fødevareproduktionskapaciteten baseret på lokal landbrugsproduktion (hvorved forsyningskæderne afkortes, og afhængigheden inden for fødevareproduktion mindskes); |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at man bør støtte og beskytte terrassearealer og terrassedyrkning, som kan afbøde visse følger af klimaforandringerne ved at forbedre absorberingen af nedbør, mindske jorderosion, afbøde ekstreme temperaturer, mindske risikoen for oversvømmelser og skovbrande og øge jordens binding af organisk kulstof; |
| --- | --- |

44.

| 45. | påpeger, at en fuldstændig gennemførelse af den europæiske grønne pagt inden for landbruget, uanset de indiskutable miljømæssige fordele, kræver løbende overvågning for at forhindre en nedgang i landbrugsproduktionen, der er garant for forsyningssikkerheden, navnlig på globalt plan. Det bør overvejes, om EU-landene i tilfælde af en nedgang i landbrugsproduktionen i Ukraine og en reduktion i fødevareimporten derfra som følge af krigen og en dermed følgende hungersnød i afrikanske og mellemøstlige lande, bør kompensere denne nedgang på kort sigt. Forventningen må derfor være en stigning i landbrugsproduktionen og dermed en revision af de overordnede mål for den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at det globale forbrug af NPK-gødning steg med 40 % mellem 2000 og 2019 (ifølge FAO). Forbruget ligger i øjeblikket på over 200 mio. ton om året, og de tilgængelige data tyder på et meget stort overforbrug af gødning. Det anslås, at over halvdelen af den anvendte kvælstofgødning og ca. tre fjerdedele af den anvendte fosfatgødning ikke optages af planter og enten forbliver i jorden eller siver ned i vandområder og i høj grad er afgørende for disses økologiske og kemiske tilstand. Udvalget påpeger endvidere, at målet med vandrammedirektivet er, at vandområder som minimum skal opnå en god økologisk tilstand. Overdreven brug af mineralsk gødning til fødevareproduktion er nu en væsentlig årsag til forringelsen af vandmiljøet og bør også undgås inden for rammerne af EU's vandpolitik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | påpeger, at Kina og Indien tegner sig for mere end halvdelen af overforbruget af gødning, hvilket er endnu et eksempel på den hurtige økonomiske udvikling i disse lande med miljøforringelse som prisen. Konkurrencefordele, der opnås på denne måde, udgør ikke loyal konkurrence. Forbrugere af varer, der importeres fra disse lande, bør oplyses om dette; |
| --- | --- |

47.

| 48. | anerkender, at det ikke er muligt at indføre økologisk landbrug overalt. EU bør dog have et mål om konsekvent at stræbe efter at gennemføre handlingsplanen for økologisk landbrug og målsætningen i jord til bord-strategien om, at 25 % af landbrugsjorden skal dyrkes økologisk inden 2030. Disse målsætninger må dog ikke føre til en forværring af den allerede vanskelige økonomiske og sociale situation i Europas landdistrikter, men i stedet vende negative udviklingstendenser. Udvalget opfordrer derfor EU-institutionerne til at foretage en analyse af metoderne til at nå miljømålene for landbrugsproduktionen. For at nå de ambitiøse mål er der behov for støtte til miljøvenligt landbrug, som ud over økologisk landbrug (fuld overholdelse af kriterierne for økologisk landbrug) også omfatter landbrug på levesteder (subsidier til bedrifter i områder med værdifulde naturlige egenskaber) og miljømæssigt/integreret landbrug (støtte til bedrifter, der gennemfører udvalgte økologiske foranstaltninger, f.eks. pakker under det nuværende landbrugsmiljøprogram for bæredygtigt landbrug, jord- og vandbeskyttelse eller bufferzoner). Det anbefales, at EU-betalinger på landbrugsområdet knyttes nøje til både miljømålene og målene for fødevaresikkerhed. EU's miljøambition på lang sigt bør være, at fødevarer, der fremstilles i EU, har den mindst mulige negative indvirkning på miljøet. Fødevarer, der produceres på den måde, har også en højere næringsværdi og er sundere; |
| --- | --- |

48.

Prisstigninger

| 49. | mener ikke, at de kraftigt stigende leveomkostninger, herunder de store stigninger i fødevarepriserne, indtil videre har ført til et fald i fødevareforbruget, der er liv- eller sundhedstruende, men de har bidraget til en forringelse af levekomforten, da det kan være nødvendigt at give afkald på visse varer; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at der er behov for at træffe beskyttelsesforanstaltninger for de fattigste borgere for at afhjælpe deres vanskeligheder med at få adgang til fødevarer, hvilket kan have konsekvenser for helbredet på lang sigt, især ved at støtte fødevarehjælpeorganisationer, skoler og børnehaver i marginaliserede områder og ved at yde hjælp til hjemløse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | minder om, at dette tab af konkurrenceevne oftest er en konsekvens af illoyal konkurrence fra importerede landbrugsprodukter. Udvalget foreslår derfor, at Kommissionen indfører spejlklausuler i sine frihandelsaftaler for at sikre, at importerede landbrugsprodukter opfylder de samme miljømæssige og sociale standarder som dem, der gælder i Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | påpeger, at den gradvise stigning i priserne på varer og tjenesteydelser mindsker rentabiliteten af produktionen i landbrugssektoren betydeligt. På den ene side stiger produktionsomkostningerne, og på den anden side vil dyrere fødevarer fra Europa være mindre konkurrencedygtige på markederne; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mener, at de største risici for landbrugsaktiviteterne og fødevareproduktionen i øjeblikket skyldes de meget høje og i den seneste tid stærkt stigende priser på mineralsk gødning, brændstoffer (især diesel), elektricitet og plantebeskyttelsesmidler. Hertil kommer problemet med vandforsyning i landbruget, som er vokset i årenes løb, samt de forværrede klimaforhold og pludselige vejrhændelser; |
| --- | --- |

53.

| 54. | advarer om, at en forringelse af rentabiliteten i landbruget kan udgøre en reel og betydelig trussel mod fødevaresikkerheden, fordi landbrugsaktiviteterne er cykliske og ikke kan ændres på et øjeblik. Det kan tage flere måneder, før dyrebestande og tilsåede arealer er genoprettet; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mener, at de hastigt stigende leveomkostninger, herunder fødevarepriserne, ud fra et regionalt perspektiv er en meget stor trussel mod stabiliteten af de lokale og regionale socioøkonomiske systemer. Det vil have en negativ indvirkning på arbejdsmarkedet, borgernes indkomster og de lokale myndigheders indtægter og i sidste ende øge fattigdommen og dermed tvinge de lokale og regionale myndigheder til at deltage i håndteringen af konsekvenserne af problemet. Ustabilitet på fødevaremarkedet har derfor langt mere vidtrækkende konsekvenser og kan indvirke på en korrekt gennemførelse af de opgaver, som er overdraget til de lokale og regionale myndigheder, og indskrænke grundlaget for regional økonomisk vækst; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om, at behovet for at sikre, at grundlaget for velfungerende virksomheder ikke fjernes, set fra erhvervslivets side vil begrænse udviklingsudgifterne, hvilket vil have betydning for innovationsevnen i økonomien; |
| --- | --- |

56.

Fremme af effektive og tværsektorielle tilpasningsforanstaltninger og håndtering af tab og skader

| 57. | henleder opmærksomheden på det komplekse problem med fødevarespild. En mindskelse af dette fænomen vil kunne gavne på flere forskellige niveauer, navnlig en mindskelse af forbruget af værdifulde ressourcer til produktion, transport og distribution af fødevarer — energi, vand, arbejdskraftomkostninger, produktionsareal samt udledning af drivhusgasser; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger betydningen af en systemisk indsats for at mindske fødevarespild, da en mere ansvarlig omgang med fødevarer vil mindske omfanget af indkøb, hvilket vil have indvirkning på produktionen, forarbejdningen, transporten, handlen og arbejdsmarkedet. Det er derfor nødvendigt at sikre en planlagt omstilling, der tager højde for, at der skal være et sikkerhedsnet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at der er et presserende behov for at etablere og fremme korte og hurtige forsyningskæder fra landbruger til forbruger (ensbetydende med lavere priser, høj kvalitet og hurtig levering). Kortere fødevareforsyningskæder har også betydelig indvirkning på klimaet, idet emissionerne fra transport bliver nedbragt; |
| --- | --- |

59.

| 60. | påpeger, at man kan tilskynde folk til at spise lokalt producerede fødevarer ved at fremhæve, hvor varerne er produceret (regionale mærker, passende mærkning og lokal økonomisk patriotisme kan gøre det lettere at acceptere højere fødevarepriser, hvis de skyldes højere produktionsomkostninger); |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om, at der forventes et betydeligt fald i produktionen af afgrøder som følge af den grønne pagt, og at stigende fødevarepriser vil medføre modvilje i samfundet mod energiomstillingen. Der er derfor behov for sikkerhedsnetforanstaltninger for at skabe positive rammer og forståelse for den grønne pagt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ser et behov for tværsektorielt samarbejde mellem landbrugere, virksomheder, offentlige myndigheder og det videnskabelige samfund om at udvikle tilgange til tilpasning af landbrugsøkonomien til klimaforandringerne — dvs. afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger i lyset af de aktuelle vandforsyningsproblemer og naturkatastrofer med det sigte at mindske udsvingene i landbrugsproduktionen fra år til år og mindske yderligere potentielle svigt og tab i fødevareproduktionen. Disse foranstaltninger bør omfatte offentlige investeringer og teknologisk og agroøkologisk innovation og indføres sideløbende med den grønne pagt med respekt for miljøressourcerne; |
| --- | --- |

62.

| 63. | påpeger, at industrialisering af landbrugsproduktionen også medfører øget afhængighed mellem lande. Det er især tydeligt i den kemiske industri. Rusland er verdens største eksportør af NPK-gødning. Dertil kommer, at koncentrationen af produktionen resulterer i et meget højt CO2-fodaftryk fra den globale transport i stor målestok (der transporteres årligt over 20 mio. ton gødning mellem kontinenterne). Produktion af gødning kræver store mængder gas, og eftersom fem lande tegner sig for to tredjedele af forsyningen på verdensplan, er der en reel risiko for, at reguleringen af gaspriserne kan påvirke priserne på gødning og i sidste ende fødevarepriserne. Der bør derfor gøres en indsats for at diversificere produktionen og forsyningen af råvarer til landbruget; |
| --- | --- |

63.

Problemer med informationspolitikken for EU's fødevareøkonomi

| 64. | understreger, at desinformation om tilgængeligheden af fødevarer er en af de mest effektive metoder til at destabilisere den sociale fred og tilskynde folk til urimelig adfærd, og det skal derfor bekæmpes resolut. I fremtiden bør medlemsstaterne være i stand til at berolige befolkningen ved at råde over tilstrækkeligt ambitiøse beredskabsplaner for fødevaresikkerhed i tråd med Kommissionens meddelelse af 12. november 2021; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger, at strukturelle ændringer i fødevareproduktionen for at mindske afhængigheden af eksterne leverandører og øge betydningen af regionalt producerede fødevarer kan føre til højere fødevarepriser, og det er derfor nødvendigt med en gennemsigtig og pålidelig informationspolitik, der har fokus på ikke bare forsyningssikkerhed, men også på at mindske de miljømæssige omkostninger ved fødevareproduktionen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer til fortsat at fremme fødevarer af høj kvalitet, som produceres tæt på forbrugerne. |
| --- | --- |

66.

Bruxelles, den 30. november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  EUT C 37 af 2.2.2021, s. 22.

1

(2)  EUT C 272 af 17.8.2017, s. 14.

2

(3)  Food waste reduction targets (europa.eu).

3

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/30

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om fremtiden for ungdomspolitikken i EU. Overvejelser om ungdomspolitik og integration af ungdomspolitikken i forbindelse med det europæiske ungdomsår 2022

(2023/C 79/06)

| Ordfører: | Tine RADINJA (SI/De Grønne), borgmester i Škofja Loka |
| --- | --- |

Ordfører:

Tine RADINJA (SI/De Grønne), borgmester i Škofja Loka

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

Indledende bemærkninger

| 1. | har med denne udtalelse i anledning af det europæiske ungdomsår 2022, som opfølgning på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 (1) og som anbefalet af konferencen om Europas fremtid til hensigt at bidrage med nye, grundige overvejelser om ungdomspolitik, integration af ungdomsperspektiver i forskellige politikområder samt unges aktive deltagelse i at skabe Europas fremtid. Endvidere kommer RU med en stærk anbefaling vedrørende integration af ungdomsaspektet i andre politikområder, hvilket er et af målene med det europæiske ungdomsår 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at mange unge som følge af covid-19-pandemien er blevet frarøvet næsten to år af deres uddannelsesmuligheder, arbejde, mentale sundhed og sociale liv. Derfor bør det europæiske ungdomsår ikke blot være en anerkendelse af det, som de yngre generationer har måttet ofre under pandemien, men bør føre til varige ændringer, der varer længere end selve ungdomsåret. I takt med at samfundet kommer på fode igen efter virkningerne af pandemien, er det afgørende at inddrage unge og forstå deres bekymringer for at komme videre efter krisen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at ungdomspolitikken og integreringen af denne er et spørgsmål, som er særligt følsomt over for territoriale og sociale aspekter, eftersom der er stor ulighed i adgangen til basale tjenester, uddannelse, beskæftigelse, boliger og social mobilitet mellem de forskellige regioner i EU, hvilket påvirker unge på forskellig vis. De lokale og regionale myndigheder har vigtige kompetencer på mange områder af betydning for ungdomspolitikken, herunder bolig-, uddannelses- og beskæftigelsesområdet, bekæmpelse af fattigdom, forskelsbehandling, støtte til studerende, ungdomsorganisationer, ungdomsarbejde samt kulturelle aktiviteter og fritidsaktiviteter, hvorfor der i højere grad skal tages højde for det lokale og regionale niveau i alle faser af koordineringen og gennemførelsen af EU-strategien for unge; |
| --- | --- |

3.

Om integration af ungdomspolitikken

| 4. | opfordrer til at integrere ungdomspolitikken og et ungdomsrettighedsbaseret perspektiv i politikudformningen på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan ved systematisk at sikre, at der på alle politikområder tages hensyn til perspektiver udformet af og for unge. Derudover bør unge og ungdomsorganisationer høres i alle politiske drøftelser, således at man konsekvent anvender en tilgang med integration af ungdomspolitikken, herunder ved gennemførelsen af de nationale planer for anvendelse af finansierings- og genopretningspakkerne inden for rammerne af NextGenerationEU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en EU-ungdomstest, som ville kunne bruges til at vurdere, hvordan de forskellige politikker påvirker unge. Inden vedtagelsen af enhver ny politik bør der som minimum tages følgende tre skridt: en meningsfuld dialog med relevante interessenter på ungdomsområdet, herunder eksperter, der arbejder med unge, og repræsentative ungdomsorganisationer, der arbejder med de pågældende emner, efterfulgt af en konsekvensanalyse af den nye politiks virkninger for unge samt forslag til foranstaltninger, der kan afbøde mulige negative virkninger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer EU-institutionerne og de nationale og lokale myndigheder til på alle politikområder at indsamle ungdomsrelevante data, systematisk opdelt efter alder. Indsamlingen bør gennemføres i samarbejde med ungdomsorganisationer. Der bør træffes foranstaltninger til forbedring af disse organisationers digitale færdigheder, så de bliver i stand til at tilgå, analysere og fortolke oplysninger og derved kan tilrettelægge evidensbaserede aktioner og projekter til fremme af forandring; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager, at der er behov for en ungdomspolitik, der ved brug af en horisontal tilgang er integreret i alle EU-politikker, og som tilskynder til samarbejde på tværs af sektorer, regioner og grænser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | efterlyser foranstaltninger, der vil styrke ungdomsorganisationerne og give dem øget indflydelse, idet stærke europæiske ungdomsorganisationer bidrager til folkeoplysning, øget viden om demokrati og mere aktive borgere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at ungdomsorganisationernes civile rum er blevet indskrænket i de seneste år, og efterlyser mere tilstrækkelige og bæredygtige ressourcer samt driftsmidler, der opfylder ungdomsorganisationernes strukturelle behov. Midlerne skal fordeles på en gennemsigtig måde, hvilket vil bidrage til en stærk ungdomssektor, der sikrer, at unge med forskellig baggrund kan få adgang til et sikkert rum, hvor de kan deltage, involvere sig og styrkes som aktive borgere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver de europæiske regioners og kommuners betydning for en vellykket gennemførelse af EU-strategien for unge såvel som det bidrag, de kan yde gennem uddannelse og kultur for at fremme et inklusivt samfund for unge, og opfordrer til at styrke den regionale og lokale dimension af EU's ungdomsdialog; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til i forbindelse med deres politikudformning altid at prioritere ungdomsspørgsmål højt og foreslår, at alle lokale og regionale myndigheder vedtager en lokal ungdomsstrategi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at styrke ungdomsdimensionen i programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps samt træffe yderligere foranstaltninger for at sikre, at alle grupper af unge kan deltage i programmerne, og at unge i forbindelse med deres deltagelse styrkes og støttes på passende vis. RU opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at fremme oplysningskampagner for at vise de unge de personlige og faglige fordele og gevinster ved disse programmer og til at fremme unges deltagelse i programmerne på uddannelsesinstitutioner og universiteter; |
| --- | --- |

12.

Om beskæftigelse og social beskyttelse

| 13. | efterlyser passende foranstaltninger til at sikre unge overalt i Europa retten til stabil og meningsfuld beskæftigelse med anstændige arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den positive betydning, som iværksætteruddannelse, socialt iværksætteri og den sociale økonomi har med hensyn til at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden og opfordrer beslutningstagerne på europæisk og nationalt niveau til at arbejde for at fjerne hindringer for unge iværksættere, herunder hindringer for at blive iværksætter sideløbende med studier; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at arbejde for at mindske afstanden mellem unge og EU-institutionerne og fremme unges mobilitet mellem medlemsstaterne gennem uddannelsesinstitutioner og universiteter. Denne mobilitet giver muligheder for faglig og personlig udvikling og kan give europæiske unge positive udviklingsoplevelser; |
| --- | --- |

15.

| 16. | foreslår, at Kommissionen træffer understøttende, supplerende og koordinerende foranstaltninger for at mindske jobusikkerheden blandt unge, fremme bedre adgang til social beskyttelse, der er fri for enhver form for aldersbaseret forskelsbehandling og stiller unge på lige fod med ældre aldersgrupper, samt afskaffe brugen af en mindsteløn specifikt for unge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anbefaler bedre koordinering af ungdomsbeskæftigelsespolitikken, navnlig når det gælder offentlige lokale og regionale arbejdsformidlingers gennemførelse af den styrkede ungdomsgaranti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at ulønnet praktik reelt forbydes i alle medlemsstater som led i Kommissionens revision af kvalitetsrammen for praktikophold, og at der træffes foranstaltninger, herunder indførelse af et EU-direktiv, for at sikre, at praktikanter og lærlinge har visse minimumsrettigheder vedrørende arbejdsvilkår, navnlig ret til en lovbestemt mindsteløn og social beskyttelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger betydningen af anstændig børnepasning til en overkommelig pris for at gøre det muligt for forældre, herunder unge forældre, at komme ind på arbejdsmarkedet (igen); |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte konkrete foranstaltninger til at integrere unge med forskellig baggrund bedre på arbejdsmarkedet for at bekæmpe forskelsbehandling og sikre lige muligheder. Med henblik herpå er der behov for øget koordinering for at forbedre det opsøgende arbejde blandt sårbare unge, der møder mange hindringer, som navnlig skyldes fattigdom, køn, seksuel orientering og kønsidentitet, handicap og lavt uddannelsesniveau, eller fordi de tilhører en etnisk minoritet eller har migrantbaggrund; |
| --- | --- |

20.

| 21. | gentager, at det er nødvendigt at anerkende, at unge LGBTI+-personer er særligt sårbare, da de oplever forskelsbehandling, viktimisering, stigmatisering og misbrug fra en tidlig alder, idet de har svært ved at springe ud over for deres familie og i deres lokalsamfund. De møder begrænset forståelse af LGBTI+-problemstillingerne fra fagfolk og samfundet generelt, og de har nogle mentale, fysiske og seksuelle sundhedsudfordringer (2). Udvalget opfordrer i denne forbindelse til effektive foranstaltninger på europæisk plan for fuldt ud at styrke unge LGBTI+- personer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at den vanskelige adgang til boliger og de høje boligudgifter spiller en væsentlig rolle i forhold til at hindre unges autonomi, hvilket vanskeliggør uddannelse og jobmobilitet samt reducerer de yngre generationers købekraft. Udvalget opfordrer derfor til at gøre det til en prioritet at træffe støtteforanstaltninger, herunder ved at rejse EU-midler, med det formål at sikre alle unge i Europa passende og økonomisk overkommelige boliger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at mange unge europæere har været udsat for en øget risiko for fattigdom og social udstødelse som følge af covid-19-pandemien, og efterlyser støtteforanstaltninger fra EU, som kan sikre, at unge altid modtager tilstrækkelig støtte i krisetider; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at der er behov for yderligere koordinering for at udveksle god praksis, mål og indikatorer vedrørende bekæmpelse af fattigdom, risikoen for social udstødelse samt den sociale usikkerhed, unge er udsat for; |
| --- | --- |

24.

| 25. | påpeger den kritiske situation, som unge flygtninge befinder sig i, navnlig uledsagede mindreårige, og opfordrer til, at der vedtages støtteforanstaltninger, der skal gøre det muligt for alle unge flygtninge og deres familier at få adgang til basale tjenester såsom uddannelse, boliger og sundhed samt bevare deres menneskerettigheder; |
| --- | --- |

25.

Om unges fysiske og mentale sundhed og trivsel

| 26. | fremhæver betydningen af adgang til universelle, prismæssigt overkommelige sundhedsydelser af høj kvalitet, både forebyggende og helbredende. Udvalget insisterer i denne forbindelse på behovet for at fjerne de hindringer, som unge uden adgang til social sikring står over for; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at der er et stort behov for at fjerne stigmatiseringen og anerkende de udfordringer og barrierer i forbindelse med mental sundhed, som unge står over for som følge af pandemien, og at der bør træffes øjeblikkelige foranstaltninger for at tage hånd om unges mentale sundhedsbehov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | foreslår, at der anvendes en helhedsorienteret tilgang til mental sundhed gennem fremme af sociale rettigheder og økonomiske hjælpepakker for at ændre de socioøkonomiske faktorer, der er afgørende for mental sundhed, hvorved der ydes målrettet støtte og basale tjenesteydelser og gives rettigheder til unge, der oplever udstødelse, forskelsbehandling og marginalisering; |
| --- | --- |

28.

| 29. | efterlyser foranstaltninger til at gøre støtte til mental sundhed økonomisk overkommelig og tilgængelig for alle unge, herunder de mest sårbare. Udvalget opfordrer endvidere til at øge udbuddet og finansieringen af behandlingstilbud inden for mental sundhed samt sikre, at alle kan få den hjælp, de behøver; |
| --- | --- |

29.

| 30. | efterlyser flere investeringer i allerede iværksatte bottom-up-initiativer til opbygning af fællesskaber, dvs. ungdomscentre, gratis og lettilgængelige kultur- og idrætsaktiviteter samt støtte til civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med mental sundhed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til, at der udarbejdes en EU-strategi for mental sundhed med foranstaltninger, der skal sikre, at mentale sundhedsproblemer forebygges, at europæiske unge får relevant indflydelse og aktivt inddrages i de beslutninger, der træffes vedrørende deres mentale sundhed, og at der i hver enkelt livsfase ydes målrettet støtte til fremme af mental sundhed; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fastholder, at det er nødvendigt at sikre, at unges rettigheder vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed beskyttes fuldt ud, herunder adgangen til økonomisk overkommelige svangerskabsforebyggende præparater og menstruationsprodukter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over, at Kommissionen har nedsat en Styringsgruppe vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme. Udvalget opfordrer dog til, at der i styringsgruppen sættes større fokus på situationen for unge; |
| --- | --- |

33.

Om meningsfuld deltagelse

| 34. | gentager sin støtte til »fremme af den personlige udvikling hos personer med handicap, og navnlig børn og unge — som hos alle andre — gennem adgang til kunst, kultur, fritidsaktiviteter, forlystelsesliv, idræt og turisme« (3) som et centralt element i velfærd for personer med handicap. Udvalget understreger i den forbindelse den rolle, som idræt kan spille i at fremme inklusionen af personer med handicap, og »opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte programmer, der gør det muligt for børn, unge og personer med handicap med betydelig funktionsnedsættelse at deltage« (4); |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at det europæiske ungdomsår 2022 er en oplagt mulighed for at tilskynde unge til på meningsfuld vis at deltage i det demokratiske liv, hvor der lægges vægt på de repræsentative ungdomsorganisationers rolle; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anbefaler, at de unge inddrages i udformningen, ledelsen, gennemførelsen og evalueringen af politikker såvel på EU-plan som på nationalt, regionalt og lokalt plan, der har indvirkning på unge, samt at de inddrages i de dermed forbundne formelle høringsmekanismer. Mener endvidere, at disse initiativers succes og gennemførelse bør overvåges for at sikre, at unges deltagelse fører til konkrete resultater, eller at der gives en klar begrundelse på, hvorfor idéer eller initiativer ikke har kunnet gennemføres; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at alle kompetente myndigheder på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-niveau etablerer ungdomsråd med henblik på at styrke de unges tillid til institutionernes funktion og støtte overvejelser, ytringsfrihed, beslutningstagning og de unges viden om demokratiske principper og om individuelle og kollektive frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer til at bygge videre på resultaterne af allerede eksisterende deltagelsesmekanismer såsom EU's ungdomsdialog, der giver alle unge fra EU mulighed for at give udtryk for deres mening om relevante emner og påvirke lovgivningsprocedurer, ved at arbejde direkte sammen med beslutningstagerne. Denne proces bør videreudvikles og omfatte andre EU-institutioner; |
| --- | --- |

38.

| 39. | efterlyser foranstaltninger til at støtte og sætte unge i stand til at bidrage til bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaændringer og til at udnytte deres potentiale for meningsfulde ændringer i samfundet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til alvorligt at overveje at sænke valgretsalderen til 16 år ved alle lokal- og regionalvalg i Europa, og opfordrer til, at der udarbejdes data og udveksles viden om de institutionelle ordningers indvirkning på unges politiske deltagelse, f.eks. om minimumsalderen for at stemme og stille op til valg eller om begrænsningerne i antallet af politiske mandater; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer til at støtte og koordinere foranstaltninger, der har til formål at udvikle unges viden om medborgerskab, for at sikre, at unge forstår beslutningstagningen i deres lokalsamfund og er bevidste om demokratiske processer og deres menneske- og borgerrettigheder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger behovet for at sikre, at alle unge har adgang til information af høj kvalitet om deltagelsesmuligheder, og fremme informeret deltagelse, navnlig i forbindelse med demokratiske processer; |
| --- | --- |

42.

Om et inklusivt samfund

| 43. | støtter koordinering og udveksling af god praksis vedrørende kønnets rolle i uddannelses- og beskæftigelsesforløb for at kortlægge hindringer og forbedre kvinders og pigers adgang til alle uddannelsesmæssige og erhvervsmæssige muligheder; |
| --- | --- |

43.

| 44. | støtter integration af kønsaspektet i den offentlige politik på alle niveauer og gentager samtidig sin opfordring til »inddragelse af lokale og regionale organisationer i forbindelse med udformning og gennemførelse af oplysningskampagner og kommunikation på europæisk plan med henblik på bekæmpelse af kønsbaserede stereotyper, og understreger behovet for at sætte særligt fokus på de unge, eftersom disse udgør en helt afgørende part i forandringerne« (5); |
| --- | --- |

44.

| 45. | mener, at integration af unge med indvandrerbaggrund i uddannelses- og samfundslivet bør være en prioritet, og opfordrer derfor til yderligere koordinering og udveksling af knowhow og god praksis om effektive politikker med henblik herpå; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at det er nødvendigt at styrke støtteforanstaltninger, der har til formål at sikre, at unge romaer får adgang til basale tjenester i alle EU's medlemsstater. Udvalget gentager i den forbindelse sin faste overbevisning om, at »de fire centrale tematiske områder, som Kommissionen har udpeget [i EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling] til at definere sine grupper af mål, nemlig uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje og boliger, spiller en central rolle for romaernes integration, sammen med den rolle, der spilles af de sociale tjenester, navnlig på lokalt og regionalt niveau« (6). Udvalget opfordrer desuden indtrængende til betydelig støtte til romabørn med henblik på effektivt at afhjælpe det lave uddannelsesniveau; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mener, at det er vigtigt at gøre op med forskelsbehandling, racisme og andre former for intolerance for at kunne bekæmpe voldelig radikalisering og forhindre unge i at blive ofre for politisk eller religiøs ekstremisme. Udvalget mener i den forbindelse, at uddannelse bør spille en afgørende rolle i formidlingen af demokratiske og humanistiske værdier, og at øget koordinering på dette område på EU-plan kunne være nyttig for alle medlemsstater; |
| --- | --- |

47.

Om ungdomsarbejde

| 48. | efterlyser foranstaltninger, der kan støtte udviklingen af ungdomsarbejde af høj kvalitet på såvel lokalt, regionalt, nationalt samt EU-niveau, navnlig gennem yderligere koordinerings- og støtteforanstaltninger, der har til hensigt at sikre en høj uddannelsesstandard for lønnede og frivillige ungdomsarbejdere, og ved at tildele ungdomsarbejdsorganisationerne tilstrækkelige ressourcer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at hvis den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde med henblik på kvalitet, innovation og anerkendelse af ungdomsarbejde skal blive en succes, er det nødvendigt i høj grad at inddrage de lokale og regionale myndigheder. Endvidere, mener udvalget, at det er nødvendigt at sikre, at der er tilstrækkelige data og fælles indikatorer til rådighed, også på lokalt og regionalt plan, for at sikre en effektiv overvågning af initiativet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | går ind for, at der etableres en retlig ramme for ungdomsarbejde for bedre at kunne definere, hvad ungdomsarbejde er, klart anføre funktioner og kompetencer og give ungdomsarbejdere særlig anerkendelse for deres arbejde; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer til, at man i højere grad anerkender og støtter frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

51.

Om uddannelse og erhvervsuddannelse

| 52. | opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at sikre universel adgang til kvalitetsuddannelse helt fra den tidlige barndom (med særligt fokus på sprogundervisning) og foreslår yderligere koordinering og udveksling af god praksis vedrørende social inklusion af unge og især sårbare unge i uddannelsessystemet på alle niveauer samt forebyggelse af skolefrafald; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til, at der træffes passende foranstaltninger til yderligere at udbrede erhvervelsen af kompetencer og anerkende de kompetencer, der er erhvervet gennem ikkeformel uddannelse og uformel læring helt fra den tidlige barndom, og til at sikre, at disse kompetencer kan godkendes, når de unge starter på eller vender tilbage til formelle uddannelsesforløb, beskæftigelse osv. Udvalget tilskynder desuden til tværgående færdigheder, der er tilpasset beskæftigelsens skiftende karakter, og til at fremme sprogfærdigheder som en prioritet for at øge unges chancer for at blive integreret på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | efterlyser støtte til lønnede og frivillige ungdomsarbejdere samt ungdomsorganisationer som vigtige uddannelsesudbydere gennem ikkeformel uddannelse og uformel læring; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer til, at der vedtages støtteforanstaltninger til at sikre, at alle lærere kan tilegne sig og bibeholde den nødvendige, seneste pædagogiske viden og færdigheder på højt niveau, med særlig fokus på digitale kompetencer, og til at sørge for, at deres erhverv anerkendes og værdsættes i samfundet, herunder hvordan det udnyttes økonomisk på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | støtter oprettelsen og den videre anvendelse af eksisterende paneuropæiske platforme til bred formidling af uddannelsesindhold og -værktøjer på en inklusiv og flersproget måde under hensyntagen til regionale sprog; |
| --- | --- |

56.

Om digital omstilling

| 57. | understreger vigtigheden af, at alle unge får adgang til nye teknologier og passende udstyr, der kan give dem alle lige adgang til de muligheder, der findes; |
| --- | --- |

57.

| 58. | anbefaler, at der defineres relevante færdigheder, kompetencer og standarder, der er nødvendige for omstillingen til digitale uddannelsesformer, deriblandt kortlægning og fjernelse af potentielle nye områder, der udelukker lærere/undervisere og unge; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tilskynder til udvikling af omfattende digitale kompetencer i ungdomsuddannelsessystemerne, herunder kompetencer til, hvordan teknologi kan anvendes på en meningsfuld måde. |
| --- | --- |

59.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1).

1

(2)  En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 — COR-2020-05861.

2

(3)  Strategi for rettigheder for personer med handicap (COR-2021-01679).

3

(4)  Ibidem.

4

(5)  Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (COR-2020-02016).

5

(6)  En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse (COR-2020-05625).

6

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/36

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om øget støtte under samhørighedspolitikken til regioner med geografiske og demografiske ulemper (artikel 174 i TEUF)

(2023/C 79/07)

| Ordfører: | Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR/EA), formand for den korsikanske forsamling |
| --- | --- |

Ordfører:

Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR/EA), formand for den korsikanske forsamling

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at artikel 174 i TEUF pålægger EU og dets medlemsstater at garantere EU's mål om økonomisk, social og territorial samhørighed (artikel 3, stk. 3 i TEU), som navnlig skal håndhæves i landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste og meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseområder og bjergområder. Der bør også tages hensyn til regioner med meget ældre befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fastholder, at dette mandat er bindende for alle EU-politikker (navnlig den europæiske grønne pagt og den digitale dagsorden), som ikke må skade målsætningen om territorial samhørighed i deres områder, selv om EU's samhørighedspolitik spiller en central rolle for håndhævelsen af artikel 174 i TEUF; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at overholdelse af principperne om delt forvaltning af samhørighedspolitikken og især nærhedsprincippet (artikel 5, stk. 3, i TEU) aldrig kan bruges som argument for at undergrave anvendelsen af artikel 174 i TEUF på nationalt plan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at den nye fase af samhørighedspolitikken indfører en ny politisk målsætning (PO5) »et Europa tættere på EU-borgerne«, som medlemsstaterne kan anvende til at sikre en bedre målretning af støtten til områder, der er omfattet af artikel 174; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at partnerskabsaftalerne og programmerne for 2021-2027 endelig er ved at blive færdiggjort; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at den nye territoriale dagsorden 2030 i kombination med den nye langsigtede vision for landdistrikterne, pagten for landdistrikterne og den nyligt foreslåede pagt for øerne (1) giver artikel 174-områder et stærkt og nyt politisk momentum; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at de mange nye EU-fonde, der eksplicit eller implicit har en territorial dimension (EU's struktur- og investeringsfonde, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne samt genopretnings- og resiliensfaciliteten), for det meste programmeres hver for sig. I realiteten er det, som alle områder under artikel 174 i TEUF har brug for, både dem, der har de samme strukturelle ulemper i en medlemsstat, og dem, der befinder sig mellem flere medlemsstater, en ægte integreret tilgang til alle disse interventioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | frygter imidlertid, at dette er utilstrækkeligt, da den nylige 8. samhørighedsrapport viser øgede forskelle, navnlig inden for medlemsstaterne, der i uforholdsmæssig grad rammer artikel 174-regionerne, idet deres strukturelle handicap medfører yderligere omkostninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at andre EU-politikker, navnlig vedrørende transport, energi, det indre marked og konkurrence, skal revurdere deres indvirkning, når det handler om at beskytte og fremme artikel 174-regioner. Der tages meget ofte højde for disse regioners behov i de sidste faser af politikudformningsprocessen, f.eks. i forbindelse med fastlæggelsen af regionalstøttekort, snarere end fra starten — f.eks. på tidspunktet for udarbejdelsen af retningslinjerne for regionalstøtte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at EU og dets medlemsstater skal overholde kapitel 1, artikel 3 og kapitel 3, artikel 20 i den europæiske søjle for sociale rettigheder samt artikel 34, stk. 3, (social bistand og boligstøtte), artikel 35 (sundhedsbeskyttelse) og artikel 36 (adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse) i EU's charter om grundlæggende rettigheder, når de sikrer adgang til grundlæggende ydelser og et grundlæggende velfærdsniveau gennem levering af grundlæggende offentlige tjenester, navnlig i artikel 174-områder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | foreslår, at hver medlemsstat tilvejebringer grundlæggende offentlige tjenester i overensstemmelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder og chartret om grundlæggende rettigheder, som vil være tilgængelige i et givet område, der er omfattet af artikel 174. Der bør i den forbindelse navnlig tages hensyn til bestemmelserne i protokollen om tjenesteydelser af almen interesse (2), såsom nationale, regionale og lokale myndigheders vide skønsbeføjelser med hensyn til at tilrettelægge tjenesteydelserne, fremme universel adgang osv. Der bør foretages en systematisk undersøgelse af mulighederne for at levere effektive og bæredygtige grænseoverskridende offentlige tjenester (3). Omvendt skal Kommissionen, når den gennemgår de nationale reformprogrammer, partnerskabsaftalen, de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, de nationale genopretnings- og resiliensplaner og udbetalingen af de dermed forbundne EU-midler i medlemsstaterne, sikre, at disse programmer støtter opretholdelsen og udviklingen af sådanne grundlæggende tjenester. Desuden skal EU-støtte og national støtte til områder under artikel 174 specifikt afspejles i samhørighedsrapporten (artikel 175 i TEUF); |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at det nye instrument for interregionale innovationsinvesteringer (I3) sammen med regionale netværk såsom Vanguard-initiativet, EARTO, ERRIN og CPMR, hvis udvikling RU spillede en central rolle i (4), bør være den model, som sikrer, at midler fra REPowerEU-initiativet og de nationale planer under genopretnings- og resiliensfaciliteten anvendes til at forbinde områder med samme eller lignende udfordringer med henblik på at afprøve nye innovative løsninger, der derefter kan kopieres i hele EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at proofingmekanismer for landdistrikter og øer og mere generelt territoriale konsekvensanalyser (herunder grænseoverskridende konsekvensanalyser) ikke blot skal være en mulighed, som anerkendt i pakken om bedre regulering fra 2021, men et centralt element i udformningen af EU's politikker for at respektere princippet om »ikke at skade samhørigheden«. Dette vil sikre, at nye EU-politikker styrker den territoriale samhørighed på tværs af alle politikområder, og det er derfor nødvendigt, at disse vurderinger koordineres af Kommissionens generalsekretariat, samtidig med at der i fuldt omfang gøres brug af Fit for Future-platformen, RegHub og RU selv, så det sikres, at Kommissionen har detaljeret dokumentation for de potentielle virkninger på stedet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bifalder i den forbindelse den første EU-håndbog om proofingmekanismen for landdistrikter (5), der er udarbejdet for nylig, og pilotprojekterne under den territoriale dagsorden (6) vedrørende emner som territoriale konsekvensanalyser og affolkning, som RU bidrog aktivt til (7). Udvalget forpligter sig til at fremme de nationale myndigheders engagement i og anvendelse af disse centrale værktøjer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at udbredelsen af den nuværende begrænsede praktiske anvendelse af artikel 174 i TEUF på ingen måde må påvirke hverken traktatens artikel 349, som giver særlig beskyttelse til regionerne i den yderste periferi, eller den særlige behandling af de nordligste tyndtbefolkede regioner, der er beskyttet i henhold til de respektive tiltrædelsestraktater. |
| --- | --- |

15.

EU-midler til støtte for regioner med særlige territoriale karakteristika

| 16. | Det Europæiske Regionsudvalg beklager, at PO5 i modsætning til de fire andre politiske målsætninger ikke omfatter nogen territorial øremærkning ud over de 8 % af EFRU, der er øremærket til bæredygtig byudvikling (og som kan bruges til integrerede territoriale investeringer og lokaludvikling styret af lokalsamfundet). Dette tilskynder til en tematisk tilgang og går ud over de områder med særlige ulemper, som er beskyttet i henhold til artikel 174 i TEUF; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at det er nødvendigt med en overordnet budgetmæssig reaktion på og yderligere midler til at imødegå den demografiske udfordring på horisontal vis i alle relevante EU-programmer og -politikker, navnlig i alle strukturfonde, for bedre at kunne bekæmpe den sociale, økonomiske og territoriale kløft, som de europæiske regioner, der er ramt af affolkning, lider under; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende Kommissionen, som på nuværende tidspunkt fører forhandlinger med medlemsstaterne om partnerskabsaftalen, de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og programmerne, til at opfordre de relevante medlemsstater til at påvise, at de yder specifik støtte til disse områder under artikel 174 inden for rammerne af strukturfondene og fondene til udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tilskynder de relevante medlemsstater til at anvende specifik øremærkning til artikel 174-områder i disse nationale planer, således at dette kan fungere som et stærkt signal til forvaltningsmyndighederne om at tage større hensyn til disse regioner i deres programmer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer især medlemsstaterne til at oprette kvikskranker på regionalt eller subregionalt plan for EU's samhørighedsfonde (EFRU, ESF+, FRO osv.) og ELFUL for at lette forståelsen af og adgangen til disse midler for støttemodtagere i de områder, der er omfattet af artikel 174 i TEUF; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anbefaler, at territoriale redskaber såsom integrerede territoriale investeringer og lokaludvikling styret af lokalsamfundet styrkes med henblik på at investere EU-midler og nationale midler i indsatsen for at overvinde territoriale ulemper på en integreret måde ved hjælp af en bottom-up-tilgang. Kommissionen opfordres imidlertid indtrængende til at forhøje medfinansieringssatsen for territoriale programmeringsinstrumenter, der gennemføres i områder med geografiske og demografiske ulemper, der er omfattet af artikel 174, og til at udforme output- og resultatindikatorer, der er mere i overensstemmelse med typen af de foranstaltninger, der gennemføres i disse områder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at det er afgørende, at strukturfondene anvendes mere fleksibelt i de landdistrikter, der er hårdest ramt af befolkningsnedgang. Flere fonde bør kunne anvendes i det samme projekt, der bør kunne gøres brug af forskud, og der bør sikres komplementaritet med de finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at genopretnings- og resiliensfaciliteten har en lige så vigtig rolle at spille i artikel 174-områder, da de fleste nationale genopretnings- og resiliensplaner vil støtte strukturreformer, modernisering af offentlige tjenester, grøn omstilling og SMV'er. Det er derfor op til medlemsstaterne og Kommissionen at sikre, at investeringer under de nationale genopretnings- og resiliensplaner tager højde for disse områders specifikke behov og ulemper; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen til at udvikle nye indikatorer for bedre at kunne vurdere og måle alvoren af geografiske og demografiske ulemper i de regioner, der omtales i artikel 174 i TEUF. Udvalget mener, at man, så snart der foreligger solide indikatorer, bør anvende dem til at tilpasse fordelingen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for den næste periode, så den tager højde for andre indikatorer end blot BNP, når der skal kompenseres for de generelle vækstvanskeligheder, som disse regioner står over for, jf. artikel 174 i TEUF; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til, at samhørighedspolitikken efter 2027 kommer til at omfatte regional målretning og specifik øremærkning på EU-plan til de regioner med områder, der er omfattet af artikel 174, og støtteniveauet bør nå op på en minimumstærskel i partnerskabsaftalerne. Potentielt bør dette også gælde for andre politikker i EU-budgettet, der har en territorial dimension, herunder en eventuel efterfølger til Next Generation EU. |
| --- | --- |

25.

Landdistrikter

| 26. | Det Europæiske Regionsudvalg fastholder, at EU's politikker bør fremme disse områders tiltrækningskraft og beskytte livskvaliteten og landbobefolkningen ved at sikre lige adgang til grundlæggende tjenester og muligheder. Dette vedrører ikke blot samhørighedspolitikken, men også EU-politikkerne for landbruget, det indre marked, konkurrence, miljø og energi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at strukturfondene og Next Generation EU som genopretningsplaner bør bidrage til at skabe socioøkonomisk fremdrift i landdistrikter, der er ramt af affolkning, da pandemiens negative konsekvenser kan forværre de territoriale ubalancer. Med hensyn til digitalisering skal de tjene til at sikre digital konnektivitet af høj kvalitet for hele befolkningen, og hvad angår den grønne omstilling skal de bidrage til, at landdistrikter bliver hjemsted for investeringer og innovation i den grønne økonomi, vedvarende energi, bæredygtig turisme og cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver over for Kommissionen, at det haster med at gå videre end den langsigtede vision for landdistrikterne og den nye territoriale dagsorden for 2030, hvis man vil nå frem til en ny EU-dagsorden for landdistrikterne, der er i stand til at anvende specifikke indikatorer til at kontrollere udnyttelsen af midler fra samhørighedspolitikken i artikel 174-regioner med specifikke data for bjergområder, øer, landdistrikter, områder, der oplever demografisk og industriel tilbagegang osv. Disse indikatorer skal defineres på subregionalt niveau (såsom NUTS 3 og LAU), hvor udviklingsforskellene er størst og skal anvendes i forbindelse med proofingmekanismerne (rural proofing) i alle EU-politikker; |
| --- | --- |

28.

| 29. | påpeger, at befolkningen i landdistrikter må rejse længere end byboere for at få adgang til mange offentlige og private tjenesteydelser og er afhængige af biler eller busser for at komme til disse tjenesteydelser. Som påpeget i den 8. samhørighedsrapport fremhæver udvalget den rolle, som mindre byer og landsbyer spiller, når de fungerer som »regionale centre« for borgere, der bor i de omkringliggende landdistrikter, og som tager til disse byer, når de har brug for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

29.

| 30. | beklager imidlertid, at mindre og mellemstore byer mange steder i Europa lider under en strukturel tilbagegang til fordel for storbyområder, hvilket igen påvirker landdistrikter og områder, hvor der ikke i tilstrækkelig grad tages hånd om forbindelserne mellem land og by; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at den nye langsigtede vision for EU's landdistrikter frem til 2040 sammen med pagten for landdistrikterne og EU's handlingsplan for landdistrikterne i samarbejde med medlemsstaterne og regionerne skal opstille klart definerede forslag til øjeblikkelig handling, specifikke mål og investeringer i stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter og samfund; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er bekymret over, at denne voksende kløft mellem land og by bidrager til den politiske polarisering, følelsen af at få frataget sine demokratiske rettigheder og den manglende tillid til nationale institutioner og navnlig til EU, hvilket i stigende grad bekræftes i videnskabelige undersøgelser; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at indarbejde strukturfondsøremærkning til lokaludvikling styret af lokalsamfundet og integrerede territoriale investeringer i landdistrikterne, og til at sikre sammenhæng med investeringer fra ELFUL og strukturfondene i de samme områder; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at platformen for revitalisering af landdistrikterne bør fungere som en kvikskranke, der gør det muligt for landbosamfund, projektejere og myndigheder at samarbejde, også på et teknisk og politisk plan mellem myndigheder i landdistrikter og byer; |
| --- | --- |

34.

| 35. | slår kraftigt til lyd for, at proofingmekanismen for landdistrikter hverken må blive en symbolsk eller teknokratisk øvelse, men at den skal integreres i udarbejdelsen af al EU-lovgivning, der har en territorial indvirkning. Den skal omfatte et deltagelsesbaseret element for at tage højde for de potentielle virkninger og konsekvenser for landdistrikterne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at den langsigtede vision for landdistrikterne bør støtte en bredere dataindsamling, overvågning og prognosticering, når det gælder partnerskaber mellem land og by på EU-plan, ved hjælp af det nye observatorium for landdistrikterne eller støtte fra ESPON. Dette observatorium bør indsamle data og analyser vedrørende landdistrikterne for at støtte politikudformningen. |
| --- | --- |

36.

Områder i en industriel overgangsproces

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at EU's industristrategi og covid-19 har vist, at det er nødvendigt at sætte industrien og industrisektorerne øverst på EU's politiske dagsorden, således at industriens andel af BNP øges drastisk i fremtiden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | påpeger, at øområdernes landsbykarakter, der er en følge af øernes isolation, komplekse demografi, begrænsede areal og opsplitning, medfører visse særtræk og udfordringer, som skal tages i betragtning og håndteres i en langsigtet vision for landdistrikterne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at det ikke alene skal sikres, at tiltag under Fonden for Retfærdig Omstilling indarbejdes i samhørighedspolitikkens strategier for intelligent specialisering på effektiv vis. Det er endnu vigtigere, at indsatsen for at puste nyt liv i europæiske industriområder i tilbagegang kommer til at omfatte mere end samhørighed og bliver en central del af genopretnings- og resiliensfaciliteten og de efterfølgende programmer. Disse programmer bør ligeledes integreres i samhørighedspolitikken, eller de bør i det mindste gennemføres i bedre synergi med samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

39.

| 40. | er overbevist om, at dette udgør en mulighed for de regioner, der befinder sig i en industriel overgangsproces, da prioriteten ikke længere skal være blot at kompensere for tidligere omstruktureringer, men derimod at udnytte disse regioners undervurderede knowhow og aktiver til en hurtig relancering af det europæiske industrigrundlag; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mener, at prioriteterne for anvendelsen af disse gamle og nye EU-midler skal være at støtte konkurrenceevne, opkvalificering og miljømæssig genopretning, at fremme SMV'ernes rolle, »videnskab til industri« og »universitet til marked« (dvs. idéer, der resulterer i markedsføring af produkter og tjenester) og at fremme industrikulturen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at rehabilitering af områder, der er berørt af den industrielle omstilling, kan være en fremragende metode til at bekæmpe diffus byspredning, bevare landområder og biodiversitet samt gennemføre den grønne omstilling; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er overbevist om, at disse midler og interventioner ikke må iværksættes som isolerede tiltag, men skal fungere inden for klart definerede integrerede territoriale planer, som giver mulighed for samarbejde med lignende områder i samme medlemsstat og resten af EU, f.eks. ved at følge modellen for den nyligt iværksatte EU-mission: Initiativet for klimaneutrale og intelligente byer (8). |
| --- | --- |

43.

Regioner, der lider af alvorlige naturbetingede og demografiske ulemper af permanent art

| 44. | Det Europæiske Regionsudvalg er bekymret over konklusionerne i den 8. samhørighedsrapport, som bekræfter, at den andel af EU's befolkning, der bor i en region i tilbagegang, forventes at nå op på 50 % i 2040, hvilket vil påvirke tilgængeligheden af offentlige tjenester, beskæftigelsesmulighederne og de nationale institutioners og EU-institutionernes demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bifalder, at Kommissionen lægger større vægt på demografiske spørgsmål i den 8. samhørighedsrapport, rapporten om konsekvensen af befolkningsudviklingen i Europa og de efterfølgende kortlægninger; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at forslagene vedrørende »hjerneflugt« (9), som Regionsudvalget har anmodet om (10), og som i øjeblikket er under udarbejdelse med henblik på at håndtere befolkningsnedgangen, ikke blot skal betragtes som et spørgsmål om menneskelig kapital i forbindelse med migration til andre medlemsstater, men at forslagene primært bør fokusere på de territoriale konsekvenser af befolkningsnedgangen internt i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at den første EU-dækkende definition af et område i demografisk tilbagegang til brug for EU's struktur- og investeringsfonde, som oprindeligt blev foreslået af RU (11) og indarbejdet i Europa-Parlamentets og Rådets EFRU-forordning (EU) 2021/1058 (12), bør anvendes til at sikre en bedre og mere målrettet brug af andre relevante fonde ud over samhørighedspolitikken, navnlig Fonden for Retfærdig Omstilling og de nationale genopretnings- og resiliensplaner, idet alle disse fonde skal bidrage til integrerede og stedbaserede foranstaltninger; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener også, at denne definition bør revideres regelmæssigt for at tage hensyn til og løse de problemer, som disse områder står over for på effektiv vis. Udvalget opfordrer derfor til at undersøge muligheden for at anvende territoriale klassifikationer, som er bedre tilpasset de reelle udfordringer i hvert område, det være sig NUTS3-områder eller på det underliggende niveau, lokale administrative enheder, som i visse tilfælde befinder sig side om side med disse områder; |
| --- | --- |

48.

| 49. | er bekymret over, at kun et lille mindretal af medlemsstater, regioner og grupper af regioner er i færd med at udvikle integrerede strategier til bekæmpelse af affolkning, der leverer integrerede løsninger på dette problem, og som omfatter nationale midler og EU-midler, der anvendes målrettet i bestemte områder, skattemæssige incitamenter/statsstøtteincitamenter og levering af grundlæggende tjenester; |
| --- | --- |

49.

| 50. | påpeger imidlertid, at tætbefolkede områder og områder med meget ældre befolkningsgrupper også kan have demografiske ulemper, navnlig hvis de også er berørt af andre faktorer, der omtales i artikel 174, såsom status som øsamfund, sæsonbetonede økonomiske aktiviteter og behovet for at sikre basale tjenester hele året, hvorfor der er behov for bedre data på subregionalt niveau (NUTS3 og LAU); |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at Kommissionen bør gå videre end den vejledning, som den har udarbejdet for forvaltningsmyndighederne, og gøre dette til et centralt element i sine landespecifikke henstillinger, navnlig for at sikre, at medlemsstaterne anvender EU-midler på en måde, der tackler denne udfordring i stedet for at styrke den eksisterende dynamik. |
| --- | --- |

51.

Øer

| 52. | Det Europæiske Regionsudvalg betragter status som øsamfund som et permanent og uforanderligt geografisk forhold, der medfører yderligere omkostninger (transport, energi, affaldshåndtering, offentlige tjenesteydelser, nødvendige varer og tjenesteydelser), og som hæmmer disse områders udvikling og konkurrenceevne, samtidig med at de i særlig grad udsættes for tab af biodiversitet og klimaændringer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mener derfor, at det er beklageligt, at den 8. samhørighedsrapport ikke reelt kommer ind på den særlige situation for øer i EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | er helt enig i Rådets konklusioner som forelagt af det franske rådsformandskab om, at »øer, randområder og fjernt beliggende regioner, herunder regioner i den yderste periferi, står over for særligt alvorlige udfordringer, også på grund af øgede transportomkostninger«, og at der er behov for »en inklusiv og specifik tilgang over for dem for at støtte dem i deres omstilling«; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bifalder i høj grad Europa-Parlamentets opfordring til Kommissionen om at udarbejde en »EU-strategi for øer« med en handlingsplan for at fremme vækst og innovation på en bæredygtig måde og beskytte miljøet og de mennesker, der bor på øerne, og en »pagt for øerne«, der inddrager alle aktører i en tværsektoriel tilgang på flere niveauer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mener at pagten for øerne og pagten for landdistrikterne, som også er ved at blive udarbejdet, modsat Amsterdampagten og de makroregionale strategier kræver ny lovgivning, nye midler og nye politiske tilgange, der er særligt tilpasset disse områder: Princippet om de tre nej'er bør også lempes med hensyn til makroregionale strategier; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer til, at der indarbejdes en særlig skattemæssig/statsstøttemæssig status for øer i denne pagt for at overvinde »øskatten«, dvs. de generelle omkostninger, der er forbundet med at have status som øsamfund; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at energiomstillingen, uden at det er hensigten, risikerer at straffe øboerne, idet de har mindre fleksibilitet, når det drejer sig om hurtigt at tilpasse sig de ambitiøse EU-tiltag i retning af klimaneutralitet og investeringer i alternative energikilder. Pagten skal derfor omfatte skræddersyet støtte fra EU og det nationale niveau; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer til, at denne pagt inddrager de europæiske øregioner i Connecting Europe-faciliteten/de transeuropæiske net for transport, energi og digitale tjenester; |
| --- | --- |

59.

| 60. | gentager, at digital territorial kontinuitet og digital samhørighed er centrale redskaber til at afhjælpe øernes fysiske isolation og tackle en af de største udfordringer for øerne, nemlig deres demografi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | foreslår, at Kommissionen kortlægger yderligere strategier og specifikke finansielle støtteforanstaltninger for øer og regioner i den yderste periferi, navnlig i betragtning af pandemiens uforholdsmæssigt store indvirkning på øturismen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre politikker for digital operationel modstandsdygtighed på EU's øer for at sikre, at borgere og iværksættere med base på en ø kan operere på EU's markeder; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at samarbejde med Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder om det europæiske år for øer 2024 for at fremme øernes unikke socioøkonomiske, naturlige og kulturelle kapital. |
| --- | --- |

63.

Grænseregioner

| 64. | Det Europæiske Regionsudvalg beklager de betydelige nedskæringer, som programmerne for europæisk territorialt samarbejde er blevet ramt af i programmeringsperioden 2021-2027. Dette stemmer ikke overens med det faktum, at en tredjedel af EU's befolkning bor i grænseregionerne, og at Interreg har vist sig at have en reel merværdi for EU, da det fremmer grænseoverskridende samarbejde som et hensigtsmæssigt redskab til udvikling af EU's grænseregioner; |
| --- | --- |

64.

| 65. | fremhæver de administrative, juridiske og sproglige hindringer (grænseoverskridende sundhedsydelser, arbejdstagermobilitet, adgang til tjenester som blotlagt under covid-19), der findes mellem medlemsstaterne (land- og søgrænser), og internt i medlemsstaterne. Disse hindringer hæmmer væksten, den socioøkonomiske udvikling og samhørigheden mellem og i grænseregioner; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger, at Interreg har en merværdi, ikke bare fordi det bidrager til udviklingen af (ofte perifere) grænseregioner, men også fordi det er med til at opbygge tillid mellem folk på de forskellige sider af grænsen. Mellemfolkelige projekter spiller en vigtig rolle og bør støttes yderligere (13); |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer indtrængende Rådet til at ophæve blokeringen af den europæiske grænseoverskridende mekanisme (ECBM), da den er et langt mere effektivt redskab end EGTS og vil fjerne 50 % af de hindringer, der hæmmer grænseregionernes udvikling, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser, hvilket vil forhindre en gentagelse af den såkaldte »covidfencing«, der i høj grad underminerede EU's fire friheder, da pandemien var på sit højeste; |
| --- | --- |

67.

| 68. | efterlyser en »europæisk ramme for grænsearbejdere«, som vil skabe større effektivitet på de grænseoverskridende arbejdsmarkeder i hele Europa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | er enig i den forskning bestilt af Kommissionen (14), som viser, at grænseregionerne ville opnå en stigning i BNP på 2 %, hvis blot 20 % af de nuværende grænserelaterede hindringer fjernes. |
| --- | --- |

69.

Bjergregioner

| 70. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at bjergområder (29 % af EU's areal og 13 % af EU's befolkning) lider under permanente og strukturelle ulemper såsom hypersensibilitet over for klimaændringer, effekten af skråninger, afsides beliggenhed og tilgængelighed, manglende digitalisering (25 % af landdistrikterne har stadig ikke internetadgang), udvandring (især af unge), lav befolkningstæthed og fraflytning af virksomheder; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mener, at bjergregionerne har behov for en stedbaseret tilgang inden for rammerne af den langsigtede vision for landdistrikterne, hvor der tages hensyn til deres særlige karakteristika og behov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | foreslår at genoverveje den europæiske grænseoverskridende mekanismes ukontroversielle principper og begynde at udvikle et værktøj til systematisk fjernelse af grænseoverskridende hindringer, da dette er nødvendigt for at forbedre livskvaliteten i grænseregionerne; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mener, at samhørighedspolitikken, navnlig Interregprogrammerne, skaber store muligheder for, at bjergområderne kan imødegå deres udfordringer og skabe forbedringer på områder som innovation, klimaindsats, turisme, unge, beskæftigelse og mobilitet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | minder om sine anbefalinger vedrørende videreudvikling af grænseoverskridende offentlige tjenester i Europa (15), såsom en EU-retlig ramme, bedre koordinering af gennemførelsen af EU-direktiver, oprettelse af nationale kontaktpunkter og fremme af grænseoverskridende offentlige tjenester; |
| --- | --- |

74.

| 75. | er imidlertid bekymret over, at der ikke lægges tilstrækkelig vægt på EU-finansierede investeringer og levering af offentlige goder til bjergkæderegioner i medlemsstaterne, navnlig hvis de går på tværs af regionale grænser; |
| --- | --- |

75.

| 76. | gentager, at makroregionale strategier bidrager til at imødegå fælles udfordringer for specifikke områder, forbedrer komplementariteten mellem forskellige politiske strategier og yder et væsentligt bidrag til at opnå territorial samhørighed mellem lande og regioner, men bemærker, at der er mulighed for at integrere dem bedre i EU's politikker og for en mere konsekvent tilgang i form af et samspil mellem de forskellige nationale og regionale politikker; |
| --- | --- |

76.

| 77. | minder om, at strategien for Alperegionen stadig er den nyeste makroregionale strategi, men at der kan følge nye strategier for bjergområder, navnlig en strategi for Karpaterne. Strategien for Alperegionen, som bygger på en solid institutionel ramme og omfatter en række initiativer, kunne anvendes som et mønstereksempel til udvikling af nye strategier for bjergområder; |
| --- | --- |

77.

| 78. | påpeger, at forskning finansieret af Kommissionen viser, at der stadig er en kløft mellem programmeringen og gennemførelsen af samhørighedspolitikken, som ikke tager tilstrækkeligt hensyn til bjergområdernes særlige karakteristika; |
| --- | --- |

78.

| 79. | mener, at politikmål 5 »et Europa tættere på borgerne« i den nye programmeringsperiode er særligt tilpasset de subregionale strategier, der tager fat på specifikke territoriale behov såsom behovene i bjergområder. Med hensyn til resten af de områder, der er omfattet af artikel 174 i TEUF, straffer manglen på en — selv vejledende — EU-budgetbevilling til politikmål 5 imidlertid bjergområder uforholdsmæssigt. Bjergområder bør dog ikke udelukkes fra politikmål 1 og politikmål 2, som mindst 60 % af midlerne under samhørighedspolitikken er blevet øremærket til, men dette er på nuværende tidspunkt fortsat et spørgsmål om politisk vilje hos de centrale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

79.

| 80. | bemærker, at forvaltningsmyndighederne har mulighed for at støtte subregionale niveauer med særlige geografiske karakteristika, som f.eks. bjergkæder, enten gennem »interregionale afsnit« i de operationelle programmer eller gennem specifikke opfordringer vedrørende disse områder inden for rammerne af bredere operationelle programmer eller ved i det mindste at tildele yderligere points til projekter i bjergområder. |
| --- | --- |

80.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets beslutning 2021/2079 (INI).

1

(2)  EUT C 306 af 17.12.2007, s. 158.

2

(3)  https://cor.europa.eu/da/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

3

(4)  CDR 3595/2018.

4

(5)  enrd_report_tg_rp_a_framework_of_rural_proofing_actions.pdf

5

(6)  https://territorialagenda.eu/pilot-actions/

6

(7)  Rural proofing — a foresight framework for resilient rural communities.

7

(8)  EU Mission: Climate-Neutral and Smart Cities | European Commission.

8

(9)  Hjerneflugt: afbødning af problemer med befolkningsnedgang (meddelelse).

9

(10)  CDR 4645/2019.

10

(11)  CDR 3594/2018.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60).

12

(13)  https://cor.europa.eu/da/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1527-2017

13

(14)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

14

https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

(15)  https://cor.europa.eu/da/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

15

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/44

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Små byområder som nøgleaktører i forvaltningen af en retfærdig omstilling

(2023/C 79/08)

| Ordfører: | Kieran McCARTHY (IE/EA), Medlem af Cork City Council |
| --- | --- |

Ordfører:

Kieran McCARTHY (IE/EA), Medlem af Cork City Council

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | mener, at skabelsen af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i hele Europa kræver handling på alle niveauer i landdistrikter, bynære områder og byområder. Små byområder er hjemsted for 43 % af EU's befolkning, og omkring 66 % af Europas byboere bor i områder med under 500 000 indbyggere. Der er ca. 14 000 små byområder med en befolkning på mellem 5 000 og 50 000 i EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at små europæiske byområder som standard er heterogene. Afhængigt af deres beliggenhed, territoriale kontekst og økonomiske struktur og arbejdsmarkedsstruktur har de helt forskellige karakteristika (og udfordringer (1)). Det bemærkes imidlertid ofte, at mindre kommuner på grund af lavere befolkningstæthed er mere tilbøjelige til at stå over for udfordringer, der også rammer landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | henviser til, at den grønne og den digitale omstilling, genopretningen efter pandemien og integrationen af migranter, ikke mindst som følge af krigen i Ukraine, medfører ekstra udfordringer for små byområder ud over de generelle udviklingsmæssige udfordringer for byer af alle størrelser (f.eks. økonomisk overkommelige boliger, bæredygtig mobilitet, levering af tjenesteydelser, demografiske ændringer, hjerneflugt, sundhed i byerne, social segregation, miljøaftryk, klimaindsats osv.); |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at den reelle vej til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa er at fremme den private beskæftigelse i landområderne (både i og uden for landbruget). Udvalget understreger, at manglen på offentlige tjenester (såsom uddannelse, sundhedsydelser, konnektivitet og mobilitet) i landdistrikterne fører til affolkning af disse områder. Udvalget understreger derfor, at der skal sørges for tjenester, der opfylder de grundlæggende behov i landdistrikterne, da alle øvrige sektorpolitikker vil vise sig at være ineffektive uden disse tjenester; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at bykommuner i henhold til det nye Leipzigcharter skal kunne udføre deres opgaver med hensyn til at fremme det fælles bedste, og at økonomisk spillerum, multifunktionelle opgaveprofiler, politisk legitimitet, lokal offentlig velfærd og territorial levedygtighed er afgørende for, at de kan udføre deres offentlige servicefunktioner. Et af chartrets vigtigste mål er reduktion af den samlede udledning af drivhusgasser, og byerne skal bidrage på den mest hensigtsmæssige måde til de relevante nationale mål og EU-mål; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noterer sig den foreslåede definition af »små byområder« (2) ved hjælp af harmoniserede metoder og indikatorer til at afgrænse dem med det formål at muliggøre international sammenlignelighed i overensstemmelse med tidligere opfordringer fra flere europæiske og globale dagsordener (den nye dagsorden for byerne FN/HABITAT, 2030-målene for bæredygtig udvikling, Leipzigchartret, den territoriale dagsorden for 2030 osv.). Hvis denne definition anvendes til fordeling af midler, er der risiko for, at små kommuner med under 5 000 indbyggere kan blive påvirket negativt; |
| --- | --- |

6.

Udfordringer forbundet med, at lokalområder svinder ind:

| 7. | fremhæver, at 51 % af EU's befolkning i 2040 ifølge prognoser forventes at leve i regioner, der svinder ind, sammenlignet med 34 % i 2020, og at der er større sandsynlighed for hurtige befolkningsreduktioner i landdistrikter end i byområder (11 % mod 1 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver, at mange små byområder risikerer at opleve faldende demografi og at blive steder, der bliver forladt, og dermed går glip af Europas grønne og digitale omstilling; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kan desværre konstatere, at Kommissionen ikke fandt en konsekvensanalyse nødvendig i forbindelse med indførelsen af en definition af »byområder« i »TERCET«-forordningen, selv om indførelsen havde vidtrækkende konsekvenser for fordelingen af midler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at den ottende samhørighedsrapport viser, at affolkningen direkte påvirker leveringen af offentlige tjenesteydelser. Små og mellemstore byer og kommuner i landdistrikterne og de virksomheder, der er etableret dér, står over for store udfordringer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer derfor Kommissionen til, inden den indfører yderligere definitioner, at foretage en konsekvensanalyse, navnlig med hensyn til målene i artikel 174 i TEUF og fordelingen af midler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at tildelingen af midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde bør ske i henhold til kriterier, der rækker ud over befolkningstal eller BNP, og at der bør tages hensyn til de eksisterende udfordringer på lokalt plan. Der bør ikke sondres fast mellem by- og landområder alene på grundlag af en statistisk klassifikation; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at steder, der svinder ind, såsom små byområder, rammes af en lang række problemstillinger, herunder, men ikke begrænset til, aldrende befolkning, svag lokal forvaltning og kapacitetsopbygning, selvforsyningsstagnation, faldende indikatorer for den enkeltes trivsel og livskvalitet, regional, indenlandsk og global migration, nedgang i smart-teknologi og mangel på investeringer i digitale økosystemer, hjerneflugt, nedlæggelse af jord, stigende sociale uligheder, faldende livskvalitet, omstillinger i industrien og usikker økonomisk vækst og øget urbanisering i større regionale centre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anfører, at beboere i landområder ofte må rejse længere end byboere for at nå mange offentlige og private tjenesteydelser og er afhængige af biler eller busser for at komme til disse tjenesteydelser. Regionale centre tilbyder flere tjenesteydelser til mennesker, der bor i de omkringliggende områder. Mobilitetspolitikken skal fungere på et bredere territorialt plan, og der er behov for fælles tænkning i byområder, landdistrikter og bynære områder. Jo mindre bosættelsen er, desto større er virkningen af at være/have et regionalt center; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at byer og landsbyer er centrale for den lokale økonomi, da de har vigtige administrative, sociale, samfundsmæssige og rekreative funktioner. De støtter klynger af lokale tjenesteydelser, har en betydelig andel af boliger og arbejdspladser og fungerer som transportknudepunkter (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | bekræfter, at mange randområder, herunder små byområder, i øjeblikket er konkurrencemæssigt ugunstigt stillet på grund af manglende digitale forbindelser, hvilket gør det vanskeligere at udnytte udviklingspotentialet, sikre eller skabe nye job og mindske migrationen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at der i forbindelse med markedsudformningen bør lægges vægt på, hvordan offentlige organer kan søge at støtte eller subsidiere tjenester, som ellers ikke ville være kommercielt levedygtige, men som er afgørende for små byområder (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at små byområder ofte ikke har tilstrækkelig kapacitet eller viden til at tackle udfordringerne. Der er ofte begrænset finansiel og administrativ kapacitet, samarbejdsproblemer og begrænset beslutningskompetence, lederskab, tilpasnings- og resilienskapacitet, som kan være akutte udfordringer, og strategisk fremadrettet tænkning og innovative løsninger er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over den politiske utilfredshedsgeografi. Kløften mellem by og land og skævheder mellem by- og landpolitik kan bidrage til politisk polarisering; |
| --- | --- |

19.

Etablering af en retfærdig omstilling

Opbygning af grøn kapacitet

| 20. | understreger, at små byområder er drivkræfter for den grønne, digitale og retfærdige omstilling, som Europa har brug for til genopretningen. Indsatsen for klimavenlige funktionelle områder hænger i vid udstrækning sammen med bymyndighedernes evne til at tilpasse sig de stadigt skiftende økonomiske forhold og genopbygge tilliden; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener derfor, at der er behov for en målrettet tilgang, der giver lokalbefolkningen en positiv vision for fremtiden. Kommissionens langsigtede vision for landdistrikterne med 2040 som tidshorisont kunne være en hjælp i denne forbindelse, og i pagten for landdistrikterne bør der også i høj grad tages hensyn til mindre byer i landdistrikterne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at manglende bevidstgørelse og mangel på stærk social støtte til at opveje konsekvenserne af den grønne omstilling kan udfordre de ændringer, der finder sted. Selv om den grønne omstilling kombineres med den retfærdige omstilling, skal begge fungere i balance og koordineres; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anerkender, at byområder, herunder små områder, vil bidrage væsentligt til modvirkning af klimaændringer ved at investere ressourcer i foranstaltninger vedrørende grøn omstilling, byfornyelse, renoveringsbølger og cirkulær økonomi, mobilitet, energieffektive bygninger, forbedret affaldshåndtering og mobilisering af borgerne og bevidstgørelse om miljøvenlige foranstaltninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker imidlertid, at der, for at den grønne omstilling kan lykkes i små byområder, er behov for opkvalificering, omskoling og teknisk ekspertise samt viden om tilgange til tilpasning til klimaændringer. Lokale myndigheder i små byområder har brug for højt kvalificeret personale ud over den traditionelle lokale forvaltning. Udveksling af bedste praksis mellem små byområder kan bidrage til omstillingsprocessen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at nationale programmer og EU-programmer støtter udviklingen af færdigheder i små byområder. Disse kræver også et tilstrækkeligt antal kvalificerede og uddannede menneskelige ressourcer til de nye omstillingsprocesser. De kan drage fordel af videndeling fra EU's finansieringsprogrammer såsom nyskabende foranstaltninger i byerne, partnerskaberne under EU's dagsordenen for byerne, Interreg, URBACT og TAIEX, da det kan konstateres, at disse ikke er ligeligt fordelt mellem små byområder i Europa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | slår til lyd for, at medlemsstaterne gør en indsats for væsentligt at ændre energiforsyningsinfrastrukturer og bygningsstandarder for at muliggøre produktion af vedvarende energi i små og mellemstore byer, da de vil bidrage væsentligt til modvirkning af klimaændringerne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at det er bydende nødvendigt at sætte regioner og byer i stand til at styrke deres kapacitet til at opbygge modstandsdygtige samfund for at begrænse EU's afhængighed af fossile brændstoffer. Decentral energiproduktion, energieffektivitet og besparelsesplaner på lokalt og regionalt plan vil sikre gennemførelsen af REPowerEU-planen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gentager, at medlemsstaterne, når de etablerer og fremmer offentligt tilgængelige ladestationer til lette køretøjer, også skal tage hensyn til målene i artikel 174 i TEUF og sikre tilgængelighed i mindre tætbefolkede områder; |
| --- | --- |

28.

Opbygning af mekanismer for retfærdig omstilling

| 29. | opfordrer til, at Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO) gennemføres således, at den er målrettet små byområder inden for de allerede foruddefinerede regioner for at støtte de kommuner, der er mest berørt af omstillingen til klimaneutralitet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer FRO til at støtte små og mellemstore virksomheder med henblik på at udvikle deres forretning og skabe attraktive steder, der summer af liv; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til støtte til projekter for social inklusion og foranstaltninger for sårbare grupper eller borgere i nød, da deres behov i små byområder kan være større og mindre forbundne; |
| --- | --- |

31.

Opbygning af den digitale omstilling

| 32. | understreger endnu en gang, at politikker, der er udformet for byer (såsom Leipzigchartret), bør tage den digitale omstilling i betragtning, da digitalisering er et vigtigt og tværsektorielt element, der påvirker byernes bæredygtige udvikling med hensyn til mobilitet i byerne, energieffektivitet, fjernarbejde og bæredygtige boliger samt detailhandel og offentlige tjenester; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at der er en betydelig digital kløft mellem by og land i alle EU's medlemsstater, i vid udstrækning på grund af de lavere indtægter for bredbåndsudbydere, der er forbundet med udrulningen af digital infrastruktur i mindre bebyggede områder. Den nylige stigning i telearbejde og IKT-baseret mobilt arbejde kan imidlertid udgøre en af nøglerne til den fremtidige udvikling af landdistrikterne. Udvalget understreger i den henseende, at højhastighedsforbindelser for alle i Den Europæiske Union, herunder landdistrikter og fjerntliggende områder, er en forudsætning for, at borgerne kan anvende digitale tjenester; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anbefaler, at medlemsstaterne investerer i intelligente landsbyprojekter om gennemførelse af digitale løsninger til optimering af konnektiviteten, dagligdagen og tjenesteydelserne i de små byområder, inden for rammerne af de nationale genopretnings- og resiliensplaner samt de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene); |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at det er nødvendigt at styrke forbindelserne mellem land og by, som er en forudsætning for en harmonisk udvikling af alle typer af byområder og kan fungere som katalysator for en mere sammenhængende territorial udvikling; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til at undersøge mulighederne for at synkronisere offentlig service på kommunalt plan, støtte e-forvaltning med henblik på mindre offentlig forvaltning og digitalisere tjenester for at gøre dem mere brugervenlige for borgerne; |
| --- | --- |

36.

Opbygning af boligkapacitet

| 37. | minder om, at der i øjeblikket er betydelige uligheder med hensyn til tilgængelighed af og adgang til passende boliger i byer og i små byområder, navnlig for unge, familier med børn (herunder enlige forældre), migranter og personer med handicap; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anmoder medlemsstaterne om at fremme skattemæssige incitamenter i forbindelse med tomme boliger med henblik på at støtte adgangen til økonomisk overkommelige boliger og gøre det attraktivt for borgerne at etablere sig på mindre steder, der svinder ind; |
| --- | --- |

38.

Det nye europæiske Bauhaus

| 39. | anerkender Kommissionens indsats for at lægge særlig vægt på små byområder og mellemstore byer i forbindelse med indkaldelsen af forslag på lokalt plan til initiativer vedrørende det nye europæiske Bauhaus og minder om forslaget om at lancere en voucherordning for Bauhaus-laboratorier i forbindelse med den fremtidige indkaldelse af forslag under det europæiske initiativ for byområder; |
| --- | --- |

39.

En langsigtet vision for landdistrikterne

| 40. | minder om, at EU kan opnå en mere afbalanceret territorial udvikling ved at støtte og fremme et øget samarbejde mellem by- og landområder, der går ud over tidligere forskelle, som delte snarere end forbandt by- og landdistrikter; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger behovet for udvikling af dagsordenen for landdistrikterne i overensstemmelse med EU's dagsorden for byerne på grundlag af principperne »bedre finansiering, bedre regulering og bedre viden« og levering heraf gennem tematiske tværsektorielle partnerskaber på flere niveauer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | påpeger, at der er et klart behov for bedre koordinering mellem politikområder vedrørende landdistrikter, bynære områder og byområder. Med en bedre koordineret tilgang bør der aktivt søges efter de »synergier« og den merværdi, der kan opnås ved samarbejde og koordinering mellem aktører i landdistrikterne og byerne, da dette er en afgørende faktor for en vellykket støtte til stedbaseret innovation og eksperimenter; |
| --- | --- |

42.

| 43. | foreslår, at Kommissionen inddrager de små byområder i vurderingen af effekten af politikker i landdistrikterne, og gentager RU's forslag om at samarbejde om dette. En screening af territoriale virkninger og virkninger i landdistrikterne bør være et obligatorisk element i den politiske beslutningsproces; |
| --- | --- |

43.

| 44. | anbefaler yderligere overvejelser af mulighederne for samarbejde inden for EU's eksisterende territoriale strategier såsom den territoriale dagsorden for 2030, det nye Leipzigcharter og gennemførelsen af en ny generation af partnerskaber inden for EU's dagsorden for byerne, som retter fokus på dagsordenen for byerne i landdistrikterne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | søger at fremme strategiske partnerskaber mellem land og by. Små byområder kan bedre fremme partnerskaber og nå fælles mål i traditionelle og innovative sektorer ved at samle ressourcer, udvikle strategier og indgå aftaler på storbyplan; |
| --- | --- |

45.

Finansiering og genopretning

| 46. | minder om, at lokal finanspolitisk autonomi og finansiel kapacitet er centrale faktorer for at sikre effektive offentlige investeringer og udforme regionale udviklingspolitikker. De øger muligheden for, at byområder kan styre deres egen udvikling. Centralt pålagte begrænsninger risikerer at gøre lokal selvforvaltning meningsløs; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at kommunens størrelse ofte påvirker den økonomiske kapacitet. Mindre steder risikerer ofte ikke at være i stand til at mobilisere tilstrækkelige midler til de opgaver, de ønsker at udføre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at samhørighedspolitikken bør ses som et vigtigt investeringsværktøj på lokalt plan, som fremmer løftestangseffekten af offentlige og private midler; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at små bymyndigheder også kan få adgang til de 8 % af EFRU-midlerne på nationalt plan, der er afsat til finansiering af bæredygtige og integrerede byudviklingsprojekter, og undgå yderligere befolkningstærskler; |
| --- | --- |

49.

| 50. | slår til lyd for, at der anvendes integrerede territoriale redskaber på lokalt forvaltningsniveau såsom dem, der finansieres af samhørighedspolitikken og andre EU-fonde, med henblik på at koncentrere investeringerne og tilpasse dem til virkeligheden; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fremhæver endnu en gang sin skuffelse over den manglende inddragelse på lokalt og regionalt plan i udformningen af nationale genopretnings- og resiliensplaner, som skaber en rebound-effekt i gennemførelsesfasen. RU understreger i den henseende, at udvalget er uenigt i Kommissionens forslag om at overføre midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde til genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på finansiering af REPowerEU. Udvalget gør indsigelse mod ethvert forsøg på at tage ressourcer fra regionerne og stille dem ubetinget til rådighed for det nationale niveau, da dette er i strid med EU's principper og aftalerne om delt forvaltning; |
| --- | --- |

51.

| 52. | foreslår, at de nationale genopretnings- og resiliensplaner anvendes til at indsamle data, der kan anvendes til at gennemføre offentlige politikker på et lavere forvaltningsniveau; |
| --- | --- |

52.

Opbygning af territorial kapacitet

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere den nye definition af områderne (som lider under befolkningsnedgang og demografiske forandringer) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 (5) (EFRU-forordningen) som et tværgående spørgsmål i offentlig politik, der kræver integrerede og stedbaserede foranstaltninger; |
| --- | --- |

53.

| 54. | foreslår, at Kommissionen fremmer integrerede territoriale investeringer og lokaludvikling styret af lokalsamfundet gennem en række peer-to-peer-aktiviteter under det europæiske initiativ for byerne som egnede redskaber til at støtte små og mellemstore bymyndigheder i at håndtere territoriale udfordringer som affolkning; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå en kommunikationskampagne til fremme af EU's indvirkning på livet for mennesker, der bor i små områder (byer og landdistrikter) for at modvirke den geografisk bestemte utilfredshed med EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer til så lidt kompleksitet som muligt for små byområder med hensyn til at få adgang til og forvalte projekter fra forskellige EU-fonde og fremme en integreret tilgang til sammenkobling af forskellige EU-fonde. I denne henseende bør programmer med delt forvaltning reelt decentraliseres med en større rolle for forvaltningsmyndighederne på regionalt plan for at sikre, at de kan fremme en bottom-up-tilgang til finansiering fra små byer og landdistrikter; |
| --- | --- |

56.

| 57. | anmoder Kommissionen om at støtte alle offentlige forvaltninger i små byområder med at få indsigt i, hvordan man tackler udfordringerne i forbindelse med den grønne, den digitale og den demografiske omstilling. I tillæg til direkte støtte fra Kommissionen bør de eksisterende strukturer over det lokale niveau i medlemsstaterne (f.eks. departementer, Landkreise, powiats, județe osv.) styrkes, så de i overensstemmelse med nærhedsprincippet kan udvikle deres egen kapacitet til at rådgive mindre kommuner. Alle lokale myndigheder bør have egne EU-ansvarlige/finansieringsansvarlige medarbejdere til at støtte deres arbejde; |
| --- | --- |

57.

| 58. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger til teknisk støtte, som kommunerne kan anvende i hele projektets livscyklus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | anmoder Kommissionen om — inden for rammerne af det nye europæiske initiativ for byområder — at overveje muligheden for at tilbyde coaching på stedet til små byområder og foreslår, at de fremtidige nationale EU-kontaktpunkter fungerer som formidlere til støtte for små byområder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | fremhæver, at det for små byområder kan være en udfordring at deltage i strategisk beslutningstagning på grund af begrænsede administrative ressourcer og vanskeligheder med at navigere i komplekse forvaltningsprocesser på flere niveauer såsom EU-finansiering; |
| --- | --- |

60.

| 61. | bemærker, at samarbejde er afgørende for små byområder. Dette omfatter samarbejde med naboområder med henblik på at løse indbyrdes forbundne problemer eller slutte sig sammen om at skabe »territorial kritisk masse«; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at mindre byområder i forbindelse med større samfundsmæssige omstillinger, såsom den grønne og den digitale omstilling, ofte er afhængige af støtte fra deres borgere og virksomheder, da de mangler midler til at drive og finansiere sådanne sociale innovationsprocesser; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om, at engagerede lokalsamfund ikke kun styrker den lokale identitet, den sociale innovation og samhørigheden, men også stimulerer samarbejdet i tider med økonomisk tilbagegang eller omstilling. |
| --- | --- |

63.

Konklusioner

| 64. | Det Europæiske Regionsudvalg konkluderer, at små byområder har brug for en klar, accepteret og anerkendt definition. De har brug for den administrative kapacitet til at forme deres flerdimensionelle omstillinger og udvikle langsigtede perspektiver. De har også brug for viden, politikkoordinering og indflydelse for at mobilisere mennesker, ressourcer og EU-finansieringsprogrammer. |
| --- | --- |

64.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  En detaljeret definition af små og mellemstore byområder er baseret på en kombination af resultaterne af ESPON TOWN-projektet (2014) og OECD-EF-klassificeringen af urbanisering (som er baseret på befolkningstæthed med størrelsen af et byområde). Små og mellemstore områder defineres som kontinuerlige byklynger med en befolkning på mellem 5 000 og 50 000 indbyggere og en befolkningstæthed på over 300 indbyggere/km2, der ikke betragtes som byklynger med høj befolkningstæthed i henhold til urbaniseringsgraden for lokalsamfund (DEGURBA) (ESPON, 2014).

1

2

(2)  Som godkendt af FN's Statistiske Kommission den 5. marts 2020: »A recommendation on the method to delineate cities, urban and rural areas for international statistical comparisons«, udarbejdet af Kommissionen — Eurostat og GD for Regionalpolitik og Bypolitik — ILO, FAO, OECD, UN-Habitat, Verdensbanken.

2

(3)  OECD's rapport Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change.

3

(4)  Se Horisont 2020 ROBUST-projektet www.rural-urban.eu.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60).

5

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/51

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om en ny europæisk innovationsdagsorden

(2023/C 79/09)

| Ordfører: | Markku MARKKULA (FI/EPP), formand for Helsinki-regionen |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En ny europæisk innovationsdagsorden
  COM(2022) 332 final |

Ordfører:

Markku MARKKULA (FI/EPP), formand for Helsinki-regionen

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En ny europæisk innovationsdagsorden

COM(2022) 332 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

Hvorfor er den afgørende? Innovationsdagsordenen kan bidrage til at fremskynde omstillingen

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg ser med tilfredshed på den nye europæiske innovationsdagsorden, der skal sætte skub i innovativ tænkning og stimulere tiltag inden for innovation med det formål, at Europa skal gå forrest inden for videnskab, industrigrundlaget, dynamiske økosystemer for nyetablerede virksomheder, betingelserne for innovation og talentgrundlaget. RU understreger, at EU's ambitiøse innovationspolitiske mål kan nås, hvis man undgår fragmentering og sørger for indflydelsesrige foranstaltninger ved hjælp af et effektivt samarbejde mellem industrien, den akademiske verden, sociale initiativer og regionale og lokale forvaltninger på både lokalt, regionalt og tværregionalt plan og ved at håndtere de samfundsmæssige udfordringer, der er fremkaldt af klimaændringerne, behovet for øget modstandsdygtighed over for sundhedstrusler og den digitale omstilling, for blot at nævne nogle få; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener dog, at meddelelsen burde indeholde forslag til nye områder og en mere dybtgående tilgang til innovation i EU-politikkerne. På baggrund af de mange udfordringer (globalisering, miljø, sundhed, den aldrende befolkning, affolkningen af store landdistrikter og fred/krig) bør Kommissionen trække på erfaringerne fra disse kriser, tænke ud af boksen og bl.a. indlede en debat om, hvilken type innovation et modstandsdygtigt europæisk samfund har behov for. Behovet for at øge fokus på samfundsmæssig og social innovation er særlig vigtigt, både inden for områder, der er direkte berørt af ovennævnte udfordringer, og andre områder, såsom beskæftigelse, hvilket er særlig relevant for den yngre befolkning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | foreslår, at Kommissionen straks supplerer den nye europæiske innovationsdagsorden med yderligere foranstaltninger, der fokuserer på samfundsmæssige, sociale og energimæssige spørgsmål, og indarbejder dem i dagsordenen for at sætte skub i en samfundsmæssig omstilling i retning af bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at politiske foranstaltninger skal omfatte klare mål for at lukke to innovationskløfter: På flere innovationspolitiske områder halter Europa langt bag efter de globale ledere — USA og Asien — og i mange regioner i EU tages det ikke tilstrækkeligt alvorligt, hvor stor betydning innovationsevne har. De regioner med de bedste resultater er op til ni gange mere innovative end de regioner med de dårligste resultater. RU minder om, at ikke alle regioner har de samme tekniske, menneskelige og finansielle ressourcer til at forbedre deres innovationsresultater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at gennemførelsen af den nye innovationsdagsorden kræver mere radikale foranstaltninger, end EU typisk vedtager i sine fælleseuropæiske politiske initiativer, og at innovationsprocesserne skal være mere systemiske og mere risikovillige. Målet skal være klart, realistisk, ambitiøst og målbart for at fordoble virkningen og halvere gennemløbstiden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at innovationsdagsordenen skal være et kritisk signal for hele EU om — på såvel kort som lang sigt — at tage virkningsfulde konkrete skridt, der kan lukke innovationskløfterne og fremme lokale og regionale stedbaserede innovationsøkosystemer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er enig med Kommissionen i, at den nye innovationsbølge — deep tech-innovation — er rodfæstet i banebrydende videnskab, teknologi og ingeniørvirksomhed, der ofte kombinerer fremskridt på det fysiske, biologiske og digitale område og har potentiale til at levere transformative løsninger på globale udfordringer. RU understreger, at formålet med denne nye bølge skal være at fremskynde tværfaglige fælles skabelsesprocesser, der øger den samfundsmæssige (1) og sociale (2) innovation for at forbedre enkeltpersoners og lokalsamfunds velfærd og trivsel, og at disse tiltag fuldt ud skal tage højde for de menneskelige aspekter, så Europa kan få mere ud af udviklingen af en universel lederskabsmentalitet inden for iværksætteri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over anerkendelsen af pilotaktionen partnerskaber for regional innovation og mere specifikt anerkendelsen af disse partnerskabers rolle med hensyn til at fremme relaterede regionale deep tech innovationsknudepunkter, der er forbundet på tværs af regioner, og interregionale investeringer i innovation; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at Kommissionen har forspildt muligheden for at fremhæve behovet for en stærk forbindelse mellem lokale innovationsøkosystemer og det europæiske forskningsrum via dettes knudepunkter (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen og EU's medlemsstater til at fremskynde oprettelsen af EFR-knudepunkter som led i EFR-handlingsplanen for at sikre, at FUI-partnerskaber og foranstaltninger opgraderes som prioriterede områder på de lokale og regionale politiske lederes dagsorden. |
| --- | --- |

10.

Hvorfor er EU's innovation og lederskab inden for deep tech vigtigere end nogensinde?

| 11. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver Europas potentiale til at blive en global innovationsleder inden for følgende områder: vedvarende energi, kulstoffattig brint, batterier, digitale teknologier, droner og kunstig intelligens, højtydende databehandling, produktion og design af halvledere, industrielle fællesgoder, sundhed og fødevarer, offentlige indkøb af innovationsløsninger og samarbejde mellem industrien og universiteterne via EU-programmer. RU påpeger ligeledes, at EU's virksomheder er førende på verdensplan inden for grønne patenter af høj værdi og grønne patenter i energiintensive industrier. Desuden produceres en femtedel af alle globale videnskabelige publikationer af højeste kvalitet i EU. At blive en global forretnings- og FUI-leder kræver imidlertid, at mange ambitiøse politiske instrumenter gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at succes kun kan opnås gennem forbundne lokale/regionale tiltag. RU understreger, at Europa stadig halter bag efter USA og Kina, når det gælder om at finansiere hele innovationsprocessen. De private investeringer vokser hurtigere end andre steder, men europæiske ventureinvestorer er stadig forholdsvis risikosky, når det drejer sig om at foretage betydelige investeringer i forhold til investorer i USA og Kina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at vi tager ved lære af de foregående 12 EU-innovationsdagsordener i løbet af de seneste årtier, som ikke i tilstrækkelig grad har ændret innovationsmønstret med hensyn til at:






  — | udvikle en formålsorienteret kreativitets- og innovationskultur |
| --- | --- | --- |

13.

—

udvikle en formålsorienteret kreativitets- og innovationskultur

| — | bevæge os væk fra relativt lukkede klynger til reelt åbne innovationsøkosystemer |
| --- | --- |

—

bevæge os væk fra relativt lukkede klynger til reelt åbne innovationsøkosystemer

| — | udvikle en lederskabsmentalitet inden for iværksætteri |
| --- | --- |

—

udvikle en lederskabsmentalitet inden for iværksætteri

| — | fremme specifikke programmer helt fra skoletiden og med særlig fokus på kvinder og piger |
| --- | --- |

—

fremme specifikke programmer helt fra skoletiden og med særlig fokus på kvinder og piger

| — | holde fortsat fokus på opstartsvirksomheder på bekostning af scaleup- og vækstvirksomheder |
| --- | --- |

—

holde fortsat fokus på opstartsvirksomheder på bekostning af scaleup- og vækstvirksomheder

| — | øge videnforvaltningen, organiseringen og synergierne mellem projekter |
| --- | --- |

—

øge videnforvaltningen, organiseringen og synergierne mellem projekter

| — | samarbejde med lokale/regionale innovations-, stedbaserede og tematiske økosystemer |
| --- | --- |

—

samarbejde med lokale/regionale innovations-, stedbaserede og tematiske økosystemer

| — | anvende benchmarking og benchlearning for god praksis og koncepter for systemisk omstilling på globalt plan |
| --- | --- |

—

anvende benchmarking og benchlearning for god praksis og koncepter for systemisk omstilling på globalt plan

| — | udveksle synergier og viden mellem EU-programmer og andre initiativer for at lukke innovationskløfterne |
| --- | --- |

—

udveksle synergier og viden mellem EU-programmer og andre initiativer for at lukke innovationskløfterne

| — | etablere europæiske partnerskaber og forvaltning på flere niveauer og en systemisk omstilling; |
| --- | --- |

—

etablere europæiske partnerskaber og forvaltning på flere niveauer og en systemisk omstilling;

| 14. | opfordrer byer og regioner til at anlægge en opgaveorienteret tilgang til håndteringen af samfundsmæssige udfordringer og fastlægge deres opgaver såsom køreplaner og handlingsplaner for den grønne pagt — going local og digitalisering. Disse bør medregne regionale strategier for intelligent specialisering og anvende både offentlige og private europæiske, nationale, regionale og lokale finansieringsinstrumenter. Det er helt afgørende at øge synergierne mellem EFRU, programmet for et digitalt Europa og Horisont-programmet, navnlig for at styrke samarbejdet mellem SMV'er, universiteter, teknologicentre samt forskningsorganisationer og innovationscentre. En styrkelse af netværket af europæiske digitale innovationsknudepunkter vil bidrage til planlægningen af de regionale innovationsøkosystemer og oprettelsen af europæiske korridorer og netværk til globalt lederskab; |
| --- | --- |

14.

| 15. | henviser til vellykkede initiativer og bedste praksis i byer og regioner, herunder EU-kampagner med RU såsom borgerdialoger, innovationslejre, europæiske iværksætterregioner og initiativet Science meets Regions, som har vist, hvordan lokal integration bidrager til at indlede en udfordringsfokuseret dialog med forskellige aktørers lokale netværk for at overvinde institutionelle hindringer og mentale hindringer i håndteringen af samfundsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at deep tech er rettet mod at skabe samfundsmæssige fremskridt, og at graden af social accept og nytteværdi skal tages i betragtning. Dette forudsætter øgede offentlige og private FUI-investeringer, der fører til teknologineutralitet og forhindrer afhængighed af en enkelt teknik. RU understreger, at samfundsmæssig innovation hænger uløseligt sammen med kapaciteten til at løse problemer og iværksætteraspekter, når det gælder om at tackle forstyrrelser for at skabe værdi og undgå tilbageslag og negative omkostninger for samfundet. Gennemførelsen af innovationsdagsordenen bør derfor have større fokus på alle interessenter inden for forskning, udvikling og innovation, hvor borgerne inddrages og mere generelt forholdet mellem videnskab og samfund og den nødvendige samskabelsesproces; |
| --- | --- |

16.

| 17. | påpeger, at globale vidennetværk og samarbejdsbaseret læring er afgørende, og at lokale aktører, der deltager i internationale netværk såsom videnskabsfolk, virksomheder og NGO'er, der er forbundet globalt, derfor kan og bør bringe relevante viden og potentielle løsninger udefra til den lokale kontekst; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at strategier for intelligent specialisering spiller en central rolle i forhold til at styrke regionale innovationsøkosystemer for bedre at stimulere bæredygtig økonomisk vækst og løse samfundsmæssige udfordringer nedefra og op med fokus på samarbejde og kontekst ved hjælp af de løsninger, der er bedst undersøgt. RU glæder sig over tiltag som Vanguardinitiativet, hvis mål er at opbygge europæiske industrielle værdikæder baseret på komplementaritet i strategier for intelligent specialisering; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at forvaltningen af innovation bør drage fordel af mangfoldighed i ledelses- og forvaltningsmønstre med henblik på at udvikle en adfærds- og ledelsespraksis, der støtter omstillingen til en iværksættermentalitet og et læringssamfund, der fungerer for alle generationer og på tværs af alle grænser og er effektivt i forhold til samdesign, samarbejde, videndeling og evidensbaseret beslutningstagning; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at når teknologiske løsninger på en samfundsmæssig udfordring støttes bredt og er velafprøvede, som det er tilfældet med grønne og digitale venskabsbyer, har EU en afgørende rolle at spille med hensyn til at skabe betingelser for opskalering, deling og fastsættelse af standarder med fokus på formål og virkning, samtidig med at man undgår regulering, der vil føre til teknologisk fastlåsning. Denne støtte kan udvikles gennem øget inddragelse af borgerne ved hjælp af forskellige kommunikationsværktøjer; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder os om, at der er et voksende ønske om at samskabe målrettede innovationspolitikker inden for regioner og industrisektorer — og at dette forudsætter hurtigere fremskridt inden for deep tech og grøn og digital twinning og opnåelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

21.

Innovationens art: stedbaseret, strukturel og transformativ med fokus på indvirkning

| 22. | Det Europæiske Regionsudvalg bekræfter, at den europæiske innovationspolitik sammen med den europæiske forskningspolitik skal sikre tilgængeligheden af videnskab af høj kvalitet for at sætte skub i innovationen og hjælpe samfundet og virksomhederne med at imødegå og håndtere de kriser og udfordringer, som alle EU's byer og regioner står over for i dag. RU fremhæver den vigtige rolle, som EU's regionalstøtte gennem EFRU og Fonden for Retfærdig Omstilling fortsat spiller. RU opfordrer indtrængende medlemsstaternes regeringer og lokale og regionale myndigheder til at tage højde for Kommissionens erklæring (4) om, at den retlige ramme for 2021-2027, som styrer samhørighedspolitikkens midler under delt forvaltning og midler under fonde under direkte forvaltning, gør det muligt at styrke synergierne mellem ERUF og Horisont Europa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at Kommissionens og RU's fælles handlingsplan inden for forskning, innovation, uddannelse og relaterede politikker med henblik på at øge videnstrømme på europæisk plan og samarbejdsbaseret læring i den politiske beslutningsproces giver mulighed for at sætte forskere, iværksættere og civilsamfundet i stand til at konsolidere deres regionale forsknings- og innovationsøkosystemer og blive en integreret del af et fælleseuropæisk ekspertisenetværk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | påpeger, at de EU-midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten (der først og fremmest er beregnet til post-covid-19-relateret genopretning og økonomisk fornyelse) og Fonden for Retfærdig Omstilling (der først og fremmest er beregnet til støtte til kulregioner og de andre regioner, der er hårdest ramt af omstillingen mod klimaneutralitet), endnu ikke fuldt ud har haft en fremmende virkning på innovation, først og fremmest fordi processerne med at få midlerne i brug er meget langsommelige og underlagt strenge EU-regler for statsstøtte; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger de lokale og regionale myndigheders og RU's rolle i at muliggøre, at borgerne og deres demokratisk valgte repræsentanter kan få indflydelse på styringen af og formålet med innovation og udvikle løsninger som brugerinnovatorer. I den forbindelse er det vigtigt at muliggøre og opretholde alle former for lokale og regionale myndigheder og sikre, at disse er velforberedte, så de kan støtte innovation på lokalt plan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger behovet for en bedre forbindelse mellem innovationsdagsordenen og dagsordenen om bedre regulering ved at anvende de seneste resultater fra RU's RegHub-netværk om offentlige indkøb (5) og fjerne hindringer for offentlige investeringer (6) og ved at inddrage lokal og regional udvikling i at finde innovative lovgivningsmæssige løsninger, der fremmer innovationen. Tilgangen med fælles industri- og samfundsgoder er her af afgørende betydning for integrationen af de to dagsordener; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer med hensyn til EU's forskningspolitik, den politiske dagsorden for EFR og EFR-forummet til, at beslutningstagningen bliver mere åben med borgerne som aktive bidragsydere og aktører, idet der fuldt ud tages hensyn til bidraget fra RU og regionalt forbundne interessenter. Det betyder, at der skal fokuseres mere på den offentlige værdi af videnskab og innovation, når de udfordringer, som EU skal tage fat på, udpeges, og at der samtidig skal opbygges den offentlige støtte, der er nødvendig for videreudvikling og gennemførelse. |
| --- | --- |

27.

Særlige punkter vedrørende de fem flagskibsområder

Flagskibsinitiativ vedrørende finansiering af deep tech-vækstvirksomheder

| 28. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at de fleste europæiske lande har et velfungerende finansielt marked baseret på nationale statsstøttede venturekapitalmarkeder og markeder for privat egenkapital, og at den foreslåede fond fra Det Europæiske Innovationsråd (EIC), der yder offentlige tilskud og investeringer af tålmodig kapital, bør tilføre markedet en merværdi og undgå at forstyrre det eksisterende; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at der er brug for finansiering til initiativer, der bidrager til at skabe gunstige rammevilkår for, at nye og innovative teknologivirksomheder fortsat vil drive virksomhed i deres lokalområde og dermed skabe synergier og udnytte komplementaritet med andre lokale aktører, såsom forskningsinstitutter og andre virksomheder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at mere robuste forbindelser mellem forskning og innovation bør omfatte effektiv formidling af resultater af projekter, der er gennemført under Horisont-forskningsprogrammet, med særlig fokus på den værdi, de bidrager med i forhold til at forbedre regionale innovationsøkosystemer og videnstrekanten (forskning, uddannelse og innovation), og hverdagen i byer og regioner samt i forhold til borgerne, især for så vidt angår beskæftigelsen og trivslen. RU understreger behovet for en effektiv formidling af resultaterne af Horisont-forskningsprogrammerne på institutionernes åbne dataportaler; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bekræfter, at EIC og dets portefølje ikke er velkendte blandt industrier, nyetablerede virksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er i hele Europa. Adgangen til EIC's tjenester bør være enklere og lettere at anvende; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til, at EIC-fondens rolle bliver en katalysator med en lang, men begrænset tidshorisont, og opfordrer indtrængende til, at der opnås vellykkede exits gennem børsintroduktion; |
| --- | --- |

32.

| 33. | foreslår, at der fokuseres på nye virksomheder og økosystemer, der kræver meget store investeringer med lange tidshorisonter såsom batterier til elbiler, brint, og halvledere, som ofte ikke tiltrækker direkte privat finansiering i tilstrækkelig god tid. Transformative investeringer kræver »tålmodige« offentlige investeringer frem for privat finansiering, som hovedsageligt driver »markedsinnovation«; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver, at »kreativ spænding« og »kreativ destruktion« er effektive måder at opfinde noget bemærkelsesværdigt nyt på — medskabelse af potentielt banebrydende initiativer. Dette kræver delvis anvendelse af EU-finansiering for at fastholde, tiltrække og omfordele talenter og ressourcer fra markedsøkonomiske initiativer af høj kvalitet, der har tacklet lignende udfordringer ved hjælp af erfarne, veletablerede virksomhedsorienterede og/eller offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om, at Europa er nødt til at fremskynde hele innovationsprocessen på stedet med udgangspunkt i kreativ idéscreening, eksperimenter, afprøvning, prototypefremstilling, benchlearning og opskalering. Kommissionen bør udvise innovationsevne ved at skabe nye former for finansiering af lokale aktiviteter, der i deres indledende fase viser tegn på et iboende globalt potentiale. Disse EU-finansieringsordninger vil tilskynde til national og regional gennemførlighedsfinansiering, herunder aktiv anvendelse af samhørighedsfondene; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gå forrest og løse det største strukturelle problem på aktiemarkedet ved at give børsnoterede selskaber mulighed for at udstede nye aktier og sælge dem til markedet uden en besværlig aktieudstedelsesproces; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver, at enhver innovationsdagsordens succes afhænger af den fortsatte evne til at erstatte gamle produkter og tjenesteydelser med nye, men at de deraf følgende forstyrrende virkninger bør håndteres via fælles udformning og samskabelse for at sikre langvarig accept, og i den forbindelse skal også de lokale og regionale aktører inddrages. |
| --- | --- |

37.

Flagskibsinitiativ om fremme af deep tech-innovation gennem forsøgsrum og offentlige indkøb

| 38. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver betydningen af Open Discovery-processen og henviser til en række forskningsmetoder og gennemprøvede metoder til at organisere og styre samarbejds- og forsøgsprocesser på flere niveauer i en vidtgående systemisk omstilling. RU anerkender behovet for at forbedre de faglige kompetencer og arbejdspladserne med henblik på at blive læringsmiljøer, der udvikler idéer, der kan handles på, ved at skabe gunstige betingelser for tillid og eksperimenter i fælles projekter med godkendte visioner, mål, strategier og handlingsplaner; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at i en tilgang baseret på samarbejde på flere niveauer bør løsninger på lokale problemer i de fleste tilfælde udvikles i fællesskab med alle aktører i den firdobbelte helix og under realistiske forhold. Denne udvikling vil resultere i hurtig læring, opskalering og øjeblikkelige korrektioner i innovationsprocessen, mens visse dele af koordineringen og overvågningen bør foregå i form af tværregionale netværk. Målet er at forstå, »hvad der er muligt«, og øge forventningerne til, hvad der er muligt, så »det umulige bliver muligt«, og derefter sammenligne alternative praksisser for at evaluere og lære om vellykkede og mislykkede forsøg samt at tilskynde til, at innovation udbredes og anvendes uden for den oprindelige kontekst; |
| --- | --- |

39.

| 40. | gentager, at korrekt overvågning og vurdering af innovation er afgørende for en effektiv politikgennemførelse. RU minder om (7) anvendelsen og videreudviklingen af den regionale resultattavle for innovation i forbindelse med regionale stedbaserede politikker. RU minder om, at dette er et vigtigt redskab til at sammenligne resultaterne af regionale innovationspolitikker og organisere benchlearningprocesser mellem regioner og dermed forbedre de regionale innovationsøkosystemer og intelligent specialisering; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fremhæver, at storstilede eksperimenter kræver europæiske partnerskaber under Horisont Europa, anvendelse af innovative offentlige indkøb og støtte fra EIC i hele innovationscyklussen, fra de tidlige faser af forskningen til proof of concept, teknologioverførsel og finansiering og opskalering af eksperimenter, virksomheder og nyetablerede virksomheder, for at det som inspirationskilde skal lykkes at gennemføre vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse og brintknudepunkter. |
| --- | --- |

41.

Flagskibsinitiativ om fremskyndelse og styrkelse af innovation i europæiske innovationsøkosystemer i hele EU og håndtering af innovationskløften

| 42. | Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at de regionale innovationsknudepunkter sammen med førende videregående uddannelsesinstitutioner bliver vigtige katalysatorer for samfundsmæssige og industrielle ændringer og gør det muligt for regioner med lignende specialiseringsområder at samarbejde og fremme fælles innovationsprojekter. I den forbindelse vil der være behov for et omfattende, koordineret og decentraliseret system til programovervågning og -evaluering; |
| --- | --- |

42.

| 43. | bemærker, at for at nå de fastsatte mål vil Horisont Europa (100 mio. EUR) og de interregionale innovationsinvesteringer (I3) (70 mio. EUR) under EFRU kun tilvejebringe tilstrækkelige ressourcer til den oprindelige ramme, som skal støttes af en markant mere omfattende indsats og efterfølgende finansiering. RU opfordrer Kommissionen til at udvikle effektive synergier mellem disse finansieringsstrømme ved at bygge videre på initiativer såsom partnerskaber for regional innovation og netværket af europæiske digitale innovationsknudepunkter; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over Kommissionens effektive foranstaltninger til fremme af den regionale dimension i EU's politikker og regionale innovationsøkosystemer som nøglen til at styrke Europas konkurrenceevne og sikre EU's strategiske autonomi med henblik på intelligent og bæredygtig vækst. RU påpeger, at de videregående uddannelsesinstitutioner er kernen i regionale innovationsøkosystemer med en stærk kultur for nystartede virksomheder og erhvervsaktiviteter. Alle videregående uddannelsesinstitutioner, navnlig universiteter for anvendt videnskab og andre lignende videregående uddannelsesinstitutioner, der beskæftiger sig med at udvikle praktiske færdigheder, skal styrke deres rolle som aktive drivkræfter for innovation i regionerne, sikre uddannelse af stærkt efterspurgte fagfolk, tiltrække nye talenter og gøre det muligt at overføre vigtige teknologiske innovationer til den lokale økonomi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | påpeger den vigtige rolle, som erhvervsuddannelser, der fokuserer på uddannelse af teknikere og andre praksisorienterede fagfolk, spiller i gennemførelsen af innovationsdagsordenen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver den grundlæggende udfordring for den europæiske dagsorden for deep tech-innovation, som har utilstrækkelige incitamenter, erfaringer og ressourcer til at inddrage interessenter i en systemisk omstilling. Der er også brug for incitamenter til at ændre de bedste videregående uddannelsesinstitutioners fokus fra »publish or perish« til øget fokus på, hvordan presserende store samfundsmæssige udfordringer kan håndteres, og deep tech-innovation og global teknologioverførsel i samarbejde med industrien kan støttes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | foreslår, at videregående uddannelsesinstitutioner i fællesskab med andre aktører i den firdobbelte helix definerer de roller og ansvarsområder, som professionelle planlæggere af lokale økosystemer skal påtage sig, så forskere, studerende og virksomheder her sammen kan eksperimentere med og afprøve nye teknologier i den nye iværksætter- og innovationskultur; |
| --- | --- |

47.

| 48. | betoner, at det er vigtigt at målrette og finansiere initiativerne, så de kan lukke de to innovationskløfter for at fremme organiserede partnerskaber med flere aktører på globalt plan og give adgang til disse, også for partnere fra lande og regioner, der klarer sig dårligt. Disse er afgørende for at skabe et mere robust og sammenhængende EU-innovationsøkosystem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | gentager, at EFR-knudepunkterne, som skaber forbindelser mellem beslutningstagere og FUI-aktører, er ideelle redskaber for fuld anerkendelse af gevinsterne ved en stedbaseret tilgang til videnskab og innovation, idet de samskaber løsninger til håndtering af de nuværende kriser i en regional bottom-up-tilgang; |
| --- | --- |

49.

| 50. | anbefaler, at der iværksættes foranstaltninger gennem Enterprise Europe Network, for så vidt angår international teknologioverførsel og teknologisk samarbejde inden for FUI. |
| --- | --- |

50.

Flagskibsinitiativ om fremme, tiltrækning og fastholdelse af deep tech-talenter

| 51. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer indtrængende til, at der udarbejdes en særlig handlingsplan med incitamenter og tilstrækkelig finansiering med henblik på at tilskynde videregående uddannelsesinstitutioner til at spille en aktiv rolle, når det gælder om at løse store samfundsmæssige udfordringer, fremme europæisk deep tech-innovation, industrisamarbejde og integration og uddanne de talenter, der er behov for i Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fremhæver de videregående uddannelsesinstitutioners og navnlig de studerendes rolle som katalysatorer mellem opstartstankegangen og den videnskabelige tankegang samt partnerskaber mellem universiteter og industrien med henblik på at støtte deep tech-innovation og teknologioverførsel. De videregående uddannelsesinstitutioner bør være drivkraften bag de strukturelle ændringer, der er nødvendige for at fremskynde deep tech-innovation for at skabe, fastholde og bevare talenter i Europa. Innovationscentre kan spille en vigtig rolle i denne henseende som mæglere og formidlere; |
| --- | --- |

52.

| 53. | foreslår, at de bedste videregående uddannelsesinstitutioner ligesom i USA fungerer som frontløbere, der kan gentænke et samfund, der værdsætter iværksætteri, nyetablerede virksomheder og vækstvirksomheder, samarbejde mellem universiteter og industri, deep tech og håndtering af samfundsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

53.

| 54. | gør igen opmærksom på, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), dets videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er) og deres porteføljer ikke er almindeligt kendte i byer og regioner, blandt studerende og borgere og i den akademiske verden i Europa. |
| --- | --- |

54.

Flagskibsinitiativ vedrørende forbedring af politiske beslutningsværktøjer

| 55. | Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler, at forståelsen af innovationens skiftende karakter uddybes i den lokale og regionale politikudformning via partnerskaber for regional innovation og samarbejdet mellem JRC, GD RTD, GD GROW, GD REGIO og RU. Dette bør foregå i samarbejde med de territorier, der er involverede i RU-JRC-pilotaktioner om partnerskaber for regional innovation og med erfarne innovationsfokuserede netværk i hele EU, f.eks. EARTO, ERRIN og ENoLL; |
| --- | --- |

55.

| 56. | bemærker, at dette flagskibsinitiativ omfatter indsatsområder, der er meget relevante for regioner og byer. RU er enig i Kommissionens erklæringer om at støtte regionerne i udformningen og gennemførelsen af bedre innovationspolitikker og foreslår, at der forhandles om en fælles gennemførelsesplan, der tager hensyn til forskellige elementer i innovationsdagsordenen og denne udtalelse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | minder (alle regioner) om, at den nye innovationsdagsorden udgør en afgørende og omfattende indsats for i fællesskab at skabe nye instrumenter til at håndtere presserende samfundsmæssige udfordringer, som kræver europæisk samarbejde, og anbefaler, at Kommissionen anvender partnerskaber for regional innovation og andre værktøjer til at skabe støtte til byer og regioner med henblik på at forberede deres regionale innovationsdagsordener og fremskynde innovationsforanstaltninger sammen med deres interessenter; |
| --- | --- |

57.

| 58. | er enig i, at det er nødvendigt at definere og anvende nøgleterminologi, indikatorer, dataklassificering og sammenlignelige datasæt for at støtte evidensbaseret politikudformning, som vil blive offentliggjort på institutionelle åbne dataportaler for at lette adgangen til, anvendelsen og høringen heraf. |
| --- | --- |

58.

De næste skridt

| 59. | Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at JRC opretter en europæisk virtuel samarbejdsplatform for deling af, eksperimenter med og afprøvning af metoder, værktøjer og praksis inden for FUI-politikker og -foranstaltninger, som medlemsstaterne, regionerne og kommunerne kan anvende ved udformningen og gennemførelsen af deres innovationspolitikker; |
| --- | --- |

59.

| 60. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at processen med innovationsdagsordenen kræver en regelmæssig vurdering af fremskridt og tilpasninger med interessenterne; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger den store betydning af øget synergi og samarbejde mellem større EU-initiativer og af at vise, hvordan dette foregår i praksis i gennemførelsen af den nye europæiske innovationsdagsorden på lokalt og regionalt niveau. EU og medlemsstaternes regeringer bør i den sammenhæng øge synergien i anvendelsen af forskellige europæiske og nationale finansieringskilder, der specifikt er rettet mod at styrke innovationsgrundlaget i byer og regioner; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at opskalering af europæisk virksomhedsudvikling forudsætter, at politiske ledere på alle niveauer forpligter sig til at finansiere FUI langt mere end hidtil og med denne hjælp udvide nye vækstplatforme og indflydelsesrige stedbaserede åbne innovationsøkosystemer i hele Europa. Pionerfasen kan skabes ved hjælp af pilotregionerne og pilotkommunerne inden for partnerskaber for regional innovation; |
| --- | --- |

62.

| 63. | anbefaler en uddybning af den metodologiske udvikling med henblik på gennemførelse af systemiske omstillingsprocesser på alle myndighedsniveauer, hvor der først og fremmest skal være fokus på transformative innovationer til imødegåelse af globale udfordringer. Et af målene er at øge anvendelsen af den bedste videnskabeligt baserede viden i disse omstillingsprocesser. Det andet mål er at samskabe praksis på lokalt niveau med henblik på europæisk lederskab inden for de eksisterende styrkeområder som f.eks. den grønne pagt, tilgangen med en dobbelt omstilling og styrkelsen af den strategiske modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

63.

| 64. | anbefaler kraftigt en indsats i forhold til den globale konkurrence om talent og lederskab inden for videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, matematik og innovationskapacitet og henviser til to amerikanske initiativer: det nye finansieringsinitiativ etableret af National Science Foundation (NSF) under navnet Regional Innovation Engines, som er et program, der katalyserer og fremmer innovationsøkosystemer over hele USA, og MIT Regional Entrepreneurship Acceleration Program (REAP), der er et globalt initiativ, der hjælper regioner med at fremskynde den økonomiske vækst og fremme sociale fremskridt gennem innovationsdrevet iværksætteri; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger, at innovationsdagsordenen kun kan blive en succes, hvis man undgår fragmentering og gennemfører foranstaltningerne effektivt. Europa vil blive verdens førende inden for videnskab, det industrielle grundlag, dynamiske økosystemer for nyetablerede virksomheder, vilkår for innovation og talentgrundlaget — og dette vil skabe gunstige betingelser for den europæiske grønne pagt og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

65.

Bruxelles, den 1. december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  PRI Playbook, »Need for societal transformations and use of societal innovation as one of the instruments«.

1

(2)  OECD's definition af social innovation (https://www.oecd.org/regional/leed/social- innovation.htm).

2

(3)  Vi minder om, at Det Europæiske Råd i november 2021 udarbejdede 20 prioriterede foranstaltninger, hvor behovet for at definere og afprøve EFR-knudepunkterne for at muliggøre udviklingen af konkurrencedygtige FoI-økosystemer i hele EU, udfylde territoriale mangler og sikre en lettere strøm af talenter og investeringer blev skitseret i den ene (»Build up regional and national R&I ecosystems to improve regional/national excellence and competitiveness«).

3

(4)  Bruxelles den 5. juli 2022, C(2022) 4747 final, Annex to the Communication to the Commission approval of the content of a draft Commission Notice on the synergies between ERDF programmes and Horizon Europe.

4

(5)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/report-consultation-01-public-procurement.pdf

5

(6)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf

6

(7)  CoR-517-2020.

7

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

152. RU-plenarforsamling, 30.11.2022-1.12.2022

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/59

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om lovlig migration: Tiltrækning af færdigheder og talent til EU

(2023/C 79/10)

| Ordfører: | Giuseppe VARACALLI (IT/Renew E.), medlem af byrådet i Gerace |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding
  COM(2022) 650
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat
  COM(2022) 655
  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Tiltrækning af færdigheder og talent til EU
  COM(2022) 657 |

Ordfører:

Giuseppe VARACALLI (IT/Renew E.), medlem af byrådet i Gerace

Basisdokumenter:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding

COM(2022) 650

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat

COM(2022) 655

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Tiltrækning af færdigheder og talent til EU

COM(2022) 657

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding

COM(2022) 650

Anbefalet ændring 1

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at forebygge risikoen for svigagtig erhvervelse af status som fastboende udlænding i EU bør medlemsstaterne sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt for alle kategorier af tredjelandsstatsborgere. Denne risiko er særlig relevant for tredjelandsstatsborgere, der er i besiddelse af en opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat, eftersom udstedelsen af disse opholdstilladelser ikke altid er underlagt kravet om uafbrudt fysisk tilstedeværelse i medlemsstaten eller blot er underlagt kravet om, at investorerne skal opholde sig i medlemsstaten i en begrænset periode. For at forebygge denne risiko bør medlemsstaterne skærpe kontrollen med kravet om lovligt og uafbrudt ophold, navnlig i forbindelse med ansøgninger om status som fastboende udlænding i EU, der indgives af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig i en medlemsstat, til gengæld for en hvilken som helst investering såsom kapitaloverførsler, køb eller leje af ejendom, investering i statsobligationer, investering i selskaber, donationer eller tilskud til en aktivitet, der tjener et almennyttigt formål, og bidrag til statsbudgettet. | For at forebygge risikoen for svigagtig erhvervelse af status som fastboende udlænding i EU bør medlemsstaterne sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt for alle kategorier af tredjelandsstatsborgere. Denne risiko er særlig relevant for tredjelandsstatsborgere, der er i besiddelse af en opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat, eftersom udstedelsen af disse opholdstilladelser ikke altid er underlagt kravet om uafbrudt fysisk tilstedeværelse i medlemsstaten eller blot er underlagt kravet om, at investorerne skal opholde sig i medlemsstaten i en begrænset periode. For at forebygge denne risiko bør medlemsstaterne
  i tæt samarbejde med de kompetente lokale eller regionale myndigheder
  skærpe kontrollen med kravet om lovligt og uafbrudt ophold, navnlig i forbindelse med ansøgninger om status som fastboende udlænding i EU, der indgives af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig i en medlemsstat, til gengæld for en hvilken som helst investering såsom kapitaloverførsler, køb eller leje af ejendom, investering i statsobligationer, investering i selskaber, donationer eller tilskud til en aktivitet, der tjener et almennyttigt formål, og bidrag til statsbudgettet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at forebygge risikoen for svigagtig erhvervelse af status som fastboende udlænding i EU bør medlemsstaterne sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt for alle kategorier af tredjelandsstatsborgere. Denne risiko er særlig relevant for tredjelandsstatsborgere, der er i besiddelse af en opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat, eftersom udstedelsen af disse opholdstilladelser ikke altid er underlagt kravet om uafbrudt fysisk tilstedeværelse i medlemsstaten eller blot er underlagt kravet om, at investorerne skal opholde sig i medlemsstaten i en begrænset periode. For at forebygge denne risiko bør medlemsstaterne skærpe kontrollen med kravet om lovligt og uafbrudt ophold, navnlig i forbindelse med ansøgninger om status som fastboende udlænding i EU, der indgives af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig i en medlemsstat, til gengæld for en hvilken som helst investering såsom kapitaloverførsler, køb eller leje af ejendom, investering i statsobligationer, investering i selskaber, donationer eller tilskud til en aktivitet, der tjener et almennyttigt formål, og bidrag til statsbudgettet.

For at forebygge risikoen for svigagtig erhvervelse af status som fastboende udlænding i EU bør medlemsstaterne sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt for alle kategorier af tredjelandsstatsborgere. Denne risiko er særlig relevant for tredjelandsstatsborgere, der er i besiddelse af en opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat, eftersom udstedelsen af disse opholdstilladelser ikke altid er underlagt kravet om uafbrudt fysisk tilstedeværelse i medlemsstaten eller blot er underlagt kravet om, at investorerne skal opholde sig i medlemsstaten i en begrænset periode. For at forebygge denne risiko bør medlemsstaterne
  i tæt samarbejde med de kompetente lokale eller regionale myndigheder
  skærpe kontrollen med kravet om lovligt og uafbrudt ophold, navnlig i forbindelse med ansøgninger om status som fastboende udlænding i EU, der indgives af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig i en medlemsstat, til gengæld for en hvilken som helst investering såsom kapitaloverførsler, køb eller leje af ejendom, investering i statsobligationer, investering i selskaber, donationer eller tilskud til en aktivitet, der tjener et almennyttigt formål, og bidrag til statsbudgettet.

Begrundelse

Da det er de lokale og regionale myndigheder, der kontrollerer og overvåger kravet om lovligt og uafbrudt ophold (f.eks. via bopælsregistrering), bør enhver ændring af proceduren eller »skærpelse« af kontrollen ske i samarbejde med disse myndigheder. På den måde undgår man uforholdsmæssige administrative byrder og bidrager med erfaringer »fra marken«.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| De erhvervsmæssige kvalifikationer, som en tredjelandsstatsborger har erhvervet i en anden medlemsstat, bør anerkendes på samme måde som unionsborgeres kvalifikationer. Der bør tages hensyn til kvalifikationer erhvervet i et tredjeland i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (*). Nærværende direktiv bør ikke berøre betingelserne i national ret vedrørende udøvelse af lovregulerede erhverv. | De erhvervsmæssige kvalifikationer, som en tredjelandsstatsborger har erhvervet i en anden medlemsstat, bør anerkendes på samme måde som unionsborgeres kvalifikationer. Der bør tages hensyn til kvalifikationer erhvervet i et tredjeland i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (*)
  , mens særlige bestemmelser kunne skabe fleksibilitet, når der er tale om flygtninge, som ikke nødvendigvis kan fremlægge relevant dokumentation og bevis for kvalifikationer
  . Nærværende direktiv bør ikke berøre betingelserne i national ret vedrørende udøvelse af lovregulerede erhverv.
  Medlemsstaterne bør fortsat være underkastet forpligtelsen til at give mindreårige migranter — uanset deres juridiske status — adgang til undervisningssystemet på samme betingelser, som dem der gælder for deres egne statsborgere, og bør være særligt opmærksomme på migrantpiger, som med større sandsynlighed halter bagefter i uddannelsessystemet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

De erhvervsmæssige kvalifikationer, som en tredjelandsstatsborger har erhvervet i en anden medlemsstat, bør anerkendes på samme måde som unionsborgeres kvalifikationer. Der bør tages hensyn til kvalifikationer erhvervet i et tredjeland i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (*). Nærværende direktiv bør ikke berøre betingelserne i national ret vedrørende udøvelse af lovregulerede erhverv.

De erhvervsmæssige kvalifikationer, som en tredjelandsstatsborger har erhvervet i en anden medlemsstat, bør anerkendes på samme måde som unionsborgeres kvalifikationer. Der bør tages hensyn til kvalifikationer erhvervet i et tredjeland i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (*)
  , mens særlige bestemmelser kunne skabe fleksibilitet, når der er tale om flygtninge, som ikke nødvendigvis kan fremlægge relevant dokumentation og bevis for kvalifikationer
  . Nærværende direktiv bør ikke berøre betingelserne i national ret vedrørende udøvelse af lovregulerede erhverv.
  Medlemsstaterne bør fortsat være underkastet forpligtelsen til at give mindreårige migranter — uanset deres juridiske status — adgang til undervisningssystemet på samme betingelser, som dem der gælder for deres egne statsborgere, og bør være særligt opmærksomme på migrantpiger, som med større sandsynlighed halter bagefter i uddannelsessystemet.

Begrundelse

I tråd med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 96) skal medlemsstaterne give asylansøgeres mindreårige børn og mindreårige asylansøgere adgang til uddannelsessystemet på samme betingelser som dem, der gælder for deres egne statsborgere. Det foreslås derfor at bibeholde stykket, da det flere gange er blevet slået fast, at den vigtigste faktor for vellykket integration er rettigheder, som nødvendigvis må omfatte retten til undervisning for at være ligestillede med medlemsstatens statsborgeres rettigheder. Det er vigtigt at huske på hindringerne for piger, som især i situationer med usikkerhed og isolation, kan stamme fra traumatiske oplevelser under migrationen.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Harmoniseringen af betingelserne for at opnå status som fastboende udlænding i EU fremmer den gensidige tillid mellem medlemsstaterne. Nærværende direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser ud over EU-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge. Sådanne nationale opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i de andre medlemsstater. | Harmoniseringen af betingelserne for at opnå status som fastboende udlænding i EU fremmer den gensidige tillid mellem medlemsstaterne. Nærværende direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser ud over EU-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge. Sådanne nationale opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i de andre medlemsstater.
  En tredjelandsstatsborger kan både have status som fastboende udlænding i EU og være indehaver af en national opholdstilladelse eller anden permanent EU-opholdstilladelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Harmoniseringen af betingelserne for at opnå status som fastboende udlænding i EU fremmer den gensidige tillid mellem medlemsstaterne. Nærværende direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser ud over EU-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge. Sådanne nationale opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i de andre medlemsstater.

Harmoniseringen af betingelserne for at opnå status som fastboende udlænding i EU fremmer den gensidige tillid mellem medlemsstaterne. Nærværende direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser ud over EU-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge. Sådanne nationale opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i de andre medlemsstater.
  En tredjelandsstatsborger kan både have status som fastboende udlænding i EU og være indehaver af en national opholdstilladelse eller anden permanent EU-opholdstilladelse.

Begrundelse

Det bør gøres klart, at en tredjelandsstatsborger, som allerede har status som fastboende udlænding i EU, har ret til en national opholdstilladelse, da denne giver vedkommende yderligere rettigheder. I hverken det nuværende Rådets direktiv 2003/109 af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (EUT L 16 af 23.1.2004, s. 44) eller det omarbejdede direktiv fastsættes det, at en person, der søger om status som fastboende udlænding i EU, skal give afkald på sin nationale permanente opholdstilladelse. I henhold til EU-lovgivningen kan tredjelandsstatsborgere desuden være i besiddelse af to forskellige grundlag for opholdsstatus.

Anbefalet ændring 4

Artikel 4, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne indfører passende kontrolmekanismer for at sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt, navnlig hvad angår ansøgninger fra tredjelandsstatsborgere, der har og/eller har haft opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat. | Medlemsstaterne indfører
  i tæt samarbejde med de kompetente lokale og regionale myndigheder
  passende kontrolmekanismer for at sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt, navnlig hvad angår ansøgninger fra tredjelandsstatsborgere, der har og/eller har haft opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medlemsstaterne indfører passende kontrolmekanismer for at sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt, navnlig hvad angår ansøgninger fra tredjelandsstatsborgere, der har og/eller har haft opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat.

Medlemsstaterne indfører
  i tæt samarbejde med de kompetente lokale og regionale myndigheder
  passende kontrolmekanismer for at sikre, at kravet om lovligt og uafbrudt ophold overvåges behørigt, navnlig hvad angår ansøgninger fra tredjelandsstatsborgere, der har og/eller har haft opholdstilladelse, der er udstedt på grundlag af en hvilken som helst investering i en medlemsstat.

Begrundelse

Da det er de lokale og regionale myndigheder, der kontrollerer og overvåger kravet om lovligt og uafbrudt ophold (f.eks. via bopælsregistrering), bør enhver ændring af proceduren eller »skærpelse« af kontrollen ske i samarbejde med disse myndigheder. På den måde undgår man uforholdsmæssige administrative byrder og bidrager med erfaringer »fra marken«.

Anbefalet ændring 5

Artikel 4, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Enhver opholdsperiode, der tilbringes som indehaver af et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse udstedt i henhold til EU-retten eller national ret, herunder de tilfælde, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b), c) og e), tages i betragtning ved beregningen af den periode, der er omhandlet i stk. 1, hvis den pågældende tredjelandsstatsborger har fået en opholdstilladelse, som vil kunne give vedkommende status som fastboende udlænding i EU.


  For så vidt angår personer, der har fået tildelt international beskyttelse, tages der ved beregningen af det i stk. 1 omhandlede tidsrum hensyn til mindst halvdelen af tidsrummet mellem datoen for indgivelsen af den ansøgning om international beskyttelse, der ligger til grund for tildelingen af international beskyttelse, og datoen for udstedelsen af den opholdstilladelse, der er omhandlet i artikel 24 i direktiv 2011/95/EU, eller til hele dette tidsrum, hvis det overstiger 18 måneder. | Enhver opholdsperiode, der tilbringes som indehaver af et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse udstedt i henhold til EU-retten eller national ret, herunder de tilfælde, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b), c) og e), tages i betragtning ved beregningen af den periode, der er omhandlet i stk. 1, hvis den pågældende tredjelandsstatsborger har fået en opholdstilladelse, som vil kunne give vedkommende status som fastboende udlænding i EU. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Enhver opholdsperiode, der tilbringes som indehaver af et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse udstedt i henhold til EU-retten eller national ret, herunder de tilfælde, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b), c) og e), tages i betragtning ved beregningen af den periode, der er omhandlet i stk. 1, hvis den pågældende tredjelandsstatsborger har fået en opholdstilladelse, som vil kunne give vedkommende status som fastboende udlænding i EU.

For så vidt angår personer, der har fået tildelt international beskyttelse, tages der ved beregningen af det i stk. 1 omhandlede tidsrum hensyn til mindst halvdelen af tidsrummet mellem datoen for indgivelsen af den ansøgning om international beskyttelse, der ligger til grund for tildelingen af international beskyttelse, og datoen for udstedelsen af den opholdstilladelse, der er omhandlet i artikel 24 i direktiv 2011/95/EU, eller til hele dette tidsrum, hvis det overstiger 18 måneder.

Enhver opholdsperiode, der tilbringes som indehaver af et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse udstedt i henhold til EU-retten eller national ret, herunder de tilfælde, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b), c) og e), tages i betragtning ved beregningen af den periode, der er omhandlet i stk. 1, hvis den pågældende tredjelandsstatsborger har fået en opholdstilladelse, som vil kunne give vedkommende status som fastboende udlænding i EU.

Begrundelse

Ved at undtage tilfælde, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra d), skaber den foreslåede bestemmelse i sin nuværende form en usammenhængende ordning for asylansøgere. For at sikre en ensartet behandling af asylansøgere skal det andet afsnit slettes.

Anbefalet ændring 6

Artikel 5, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne kan kræve, at tredjelandsstatsborgere opfylder integrationsbetingelser i overensstemmelse med national ret. | Medlemsstaterne kan kræve, at tredjelandsstatsborgere opfylder integrationsbetingelser i overensstemmelse med national ret.
  Med henblik derpå bør migrationsstyringen styrkes med inddragelse af mange aktører. De lokale og/eller regionale myndigheder, lokale og regionale netværk, erhvervsorganisationer og godkendte private organer, som tilrettelægger integrationsprogrammer, bør modtage tilstrækkelig driftsstøtte og økonomisk støtte, som står i forhold til den tjeneste, de udbyder. Disse integrationsprogrammer bør gøres til en del af uddannelses-, beskæftigelses-, sundheds-, bolig- og deltagelsespolitikker. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medlemsstaterne kan kræve, at tredjelandsstatsborgere opfylder integrationsbetingelser i overensstemmelse med national ret.

Medlemsstaterne kan kræve, at tredjelandsstatsborgere opfylder integrationsbetingelser i overensstemmelse med national ret.
  Med henblik derpå bør migrationsstyringen styrkes med inddragelse af mange aktører. De lokale og/eller regionale myndigheder, lokale og regionale netværk, erhvervsorganisationer og godkendte private organer, som tilrettelægger integrationsprogrammer, bør modtage tilstrækkelig driftsstøtte og økonomisk støtte, som står i forhold til den tjeneste, de udbyder. Disse integrationsprogrammer bør gøres til en del af uddannelses-, beskæftigelses-, sundheds-, bolig- og deltagelsespolitikker.

Begrundelse

Da det ofte er de lokale og regionale myndigheder, lokale og regionale netværk, nonprofitorganisationer og fagforeninger, der udbyder sprogkurser og kurser i statsborgerskab inden for rammerne af integrationsprogrammer og/eller jobrelaterede kurser, er det vigtigt, at de modtager tilstrækkelig støtte hertil fra staten. Hvis integration gøres til et element i relevante politikker, fremskyndes integrationsprocessen, og menneskerettighederne og værdier som solidaritet og lighed respekteres, ligesom der bliver anlagt en samlet tilgang til migration, hvor fordelene ved diversitet udnyttes.

Anbefalet ændring 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   For at opnå status som fastboende udlænding i EU skal den pågældende tredjelandsstatsborger indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor vedkommende opholder sig. Tredjelandsstatsborgeren vedlægger den i henhold til national ret fastsatte dokumentation for, at vedkommende opfylder betingelserne i artikel 4 og 5, samt, hvis det er påkrævet, gyldig rejselegitimation eller en bekræftet kopi heraf. | 1.   For at opnå status som fastboende udlænding i EU skal den pågældende tredjelandsstatsborger indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor vedkommende opholder sig. Tredjelandsstatsborgeren vedlægger den i henhold til national ret fastsatte dokumentation for, at vedkommende opfylder betingelserne i artikel 4 og 5, samt, hvis det er påkrævet, gyldig rejselegitimation eller en bekræftet kopi heraf.
  Den kompetente nationale myndighed underretter tredjelandsstatsborgeren om ansøgningsproceduren inden for tre måneder, efter at den pågældende har opholdt sig uafbrudt de påkrævede tre måneder på medlemsstatens område. |
| 2.   De kompetente nationale myndigheder giver den person, der har indgivet ansøgningen, skriftlig meddelelse om den afgørelse, der er truffet, hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest seks måneder efter datoen for indgivelse af den fuldstændige ansøgning. Afgørelsen meddeles den pågældende tredjelandsstatsborger efter procedurerne i den relevante nationale lovgivning. | 2.   De kompetente nationale myndigheder giver den person, der har indgivet ansøgningen, skriftlig meddelelse om den afgørelse, der er truffet, hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest seks måneder efter datoen for indgivelse af den fuldstændige ansøgning. Afgørelsen meddeles den pågældende tredjelandsstatsborger efter procedurerne i den relevante nationale lovgivning. |
| Hvis de dokumenter eller oplysninger, der fremlægges til støtte for ansøgningen, er utilstrækkelige eller ufuldstændige, giver de kompetente myndigheder ansøgeren meddelelse om de yderligere dokumenter eller oplysninger, der kræves, og fastsætter en rimelig frist for fremlæggelse af disse. Den i første afsnit omhandlede periode suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger. Hvis de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger ikke er indsendt inden den pågældende frist, kan ansøgningen afslås. | Hvis de dokumenter eller oplysninger, der fremlægges til støtte for ansøgningen, er utilstrækkelige eller ufuldstændige, giver de kompetente myndigheder ansøgeren meddelelse om de yderligere dokumenter eller oplysninger, der kræves, og fastsætter en rimelig frist for fremlæggelse af disse. Den i første afsnit omhandlede periode suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger. Hvis de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger ikke er indsendt inden den pågældende frist, kan ansøgningen afslås. |
| Den pågældende person orienteres om sine rettigheder og forpligtelser i henhold til dette direktiv. | Den pågældende person orienteres om sine rettigheder og forpligtelser i henhold til dette direktiv. |
| Eventuelle konsekvenser af, at der ikke foreligger en afgørelse ved udløbet af den frist, der er omhandlet i denne bestemmelse, afgøres efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning. | Eventuelle konsekvenser af, at der ikke foreligger en afgørelse ved udløbet af den frist, der er omhandlet i denne bestemmelse, afgøres efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning. |
| 3.   Hvis betingelserne i artikel 4 og 5 er opfyldt, og den pågældende ikke udgør en trussel som omhandlet i artikel 6, meddeler medlemsstaten den pågældende tredjelandsstatsborger status som fastboende udlænding i EU. | 3.   Hvis betingelserne i artikel 4 og 5 er opfyldt, og den pågældende ikke udgør en trussel som omhandlet i artikel 6, meddeler medlemsstaten den pågældende tredjelandsstatsborger status som fastboende udlænding i EU. |
| 4.   Når en ansøgning om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge vedrører en tredjelandsstatsborger, der er indehaver af en national opholdstilladelse udstedt af den samme medlemsstat i overensstemmelse med artikel 14, må denne medlemsstat ikke kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 og 2, hvis overholdelsen af disse betingelser allerede er blevet kontrolleret i forbindelse med ansøgningen om den nationale opholdstilladelse. | 4.   Når en ansøgning om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge vedrører en tredjelandsstatsborger, der er indehaver af en national opholdstilladelse udstedt af den samme medlemsstat i overensstemmelse med artikel 14, må denne medlemsstat ikke kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 og 2, hvis overholdelsen af disse betingelser allerede er blevet kontrolleret i forbindelse med ansøgningen om den nationale opholdstilladelse. |
| | 5.
     
  Der tages ved enhver afgørelse om at afslå en ansøgning om opholdstilladelse hensyn til sagens særlige omstændigheder, og proportionalitetsprincippet overholdes. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   For at opnå status som fastboende udlænding i EU skal den pågældende tredjelandsstatsborger indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor vedkommende opholder sig. Tredjelandsstatsborgeren vedlægger den i henhold til national ret fastsatte dokumentation for, at vedkommende opfylder betingelserne i artikel 4 og 5, samt, hvis det er påkrævet, gyldig rejselegitimation eller en bekræftet kopi heraf.

1.   For at opnå status som fastboende udlænding i EU skal den pågældende tredjelandsstatsborger indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor vedkommende opholder sig. Tredjelandsstatsborgeren vedlægger den i henhold til national ret fastsatte dokumentation for, at vedkommende opfylder betingelserne i artikel 4 og 5, samt, hvis det er påkrævet, gyldig rejselegitimation eller en bekræftet kopi heraf.
  Den kompetente nationale myndighed underretter tredjelandsstatsborgeren om ansøgningsproceduren inden for tre måneder, efter at den pågældende har opholdt sig uafbrudt de påkrævede tre måneder på medlemsstatens område.

2.   De kompetente nationale myndigheder giver den person, der har indgivet ansøgningen, skriftlig meddelelse om den afgørelse, der er truffet, hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest seks måneder efter datoen for indgivelse af den fuldstændige ansøgning. Afgørelsen meddeles den pågældende tredjelandsstatsborger efter procedurerne i den relevante nationale lovgivning.

2.   De kompetente nationale myndigheder giver den person, der har indgivet ansøgningen, skriftlig meddelelse om den afgørelse, der er truffet, hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest seks måneder efter datoen for indgivelse af den fuldstændige ansøgning. Afgørelsen meddeles den pågældende tredjelandsstatsborger efter procedurerne i den relevante nationale lovgivning.

Hvis de dokumenter eller oplysninger, der fremlægges til støtte for ansøgningen, er utilstrækkelige eller ufuldstændige, giver de kompetente myndigheder ansøgeren meddelelse om de yderligere dokumenter eller oplysninger, der kræves, og fastsætter en rimelig frist for fremlæggelse af disse. Den i første afsnit omhandlede periode suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger. Hvis de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger ikke er indsendt inden den pågældende frist, kan ansøgningen afslås.

Hvis de dokumenter eller oplysninger, der fremlægges til støtte for ansøgningen, er utilstrækkelige eller ufuldstændige, giver de kompetente myndigheder ansøgeren meddelelse om de yderligere dokumenter eller oplysninger, der kræves, og fastsætter en rimelig frist for fremlæggelse af disse. Den i første afsnit omhandlede periode suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger. Hvis de nødvendige yderligere dokumenter eller oplysninger ikke er indsendt inden den pågældende frist, kan ansøgningen afslås.

Den pågældende person orienteres om sine rettigheder og forpligtelser i henhold til dette direktiv.

Den pågældende person orienteres om sine rettigheder og forpligtelser i henhold til dette direktiv.

Eventuelle konsekvenser af, at der ikke foreligger en afgørelse ved udløbet af den frist, der er omhandlet i denne bestemmelse, afgøres efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning.

Eventuelle konsekvenser af, at der ikke foreligger en afgørelse ved udløbet af den frist, der er omhandlet i denne bestemmelse, afgøres efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning.

3.   Hvis betingelserne i artikel 4 og 5 er opfyldt, og den pågældende ikke udgør en trussel som omhandlet i artikel 6, meddeler medlemsstaten den pågældende tredjelandsstatsborger status som fastboende udlænding i EU.

3.   Hvis betingelserne i artikel 4 og 5 er opfyldt, og den pågældende ikke udgør en trussel som omhandlet i artikel 6, meddeler medlemsstaten den pågældende tredjelandsstatsborger status som fastboende udlænding i EU.

4.   Når en ansøgning om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge vedrører en tredjelandsstatsborger, der er indehaver af en national opholdstilladelse udstedt af den samme medlemsstat i overensstemmelse med artikel 14, må denne medlemsstat ikke kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 og 2, hvis overholdelsen af disse betingelser allerede er blevet kontrolleret i forbindelse med ansøgningen om den nationale opholdstilladelse.

4.   Når en ansøgning om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge vedrører en tredjelandsstatsborger, der er indehaver af en national opholdstilladelse udstedt af den samme medlemsstat i overensstemmelse med artikel 14, må denne medlemsstat ikke kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for de betingelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 og 2, hvis overholdelsen af disse betingelser allerede er blevet kontrolleret i forbindelse med ansøgningen om den nationale opholdstilladelse.

5.
     
  Der tages ved enhver afgørelse om at afslå en ansøgning om opholdstilladelse hensyn til sagens særlige omstændigheder, og proportionalitetsprincippet overholdes.

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt, at personer, som har ret til at søge om status som fastboende udlænding, underrettes behørigt af de kompetente myndigheder om denne mulighed, da informationen til ansøgere om opholdstilladelse er stærkt mangelfuld, hvilket ikke blot skaber forvirring, misforståelser og falsk håb hos ansøgeren, men tillige overbebyrder og forhaler de administrative procedurer. Det foreslås, at der også tilføjes et nyt stk. 5 til artikel 7 — efter modellen i artikel 7, stk. 3, i det omarbejdede direktiv om det blå EU-kort — for at sikre, at de kompetente immigrationsmyndigheder handler på en forholdsmæssig måde og under hensyntagen til sagens særlige omstændigheder.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Artikel 9, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Fastboende udlændinge i EU har ikke længere ret til at beholde deres status som fastboende udlændinge i EU i følgende tilfælde: | Fastboende udlændinge i EU har ikke længere ret til at beholde deres status som fastboende udlændinge i EU i følgende tilfælde: |
| a) | hvis det fastslås, at status som fastboende udlænding i EU er opnået ved svig |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Fastboende udlændinge i EU har ikke længere ret til at beholde deres status som fastboende udlændinge i EU i følgende tilfælde:

Fastboende udlændinge i EU har ikke længere ret til at beholde deres status som fastboende udlændinge i EU i følgende tilfælde:

a)

hvis det fastslås, at status som fastboende udlænding i EU er opnået ved svig

| a) | hvis det fastslås, at status som fastboende udlænding i EU er opnået ved svig |
| --- | --- |

a)

hvis det fastslås, at status som fastboende udlænding i EU er opnået ved svig

| b) | hvis der vedtages en afgørelse, der bringer det lovlige ophold til ophør, under de i artikel 13 omhandlede omstændigheder |
| --- | --- |

b)

hvis der vedtages en afgørelse, der bringer det lovlige ophold til ophør, under de i artikel 13 omhandlede omstændigheder

| b) | hvis der vedtages en afgørelse, der bringer det lovlige ophold til ophør, under de i artikel 13 omhandlede omstændigheder |
| --- | --- |

b)

hvis der vedtages en afgørelse, der bringer det lovlige ophold til ophør, under de i artikel 13 omhandlede omstændigheder

| c) | hvis den pågældende har været fraværende fra Unionens område i en periode på 24 på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

c)

hvis den pågældende har været fraværende fra Unionens område i en periode på 24 på hinanden følgende måneder.

| c) | hvis den pågældende har været fraværende fra Unionens område i en periode på
  mere end
  24 på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

c)

hvis den pågældende har været fraværende fra Unionens område i en periode på
  mere end
  24 på hinanden følgende måneder.

mere end

Begrundelse

Begrundelse

Det foreslås at tilføje »mere end« for at bringe punktet i overensstemmelse med tilføjelserne andre steder i direktivet.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Artikel 14

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Nationale permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser | Nationale permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser |
| Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser, bortset fra de EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge, der udstedes i henhold til dette direktiv. Sådanne opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i andre medlemsstater som omhandlet i kapitel III i dette direktiv. | Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser, bortset fra de EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge, der udstedes i henhold til dette direktiv. Sådanne opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i andre medlemsstater som omhandlet i kapitel III i dette direktiv.
  Medlemsstater, som udsteder permanente nationale opholdstilladelser, giver tredjelandsstatsborgere, som de har tildelt status som fastboende udlænding i EU, samme rettigheder og fordele som dem, der er fastsat i deres nationale ordninger, hvis rettighederne og fordelene i medfør af sådanne nationale ordninger er gunstigere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Nationale permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser

Nationale permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser, bortset fra de EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge, der udstedes i henhold til dette direktiv. Sådanne opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i andre medlemsstater som omhandlet i kapitel III i dette direktiv.

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at udstede permanente eller tidsubegrænsede opholdstilladelser, bortset fra de EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge, der udstedes i henhold til dette direktiv. Sådanne opholdstilladelser giver ikke adgang til opholdsret i andre medlemsstater som omhandlet i kapitel III i dette direktiv.
  Medlemsstater, som udsteder permanente nationale opholdstilladelser, giver tredjelandsstatsborgere, som de har tildelt status som fastboende udlænding i EU, samme rettigheder og fordele som dem, der er fastsat i deres nationale ordninger, hvis rettighederne og fordelene i medfør af sådanne nationale ordninger er gunstigere.

Medlemsstater, som udsteder permanente nationale opholdstilladelser, giver tredjelandsstatsborgere, som de har tildelt status som fastboende udlænding i EU, samme rettigheder og fordele som dem, der er fastsat i deres nationale ordninger, hvis rettighederne og fordelene i medfør af sådanne nationale ordninger er gunstigere.

Begrundelse

Begrundelse

For at skabe lige vilkår for personer med EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge og personer med permanent national opholdstilladelse er medlemsstaterne nødt til at give tredjelandsstatsborgere med status som fastboende udlænding i EU samme rettigheder og fordele som dem, der er forbundet med national status. Den foreslåede ændring afspejler bestemmelsen i artikel 11, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/1883 af 20. oktober 2021 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse og om ophævelse af Rådets direktiv 2009/50/EF (EUT L 382 af 28.10.2021, s. 1) (omarbejdning) om det blå EU-kort.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 21, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Den anden medlemsstat giver familiemedlemmer til den fastboende udlænding i EU en opholdstilladelse, der kan fornyes, og som har samme gyldighedsperiode som den opholdstilladelse, den har givet den fastboende udlænding i EU. | Den anden medlemsstat giver familiemedlemmer til den fastboende udlænding i EU en opholdstilladelse, der kan fornyes, og som har samme gyldighedsperiode som den opholdstilladelse, den har givet den fastboende udlænding i EU.
  Opholdstilladelsen udstedes i overensstemmelse med reglerne og standardformatet i forordning (EF) nr. 1030/2002. Under overskriften »Bemærkninger« tilføjer medlemsstaterne: »Indehaveren har samme rettigheder som en fastboende udlænding i EU i henhold til kapitel III«. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Den anden medlemsstat giver familiemedlemmer til den fastboende udlænding i EU en opholdstilladelse, der kan fornyes, og som har samme gyldighedsperiode som den opholdstilladelse, den har givet den fastboende udlænding i EU.

Den anden medlemsstat giver familiemedlemmer til den fastboende udlænding i EU en opholdstilladelse, der kan fornyes, og som har samme gyldighedsperiode som den opholdstilladelse, den har givet den fastboende udlænding i EU.
  Opholdstilladelsen udstedes i overensstemmelse med reglerne og standardformatet i forordning (EF) nr. 1030/2002. Under overskriften »Bemærkninger« tilføjer medlemsstaterne: »Indehaveren har samme rettigheder som en fastboende udlænding i EU i henhold til kapitel III«.

Opholdstilladelsen udstedes i overensstemmelse med reglerne og standardformatet i forordning (EF) nr. 1030/2002. Under overskriften »Bemærkninger« tilføjer medlemsstaterne: »Indehaveren har samme rettigheder som en fastboende udlænding i EU i henhold til kapitel III«.

Begrundelse

Begrundelse

I opholdstilladelsen bør det udtrykkeligt nævnes, at den er udstedt til en fastboende udlænding i en anden medlemsstat. I modsat fald ved offentlige myndigheder, private organisationer og andre personer ikke, at tredjelandsstatsborgerne har status som fastboende udlænding i EU med de deraf følgende rettigheder til f.eks. ligebehandling.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 24

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Rettigheder i den anden medlemsstat | Rettigheder i den anden medlemsstat |
| 1.   Så snart en fastboende udlænding i EU får opholdstilladelse i den anden medlemsstat i henhold til artikel 21, skal den pågældende og vedkommendes familiemedlemmer i denne medlemsstat have ligebehandling på de områder og på de betingelser, der er nævnt i artikel 12. | 1.   Så snart en fastboende udlænding i EU får opholdstilladelse i den anden medlemsstat i henhold til artikel 21, skal den pågældende og vedkommendes familiemedlemmer i denne medlemsstat have ligebehandling på de områder og på de betingelser, der er nævnt i artikel 12. |
| 2.   Fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer skal have adgang til arbejdsmarkedet i henhold til stk. 1. | 2.   Fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer skal have adgang til arbejdsmarkedet i henhold til stk. 1. |
| Medlemsstaterne kan fastsætte, at fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer, der udøver erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, meddeler de kompetente myndigheder enhver ændring af arbejdsgiver eller erhvervsmæssig virksomhed. Et sådant krav berører ikke de pågældendes ret til at påtage sig og udøve den nye virksomhed. | Medlemsstaterne kan fastsætte, at fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer, der udøver erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, meddeler de kompetente myndigheder enhver ændring af arbejdsgiver eller erhvervsmæssig virksomhed. Et sådant krav berører ikke de pågældendes ret til at påtage sig og udøve den nye virksomhed. |
| Medlemsstaterne kan i henhold til national ret fastsætte de betingelser, hvorunder de i artikel 16, stk. 2, litra
  b) eller
  c), nævnte personer og deres familiemedlemmer kan udøve erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende. | Medlemsstaterne kan i henhold til national ret fastsætte de betingelser, hvorunder de i artikel 16, stk. 2, litra c), nævnte personer og deres familiemedlemmer kan udøve erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende. |
| | 3.
     
  Personer, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, litra b), har under overholdelse af den pågældende medlemsstats regler og betingelser for den pågældende virksomhed ret til at tage beskæftigelse som arbejdstagere og kan gives ret til at udøve selvstændig økonomisk virksomhed uden for den tid, der er afsat til studieprogrammet. Hver medlemsstat fastsætter det maksimale tilladte antal arbejdstimer pr. uge eller det maksimale tilladte antal arbejdsdage eller -måneder pr. år til sådan økonomisk virksomhed, dog mindst 15 timer pr. uge eller det tilsvarende antal dage eller måneder pr. år. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Rettigheder i den anden medlemsstat

Rettigheder i den anden medlemsstat

1.   Så snart en fastboende udlænding i EU får opholdstilladelse i den anden medlemsstat i henhold til artikel 21, skal den pågældende og vedkommendes familiemedlemmer i denne medlemsstat have ligebehandling på de områder og på de betingelser, der er nævnt i artikel 12.

1.   Så snart en fastboende udlænding i EU får opholdstilladelse i den anden medlemsstat i henhold til artikel 21, skal den pågældende og vedkommendes familiemedlemmer i denne medlemsstat have ligebehandling på de områder og på de betingelser, der er nævnt i artikel 12.

2.   Fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer skal have adgang til arbejdsmarkedet i henhold til stk. 1.

2.   Fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer skal have adgang til arbejdsmarkedet i henhold til stk. 1.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer, der udøver erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, meddeler de kompetente myndigheder enhver ændring af arbejdsgiver eller erhvervsmæssig virksomhed. Et sådant krav berører ikke de pågældendes ret til at påtage sig og udøve den nye virksomhed.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at fastboende udlændinge i EU og deres familiemedlemmer, der udøver erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, meddeler de kompetente myndigheder enhver ændring af arbejdsgiver eller erhvervsmæssig virksomhed. Et sådant krav berører ikke de pågældendes ret til at påtage sig og udøve den nye virksomhed.

Medlemsstaterne kan i henhold til national ret fastsætte de betingelser, hvorunder de i artikel 16, stk. 2, litra
  b) eller
  c), nævnte personer og deres familiemedlemmer kan udøve erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende.

b) eller

Medlemsstaterne kan i henhold til national ret fastsætte de betingelser, hvorunder de i artikel 16, stk. 2, litra c), nævnte personer og deres familiemedlemmer kan udøve erhvervsmæssig virksomhed som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende.

3.
     
  Personer, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, litra b), har under overholdelse af den pågældende medlemsstats regler og betingelser for den pågældende virksomhed ret til at tage beskæftigelse som arbejdstagere og kan gives ret til at udøve selvstændig økonomisk virksomhed uden for den tid, der er afsat til studieprogrammet. Hver medlemsstat fastsætter det maksimale tilladte antal arbejdstimer pr. uge eller det maksimale tilladte antal arbejdsdage eller -måneder pr. år til sådan økonomisk virksomhed, dog mindst 15 timer pr. uge eller det tilsvarende antal dage eller måneder pr. år.

Begrundelse

Begrundelse

Ifølge den foreslåede ordlyd af artikel 24, stk. 2, sidste punktum, vil adgangen til beskæftigelse for en fastboende tredjelandsstatsborger, der flytter til en anden medlemsstat for at studere i medfør af artikel 16, stk. 2, litra b), helt afhænge af de relevante nationale regler. Det er ikke rimeligt, at en tredjelandsstatsborger med mindst 5 års lovligt ophold i EU skal have ringere adgang til beskæftigelse end en studerende fra et tredjeland i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 21) vedrørende studerende og forskere. Det tilføjede stykke svarer til artikel 24 i det pågældende direktiv.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 27

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Adgang til oplysninger | Adgang til oplysninger |
| 1.   Medlemsstaterne sørger for, at ansøgere om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge har let adgang til oplysninger | 1.   Medlemsstaterne sørger for, at ansøgere om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge har let adgang til oplysninger |
| a) | om den dokumentation, som er nødvendig for en ansøgning |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Adgang til oplysninger

Adgang til oplysninger

Adgang til oplysninger

Adgang til oplysninger

1.   Medlemsstaterne sørger for, at ansøgere om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge har let adgang til oplysninger

1.   Medlemsstaterne sørger for, at ansøgere om EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge har let adgang til oplysninger

a)

om den dokumentation, som er nødvendig for en ansøgning

| a) | om den dokumentation, som er nødvendig for en ansøgning |
| --- | --- |

a)

om den dokumentation, som er nødvendig for en ansøgning

| b) | om de betingelser for opnåelse af status og ophold, der gælder for tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder deres rettigheder og forpligtelser og de proceduremæssige garantier. |
| --- | --- |

b)

om de betingelser for opnåelse af status og ophold, der gælder for tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder deres rettigheder og forpligtelser og de proceduremæssige garantier.

| b) | om de betingelser for opnåelse af status og ophold, der gælder for tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder deres rettigheder og forpligtelser og de proceduremæssige garantier. |
| --- | --- |

b)

om de betingelser for opnåelse af status og ophold, der gælder for tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder deres rettigheder og forpligtelser og de proceduremæssige garantier.

2.   Hvis medlemsstaterne udsteder nationale opholdstilladelser i overensstemmelse med artikel 14, sikrer de samme adgang til oplysninger om EU-tilladelsen til fastboende udlændinge som de oplysninger, der gives i forbindelse med sådanne nationale opholdstilladelser.

2.   Hvis medlemsstaterne udsteder nationale opholdstilladelser i overensstemmelse med artikel 14, sikrer de samme adgang til oplysninger om EU-tilladelsen til fastboende udlændinge som de oplysninger, der gives i forbindelse med sådanne nationale opholdstilladelser.

3.
     
  Når en tredjelandsstatsborger har opholdt sig lovligt og uafbrudt i fem år i en medlemsstat, informerer den pågældende medlemsstat tredjelandsstatsborgeren om, at perioden er fuldendt, og om muligheden for at ansøge om den status, der er omhandlet i artikel 7, hvis betingelserne i artikel 3, 4 og 5 eller artikel 26 er opfyldt.

Begrundelse

Begrundelse

Indtil videre er der ikke tilstrækkeligt mange, der får status som fastboende udlænding i EU, hvilket til dels skyldes manglende kendskab til og information om rettighederne og fordelene forbundet med denne status. Derfor anbefales det at informere tredjelandsstatsborgere, der har opholdt sig lovligt i en medlemsstat om, at de kan være berettiget til denne status og om, hvordan de ansøger om at få denne status.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat

COM(2022) 655

COM(2022) 655

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der bør fastsættes regler for proceduren for gennemgang af ansøgninger om kombinerede tilladelser. Denne procedure bør være effektiv og kunne forvaltes
  inden for rammerne af medlemsstaternes forvaltningers normale arbejdsbyrde,
  og
  den bør
  være gennemsigtig og retfærdig for at sikre de berørte parter et passende retssikkerhedsniveau. | Der bør fastsættes regler for proceduren for gennemgang af ansøgninger om kombinerede tilladelser. Denne procedure bør være effektiv og kunne forvaltes og være gennemsigtig og retfærdig for at sikre de berørte parter et passende retssikkerhedsniveau
  og hurtig sagsbehandling
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Der bør fastsættes regler for proceduren for gennemgang af ansøgninger om kombinerede tilladelser. Denne procedure bør være effektiv og kunne forvaltes
  inden for rammerne af medlemsstaternes forvaltningers normale arbejdsbyrde,
  og
  den bør
  være gennemsigtig og retfærdig for at sikre de berørte parter et passende retssikkerhedsniveau.

inden for rammerne af medlemsstaternes forvaltningers normale arbejdsbyrde,

den bør

Der bør fastsættes regler for proceduren for gennemgang af ansøgninger om kombinerede tilladelser. Denne procedure bør være effektiv og kunne forvaltes og være gennemsigtig og retfærdig for at sikre de berørte parter et passende retssikkerhedsniveau
  og hurtig sagsbehandling
  .

og hurtig sagsbehandling

Begrundelse

Begrundelse

Vi lever i en tid, hvor migrationen aldrig har været større, og derfor bør behandlingen af kombinerede tilladelser, som bør henhøre under særlige kontorer, ikke afhænge af andet arbejde.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Dette direktivs bestemmelser bør ikke berøre medlemsstaternes kompetence til at regulere indrejse, herunder for omfanget af tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på arbejde. | Dette direktivs bestemmelser bør ikke berøre medlemsstaternes kompetence til at regulere indrejse, herunder for omfanget af tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på arbejde.
  Ved fastsættelsen af indrejsekvoter tilskyndes medlemsstaterne til at konsultere de lokale og regionale myndigheder og de relevante lokale aktører. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Dette direktivs bestemmelser bør ikke berøre medlemsstaternes kompetence til at regulere indrejse, herunder for omfanget af tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på arbejde.

Dette direktivs bestemmelser bør ikke berøre medlemsstaternes kompetence til at regulere indrejse, herunder for omfanget af tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på arbejde.
  Ved fastsættelsen af indrejsekvoter tilskyndes medlemsstaterne til at konsultere de lokale og regionale myndigheder og de relevante lokale aktører.

Ved fastsættelsen af indrejsekvoter tilskyndes medlemsstaterne til at konsultere de lokale og regionale myndigheder og de relevante lokale aktører.

Begrundelse

Begrundelse

Selv om fastlæggelsen af indrejsekvoter er en national kompetence, kan situationen på arbejdsmarkedet internt i en medlemsstat variere betydeligt fra region til region, og de nationale gennemsnitsdata giver måske ikke et nøjagtigt billede af behovet for arbejdskraft. De lokale og regionale myndigheder bør derfor have mulighed for at få inkluderet deres behov i de nationale indrejsekvoter. Lokale interessenter såsom lokale og regionale sammenslutninger, NGO'er, der arbejder med integration af migranter og modtagelse af flygtninge, flygtningeråd osv. kan også give et nøjagtigt skøn over antallet af tredjelandsstatsborgere, der er indrejst.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Udpegelsen af den kompetente myndighed i henhold til dette direktiv bør ikke berøre andre myndigheders og eventuelt arbejdsmarkedsparternes roller og beføjelser for så vidt angår behandling af og afgørelser om ansøgninger. | Udpegelsen af den kompetente myndighed i henhold til dette direktiv bør ikke berøre andre myndigheders
  , herunder de lokale og regionale myndigheders,
  og eventuelt arbejdsmarkedsparternes roller og beføjelser for så vidt angår behandling af og afgørelser om ansøgninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Udpegelsen af den kompetente myndighed i henhold til dette direktiv bør ikke berøre andre myndigheders og eventuelt arbejdsmarkedsparternes roller og beføjelser for så vidt angår behandling af og afgørelser om ansøgninger.

Udpegelsen af den kompetente myndighed i henhold til dette direktiv bør ikke berøre andre myndigheders
  , herunder de lokale og regionale myndigheders,
  og eventuelt arbejdsmarkedsparternes roller og beføjelser for så vidt angår behandling af og afgørelser om ansøgninger.

, herunder de lokale og regionale myndigheders,

Begrundelse

Begrundelse

Sigtet med ændringsforslaget er at garantere, at de lokale og regionale myndigheder bevarer deres respektive roller og beføjelser.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Fristen for vedtagelse af en afgørelse om en ansøgning bør imidlertid ikke omfatte den tid, der er nødvendig for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer
  . Dette direktiv
  bør ikke berøre de nationale procedurer for anerkendelse af eksamensbeviser. | Fristen for vedtagelse af en afgørelse om en ansøgning bør imidlertid ikke omfatte den tid, der er nødvendig for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer
  og uddannelsesniveauer, og
  bør ikke berøre de nationale
  eller regionale
  procedurer for anerkendelse af eksamensbeviser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Fristen for vedtagelse af en afgørelse om en ansøgning bør imidlertid ikke omfatte den tid, der er nødvendig for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer
  . Dette direktiv
  bør ikke berøre de nationale procedurer for anerkendelse af eksamensbeviser.

. Dette direktiv

Fristen for vedtagelse af en afgørelse om en ansøgning bør imidlertid ikke omfatte den tid, der er nødvendig for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer
  og uddannelsesniveauer, og
  bør ikke berøre de nationale
  eller regionale
  procedurer for anerkendelse af eksamensbeviser.

og uddannelsesniveauer, og

eller regionale

Begrundelse

Begrundelse

Forskellige myndigheder varetager anerkendelsen af kvalifikationer, hvilket kan forsinke behandlingen af den enkelte ansøgning. I nogle medlemsstater reguleres mange erhverv på regionalt niveau. For at få disse kvalifikationer anerkendt er regionerne nødt til at gennemføre lovbestemmelser.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at sikre behørig håndhævelse af dette direktiv bør medlemsstaterne sikre, at der etableres passende mekanismer for at overvåge arbejdsgiverne, og at der i givet fald foretages effektive og tilstrækkelige inspektioner på deres respektive områder. Udvælgelsen af arbejdsgivere, hos hvem der skal foretages inspektioner, bør primært baseres på en risikovurdering, der udføres af de kompetente myndigheder i medlemsstaten, under hensyntagen til faktorer såsom den sektor, virksomheden tilhører, og eventuelle tidligere konstaterede overtrædelser. | For at sikre behørig håndhævelse af dette direktiv bør medlemsstaterne sikre, at der
  i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder
  etableres passende mekanismer for at overvåge arbejdsgiverne, og at der i givet fald foretages effektive og tilstrækkelige inspektioner på deres respektive områder. Udvælgelsen af arbejdsgivere, hos hvem der skal foretages inspektioner, bør primært baseres på en risikovurdering, der udføres af de kompetente myndigheder i medlemsstaten, under hensyntagen til faktorer såsom den sektor, virksomheden tilhører, og eventuelle tidligere konstaterede overtrædelser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at sikre behørig håndhævelse af dette direktiv bør medlemsstaterne sikre, at der etableres passende mekanismer for at overvåge arbejdsgiverne, og at der i givet fald foretages effektive og tilstrækkelige inspektioner på deres respektive områder. Udvælgelsen af arbejdsgivere, hos hvem der skal foretages inspektioner, bør primært baseres på en risikovurdering, der udføres af de kompetente myndigheder i medlemsstaten, under hensyntagen til faktorer såsom den sektor, virksomheden tilhører, og eventuelle tidligere konstaterede overtrædelser.

For at sikre behørig håndhævelse af dette direktiv bør medlemsstaterne sikre, at der
  i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder
  etableres passende mekanismer for at overvåge arbejdsgiverne, og at der i givet fald foretages effektive og tilstrækkelige inspektioner på deres respektive områder. Udvælgelsen af arbejdsgivere, hos hvem der skal foretages inspektioner, bør primært baseres på en risikovurdering, der udføres af de kompetente myndigheder i medlemsstaten, under hensyntagen til faktorer såsom den sektor, virksomheden tilhører, og eventuelle tidligere konstaterede overtrædelser.

i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder

Begrundelse

Begrundelse

Hvis også de lokale og regionale myndigheder deltager i overvågningen, kan det territoriale politi inddrages i beskyttelsen af arbejdstagerne og dermed i tilsynet med arbejdspladserne.

Ændringsforslag 18

Ændringsforslag 18

Artikel 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kompetent myndighed | Kompetent myndighed |
| 1.   Medlemsstaterne udpeger den myndighed, der har kompetence til at modtage ansøgninger og udstede kombinerede tilladelser. | 1.   Medlemsstaterne udpeger den myndighed, der har kompetence til at modtage ansøgninger og udstede kombinerede tilladelser. |
| 2.   Den kompetente myndighed træffer afgørelse om den fuldstændige ansøgning så hurtigt som muligt og i alle tilfælde inden for fire måneder fra datoen for indgivelsen af ansøgningen. | 2.   Den kompetente myndighed træffer afgørelse om den fuldstændige ansøgning så hurtigt som muligt og i alle tilfælde inden for fire måneder fra datoen for indgivelsen af ansøgningen. |
| Den i første afsnit omhandlede frist omfatter undersøgelse af arbejdsmarkedssituationen og udstedelse af det fornødne visum, jf. artikel 4, stk. 3. Fristen kan forlænges i særlige tilfælde, hvis behandlingen af ansøgningen er kompliceret. | Den i første afsnit omhandlede frist omfatter undersøgelse af arbejdsmarkedssituationen og udstedelse af det fornødne visum, jf. artikel 4, stk. 3. Fristen kan forlænges i særlige tilfælde, hvis behandlingen af ansøgningen er kompliceret
  , eller forkortes i tilfælde af en alvorlig politisk/social situation eller naturkatastrofer med forbehold af efterfølgende kontrol af kravene
  . |
| Foreligger der ikke en afgørelse inden for den frist, der er fastsat i dette stykke, fastlægges enhver konsekvens heraf efter national lovgivning. | Foreligger der ikke en afgørelse inden for den frist, der er fastsat i dette stykke, fastlægges enhver konsekvens heraf efter national lovgivning. |
| 3.   Den kompetente myndighed skal skriftligt meddele ansøgeren afgørelsen i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den relevante nationale lovgivning. | 3.   Den kompetente myndighed skal skriftligt meddele ansøgeren afgørelsen i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den relevante nationale lovgivning. |
| 4.   Hvis de oplysninger eller dokumenter, der ligger til grund for ansøgningen, er ufuldstændige ifølge de kriterier, der er fastsat i national lovgivning, underretter den kompetente myndighed skriftligt ansøgeren om de supplerende oplysninger eller dokumenter, der kræves, og fastsætter en rimelig frist til at fremskaffe dem. Den i stk. 2 nævnte frist suspenderes, indtil de kompetente myndigheder eller andre relevante myndigheder har modtaget de krævede supplerende oplysninger. Hvis der ikke fremlægges supplerende oplysninger eller dokumenter inden fristens udløb, kan den kompetente myndighed afslå ansøgningen. | 4.   Hvis de oplysninger eller dokumenter, der ligger til grund for ansøgningen, er ufuldstændige ifølge de kriterier, der er fastsat i national lovgivning, underretter den kompetente myndighed skriftligt ansøgeren om de supplerende oplysninger eller dokumenter, der kræves, og fastsætter en rimelig frist til at fremskaffe dem. Den i stk. 2 nævnte frist suspenderes, indtil de kompetente myndigheder eller andre relevante myndigheder har modtaget de krævede supplerende oplysninger. Hvis der ikke fremlægges supplerende oplysninger eller dokumenter inden fristens udløb, kan den kompetente myndighed afslå ansøgningen. |
| | 5.
     
  Undersøgelsen af arbejdsmarkedssituationen kan udelades eller fremskyndes, hvis arbejdsgiverens adresse er beliggende i en region eller by, som har meddelt den kompetente myndighed i medlemsstaten, at den mangler arbejdskraft, som ikke kan dækkes af den nationale arbejdsstyrke. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Kompetent myndighed

Kompetent myndighed

1.   Medlemsstaterne udpeger den myndighed, der har kompetence til at modtage ansøgninger og udstede kombinerede tilladelser.

1.   Medlemsstaterne udpeger den myndighed, der har kompetence til at modtage ansøgninger og udstede kombinerede tilladelser.

2.   Den kompetente myndighed træffer afgørelse om den fuldstændige ansøgning så hurtigt som muligt og i alle tilfælde inden for fire måneder fra datoen for indgivelsen af ansøgningen.

2.   Den kompetente myndighed træffer afgørelse om den fuldstændige ansøgning så hurtigt som muligt og i alle tilfælde inden for fire måneder fra datoen for indgivelsen af ansøgningen.

Den i første afsnit omhandlede frist omfatter undersøgelse af arbejdsmarkedssituationen og udstedelse af det fornødne visum, jf. artikel 4, stk. 3. Fristen kan forlænges i særlige tilfælde, hvis behandlingen af ansøgningen er kompliceret.

Den i første afsnit omhandlede frist omfatter undersøgelse af arbejdsmarkedssituationen og udstedelse af det fornødne visum, jf. artikel 4, stk. 3. Fristen kan forlænges i særlige tilfælde, hvis behandlingen af ansøgningen er kompliceret
  , eller forkortes i tilfælde af en alvorlig politisk/social situation eller naturkatastrofer med forbehold af efterfølgende kontrol af kravene
  .

, eller forkortes i tilfælde af en alvorlig politisk/social situation eller naturkatastrofer med forbehold af efterfølgende kontrol af kravene

Foreligger der ikke en afgørelse inden for den frist, der er fastsat i dette stykke, fastlægges enhver konsekvens heraf efter national lovgivning.

Foreligger der ikke en afgørelse inden for den frist, der er fastsat i dette stykke, fastlægges enhver konsekvens heraf efter national lovgivning.

3.   Den kompetente myndighed skal skriftligt meddele ansøgeren afgørelsen i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den relevante nationale lovgivning.

3.   Den kompetente myndighed skal skriftligt meddele ansøgeren afgørelsen i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den relevante nationale lovgivning.

4.   Hvis de oplysninger eller dokumenter, der ligger til grund for ansøgningen, er ufuldstændige ifølge de kriterier, der er fastsat i national lovgivning, underretter den kompetente myndighed skriftligt ansøgeren om de supplerende oplysninger eller dokumenter, der kræves, og fastsætter en rimelig frist til at fremskaffe dem. Den i stk. 2 nævnte frist suspenderes, indtil de kompetente myndigheder eller andre relevante myndigheder har modtaget de krævede supplerende oplysninger. Hvis der ikke fremlægges supplerende oplysninger eller dokumenter inden fristens udløb, kan den kompetente myndighed afslå ansøgningen.

4.   Hvis de oplysninger eller dokumenter, der ligger til grund for ansøgningen, er ufuldstændige ifølge de kriterier, der er fastsat i national lovgivning, underretter den kompetente myndighed skriftligt ansøgeren om de supplerende oplysninger eller dokumenter, der kræves, og fastsætter en rimelig frist til at fremskaffe dem. Den i stk. 2 nævnte frist suspenderes, indtil de kompetente myndigheder eller andre relevante myndigheder har modtaget de krævede supplerende oplysninger. Hvis der ikke fremlægges supplerende oplysninger eller dokumenter inden fristens udløb, kan den kompetente myndighed afslå ansøgningen.

5.
     
  Undersøgelsen af arbejdsmarkedssituationen kan udelades eller fremskyndes, hvis arbejdsgiverens adresse er beliggende i en region eller by, som har meddelt den kompetente myndighed i medlemsstaten, at den mangler arbejdskraft, som ikke kan dækkes af den nationale arbejdsstyrke.

Begrundelse

Begrundelse

Ændringsforslaget muliggør en hurtigere behandling af ansøgninger fra arbejdstagere, der rejser til regioner, som aktivt søger at imødegå manglen på arbejdskraft ved hjælp af udenlandske arbejdstagere.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den strategiske tilgang til lovlig migration; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den strategiske tilgang til lovlig migration;

| 2. | anerkender, at lovlige migranter udfylder en vigtig rolle i økonomien og i de europæiske samfund, og at de tillige kan blive drivkræfter for udvikling, hvis der iværksættes de rette politikker. Udvalget understreger, at lovlig migration er en vigtig drivkraft for byernes vækst og bidrager til at skabe langt større diversitet og økonomisk udvikling i byerne. Udvalget fremhæver desuden bidraget fra de mange vandrende nøglearbejdstagere under covid-19-pandemien. Udvalget understreger behovet for at styrke ligebehandlingen af arbejdstagere fra tredjelande, navnlig med hensyn til arbejdsvilkår, forenings- og organisationsfrihed samt adgang til sociale sikringsydelser, behovet for bedre beskyttelse af kvinders rettigheder og kønsperspektivet, især i de sektorer hvor migrantkvinder er overrepræsenterede, samt behovet for at beskytte rettighederne for personer med handicap og dermed sikre deres ret og adgang til behandling; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at lovlige migranter udfylder en vigtig rolle i økonomien og i de europæiske samfund, og at de tillige kan blive drivkræfter for udvikling, hvis der iværksættes de rette politikker. Udvalget understreger, at lovlig migration er en vigtig drivkraft for byernes vækst og bidrager til at skabe langt større diversitet og økonomisk udvikling i byerne. Udvalget fremhæver desuden bidraget fra de mange vandrende nøglearbejdstagere under covid-19-pandemien. Udvalget understreger behovet for at styrke ligebehandlingen af arbejdstagere fra tredjelande, navnlig med hensyn til arbejdsvilkår, forenings- og organisationsfrihed samt adgang til sociale sikringsydelser, behovet for bedre beskyttelse af kvinders rettigheder og kønsperspektivet, især i de sektorer hvor migrantkvinder er overrepræsenterede, samt behovet for at beskytte rettighederne for personer med handicap og dermed sikre deres ret og adgang til behandling;

| 3. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har de bedste forudsætninger for at kunne danne sig et samlet overblik over de aktuelle og mere strukturelle mangler og muligheder på det lokale arbejdsmarked, og at de derfor bør inddrages i flerniveauforvaltningen, når det gælder om at tiltrække og fastholde internationalt talent for at imødekomme behovene på det lokale arbejdsmarked. Med henblik derpå skal der skabes flere rum for dialog på flere niveauer på tværs af den lokale, nationale og europæiske forvaltningsstruktur; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har de bedste forudsætninger for at kunne danne sig et samlet overblik over de aktuelle og mere strukturelle mangler og muligheder på det lokale arbejdsmarked, og at de derfor bør inddrages i flerniveauforvaltningen, når det gælder om at tiltrække og fastholde internationalt talent for at imødekomme behovene på det lokale arbejdsmarked. Med henblik derpå skal der skabes flere rum for dialog på flere niveauer på tværs af den lokale, nationale og europæiske forvaltningsstruktur;

| 4. | understreger, at der er behov for at se på beskæftigelsen af vandrende arbejdstagere på en holistisk måde, så alle aspekter af migrationsprocessen medtages, fra rekruttering til reel integration og på sigt fri bevægelighed på EU's arbejdsmarked. Udvalget understreger desuden, at det er vigtigt at matche omfanget af lovlig økonomisk migration med behovene på arbejdsmarkedet i medlemsstaterne. Partnere fra den private sektor og arbejdsgivere bør også inddrages i denne proces, hvorunder vandrende arbejdstagere med alle kvalifikationsniveauer bør tages i betragtning; |
| --- | --- |

4.

understreger, at der er behov for at se på beskæftigelsen af vandrende arbejdstagere på en holistisk måde, så alle aspekter af migrationsprocessen medtages, fra rekruttering til reel integration og på sigt fri bevægelighed på EU's arbejdsmarked. Udvalget understreger desuden, at det er vigtigt at matche omfanget af lovlig økonomisk migration med behovene på arbejdsmarkedet i medlemsstaterne. Partnere fra den private sektor og arbejdsgivere bør også inddrages i denne proces, hvorunder vandrende arbejdstagere med alle kvalifikationsniveauer bør tages i betragtning;

| 5. | erkender, at EU's omstilling til en grøn og digital økonomi kræver særlige kompetencer og omlægning af økonomierne og arbejdsmarkederne, hvilket igen kræver yderligere arbejdskraft og nye kompetencer ved hjælp af teknisk og erhvervsrettet uddannelse. Udvalget beder om, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i denne proces, da de har det bedste kendskab til behovene på de lokale og regionale arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

5.

erkender, at EU's omstilling til en grøn og digital økonomi kræver særlige kompetencer og omlægning af økonomierne og arbejdsmarkederne, hvilket igen kræver yderligere arbejdskraft og nye kompetencer ved hjælp af teknisk og erhvervsrettet uddannelse. Udvalget beder om, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i denne proces, da de har det bedste kendskab til behovene på de lokale og regionale arbejdsmarkeder;

| 6. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i at fremme inklusionen af tredjelandsstatsborgere uafhængigt af deres retlige status. De fremmer ofte diversiteten og den sociale samhørighed gennem en række progressive politikker, der fremmer tilliden til de lokale forvaltninger, en retfærdig adgang til fælles tjenester og den socioøkonomiske inklusion. De er centrale for modtagelsen af og bistanden til flygtninge og spiller en nøglerolle i kortlægningen af arbejdsmarkedets behov og i fastlæggelsen af betingelser, der kræver indførelse af garantiprocedurer (arbejdsmarkedsundersøgelser), og det er dem, der står som garanter for anerkendelse og respekt for diversitet på arbejdsmarkedet samt for, at der er lige muligheder for alle; |
| --- | --- |

6.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i at fremme inklusionen af tredjelandsstatsborgere uafhængigt af deres retlige status. De fremmer ofte diversiteten og den sociale samhørighed gennem en række progressive politikker, der fremmer tilliden til de lokale forvaltninger, en retfærdig adgang til fælles tjenester og den socioøkonomiske inklusion. De er centrale for modtagelsen af og bistanden til flygtninge og spiller en nøglerolle i kortlægningen af arbejdsmarkedets behov og i fastlæggelsen af betingelser, der kræver indførelse af garantiprocedurer (arbejdsmarkedsundersøgelser), og det er dem, der står som garanter for anerkendelse og respekt for diversitet på arbejdsmarkedet samt for, at der er lige muligheder for alle;

| 7. | efterlyser en omfattende metode på EU-niveau til indsamling af data om efterspørgslen efter højt kvalificerede arbejdstagere i forskellige erhverv og på forskellige arbejdsmarkeder, hvilket kræver yderligere udvikling af initiativer såsom Euresportalen, EuroPass og de foranstaltninger, der i øjeblikket er planer om inden for den nye dagsorden for færdigheder. Det kunne gøres lettere at etablere samarbejdsplatforme, som er baseret på de faktiske markedsbehov, hvilket også ofte tilkendegives af arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

7.

efterlyser en omfattende metode på EU-niveau til indsamling af data om efterspørgslen efter højt kvalificerede arbejdstagere i forskellige erhverv og på forskellige arbejdsmarkeder, hvilket kræver yderligere udvikling af initiativer såsom Euresportalen, EuroPass og de foranstaltninger, der i øjeblikket er planer om inden for den nye dagsorden for færdigheder. Det kunne gøres lettere at etablere samarbejdsplatforme, som er baseret på de faktiske markedsbehov, hvilket også ofte tilkendegives af arbejdsmarkedets parter;

| 8. | glæder sig over Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds støtte til at sikre, at EU-reglerne om arbejdskraftens mobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger håndhæves på en retfærdig, enkel og effektiv måde, herunder gennem informationsformidling, samordnede og fælles tilsyn, øget administrativt samarbejde og fremme af arbejdskraftens mobilitet via især EURES; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds støtte til at sikre, at EU-reglerne om arbejdskraftens mobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger håndhæves på en retfærdig, enkel og effektiv måde, herunder gennem informationsformidling, samordnede og fælles tilsyn, øget administrativt samarbejde og fremme af arbejdskraftens mobilitet via især EURES;

| 9. | mener, at omarbejdningen af de to direktiver er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

9.

mener, at omarbejdningen af de to direktiver er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 10. | glæder sig over de yderligere foranstaltninger i pakken om »færdigheder og talent«, heriblandt etableringen af et EU-pilottalentprojekt, der specifikt er rettet mod personer, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine, og den foreslåede EU-talentpulje; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over de yderligere foranstaltninger i pakken om »færdigheder og talent«, heriblandt etableringen af et EU-pilottalentprojekt, der specifikt er rettet mod personer, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine, og den foreslåede EU-talentpulje;

| 11. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om at ville udvide EU-talentpuljen til flygtninge, der bor i EU og ikke-EU-lande, idet det baner vej for en mere bæredygtig og inklusiv tilgang til arbejdskraftmobilitet og løsninger med tredjelande. Udvalget gør opmærksom på, at man ved udformningen af disse værktøjer skal gøre mere for at udvikle retfærdige ordninger for arbejdskraftmigration, der sikrer anstændigt arbejde til alle arbejdstagere, og som er tilgængelige for flygtninge på samme vilkår, uanset deres nationalitet og opholdssted, og med de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. De eksisterende retlige og administrative rammer er stadig for komplekse, og der er en tendens til, at de forhindrer skalaeffekter. Alt for bureaukratiske procedurer kan indvirke på flygtninges adgang til arbejdsmarkedet og dermed over tid øge risikoen for, at de må påtage sig sort arbejde og for, at de bliver udsat for misbrug og udnyttes; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om at ville udvide EU-talentpuljen til flygtninge, der bor i EU og ikke-EU-lande, idet det baner vej for en mere bæredygtig og inklusiv tilgang til arbejdskraftmobilitet og løsninger med tredjelande. Udvalget gør opmærksom på, at man ved udformningen af disse værktøjer skal gøre mere for at udvikle retfærdige ordninger for arbejdskraftmigration, der sikrer anstændigt arbejde til alle arbejdstagere, og som er tilgængelige for flygtninge på samme vilkår, uanset deres nationalitet og opholdssted, og med de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. De eksisterende retlige og administrative rammer er stadig for komplekse, og der er en tendens til, at de forhindrer skalaeffekter. Alt for bureaukratiske procedurer kan indvirke på flygtninges adgang til arbejdsmarkedet og dermed over tid øge risikoen for, at de må påtage sig sort arbejde og for, at de bliver udsat for misbrug og udnyttes;

| 12. | gør opmærksom på, at mobilitetsprojekter og talentpartnerskaber fremover bør gennemføres sammen med de lokale og regionale myndigheder, som kan bidrage til udformningen af fremtidige projekter, indvandrersamfund, som kan kortlægge migranternes behov og bidrage til udvikling af projekter i deres oprindelseslande, og erhvervsorganisationer og arbejdsgiverforeninger, som kan indsamle behovene på det nationale og lokale arbejdsmarked og bidrage til at udforme effektive foranstaltninger; |
| --- | --- |

12.

gør opmærksom på, at mobilitetsprojekter og talentpartnerskaber fremover bør gennemføres sammen med de lokale og regionale myndigheder, som kan bidrage til udformningen af fremtidige projekter, indvandrersamfund, som kan kortlægge migranternes behov og bidrage til udvikling af projekter i deres oprindelseslande, og erhvervsorganisationer og arbejdsgiverforeninger, som kan indsamle behovene på det nationale og lokale arbejdsmarked og bidrage til at udforme effektive foranstaltninger;

| 13. | understreger, at man bør tage højde for de forskellige involverede aktørers behov (migranter, indvandrersamfund, lokale og regionale myndigheder, arbejdsgivere og erhvervsorganisationer) for at sikre, at fremtidige projekter bliver effektive og bæredygtige og et redskab til langsigtet forvaltning af lovlig migration. Udvalget opfordrer derfor til, at der etableres en arbejdsplatform mellem Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Det Europæiske Regionsudvalg og Europa-Parlamentet, hvor udvekslingerne bør bygge på tidligere høringer af og dialoger med vigtige interessenter om integration af migranter. Udvalget efterlyser desuden synergier med den EU-platform om arbejdskraftmigration, som Kommissionen har planer om, og minder om, at der bør tages hensyn til flygtninges særlige, sårbare situation i forbindelse med fremtidige projekter for at sikre, at flygtninge har lige adgang til mulighederne på arbejdsmarkedet, og at der er de nødvendige juridiske sikkerhedsforanstaltninger; |
| --- | --- |

13.

understreger, at man bør tage højde for de forskellige involverede aktørers behov (migranter, indvandrersamfund, lokale og regionale myndigheder, arbejdsgivere og erhvervsorganisationer) for at sikre, at fremtidige projekter bliver effektive og bæredygtige og et redskab til langsigtet forvaltning af lovlig migration. Udvalget opfordrer derfor til, at der etableres en arbejdsplatform mellem Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Det Europæiske Regionsudvalg og Europa-Parlamentet, hvor udvekslingerne bør bygge på tidligere høringer af og dialoger med vigtige interessenter om integration af migranter. Udvalget efterlyser desuden synergier med den EU-platform om arbejdskraftmigration, som Kommissionen har planer om, og minder om, at der bør tages hensyn til flygtninges særlige, sårbare situation i forbindelse med fremtidige projekter for at sikre, at flygtninge har lige adgang til mulighederne på arbejdsmarkedet, og at der er de nødvendige juridiske sikkerhedsforanstaltninger;

| 14. | støtter, at der oprettes et program for arbejde og rejse i EU for unge fra tredjelande i tråd med Kommissionens meddelelse »Tiltrækning af færdigheder og talent til EU«, og at DiscoverEU-programmet udvides til at række ud over tredjelande, der er associeret med Erasmus+, og opfordrer til en lignende tilgang med hensyn til Det Europæiske Solidaritetskorps, der skal omfatte flere tredjelande end dem, der i øjeblikket lægges op til med henblik på at løfte udfordringerne og udnytte mulighederne forbundet med migration i hele migrationscyklussen; |
| --- | --- |

14.

støtter, at der oprettes et program for arbejde og rejse i EU for unge fra tredjelande i tråd med Kommissionens meddelelse »Tiltrækning af færdigheder og talent til EU«, og at DiscoverEU-programmet udvides til at række ud over tredjelande, der er associeret med Erasmus+, og opfordrer til en lignende tilgang med hensyn til Det Europæiske Solidaritetskorps, der skal omfatte flere tredjelande end dem, der i øjeblikket lægges op til med henblik på at løfte udfordringerne og udnytte mulighederne forbundet med migration i hele migrationscyklussen;

| 15. | mener ikke, at COM(2022) 657, hvis hovedmål og -fokus er at tiltrække færdigheder og talent til EU, er taget tilstrækkelig i betragtning i forslagene til direktiv COM(2022) 650 og 655, til trods for at det fremstår som en vigtig drivkraft for at fremme et paradigmeskift inden for analysen af migration; |
| --- | --- |

15.

mener ikke, at COM(2022) 657, hvis hovedmål og -fokus er at tiltrække færdigheder og talent til EU, er taget tilstrækkelig i betragtning i forslagene til direktiv COM(2022) 650 og 655, til trods for at det fremstår som en vigtig drivkraft for at fremme et paradigmeskift inden for analysen af migration;

| 16. | gør opmærksom på, at der blandt tredjelandsstatsborgere, som bidrager til arbejdsmarkedet i EU, er specifikke grupper, som lovgivningen, f.eks. initiativer rettet mod at styrke sundheds- og plejesektorerne, EU's børnegaranti og grønbogen om aldring, bør have særlig fokus på, idet de bliver stadig mere vigtige inden for væsentlige sektorer af de europæiske arbejdsmarkeder. Udvalget efterlyser mere målrettet støtte til tredjelandsstatsborgere, så det bliver lettere for dem at opnå status som fastboende udlænding, flytte internt i EU og blive integreret, og at der i den forbindelse er særlig fokus på personer, der nyder beskyttelse efter international ret, og som i henhold til forslaget til direktiv om status som fastboende udlænding er omfattet af samme regler som andre tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af direktivet, hvorved der ikke tages højde for flygtninges særlige situation og deres sårbarhed; |
| --- | --- |

16.

gør opmærksom på, at der blandt tredjelandsstatsborgere, som bidrager til arbejdsmarkedet i EU, er specifikke grupper, som lovgivningen, f.eks. initiativer rettet mod at styrke sundheds- og plejesektorerne, EU's børnegaranti og grønbogen om aldring, bør have særlig fokus på, idet de bliver stadig mere vigtige inden for væsentlige sektorer af de europæiske arbejdsmarkeder. Udvalget efterlyser mere målrettet støtte til tredjelandsstatsborgere, så det bliver lettere for dem at opnå status som fastboende udlænding, flytte internt i EU og blive integreret, og at der i den forbindelse er særlig fokus på personer, der nyder beskyttelse efter international ret, og som i henhold til forslaget til direktiv om status som fastboende udlænding er omfattet af samme regler som andre tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af direktivet, hvorved der ikke tages højde for flygtninges særlige situation og deres sårbarhed;

| 17. | peger på, at arbejdskraftmobilitet kan være en anden lovlig måde for flygtninge at komme til Europa eller andre bestemmelsessteder på uden at skulle indrejse irregulært, og at dette kan åbne en sikker vej for flygtninge til at anvende deres færdigheder og realisere deres potentiale i regioner, som mangler specifikke færdigheder. Udvalget foreslår, at flygtninge, der har ophold i ikke-EU-lande, betragtes som en yderligere kategori af kvalificerede arbejdstagere, og samtidig kan en sådan yderligere lovlig løsning baseret på arbejdskraftmigration være med til at mindske presset på EU's asylsystemer; |
| --- | --- |

17.

peger på, at arbejdskraftmobilitet kan være en anden lovlig måde for flygtninge at komme til Europa eller andre bestemmelsessteder på uden at skulle indrejse irregulært, og at dette kan åbne en sikker vej for flygtninge til at anvende deres færdigheder og realisere deres potentiale i regioner, som mangler specifikke færdigheder. Udvalget foreslår, at flygtninge, der har ophold i ikke-EU-lande, betragtes som en yderligere kategori af kvalificerede arbejdstagere, og samtidig kan en sådan yderligere lovlig løsning baseret på arbejdskraftmigration være med til at mindske presset på EU's asylsystemer;

| 18. | advarer om, at irregulær migration, til trods for at den kun udgør en lille procentdel af den samlede migration til EU, udgør en betydelig belastning for regioner og byer ved EU's ydre grænse. Udvalget opfordrer derfor til korrekt håndhævelse af princippet om byrdefordeling blandt EU's medlemsstater og til at håndtere irregulær migration ved bl.a. at sætte hårdt ind over for menneskesmuglere, som lokker asylansøgere og økonomiske migranter til at begive sig ud på farlige rejser; |
| --- | --- |

18.

advarer om, at irregulær migration, til trods for at den kun udgør en lille procentdel af den samlede migration til EU, udgør en betydelig belastning for regioner og byer ved EU's ydre grænse. Udvalget opfordrer derfor til korrekt håndhævelse af princippet om byrdefordeling blandt EU's medlemsstater og til at håndtere irregulær migration ved bl.a. at sætte hårdt ind over for menneskesmuglere, som lokker asylansøgere og økonomiske migranter til at begive sig ud på farlige rejser;

| 19. | minder om, at indrejse bør gøres nemmere for bestemte højtkvalificerede faggrupper (sundhedspersonale, ingeniører osv.) ved at mindske bureaukratiet, mens det til de tusinder af ledige stillinger i sektorer, hvor der kræves en erhvervsuddannelse og ikke en akademisk uddannelse (landbrug, byggeri, transport, mekanik osv.), ikke er tilstrækkeligt blot at matche markedsudbud og jobansøgere. I de situationer bør der være en anden form for samarbejde, der bl.a. omfatter matchning af markedsudbud og -efterspørgsel og tillige et tættere samarbejde med arbejdsmarkedets parter, relevante uddannelsescentre og med kommuner og regioner; |
| --- | --- |

19.

minder om, at indrejse bør gøres nemmere for bestemte højtkvalificerede faggrupper (sundhedspersonale, ingeniører osv.) ved at mindske bureaukratiet, mens det til de tusinder af ledige stillinger i sektorer, hvor der kræves en erhvervsuddannelse og ikke en akademisk uddannelse (landbrug, byggeri, transport, mekanik osv.), ikke er tilstrækkeligt blot at matche markedsudbud og jobansøgere. I de situationer bør der være en anden form for samarbejde, der bl.a. omfatter matchning af markedsudbud og -efterspørgsel og tillige et tættere samarbejde med arbejdsmarkedets parter, relevante uddannelsescentre og med kommuner og regioner;

| 20. | opfordrer også medlemsstaterne til, at de for at tiltrække færdigheder og talent overvejer, om det kan gøres nemmere at opnå status som fastboende udlænding for alle lovlige migranter med højere kvalifikationer og højt kvalificerede job samt for specifikke kategorier af mellemkvalificerede tredjelandsstatsborgere, og at der i den forbindelse selvfølgelig fastlægges en prioritering. Dette kan bidrage til at afhjælpe manglen på arbejdskraft i visse sektorer som f.eks. IT og sundhed. Dertil vil det være nødvendigt at udarbejde lister over job, hvortil der mangler arbejdskraft, og at fritage faglærte arbejdstagere fra arbejdsmarkedstesten; |
| --- | --- |

20.

opfordrer også medlemsstaterne til, at de for at tiltrække færdigheder og talent overvejer, om det kan gøres nemmere at opnå status som fastboende udlænding for alle lovlige migranter med højere kvalifikationer og højt kvalificerede job samt for specifikke kategorier af mellemkvalificerede tredjelandsstatsborgere, og at der i den forbindelse selvfølgelig fastlægges en prioritering. Dette kan bidrage til at afhjælpe manglen på arbejdskraft i visse sektorer som f.eks. IT og sundhed. Dertil vil det være nødvendigt at udarbejde lister over job, hvortil der mangler arbejdskraft, og at fritage faglærte arbejdstagere fra arbejdsmarkedstesten;

| 21. | foreslår, at der iværksættes et lokalt (regionalt eller storbybaseret) system for anerkendelse af færdigheder med henblik på at fremskynde den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, uanset om de er nyankomne eller allerede har ophold i området, og som er i besiddelse af en af de statusser, der garanteret i den gældende nationale lovgivning. Et sådant system for anerkendelse af færdigheder skal ikke erstatte, men supplere det nationale system og garantere hurtigere integration på arbejdsmarkedet i regionen eller storbyområdet; |
| --- | --- |

21.

foreslår, at der iværksættes et lokalt (regionalt eller storbybaseret) system for anerkendelse af færdigheder med henblik på at fremskynde den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere, uanset om de er nyankomne eller allerede har ophold i området, og som er i besiddelse af en af de statusser, der garanteret i den gældende nationale lovgivning. Et sådant system for anerkendelse af færdigheder skal ikke erstatte, men supplere det nationale system og garantere hurtigere integration på arbejdsmarkedet i regionen eller storbyområdet;

| 22. | gør opmærksom på, at den seneste tids tilstrømning af højt kvalificerede flygtninge fra Ukraine understreger behovet for at fremskynde processen for anerkendelse af kvalifikationer for alle tredjelandsstatsborgere, hvilket allerede er reguleret i det nye direktiv om det blå EU-kort. En EU-politik, der regulerer migrantarbejderes indrejse og behandling, er helt afgørende for at sikre en god balance mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft, som på nuværende tidspunkt er særligt skæv, især for visse socialt vigtige funktioner som dem i pleje- og sundhedssektoren; |
| --- | --- |

22.

gør opmærksom på, at den seneste tids tilstrømning af højt kvalificerede flygtninge fra Ukraine understreger behovet for at fremskynde processen for anerkendelse af kvalifikationer for alle tredjelandsstatsborgere, hvilket allerede er reguleret i det nye direktiv om det blå EU-kort. En EU-politik, der regulerer migrantarbejderes indrejse og behandling, er helt afgørende for at sikre en god balance mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft, som på nuværende tidspunkt er særligt skæv, især for visse socialt vigtige funktioner som dem i pleje- og sundhedssektoren;

| 23. | minder om, at kunstnerisk talent også bør medtænkes. Kunstnerisk talent er ikke omfattet af de efterspurgte faggrupper, men kan berige værtslandets kultur og skabe den kulturelle udveksling, som er en del af den historie, vi er stolte af; |
| --- | --- |

23.

minder om, at kunstnerisk talent også bør medtænkes. Kunstnerisk talent er ikke omfattet af de efterspurgte faggrupper, men kan berige værtslandets kultur og skabe den kulturelle udveksling, som er en del af den historie, vi er stolte af;

| 24. | anbefaler, at der gennemføres langsigtede politikker, som ikke kun handler om sikkerhedsdrevne foranstaltninger ved at fremme en bedre inklusion og samtidig tackle de underliggende årsager til migration; |
| --- | --- |

24.

anbefaler, at der gennemføres langsigtede politikker, som ikke kun handler om sikkerhedsdrevne foranstaltninger ved at fremme en bedre inklusion og samtidig tackle de underliggende årsager til migration;

| 25. | opfordrer til fremme af iværksætteri ved at skabe flere muligheder for migration til EU med henblik på at etablere virksomheder og startups og ved at gøre det nemmere for tredjelandsstatsborgere at få tilladelse til at etablere virksomhed. Udvalget peger på de lokale og regionale myndigheders muligheder for at yde vejledning til nyankomne og sætte dem i forbindelse med lokale virksomheder og på behovet for vedvarende støtte til den type initiativer med EU-midler; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til fremme af iværksætteri ved at skabe flere muligheder for migration til EU med henblik på at etablere virksomheder og startups og ved at gøre det nemmere for tredjelandsstatsborgere at få tilladelse til at etablere virksomhed. Udvalget peger på de lokale og regionale myndigheders muligheder for at yde vejledning til nyankomne og sætte dem i forbindelse med lokale virksomheder og på behovet for vedvarende støtte til den type initiativer med EU-midler;

| 26. | understreger behovet for at fremme en kultur af tolerance ved at øge den interkulturelle bevidsthed og opbygge en fælles følelse af at høre til; |
| --- | --- |

26.

understreger behovet for at fremme en kultur af tolerance ved at øge den interkulturelle bevidsthed og opbygge en fælles følelse af at høre til;

| 27. | foreslår en styrkelse af fleraktørstyringen af migration med støtte til større samarbejde mellem regionale myndigheder og civilsamfundet om forvaltning af migration, diversitet og inklusion, udvidet dialog og udbygget samarbejde om migration og anlæggelse af en egentlig integreret tilgang til at håndtere alle aspekter heraf med fuld respekt for menneskerettighederne. |
| --- | --- |

27.

foreslår en styrkelse af fleraktørstyringen af migration med støtte til større samarbejde mellem regionale myndigheder og civilsamfundet om forvaltning af migration, diversitet og inklusion, udvidet dialog og udbygget samarbejde om migration og anlæggelse af en egentlig integreret tilgang til at håndtere alle aspekter heraf med fuld respekt for menneskerettighederne.

Bruxelles, den 30. november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/74

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Reform af ordningen for geografiske betegnelser

(2023/C 79/11)

| Ordfører: | Karine GLOANEC-MAURIN (FR/PES), Viceborgmester i den nye kommune Couëtron-au-Perche |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den Europæiske Unions geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter og kvalitetsordninger for landbrugsprodukter, om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013, (EU) 2017/1001 og (EU) 2019/787 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1151/2012
  COM(2022) 134 final |

Ordfører:

Karine GLOANEC-MAURIN (FR/PES), Viceborgmester i den nye kommune Couëtron-au-Perche

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den Europæiske Unions geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter og kvalitetsordninger for landbrugsprodukter, om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013, (EU) 2017/1001 og (EU) 2019/787 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1151/2012

COM(2022) 134 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den Europæiske Unions geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter og kvalitetsordninger for landbrugsprodukter, om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013, (EU) 2017/1001 og (EU) 2019/787 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1151/2012

COM(2022) 134 final

Anbefalet ændring 1

Ny betragtning efter betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | I sin meddelelse af 30. juni 2021»En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« tildelte Kommissionen de geografiske betegnelser en rolle blandt flagskibsinitiativerne til støtte for fremgangsrige landdistrikter som følge af deres bidrag til den økonomiske diversificering af landdistrikterne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I sin meddelelse af 30. juni 2021»En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« tildelte Kommissionen de geografiske betegnelser en rolle blandt flagskibsinitiativerne til støtte for fremgangsrige landdistrikter som følge af deres bidrag til den økonomiske diversificering af landdistrikterne.

Begrundelse

De geografiske betegnelser bidrager, takket være deres mange positive følgevirkninger, til bæredygtig vækst i landdistrikterne.

Anbefalet ændring 2

Ny betragtning efter betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Der bør tages højde for de ændringer, der blev indført i Unionens ordning for geografiske betegnelser med forordning (EU) 2021/2117 i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Der bør tages højde for de ændringer, der blev indført i Unionens ordning for geografiske betegnelser med forordning (EU) 2021/2117 i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik.

Begrundelse

Der skal sikres sammenhæng med fremskridtene som følge af forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1), som led i den seneste fælles landbrugspolitik.

Anbefalet ændring 3

Ny betragtning efter betragtning 11

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | EU's kvalitetspolitik er en offentlig politik, som hænger sammen med produktionen af offentlige goder, og dens bidrag til omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem bør vurderes ud fra dette perspektiv ved hjælp af en helhedsorienteret og flerdimensionel tilgang, som omfatter miljømæssig, økonomisk og sociokulturel bæredygtighed. De geografiske betegnelser er værktøjer, som kan bidrage til en bæredygtig udvikling i landdistrikterne, diversificering af økonomien i landdistrikterne, beskyttelse af beskæftigelsen og de små og mellemstore virksomheder, forebyggelse af affolkning, bevarelse af den kulturelle og samfundsøkonomiske mangfoldighed, beskyttelse af landskabet i landdistrikterne, bæredygtig forvaltning og reproduktion af naturressourcerne, bevarelse af biodiversiteten, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og sporbarhed takket være de mekanismer, der indgår i produktets varespecifikation. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EU's kvalitetspolitik er en offentlig politik, som hænger sammen med produktionen af offentlige goder, og dens bidrag til omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem bør vurderes ud fra dette perspektiv ved hjælp af en helhedsorienteret og flerdimensionel tilgang, som omfatter miljømæssig, økonomisk og sociokulturel bæredygtighed. De geografiske betegnelser er værktøjer, som kan bidrage til en bæredygtig udvikling i landdistrikterne, diversificering af økonomien i landdistrikterne, beskyttelse af beskæftigelsen og de små og mellemstore virksomheder, forebyggelse af affolkning, bevarelse af den kulturelle og samfundsøkonomiske mangfoldighed, beskyttelse af landskabet i landdistrikterne, bæredygtig forvaltning og reproduktion af naturressourcerne, bevarelse af biodiversiteten, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og sporbarhed takket være de mekanismer, der indgår i produktets varespecifikation.

Begrundelse

Det er vigtigt at anerkende det bidrag, som de geografiske betegnelser yder til den miljømæssige, økonomiske og sociokulturelle bæredygtighed som følge af deres tilknytning til området.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (12) | For at bidrage til omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem og imødekomme samfundets krav om bæredygtige, miljø- og klimavenlige produktionsmetoder, der sikrer dyrevelfærd, ressourceeffektive, socialt og etisk ansvarlige produktionsmetoder, bør producenter af geografiske betegnelser tilskyndes til at
  overholde bæredygtighedsnormer
  ,
  der er strengere end de obligatoriske, og
  som
  er mere vidtgående
  ,
  end hvad god praksis foreskriver
  . Sådanne særlige
  krav
  skal kunne angives i varespecifikationen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(12)

For at bidrage til omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem og imødekomme samfundets krav om bæredygtige, miljø- og klimavenlige produktionsmetoder, der sikrer dyrevelfærd, ressourceeffektive, socialt og etisk ansvarlige produktionsmetoder, bør producenter af geografiske betegnelser tilskyndes til at
  overholde bæredygtighedsnormer
  ,
  der er strengere end de obligatoriske, og
  som
  er mere vidtgående
  ,
  end hvad god praksis foreskriver
  . Sådanne særlige
  krav
  skal kunne angives i varespecifikationen.

| (12) | For at bidrage til omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem og imødekomme samfundets krav om bæredygtige, miljø- og klimavenlige produktionsmetoder, der sikrer dyrevelfærd, ressourceeffektive, socialt og etisk ansvarlige produktionsmetoder, bør producenter af geografiske betegnelser tilskyndes til at
  indgå aftaler om bæredygtighedstilsagn, som bidrager til at nå mål om miljømæssig, økonomisk og sociokulturel bæredygtighed
  . Sådanne særlige
  tilsagn
  skal kunne angives i varespecifikationen. |
| --- | --- |

(12)

For at bidrage til omstillingen til et bæredygtigt fødevaresystem og imødekomme samfundets krav om bæredygtige, miljø- og klimavenlige produktionsmetoder, der sikrer dyrevelfærd, ressourceeffektive, socialt og etisk ansvarlige produktionsmetoder, bør producenter af geografiske betegnelser tilskyndes til at
  indgå aftaler om bæredygtighedstilsagn, som bidrager til at nå mål om miljømæssig, økonomisk og sociokulturel bæredygtighed
  . Sådanne særlige
  tilsagn
  skal kunne angives i varespecifikationen.

Begrundelse

Der findes ikke nogen definition af »bæredygtighedsnormer«, som skal overholdes. Det er således vigtigt at anvende den samme terminologi som i artikel 12, der omhandler bæredygtighedstilsagn.

Anbefalet ændring 5

Ny betragtning efter betragtning 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Bæredygtighedstilsagn bør bidrage til et eller flere af følgende miljømæssige, økonomiske og sociokulturelle mål: |
| | 1. | Miljømæssige mål, herunder:








  — | modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne, herunder energieffektivitet og begrænsning af vandforbruget |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Bæredygtighedstilsagn bør bidrage til et eller flere af følgende miljømæssige, økonomiske og sociokulturelle mål:

1.

Miljømæssige mål, herunder:

—

modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne, herunder energieffektivitet og begrænsning af vandforbruget

| — | bevarelse og bæredygtig udnyttelse af jord, landskaber og naturressourcer |
| --- | --- |

—

bevarelse og bæredygtig udnyttelse af jord, landskaber og naturressourcer

| — | bevarelse af den biokulturelle mangfoldighed og af sjældne frø, lokale racer og plantesorter |
| --- | --- |

—

bevarelse af den biokulturelle mangfoldighed og af sjældne frø, lokale racer og plantesorter

| — | forvaltning og beskyttelse af dyrs sundhed og velfærd |
| --- | --- |

—

forvaltning og beskyttelse af dyrs sundhed og velfærd

| — | omstilling til en cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

—

omstilling til en cirkulær økonomi.

| 2. | Økonomiske mål, herunder:








  — | sikring af en rimelig indkomst og af modstandsdygtighed for producenter af produkter med geografiske betegnelser |
| --- | --- | --- |

2.

Økonomiske mål, herunder:

—

sikring af en rimelig indkomst og af modstandsdygtighed for producenter af produkter med geografiske betegnelser

| — | forbedring af den økonomiske værdi af produkter med geografiske betegnelser og omfordeling af værdiforøgelsen |
| --- | --- |

—

forbedring af den økonomiske værdi af produkter med geografiske betegnelser og omfordeling af værdiforøgelsen

| — | bidrag til diversificering af økonomien i landdistrikterne |
| --- | --- |

—

bidrag til diversificering af økonomien i landdistrikterne

| — | bevarelse af landbrugsstrukturen og den lokale udvikling, herunder beskæftigelsen i landbruget. |
| --- | --- |

—

bevarelse af landbrugsstrukturen og den lokale udvikling, herunder beskæftigelsen i landbruget.

| 3. | Sociokulturelle mål, herunder:








  — | tiltrækning af og støtte til unge og nye producenter af produkter med geografiske betegnelser og fremme af overførslen af knowhow og kultur mellem generationerne |
| --- | --- | --- |

3.

Sociokulturelle mål, herunder:

—

tiltrækning af og støtte til unge og nye producenter af produkter med geografiske betegnelser og fremme af overførslen af knowhow og kultur mellem generationerne

| — | bidrag til beskyttelse af landdistrikternes identitet og den kulturelle og gastronomiske arv |
| --- | --- |

—

bidrag til beskyttelse af landdistrikternes identitet og den kulturelle og gastronomiske arv

| — | fremme af undervisning i emner vedrørende kvalitetsordningen, fødevaresikkerhed og en afbalanceret og varieret kost |
| --- | --- |

—

fremme af undervisning i emner vedrørende kvalitetsordningen, fødevaresikkerhed og en afbalanceret og varieret kost

| — | bedre koordinering mellem producenterne takket være mere effektive forvaltningsværktøjer. |
| --- | --- |

—

bedre koordinering mellem producenterne takket være mere effektive forvaltningsværktøjer.

Begrundelse

Efter betragtning 12 er det vigtigt at indføre en definition af begrebet bæredygtighedstilsagn og minde om, at det omfatter tre aspekter, nemlig det økonomiske, det sociale og det miljømæssige aspekt.

Anbefalet ændring 6

Ny betragtning efter betragtning 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | For at gøre de lokale og regionale fødevareproduktionssystemer mere bæredygtige og bidrage til en varieret og afbalanceret bæredygtig kost bør de geografiske betegnelser indgå i de obligatoriske minimumskriterier for bæredygtige offentlige fødevaremarkeder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at gøre de lokale og regionale fødevareproduktionssystemer mere bæredygtige og bidrage til en varieret og afbalanceret bæredygtig kost bør de geografiske betegnelser indgå i de obligatoriske minimumskriterier for bæredygtige offentlige fødevaremarkeder.

Begrundelse

Som anbefalet i en undersøgelse foretaget af Det Europæiske Regionsudvalg (1) bør der tilskyndes til inddragelse af bæredygtige fødevarer, herunder BOB- og BGB-produkter.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (39) | Procedurerne for registrering, ændring og annullering af geografiske betegnelser, herunder gennemgangen og indsigelsesproceduren, bør gennemføres på den mest effektive måde. Dette kan opnås ved hjælp af bistand fra Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) ved gennemgangen af ansøgninger. Selv om en delvis outsourcing til EUIPO er blevet overvejet, vil Kommissionen fortsat være ansvarlig for registrering, ændring og annullering på grund af den tætte forbindelse til den fælles landbrugspolitik og den ekspertise, der er nødvendig for at sikre, at de særlige forhold, der gør sig gældende for vin, spiritus og landbrugsprodukter, vurderes på passende vis. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(39)

Procedurerne for registrering, ændring og annullering af geografiske betegnelser, herunder gennemgangen og indsigelsesproceduren, bør gennemføres på den mest effektive måde. Dette kan opnås ved hjælp af bistand fra Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) ved gennemgangen af ansøgninger. Selv om en delvis outsourcing til EUIPO er blevet overvejet, vil Kommissionen fortsat være ansvarlig for registrering, ændring og annullering på grund af den tætte forbindelse til den fælles landbrugspolitik og den ekspertise, der er nødvendig for at sikre, at de særlige forhold, der gør sig gældende for vin, spiritus og landbrugsprodukter, vurderes på passende vis.

| (39) | Procedurerne for registrering, ændring og annullering af geografiske betegnelser, herunder gennemgangen og indsigelsesproceduren, bør gennemføres på den mest effektive måde. Dette kan opnås ved hjælp af bistand fra Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) ved gennemgangen af ansøgninger
  inden for kontorets kompetenceområde vedrørende aspekter af intellektuel ejendomsret
  .
  Inddragelsen af EUIPO må ikke føre til for omfangsrige procedurer eller forlængelse af disses varighed
  . Selv om en delvis outsourcing til EUIPO er blevet overvejet, vil Kommissionen fortsat være ansvarlig for registrering, ændring og annullering på grund af den tætte forbindelse til den fælles landbrugspolitik og den ekspertise, der er nødvendig for at sikre, at de særlige forhold, der gør sig gældende for vin, spiritus og landbrugsprodukter, vurderes på passende vis. |
| --- | --- |

(39)

Procedurerne for registrering, ændring og annullering af geografiske betegnelser, herunder gennemgangen og indsigelsesproceduren, bør gennemføres på den mest effektive måde. Dette kan opnås ved hjælp af bistand fra Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) ved gennemgangen af ansøgninger
  inden for kontorets kompetenceområde vedrørende aspekter af intellektuel ejendomsret
  .
  Inddragelsen af EUIPO må ikke føre til for omfangsrige procedurer eller forlængelse af disses varighed
  . Selv om en delvis outsourcing til EUIPO er blevet overvejet, vil Kommissionen fortsat være ansvarlig for registrering, ændring og annullering på grund af den tætte forbindelse til den fælles landbrugspolitik og den ekspertise, der er nødvendig for at sikre, at de særlige forhold, der gør sig gældende for vin, spiritus og landbrugsprodukter, vurderes på passende vis.

Begrundelse

De geografiske betegnelser er mere end intellektuelle ejendomsrettigheder. I lyset af deres tætte sammenhæng med politikken for udvikling af landdistrikterne bør de geografiske betegnelser ikke behandles som varemærker. Forslaget til forordning bør således præcisere, at den tekniske bistand fra EUIPO kun skal omfatte gennemgang af aspekter, der henhører under kontorets kompetenceområde, dvs. intellektuel ejendomsret.

Anbefalet ændring 8

Ny betragtning efter betragtning 39

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | EUIPO vil bidrage til driften af Unionens ordning for geografiske betegnelser ved at stille sin ekspertise inden for intellektuel ejendomsret til rådighed, også i forbindelse med varetagelse af opgaver vedrørende beskyttelse af geografiske betegnelser, herunder på internettet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EUIPO vil bidrage til driften af Unionens ordning for geografiske betegnelser ved at stille sin ekspertise inden for intellektuel ejendomsret til rådighed, også i forbindelse med varetagelse af opgaver vedrørende beskyttelse af geografiske betegnelser, herunder på internettet.

Begrundelse

EUIPO's tekniske ekspertise inden for intellektuel ejendomsret og kontorets ressourcer vil kunne yde et uvurderligt bidrag til at styrke beskyttelsen af de geografiske betegnelser. EUIPO vil således kunne supplere GD AGRI's kompetencer inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne med ekspertise inden for intellektuelle ejendomsrettigheder.

Anbefalet ændring 9

Ny betragtning efter betragtning 39

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Tydelige frister og hurtigere procedurer for ændring af varespecifikationer som følge af opdelingen mellem EU-ændringer og standardændringer vil bidrage til at øge ordningens effektivitet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Tydelige frister og hurtigere procedurer for ændring af varespecifikationer som følge af opdelingen mellem EU-ændringer og standardændringer vil bidrage til at øge ordningens effektivitet.

Begrundelse

Forenklingen af procedurerne for ændring af varespecifikationer, der blev vedtaget i december 2021, vil gøre det muligt at mindske den administrative byrde. Det er vigtigt, eftersom ændring af varespecifikationer i høj grad påvirker vedtagelsen af justeringer af produktionsprocessen.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 56

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (56) | For at supplere og ændre visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen for så vidt angår
  fastlæggelse af bæredygtighedsnormer og fastlæggelse af kriterier for anerkendelse af eksisterende bæredygtighedsnormer;
  præcisering eller tilføjelse af oplysninger, der skal gives som en del af de ledsagende oplysninger overdragelse til EUIPO af opgaverne vedrørende
  gennemgang med henblik på indsigelse og indsigelsesproceduren,
  driften af registret, offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation,
  høring i forbindelse med annulleringsproceduren,
  oprettelse og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn, gennemgang af tredjelandes geografiske betegnelser, bortset fra geografiske betegnelser i henhold til Genèveaftalen om Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der foreslås til beskyttelse i henhold til internationale forhandlinger eller internationale aftaler; fastlæggelse af passende kriterier for overvågning af EUIPO's performance ved udførelsen af de opgaver, det har fået pålagt at udføre;
  fastsættelse af supplerende regler for anvendelsen af geografiske betegnelser med henblik på angivelse af ingredienser i forarbejdede produkter; fastsættelse af supplerende regler til bestemmelse af, hvorvidt udtryk har status artsbetegnelser;
  vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår foderstoffets oprindelse i forbindelse med en oprindelsesbetegnelse; vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår slagtning af levende dyr eller råvarernes oprindelse; fastlæggelse af regler for anvendelsen af en plantesortsbetegnelse eller en dyreracebetegnelse; fastsættelse af regler, som begrænser oplysningerne i varespecifikationen for geografiske betegnelser og garanterede traditionelle specialiteter; nærmere præcisering af kriterierne for at være berettiget til registrering for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler med henblik på at fastsætte passende certificerings- og akkrediteringsprocedurer, der skal finde anvendelse for produktcertificeringsorganer; fastsættelse af supplerende regler med henblik på en nærmere præcisering af beskyttelsen af garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på bestemmelse af, hvorvidt udtryk har status som artsbetegnelse, betingelser for anvendelse af plantesortsbetegnelser og dyreracebetegnelser og vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder; fastlæggelse af supplerende regler for fælles ansøgninger, der vedrører mere end ét nationalt område, og supplering af reglerne for ansøgningsproceduren for garanterede traditionelle specialiteter; supplering af reglerne for indsigelsesproceduren for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på at fastsætte detaljerede procedurer og frister; om supplerende regler angående proceduren for ansøgning om ændring for garanterede traditionelle specialiteter; om supplerende regler angående annulleringsprocessen for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af nærmere bestemmelser for kriterierne for fakultative kvalitetsudtryk; forbeholdelse af et supplerende fakultativt kvalitetsudtryk og fastsættelse af betingelserne for dets anvendelse; fastsættelse af undtagelser fra anvendelsen af udtrykket »bjergprodukt«, og fastsættelse af produktionsmetoder og andre kriterier, der er relevante for anvendelsen af det fakultative kvalitetsudtryk, navnlig fastsættelse af betingelserne for, hvornår råvarer eller foderstoffer må komme fra områder uden for bjergområderne; Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i de af Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(56)

For at supplere og ændre visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen for så vidt angår
  fastlæggelse af bæredygtighedsnormer og fastlæggelse af kriterier for anerkendelse af eksisterende bæredygtighedsnormer;
  præcisering eller tilføjelse af oplysninger, der skal gives som en del af de ledsagende oplysninger overdragelse til EUIPO af opgaverne vedrørende
  gennemgang med henblik på indsigelse og indsigelsesproceduren,
  driften af registret, offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation,
  høring i forbindelse med annulleringsproceduren,
  oprettelse og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn, gennemgang af tredjelandes geografiske betegnelser, bortset fra geografiske betegnelser i henhold til Genèveaftalen om Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der foreslås til beskyttelse i henhold til internationale forhandlinger eller internationale aftaler; fastlæggelse af passende kriterier for overvågning af EUIPO's performance ved udførelsen af de opgaver, det har fået pålagt at udføre;
  fastsættelse af supplerende regler for anvendelsen af geografiske betegnelser med henblik på angivelse af ingredienser i forarbejdede produkter; fastsættelse af supplerende regler til bestemmelse af, hvorvidt udtryk har status artsbetegnelser;
  vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår foderstoffets oprindelse i forbindelse med en oprindelsesbetegnelse; vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår slagtning af levende dyr eller råvarernes oprindelse; fastlæggelse af regler for anvendelsen af en plantesortsbetegnelse eller en dyreracebetegnelse; fastsættelse af regler, som begrænser oplysningerne i varespecifikationen for geografiske betegnelser og garanterede traditionelle specialiteter; nærmere præcisering af kriterierne for at være berettiget til registrering for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler med henblik på at fastsætte passende certificerings- og akkrediteringsprocedurer, der skal finde anvendelse for produktcertificeringsorganer; fastsættelse af supplerende regler med henblik på en nærmere præcisering af beskyttelsen af garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på bestemmelse af, hvorvidt udtryk har status som artsbetegnelse, betingelser for anvendelse af plantesortsbetegnelser og dyreracebetegnelser og vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder; fastlæggelse af supplerende regler for fælles ansøgninger, der vedrører mere end ét nationalt område, og supplering af reglerne for ansøgningsproceduren for garanterede traditionelle specialiteter; supplering af reglerne for indsigelsesproceduren for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på at fastsætte detaljerede procedurer og frister; om supplerende regler angående proceduren for ansøgning om ændring for garanterede traditionelle specialiteter; om supplerende regler angående annulleringsprocessen for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af nærmere bestemmelser for kriterierne for fakultative kvalitetsudtryk; forbeholdelse af et supplerende fakultativt kvalitetsudtryk og fastsættelse af betingelserne for dets anvendelse; fastsættelse af undtagelser fra anvendelsen af udtrykket »bjergprodukt«, og fastsættelse af produktionsmetoder og andre kriterier, der er relevante for anvendelsen af det fakultative kvalitetsudtryk, navnlig fastsættelse af betingelserne for, hvornår råvarer eller foderstoffer må komme fra områder uden for bjergområderne; Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i de af Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter.

| (56) | For at supplere og ændre visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen for så vidt angår præcisering eller tilføjelse af oplysninger, der skal gives som en del af de ledsagende oplysninger overdragelse til EUIPO af opgaverne vedrørende driften af registret, offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation, oprettelse og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn, gennemgang af tredjelandes geografiske betegnelser, bortset fra geografiske betegnelser i henhold til Genèveaftalen om Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der foreslås til beskyttelse i henhold til internationale forhandlinger eller internationale aftaler; fastlæggelse af passende kriterier for overvågning af EUIPO's performance ved udførelsen af de opgaver, det har fået pålagt at udføre; vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår foderstoffets oprindelse i forbindelse med en oprindelsesbetegnelse; vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår slagtning af levende dyr eller råvarernes oprindelse; fastlæggelse af regler for anvendelsen af en plantesortsbetegnelse eller en dyreracebetegnelse; fastsættelse af regler, som begrænser oplysningerne i varespecifikationen for geografiske betegnelser og garanterede traditionelle specialiteter; nærmere præcisering af kriterierne for at være berettiget til registrering for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler med henblik på at fastsætte passende certificerings- og akkrediteringsprocedurer, der skal finde anvendelse for produktcertificeringsorganer; fastsættelse af supplerende regler med henblik på en nærmere præcisering af beskyttelsen af garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på bestemmelse af, hvorvidt udtryk har status som artsbetegnelse, betingelser for anvendelse af plantesortsbetegnelser og dyreracebetegnelser og vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder; fastlæggelse af supplerende regler for fælles ansøgninger, der vedrører mere end ét nationalt område, og supplering af reglerne for ansøgningsproceduren for garanterede traditionelle specialiteter; supplering af reglerne for indsigelsesproceduren for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på at fastsætte detaljerede procedurer og frister; om supplerende regler angående proceduren for ansøgning om ændring for garanterede traditionelle specialiteter; om supplerende regler angående annulleringsprocessen for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af nærmere bestemmelser for kriterierne for fakultative kvalitetsudtryk; forbeholdelse af et supplerende fakultativt kvalitetsudtryk og fastsættelse af betingelserne for dets anvendelse; fastsættelse af undtagelser fra anvendelsen af udtrykket »bjergprodukt«, og fastsættelse af produktionsmetoder og andre kriterier, der er relevante for anvendelsen af det fakultative kvalitetsudtryk, navnlig fastsættelse af betingelserne for, hvornår råvarer eller foderstoffer må komme fra områder uden for bjergområderne; Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i de af Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(56)

For at supplere og ændre visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen for så vidt angår præcisering eller tilføjelse af oplysninger, der skal gives som en del af de ledsagende oplysninger overdragelse til EUIPO af opgaverne vedrørende driften af registret, offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation, oprettelse og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn, gennemgang af tredjelandes geografiske betegnelser, bortset fra geografiske betegnelser i henhold til Genèveaftalen om Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der foreslås til beskyttelse i henhold til internationale forhandlinger eller internationale aftaler; fastlæggelse af passende kriterier for overvågning af EUIPO's performance ved udførelsen af de opgaver, det har fået pålagt at udføre; vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår foderstoffets oprindelse i forbindelse med en oprindelsesbetegnelse; vedtagelse af restriktive bestemmelser og undtagelsesbestemmelser for så vidt angår slagtning af levende dyr eller råvarernes oprindelse; fastlæggelse af regler for anvendelsen af en plantesortsbetegnelse eller en dyreracebetegnelse; fastsættelse af regler, som begrænser oplysningerne i varespecifikationen for geografiske betegnelser og garanterede traditionelle specialiteter; nærmere præcisering af kriterierne for at være berettiget til registrering for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler med henblik på at fastsætte passende certificerings- og akkrediteringsprocedurer, der skal finde anvendelse for produktcertificeringsorganer; fastsættelse af supplerende regler med henblik på en nærmere præcisering af beskyttelsen af garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af supplerende regler for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på bestemmelse af, hvorvidt udtryk har status som artsbetegnelse, betingelser for anvendelse af plantesortsbetegnelser og dyreracebetegnelser og vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder; fastlæggelse af supplerende regler for fælles ansøgninger, der vedrører mere end ét nationalt område, og supplering af reglerne for ansøgningsproceduren for garanterede traditionelle specialiteter; supplering af reglerne for indsigelsesproceduren for garanterede traditionelle specialiteter med henblik på at fastsætte detaljerede procedurer og frister; om supplerende regler angående proceduren for ansøgning om ændring for garanterede traditionelle specialiteter; om supplerende regler angående annulleringsprocessen for garanterede traditionelle specialiteter; fastsættelse af nærmere bestemmelser for kriterierne for fakultative kvalitetsudtryk; forbeholdelse af et supplerende fakultativt kvalitetsudtryk og fastsættelse af betingelserne for dets anvendelse; fastsættelse af undtagelser fra anvendelsen af udtrykket »bjergprodukt«, og fastsættelse af produktionsmetoder og andre kriterier, der er relevante for anvendelsen af det fakultative kvalitetsudtryk, navnlig fastsættelse af betingelserne for, hvornår råvarer eller foderstoffer må komme fra områder uden for bjergområderne; Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i de af Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter.

Begrundelse

Det er vigtigt, at visse afgørende elementer af ordningen fastlægges i forordningen og ikke ved delegerede retsakter.

Anbefalet ændring 11

Artikel 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I denne forordning forstås ved:






  g) | »artsbetegnelse«:








  i) | en produktbetegnelse, der, selv om den henviser til det sted, den region eller det land, hvor produktet oprindelig blev produceret eller markedsført, er blevet den almindelige betegnelse for produktet i Unionen
  og |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I denne forordning forstås ved:

g)

»artsbetegnelse«:

i)

en produktbetegnelse, der, selv om den henviser til det sted, den region eller det land, hvor produktet oprindelig blev produceret eller markedsført, er blevet den almindelige betegnelse for produktet i Unionen
  og

| ii) | en fællesbetegnelse, der beskriver typer af produkter, produktegenskaber eller andre udtryk, der ikke henviser til et bestemt produkt |
| --- | --- |

ii)

en fællesbetegnelse, der beskriver typer af produkter, produktegenskaber eller andre udtryk, der ikke henviser til et bestemt produkt

I denne forordning forstås ved:

| g) | »artsbetegnelse«:
  en produktbetegnelse, der, selv om den henviser til det sted, den region eller det land, hvor produktet oprindelig blev produceret eller markedsført, er blevet den almindelige betegnelse for produktet i Unionen |
| --- | --- |

g)

»artsbetegnelse«:

en produktbetegnelse, der, selv om den henviser til det sted, den region eller det land, hvor produktet oprindelig blev produceret eller markedsført, er blevet den almindelige betegnelse for produktet i Unionen

Begrundelse

Litra g), nr. ii), tilføjer en ny bestemmelse til definitionen af »artsbetegnelse«. Dette spørgsmål bør overlades til domstolene.

Anbefalet ændring 12

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Foranstaltningerne i denne forordning har til formål at støtte landbrugs- og forarbejdningsaktiviteter og produktionsmetoder, der er forbundet med produkter af høj kvalitet, hvilket bidrager til at nå målene i politikken for udvikling af landdistrikterne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.
     
  Foranstaltningerne i denne forordning har til formål at støtte landbrugs- og forarbejdningsaktiviteter og produktionsmetoder, der er forbundet med produkter af høj kvalitet, hvilket bidrager til at nå målene i politikken for udvikling af landdistrikterne.

Begrundelse

Begrundelse

EU's geografiske betegnelser spiller en vigtig rolle i bevarelsen af den økonomiske og sociale aktivitet i landdistrikterne og er således afgørende for at bevare den territoriale ligevægt på regionalt niveau. Kommissionen har selv anerkendt de geografiske betegnelser som en væsentlig drivkraft bag vækst i landdistrikterne, og der bør således genindføres en henvisning til de geografiske betegnelser som redskaber, der bidrager til udvikling af landdistrikterne.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Artikel 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   I dette afsnit fastsættes bestemmelser om en fælles og eksklusiv ordning for beskyttelse af geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter, der har karakteristika, egenskaber og omdømme, der er knyttet til produktionsstedet, hvorved følgende sikres: | 1.   I dette afsnit fastsættes bestemmelser om en fælles og eksklusiv ordning for beskyttelse af geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter, der har karakteristika, egenskaber og omdømme, der er knyttet til produktionsstedet, hvorved følgende sikres: |
| a) | Producenter, der handler i fællesskab, har de nødvendige beføjelser og ansvarsområder til at forvalte deres geografiske betegnelse, herunder til at imødekomme samfundets efterspørgsel efter produkter, der hidrører fra bæredygtig produktion i dens tre dimensioner af økonomisk, social og samfundsmæssig værdi, og til at operere på markedet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   I dette afsnit fastsættes bestemmelser om en fælles og eksklusiv ordning for beskyttelse af geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter, der har karakteristika, egenskaber og omdømme, der er knyttet til produktionsstedet, hvorved følgende sikres:

1.   I dette afsnit fastsættes bestemmelser om en fælles og eksklusiv ordning for beskyttelse af geografiske betegnelser for vin, spiritus og landbrugsprodukter, der har karakteristika, egenskaber og omdømme, der er knyttet til produktionsstedet, hvorved følgende sikres:

a)

Producenter, der handler i fællesskab, har de nødvendige beføjelser og ansvarsområder til at forvalte deres geografiske betegnelse, herunder til at imødekomme samfundets efterspørgsel efter produkter, der hidrører fra bæredygtig produktion i dens tre dimensioner af økonomisk, social og samfundsmæssig værdi, og til at operere på markedet

| a) | Producenter, der handler i fællesskab, har de nødvendige beføjelser og ansvarsområder til at forvalte deres geografiske betegnelse, herunder til at
  skabe værdi og
  imødekomme samfundets efterspørgsel efter produkter, der hidrører fra bæredygtig produktion i dens tre dimensioner af økonomisk, social og samfundsmæssig værdi, og til at operere på markedet |
| --- | --- |

a)

Producenter, der handler i fællesskab, har de nødvendige beføjelser og ansvarsområder til at forvalte deres geografiske betegnelse, herunder til at
  skabe værdi og
  imødekomme samfundets efterspørgsel efter produkter, der hidrører fra bæredygtig produktion i dens tre dimensioner af økonomisk, social og samfundsmæssig værdi, og til at operere på markedet

skabe værdi og

| b) | redelig konkurrence for producenterne i afsætningskæden |
| --- | --- |

b)

redelig konkurrence for producenterne i afsætningskæden

| b) | redelig konkurrence for producenterne i afsætningskæden |
| --- | --- |

b)

redelig konkurrence for producenterne i afsætningskæden

| c) | forbrugerne gives pålidelige oplysninger og en garanti for sådanne produkters ægthed og kan let identificere produkterne på markedet, herunder inden for elektronisk handel |
| --- | --- |

c)

forbrugerne gives pålidelige oplysninger og en garanti for sådanne produkters ægthed og kan let identificere produkterne på markedet, herunder inden for elektronisk handel

| c) | Forbrugerne gives pålidelige oplysninger og en garanti for sådanne produkters ægthed og kan let identificere produkterne på markedet, herunder inden for
  domænenavnssystemet og inden for
  elektronisk handel |
| --- | --- |

c)

Forbrugerne gives pålidelige oplysninger og en garanti for sådanne produkters ægthed og kan let identificere produkterne på markedet, herunder inden for
  domænenavnssystemet og inden for
  elektronisk handel

domænenavnssystemet og inden for

| d) | En effektiv registrering af geografiske betegnelser under hensyntagen til passende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
  og |
| --- | --- |

d)

En effektiv registrering af geografiske betegnelser under hensyntagen til passende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
  og

og

| d) | En effektiv registrering af geografiske betegnelser under hensyntagen til passende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
  i det indre marked og Unionens digitale indre marked |
| --- | --- |

d)

En effektiv registrering af geografiske betegnelser under hensyntagen til passende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
  i det indre marked og Unionens digitale indre marked

i det indre marked og Unionens digitale indre marked

| e) | Effektiv håndhævelse og markedsføring i hele Unionen og inden for elektronisk handel, som sikrer det indre markeds integritet. |
| --- | --- |

e)

Effektiv håndhævelse og markedsføring i hele Unionen og inden for elektronisk handel, som sikrer det indre markeds integritet.

| e) | Effektiv håndhævelse og markedsføring i hele Unionen
  samt inden for domænenavnssystemet
  og inden for elektronisk handel, som sikrer det indre markeds integritet |
| --- | --- |

e)

Effektiv håndhævelse og markedsføring i hele Unionen
  samt inden for domænenavnssystemet
  og inden for elektronisk handel, som sikrer det indre markeds integritet

samt inden for domænenavnssystemet

| f) | Deling af værdiforøgelsen af produkter med geografiske betegnelser i hele værdikæden, således at producenterne kan stabilisere deres priser og investere i deres produkters kvalitet og omdømme
  . |
| --- | --- |

f)

f)

Deling af værdiforøgelsen af produkter med geografiske betegnelser i hele værdikæden, således at producenterne kan stabilisere deres priser og investere i deres produkters kvalitet og omdømme
  .

Deling af værdiforøgelsen af produkter med geografiske betegnelser i hele værdikæden, således at producenterne kan stabilisere deres priser og investere i deres produkters kvalitet og omdømme

Begrundelse

Begrundelse

Ligesom det blev indført for vin med geografiske betegnelser med artikel 172b i forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, er det nødvendigt at understrege, at geografiske betegnelser skal have til formål at skabe merværdi i hele værdikæden for at forbedre deres kvalitet og omdømme.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   En producentsammenslutning kan beslutte, at der skal overholdes bæredygtighedstilsagn i produktionen af det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse.
  Sådanne tilsagn skal sigte mod at anvende en bæredygtighedsnorm, der er højere end foreskrevet i EU-retten eller national ret og i væsentlige henseender er mere vidtrækkende end god praksis med hensyn til sociale, miljømæssige eller økonomiske tilsagn.
  Sådanne tilsagn skal være konkrete, tage hensyn til eksisterende bæredygtig praksis for produkter, der er tildelt geografiske betegnelser, og kan henvise til eksisterende ordninger for bæredygtighed. | 1.   En producentsammenslutning kan beslutte, at der skal overholdes
  økonomiske, miljømæssige eller samfundsmæssige
  bæredygtighedstilsagn i produktionen af det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse. Sådanne tilsagn skal være konkrete, tage hensyn til eksisterende bæredygtig praksis for produkter, der er tildelt geografiske betegnelser, og kan henvise til eksisterende ordninger for bæredygtighed. |
| 2.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1
  skal
  medtages i varespecifikationen. | 2.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1
  kan
  medtages i varespecifikationen
  og/eller udarbejdes som led i særskilte foranstaltninger
  . |
| 3.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1 berører ikke kravene om overholdelse af hygiejneforskrifter, sikkerhedsnormer og konkurrenceregler. | 3.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1 berører ikke kravene om overholdelse af hygiejneforskrifter, sikkerhedsnormer og konkurrenceregler. |
| 4

  .   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 om definition af standarder for bæredygtighed i de forskellige sektorer og fastlæggelse af kriterier for anerkendelse af eksisterende bæredygtighedsnormer, som producenter af produkter, der er omfattet af geografiske betegnelser, kan overholde. | |
| 5.
     
  Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af en harmoniseret udformning af bæredygtighedstilsagn. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 53, stk. 2. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   En producentsammenslutning kan beslutte, at der skal overholdes bæredygtighedstilsagn i produktionen af det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse.
  Sådanne tilsagn skal sigte mod at anvende en bæredygtighedsnorm, der er højere end foreskrevet i EU-retten eller national ret og i væsentlige henseender er mere vidtrækkende end god praksis med hensyn til sociale, miljømæssige eller økonomiske tilsagn.
  Sådanne tilsagn skal være konkrete, tage hensyn til eksisterende bæredygtig praksis for produkter, der er tildelt geografiske betegnelser, og kan henvise til eksisterende ordninger for bæredygtighed.

1.   En producentsammenslutning kan beslutte, at der skal overholdes
  økonomiske, miljømæssige eller samfundsmæssige
  bæredygtighedstilsagn i produktionen af det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse. Sådanne tilsagn skal være konkrete, tage hensyn til eksisterende bæredygtig praksis for produkter, der er tildelt geografiske betegnelser, og kan henvise til eksisterende ordninger for bæredygtighed.

2.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1
  skal
  medtages i varespecifikationen.

2.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1
  kan
  medtages i varespecifikationen
  og/eller udarbejdes som led i særskilte foranstaltninger
  .

3.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1 berører ikke kravene om overholdelse af hygiejneforskrifter, sikkerhedsnormer og konkurrenceregler.

3.   Bæredygtighedstilsagnene i stk. 1 berører ikke kravene om overholdelse af hygiejneforskrifter, sikkerhedsnormer og konkurrenceregler.

4

  .   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 om definition af standarder for bæredygtighed i de forskellige sektorer og fastlæggelse af kriterier for anerkendelse af eksisterende bæredygtighedsnormer, som producenter af produkter, der er omfattet af geografiske betegnelser, kan overholde.

5.
     
  Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af en harmoniseret udformning af bæredygtighedstilsagn. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 53, stk. 2.

Begrundelse

Begrundelse

Bæredygtighedskriterierne må ikke fastlægges ved delegerede retsakter. De skal præciseres i forordningen, og producentsammenslutningerne skal have mulighed for at vælge at indføre vedtagne bæredygtighedstilsagn i varespecifikationen eller med andre midler.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Artikel 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Gennemgangen
  bør
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  underretter
  Kommissionen skriftligt ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen. | 2.   Gennemgangen
  må
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  skal
  Kommissionen skriftligt
  underrette
  ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Gennemgangen
  bør
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  underretter
  Kommissionen skriftligt ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen.

2.   Gennemgangen
  må
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  skal
  Kommissionen skriftligt
  underrette
  ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen.

Begrundelse

Begrundelse

Den i forordningen fastsatte frist på seks måneder overholdes generelt ikke af Kommissionen, og producenterne eller medlemsstaterne underrettes aldrig om årsagerne til forsinkelsen (selv om forordningen fastsætter denne mulighed). Det skal præciseres, at gennemgangen ikke må tage mere end seks måneder.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler angående overdragelse af de opgaver, der er fastsat i denne artikel, til EUIPO. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler angående overdragelse af de opgaver, der er fastsat i denne artikel, til EUIPO.

Begrundelse

Begrundelse

Det skal fremgå tydeligt, at Kommissionen er ansvarlig for at gennemgå ansøgninger om registrering. For så vidt angår spørgsmål om intellektuel ejendomsret kan Kommissionen regne med teknisk bistand fra EUIPO. Denne fordeling af kompetencer i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder bør imidlertid være klart defineret i lovgivningsforslaget og ikke fastlægges i delegerede retsakter.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 19

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 10.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 om supplerende regler til denne forordning vedrørende detaljerede procedurer og frister for indsigelsesproceduren, for officiel indgivelse af bemærkninger fra nationale myndigheder og personer med en legitim interesse, hvilket ikke vil udløse indsigelsesproceduren, og med regler om overdragelse af de opgaver, der er fastsat i denne artikel, til EUIPO. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

10.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 om supplerende regler til denne forordning vedrørende detaljerede procedurer og frister for indsigelsesproceduren, for officiel indgivelse af bemærkninger fra nationale myndigheder og personer med en legitim interesse, hvilket ikke vil udløse indsigelsesproceduren, og med regler om overdragelse af de opgaver, der er fastsat i denne artikel, til EUIPO.

Begrundelse

Begrundelse

Det bør tydeligt være angivet, at Kommissionen er ansvarlig for indsigelsesproceduren. I tilfælde af overdragelse af opgaver til EUIPO bør disse opgaver være klart definerede i lovgivningsforslaget og ikke fastlægges i delegerede retsakter.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 25

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   En »standardændring« betragtes som en midlertidig ændring, når den vedrører en midlertidig ændring som følge af, at de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger, eller en midlertidig ændring, der er nødvendig på grund af en naturkatastrofe eller ugunstige vejrforhold, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder. | 5.   En »standardændring« betragtes som en midlertidig ændring, når den vedrører en midlertidig ændring som følge af, at de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger, eller en midlertidig ændring, der er nødvendig på grund af en naturkatastrofe eller ugunstige vejrforhold
  eller konsekvenserne af en ekstraordinær geopolitisk begivenhed
  , der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   En »standardændring« betragtes som en midlertidig ændring, når den vedrører en midlertidig ændring som følge af, at de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger, eller en midlertidig ændring, der er nødvendig på grund af en naturkatastrofe eller ugunstige vejrforhold, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder.

5.   En »standardændring« betragtes som en midlertidig ændring, når den vedrører en midlertidig ændring som følge af, at de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger, eller en midlertidig ændring, der er nødvendig på grund af en naturkatastrofe eller ugunstige vejrforhold
  eller konsekvenserne af en ekstraordinær geopolitisk begivenhed
  , der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder.

Begrundelse

Begrundelse

De seneste begivenheder viser, at det vil være hensigtsmæssigt at give mulighed for midlertidige ændringer af varespecifikationer for at tage højde for geopolitiske begivenheder såsom en krig.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 25

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   Hvis en ansøgning om en EU-ændring af varespecifikationen for en registreret geografisk betegnelse også omfatter standardændringer eller midlertidige ændringer, gennemgår Kommissionen kun EU-ændringen. Eventuelle standardændringer eller midlertidige ændringer anses for ikke at være indgivet. Ved gennemgangen af sådanne ansøgninger fokuseres der på de foreslåede EU-ændringer.
  Hvis det er relevant, kan Kommissionen eller den berørte medlemsstat opfordre ansøgeren til at ændre andre dele af varespecifikationen. | 8.   Hvis en ansøgning om en EU-ændring af varespecifikationen for en registreret geografisk betegnelse også omfatter standardændringer eller midlertidige ændringer, gennemgår Kommissionen kun EU-ændringen. Eventuelle standardændringer eller midlertidige ændringer anses for ikke at være indgivet. Ved gennemgangen af sådanne ansøgninger fokuseres der på de foreslåede EU-ændringer.
  Kommissionen bør også undersøge, om EU-ændringen af varespecifikationen for en geografisk betegnelse svækker eventuelle andre eksisterende geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.   Hvis en ansøgning om en EU-ændring af varespecifikationen for en registreret geografisk betegnelse også omfatter standardændringer eller midlertidige ændringer, gennemgår Kommissionen kun EU-ændringen. Eventuelle standardændringer eller midlertidige ændringer anses for ikke at være indgivet. Ved gennemgangen af sådanne ansøgninger fokuseres der på de foreslåede EU-ændringer.
  Hvis det er relevant, kan Kommissionen eller den berørte medlemsstat opfordre ansøgeren til at ændre andre dele af varespecifikationen.

8.   Hvis en ansøgning om en EU-ændring af varespecifikationen for en registreret geografisk betegnelse også omfatter standardændringer eller midlertidige ændringer, gennemgår Kommissionen kun EU-ændringen. Eventuelle standardændringer eller midlertidige ændringer anses for ikke at være indgivet. Ved gennemgangen af sådanne ansøgninger fokuseres der på de foreslåede EU-ændringer.
  Kommissionen bør også undersøge, om EU-ændringen af varespecifikationen for en geografisk betegnelse svækker eventuelle andre eksisterende geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser.

Begrundelse

Begrundelse

Det kunne vise sig at være risikabelt at give Kommissionen mulighed for at bede om ændringer af varespecifikationer, som går ud over den fremsatte anmodning om ændringer.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 26

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler om, hvordan de opgaver, der er fastlagt i stk. 5, overdrages til EUIPO. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler om, hvordan de opgaver, der er fastlagt i stk. 5, overdrages til EUIPO.

Begrundelse

Begrundelse

Sådanne opgaver må ikke overdrages til EUIPO.

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Artikel 27, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Geografiske betegnelser, der er opført i EU-registret over geografiske betegnelser, beskyttes mod følgende: | 1.   Geografiske betegnelser, der er opført i EU-registret over geografiske betegnelser,
  og geografiske betegnelser, der er beskyttet ved internationale aftaler i EU,
  beskyttes mod følgende: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Geografiske betegnelser, der er opført i EU-registret over geografiske betegnelser, beskyttes mod følgende:

1.   Geografiske betegnelser, der er opført i EU-registret over geografiske betegnelser,
  og geografiske betegnelser, der er beskyttet ved internationale aftaler i EU,
  beskyttes mod følgende:

Begrundelse

Begrundelse

Geografiske betegnelser, der er beskyttet ved bilaterale eller multilaterale aftaler, skal ikke nødvendigvis være opført i EU-registret.

Anbefalet ændring 22

Anbefalet ændring 22

Artikel 27, stk. 1, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | Enhver direkte eller indirekte kommerciel brug af den geografiske betegnelse for produkter, der ikke er omfattet af registreringen, hvis disse produkter er sammenlignelige med de produkter, der er registreret under den pågældende betegnelse, eller hvis anvendelsen af en betegnelse indebærer udnyttelse, svækkelse, udvanding, eller skader den beskyttede betegnelses omdømme |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

Enhver direkte eller indirekte kommerciel brug af den geografiske betegnelse for produkter, der ikke er omfattet af registreringen, hvis disse produkter er sammenlignelige med de produkter, der er registreret under den pågældende betegnelse, eller hvis anvendelsen af en betegnelse indebærer udnyttelse, svækkelse, udvanding, eller skader den beskyttede betegnelses omdømme

| a) | Enhver direkte eller indirekte kommerciel brug af den geografiske betegnelse for produkter, der ikke er omfattet af registreringen, hvis disse produkter er sammenlignelige med de produkter, der er registreret under den pågældende betegnelse, eller hvis anvendelsen af en betegnelse indebærer udnyttelse, svækkelse, udvanding, eller skader den beskyttede betegnelses omdømme
  , herunder når produkterne anvendes som ingredienser |
| --- | --- |

a)

Enhver direkte eller indirekte kommerciel brug af den geografiske betegnelse for produkter, der ikke er omfattet af registreringen, hvis disse produkter er sammenlignelige med de produkter, der er registreret under den pågældende betegnelse, eller hvis anvendelsen af en betegnelse indebærer udnyttelse, svækkelse, udvanding, eller skader den beskyttede betegnelses omdømme
  , herunder når produkterne anvendes som ingredienser

, herunder når produkterne anvendes som ingredienser

Begrundelse

Begrundelse

Af hensyn til sammenhængen med de nye bestemmelser om beskyttelse af produkter med geografiske betegnelser, der anvendes som ingredienser, som omhandlet i artikel 28 i dette forslag til forordning, bør henvisningen til produkter med geografiske betegnelser, der anvendes som ingredienser, genindføres.

Anbefalet ændring 23

Anbefalet ændring 23

Artikel 27, stk. 1, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | Enhver uretmæssig anvendelse, efterligning eller antydning, selv om produkternes eller tjenesteydelsernes virkelige oprindelse er angivet, eller den beskyttede betegnelse er oversat eller er ledsaget af udtryk såsom »art«, »type«, »måde«, »som fremstillet i«, »efterligning«, »smag«, »som« eller tilsvarende |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

Enhver uretmæssig anvendelse, efterligning eller antydning, selv om produkternes eller tjenesteydelsernes virkelige oprindelse er angivet, eller den beskyttede betegnelse er oversat eller er ledsaget af udtryk såsom »art«, »type«, »måde«, »som fremstillet i«, »efterligning«, »smag«, »som« eller tilsvarende

| b) | Enhver uretmæssig anvendelse, efterligning eller antydning,
  selv når medlemsstaterne eller offentlige myndigheder er involveret, og
  selv om produkternes eller tjenesteydelsernes virkelige oprindelse er angivet, eller den beskyttede betegnelse er oversat
  , transskriberet eller translittereret
  eller er ledsaget af udtryk såsom »art«, »type«, »måde«, »som fremstillet i«, »efterligning«, »smag«, »som« eller tilsvarende
  , herunder når produkterne anvendes som ingredienser |
| --- | --- |

b)

Enhver uretmæssig anvendelse, efterligning eller antydning,
  selv når medlemsstaterne eller offentlige myndigheder er involveret, og
  selv om produkternes eller tjenesteydelsernes virkelige oprindelse er angivet, eller den beskyttede betegnelse er oversat
  , transskriberet eller translittereret
  eller er ledsaget af udtryk såsom »art«, »type«, »måde«, »som fremstillet i«, »efterligning«, »smag«, »som« eller tilsvarende
  , herunder når produkterne anvendes som ingredienser

selv når medlemsstaterne eller offentlige myndigheder er involveret, og

, transskriberet eller translittereret

, herunder når produkterne anvendes som ingredienser

Begrundelse

Begrundelse

Beskyttelsen skal styrkes, også mod ethvert tiltag fra andre medlemsstaters og offentlige myndigheders side, som formelt er lovligt, men som har til formål at udnytte en geografisk betegnelses popularitet.

Anbefalet ændring 24

Anbefalet ændring 24

Artikel 27, stk. 1, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | Enhver anden form for falsk eller vildledende angivelse af produktets herkomst, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber, der anføres på den indre eller ydre emballage, reklamemateriale, dokumenter eller oplysninger, der gives på websteder vedrørende det pågældende produkt, samt emballering af produktet i en beholder, der kan give et fejlagtigt indtryk med hensyn til produktets oprindelse |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

Enhver anden form for falsk eller vildledende angivelse af produktets herkomst, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber, der anføres på den indre eller ydre emballage, reklamemateriale, dokumenter eller oplysninger, der gives på websteder vedrørende det pågældende produkt, samt emballering af produktet i en beholder, der kan give et fejlagtigt indtryk med hensyn til produktets oprindelse

| c) | Enhver anden form for falsk eller vildledende angivelse af produktets herkomst, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber, der anføres på den indre eller ydre emballage, reklamemateriale, dokumenter eller oplysninger, der gives på websteder
  eller i domænenavne
  vedrørende det pågældende produkt, samt emballering af produktet i en beholder, der kan give et fejlagtigt indtryk med hensyn til produktets oprindelse |
| --- | --- |

c)

Enhver anden form for falsk eller vildledende angivelse af produktets herkomst, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber, der anføres på den indre eller ydre emballage, reklamemateriale, dokumenter eller oplysninger, der gives på websteder
  eller i domænenavne
  vedrørende det pågældende produkt, samt emballering af produktet i en beholder, der kan give et fejlagtigt indtryk med hensyn til produktets oprindelse

eller i domænenavne

Anbefalet ændring 25

Anbefalet ændring 25

Artikel 27, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  Med henblik på stk. 1, litra b, foreligger der navnlig en antydning af en geografisk betegnelse, hvis et udtryk, et tegn eller en anden form for mærkning eller emballage har en direkte og klar forbindelse til det produkt, der er omfattet af den registrerede geografiske betegnelse, i den rimeligt velunderrettede forbrugers bevidsthed, og derved udnytter, svækker, udvander eller skader den registrerede betegnelses omdømme. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.
     
  Med henblik på stk. 1, litra b, foreligger der navnlig en antydning af en geografisk betegnelse, hvis et udtryk, et tegn eller en anden form for mærkning eller emballage har en direkte og klar forbindelse til det produkt, der er omfattet af den registrerede geografiske betegnelse, i den rimeligt velunderrettede forbrugers bevidsthed, og derved udnytter, svækker, udvander eller skader den registrerede betegnelses omdømme.

Begrundelse

Begrundelse

EU's nuværende regler om geografiske betegnelser indeholder ikke nogen definition af begrebet »antydning«. Det er EU-Domstolen, der har foretaget en grundig fortolkning af begrebet, som ikke fremgår af den foreslåede artikel. Domstolen bør fortsat være ansvarlig for at vurdere spørgsmålet om antydning i de enkelte sager.

Anbefalet ændring 26

Anbefalet ændring 26

Artikel 27, stk. 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.
     
  Hvis der ved en geografisk betegnelse er tale om en sammensat betegnelse, der indeholder et udtryk, der anses for at være en artsbetegnelse, udgør anvendelsen af det pågældende udtryk ikke en handlemåde som omhandlet i stk. 1, litra a) og b). | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

7.
     
  Hvis der ved en geografisk betegnelse er tale om en sammensat betegnelse, der indeholder et udtryk, der anses for at være en artsbetegnelse, udgør anvendelsen af det pågældende udtryk ikke en handlemåde som omhandlet i stk. 1, litra a) og b).

Begrundelse

Begrundelse

Denne bestemmelse kan være til fare for en række BOB-vine.

Anbefalet ændring 27

Anbefalet ændring 27

Nyt stykke — artikel 27

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige administrative og retslige foranstaltninger til at hindre eller standse ulovlig anvendelse af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser som omhandlet i stk. 1 i forbindelse med produkter, der fremstilles eller markedsføres i den pågældende medlemsstat.




  Til dette formål udpeger medlemsstaterne de myndigheder, der er ansvarlige for at træffe disse foranstaltninger i overensstemmelse med de procedurer, der fastlægges af hver enkelt medlemsstat. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige administrative og retslige foranstaltninger til at hindre eller standse ulovlig anvendelse af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser som omhandlet i stk. 1 i forbindelse med produkter, der fremstilles eller markedsføres i den pågældende medlemsstat.

Til dette formål udpeger medlemsstaterne de myndigheder, der er ansvarlige for at træffe disse foranstaltninger i overensstemmelse med de procedurer, der fastlægges af hver enkelt medlemsstat.

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt at genindføre denne bestemmelse fra artikel 13, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Anbefalet ændring 28

Anbefalet ændring 28

Artikel 28, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Den geografiske betegnelse, som en produktingrediens betegnes med, må ikke anvendes i navnet på fødevaren i det tilsvarende forarbejdede produkt, medmindre det er efter aftale med
  en producentsammenslutning, der repræsenterer to tredjedele af producenterne
  . | 2.   Den geografiske betegnelse, som en produktingrediens betegnes med, må ikke anvendes i navnet på fødevaren i det tilsvarende forarbejdede produkt, medmindre det er efter aftale med
  producentsammenslutningen, der kan fastsætte minimumsbetingelser for dens anvendelse. En sådan anvendelse som ingrediens kan udløse en økonomisk kompensation fra den forarbejdningsvirksomhed, som anvender den geografiske betegnelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Den geografiske betegnelse, som en produktingrediens betegnes med, må ikke anvendes i navnet på fødevaren i det tilsvarende forarbejdede produkt, medmindre det er efter aftale med
  en producentsammenslutning, der repræsenterer to tredjedele af producenterne
  .

2.   Den geografiske betegnelse, som en produktingrediens betegnes med, må ikke anvendes i navnet på fødevaren i det tilsvarende forarbejdede produkt, medmindre det er efter aftale med
  producentsammenslutningen, der kan fastsætte minimumsbetingelser for dens anvendelse. En sådan anvendelse som ingrediens kan udløse en økonomisk kompensation fra den forarbejdningsvirksomhed, som anvender den geografiske betegnelse.

Begrundelse

Begrundelse

Det skal bemærkes, at producentsammenslutninger kan fastlægge minimumskriterier for anvendelsen af deres geografiske betegnelse som ingrediens samt anmode om et økonomisk bidrag eller en godtgørelse for at dække de øgede omkostninger til drift og forvaltning af deres ordinære virksomhed.

Anbefalet ændring 29

Anbefalet ændring 29

Artikel 28, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler om anvendelsen af geografiske betegnelser til at identificere ingredienser i forarbejdede produkter som omhandlet i denne artikels stk. 1. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler om anvendelsen af geografiske betegnelser til at identificere ingredienser i forarbejdede produkter som omhandlet i denne artikels stk. 1.

Begrundelse

Begrundelse

Der bør fastlægges nye bestemmelser om produkter med beskyttede oprindelsesbetegnelser, der anvendes som ingredienser, i denne forordning.

Anbefalet ændring 30

Anbefalet ændring 30

Artikel 29

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler til fastlæggelse af, hvorvidt de udtryk, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, har status som artsbetegnelser. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 til supplering af denne forordning med nærmere regler til fastlæggelse af, hvorvidt de udtryk, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, har status som artsbetegnelser.

Begrundelse

Begrundelse

Eventuelle yderligere regler om generisk status bør fremgå af forordningen og ikke vedtages i delegerede retsakter.

Anbefalet ændring 31

Anbefalet ændring 31

Artikel 32, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Der oprettes en producentsammenslutning på initiativ af interesserede parter,
  herunder landbrugere, leverandører til landbruget, mellemforarbejdningsvirksomheder og endelige forarbejdningsvirksomheder
  , som specificeret af de nationale myndigheder og afhængigt af det pågældende produkts art. Medlemsstaterne kontrollerer, at producentsammenslutningen opererer på en gennemsigtig og demokratisk måde, og at alle producenter af det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, har ret til medlemskab af sammenslutningen.
  Medlemsstaterne kan fastsætte, at offentligt ansatte og andre interessenter såsom forbrugergrupper, detailhandlere og leverandører også deltager i producentsammenslutningens arbejde. | 1.   Der oprettes en producentsammenslutning på initiativ af interesserede parter,
  som kan bestå af producenter og/eller forarbejdningsvirksomheder
  , som specificeret af de nationale
  kompetente
  myndigheder og afhængigt af det pågældende produkts art. Medlemsstaterne kontrollerer, at producentsammenslutningen opererer på en gennemsigtig og demokratisk måde, og at alle producenter af det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, har ret til medlemskab af sammenslutningen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Der oprettes en producentsammenslutning på initiativ af interesserede parter,
  herunder landbrugere, leverandører til landbruget, mellemforarbejdningsvirksomheder og endelige forarbejdningsvirksomheder
  , som specificeret af de nationale myndigheder og afhængigt af det pågældende produkts art. Medlemsstaterne kontrollerer, at producentsammenslutningen opererer på en gennemsigtig og demokratisk måde, og at alle producenter af det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, har ret til medlemskab af sammenslutningen.
  Medlemsstaterne kan fastsætte, at offentligt ansatte og andre interessenter såsom forbrugergrupper, detailhandlere og leverandører også deltager i producentsammenslutningens arbejde.

1.   Der oprettes en producentsammenslutning på initiativ af interesserede parter,
  som kan bestå af producenter og/eller forarbejdningsvirksomheder
  , som specificeret af de nationale
  kompetente
  myndigheder og afhængigt af det pågældende produkts art. Medlemsstaterne kontrollerer, at producentsammenslutningen opererer på en gennemsigtig og demokratisk måde, og at alle producenter af det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, har ret til medlemskab af sammenslutningen.

Begrundelse

Begrundelse

De kategorier af virksomheder, der deltager i producentsammenslutninger, varierer afhængigt af type værdikæde og mellem medlemsstaterne. Det vil således være hensigtsmæssigt at begrænse sig til blot at nævne producenter og forarbejdningsvirksomheder. Det er i øvrigt svært at se, hvilken merværdi der skabes ved at inddrage aktører, der ikke deltager i en produktionsproces, som medlemmer af en producentsammenslutning.

Anbefalet ændring 32

Anbefalet ændring 32

Artikel 32, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   En producentsammenslutning kan navnlig udøve følgende beføjelser og have følgende ansvarsområder: | 2.   En producentsammenslutning kan navnlig udøve følgende beføjelser og have følgende ansvarsområder: |
| a) | Udarbejde varespecifikationen og forvalte
  interne kontroller
  , der sikrer, at produktionsfaserne for det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, er i overensstemmelse med nævnte varespecifikation. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   En producentsammenslutning kan navnlig udøve følgende beføjelser og have følgende ansvarsområder:

2.   En producentsammenslutning kan navnlig udøve følgende beføjelser og have følgende ansvarsområder:

a)

Udarbejde varespecifikationen og forvalte
  interne kontroller
  , der sikrer, at produktionsfaserne for det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, er i overensstemmelse med nævnte varespecifikation.

interne kontroller

| a) | Udarbejde varespecifikationen og forvalte aktiviteter, der sikrer, at produktionsfaserne for det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, er i overensstemmelse med nævnte varespecifikation. |
| --- | --- |

a)

Udarbejde varespecifikationen og forvalte aktiviteter, der sikrer, at produktionsfaserne for det produkt, der er omfattet af den geografiske betegnelse, er i overensstemmelse med nævnte varespecifikation.

| b) | Indlede retlige skridt for at sikre beskyttelsen af den geografiske betegnelse og de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er direkte forbundet hermed |
| --- | --- |

b)

Indlede retlige skridt for at sikre beskyttelsen af den geografiske betegnelse og de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er direkte forbundet hermed

| b) | Indlede retlige skridt for at sikre beskyttelsen af den geografiske betegnelse og de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er direkte forbundet hermed |
| --- | --- |

b)

Indlede retlige skridt for at sikre beskyttelsen af den geografiske betegnelse og de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er direkte forbundet hermed

| c) | Indgå aftaler om bæredygtighedstilsagn, uanset om de indgår i varespecifikationen eller som et særskilt initiativ, herunder ordninger til kontrol af overholdelsen af disse forpligtelser og sikring af passende offentlig omtale heraf, navnlig i et informationssystem, som Kommissionen stiller til rådighed |
| --- | --- |

c)

Indgå aftaler om bæredygtighedstilsagn, uanset om de indgår i varespecifikationen eller som et særskilt initiativ, herunder ordninger til kontrol af overholdelsen af disse forpligtelser og sikring af passende offentlig omtale heraf, navnlig i et informationssystem, som Kommissionen stiller til rådighed

| c) | Indgå aftaler om bæredygtighedstilsagn, uanset om de indgår i varespecifikationen eller som et særskilt initiativ, herunder ordninger til kontrol af overholdelsen af disse forpligtelser og sikring af passende offentlig omtale heraf, navnlig i et informationssystem, som Kommissionen stiller til rådighed |
| --- | --- |

c)

Indgå aftaler om bæredygtighedstilsagn, uanset om de indgår i varespecifikationen eller som et særskilt initiativ, herunder ordninger til kontrol af overholdelsen af disse forpligtelser og sikring af passende offentlig omtale heraf, navnlig i et informationssystem, som Kommissionen stiller til rådighed

| d) | Udveksle bedste praksis og oplyse producenterne om bæredygtighedstilsagnene som fastsat i artikel 12. Dette kan bl.a. tage form af viderebringelse af oplysninger om den tilgængelige økonomiske støtte, udvikling af redskaber og handlingsplaner. |
| --- | --- |

d)

Udveksle bedste praksis og oplyse producenterne om bæredygtighedstilsagnene som fastsat i artikel 12. Dette kan bl.a. tage form af viderebringelse af oplysninger om den tilgængelige økonomiske støtte, udvikling af redskaber og handlingsplaner.

Udveksle bedste praksis og oplyse producenterne om bæredygtighedstilsagnene som fastsat i artikel 12. Dette kan bl.a. tage form af viderebringelse af oplysninger om den tilgængelige økonomiske støtte, udvikling af redskaber og handlingsplaner.

| d) | Træffe foranstaltninger til at forbedre den geografiske betegnelses performance, herunder: |
| --- | --- |

d)

Træffe foranstaltninger til at forbedre den geografiske betegnelses performance, herunder:

| e) | Træffe foranstaltninger til at forbedre den geografiske betegnelses performance, herunder: |
| --- | --- |

e)

e)

Træffe foranstaltninger til at forbedre den geografiske betegnelses performance, herunder:

| | i) | udformning, tilrettelæggelse og gennemførelse af kollektive markedsførings- og reklamekampagner |
| --- | --- | --- |

i)

udformning, tilrettelæggelse og gennemførelse af kollektive markedsførings- og reklamekampagner

| | i) | udformning, tilrettelæggelse og gennemførelse af kollektive markedsførings- og reklamekampagner |
| --- | --- | --- |

i)

udformning, tilrettelæggelse og gennemførelse af kollektive markedsførings- og reklamekampagner

| | ii) | formidling af oplysnings- og salgsfremstød, der har til formål at formidle de egenskaber, der kendetegner det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse, til forbrugerne |
| --- | --- | --- |

ii)

formidling af oplysnings- og salgsfremstød, der har til formål at formidle de egenskaber, der kendetegner det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse, til forbrugerne

| | ii) | formidling af oplysnings- og salgsfremstød, der har til formål at formidle de egenskaber, der kendetegner det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse, til forbrugerne |
| --- | --- | --- |

ii)

formidling af oplysnings- og salgsfremstød, der har til formål at formidle de egenskaber, der kendetegner det produkt, der er omfattet af en geografisk betegnelse, til forbrugerne

| | iii) | gennemførelse af analyser af de økonomiske resultater, produktionens bæredygtighed, ernæringsprofilen og den organoleptiske profil for produktet med den geografiske betegnelse |
| --- | --- | --- |

iii)

gennemførelse af analyser af de økonomiske resultater, produktionens bæredygtighed, ernæringsprofilen og den organoleptiske profil for produktet med den geografiske betegnelse

| | iii) | gennemførelse af analyser af de økonomiske resultater, produktionens bæredygtighed, ernæringsprofilen og den organoleptiske profil for produktet med den geografiske betegnelse |
| --- | --- | --- |

iii)

gennemførelse af analyser af de økonomiske resultater, produktionens bæredygtighed, ernæringsprofilen og den organoleptiske profil for produktet med den geografiske betegnelse

| | iv) | formidling af oplysninger om den geografiske betegnelse og det tilhørende EU-symbol, og |
| --- | --- | --- |

iv)

formidling af oplysninger om den geografiske betegnelse og det tilhørende EU-symbol, og

| | iv) | formidling af oplysninger om den geografiske betegnelse og det tilhørende EU-symbol, og |
| --- | --- | --- |

iv)

formidling af oplysninger om den geografiske betegnelse og det tilhørende EU-symbol, og

| | v) | rådgivning og uddannelse til nuværende og fremtidige producenter, herunder om integration af kønsaspektet og ligestilling. |
| --- | --- | --- |

v)

rådgivning og uddannelse til nuværende og fremtidige producenter, herunder om integration af kønsaspektet og ligestilling.

| | v) | rådgivning og uddannelse til nuværende og fremtidige producenter, herunder om integration af kønsaspektet og ligestilling. |
| --- | --- | --- |

v)

rådgivning og uddannelse til nuværende og fremtidige producenter, herunder om integration af kønsaspektet og ligestilling.

| e) | Bekæmpe forfalskning og mistanke om svigagtig anvendelse på det indre marked af en geografisk betegnelse for produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, ved at overvåge anvendelsen af den geografiske betegnelse i hele det indre marked og på markeder i tredjelande, hvor de geografiske betegnelser er beskyttet, herunder på internettet, og om nødvendigt underrette de håndhævende myndigheder ved hjælp af de tilgængelige fortrolige systemer. |
| --- | --- |

e)

e)

Bekæmpe forfalskning og mistanke om svigagtig anvendelse på det indre marked af en geografisk betegnelse for produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, ved at overvåge anvendelsen af den geografiske betegnelse i hele det indre marked og på markeder i tredjelande, hvor de geografiske betegnelser er beskyttet, herunder på internettet, og om nødvendigt underrette de håndhævende myndigheder ved hjælp af de tilgængelige fortrolige systemer.

| f) | Bekæmpe forfalskning og mistanke om svigagtig anvendelse på det indre marked af en geografisk betegnelse for produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, ved at overvåge anvendelsen af den geografiske betegnelse i hele det indre marked og på markeder i tredjelande, hvor de geografiske betegnelser er beskyttet, herunder på internettet, og om nødvendigt underrette de håndhævende myndigheder ved hjælp af de tilgængelige fortrolige systemer. |
| --- | --- |

f)

f)

Bekæmpe forfalskning og mistanke om svigagtig anvendelse på det indre marked af en geografisk betegnelse for produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, ved at overvåge anvendelsen af den geografiske betegnelse i hele det indre marked og på markeder i tredjelande, hvor de geografiske betegnelser er beskyttet, herunder på internettet, og om nødvendigt underrette de håndhævende myndigheder ved hjælp af de tilgængelige fortrolige systemer.

Begrundelse

Begrundelse

Ikke anerkendte producentsammenslutningers kapacitet er ikke tilstrækkelig til at påtage sig disse nye opgaver. Tværtimod vil det med overdragelsen af nye beføjelser til anerkendte producentsammenslutninger blive muligt at tilskynde de mest aktive ikkeanerkendte producentsammenslutninger til at blive anerkendt og dermed forbedre deres struktur.

Anbefalet ændring 33

Anbefalet ændring 33

Artikel 32 — nyt litra g) i stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | g) | Træffe foranstaltninger til at øge værdien af produkter og om fornødent tage skridt til at forhindre eller imødegå enhver foranstaltning, der forringer eller risikerer at forringe disse produkters image. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

g)

g)

Træffe foranstaltninger til at øge værdien af produkter og om fornødent tage skridt til at forhindre eller imødegå enhver foranstaltning, der forringer eller risikerer at forringe disse produkters image.

Træffe foranstaltninger til at øge værdien af produkter og om fornødent tage skridt til at forhindre eller imødegå enhver foranstaltning, der forringer eller risikerer at forringe disse produkters image.

Begrundelse

Begrundelse

Det er nødvendigt at genindføre denne bestemmelse fra artikel 45, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 1151/2012 for at styrke producentsammenslutningernes rolle og beføjelser.

Anbefalet ændring 34

Anbefalet ændring 34

Artikel 33

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Efter anmodning fra producentsammenslutninger
  , der opfylder betingelserne i stk. 3,
  udpeger medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning en producentsammenslutning som anerkendt producentsammenslutning for
  hver geografisk betegnelse med oprindelse på deres område, som er registreret eller er omfattet af en ansøgning om registrering, eller for produktbetegnelser, der muligvis kan være genstand for en ansøgning om registrering
  . | 1.   Efter anmodning fra producentsammenslutninger udpeger medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning en producentsammenslutning som anerkendt producentsammenslutning for
  en eller flere geografiske betegnelser med oprindelse i deres område. |
| 2.   En producentsammenslutning kan udpeges som anerkendt producentsammenslutning, hvis
  der forudgående er indgået en aftale mellem mindst to tredjedele af producenterne af produktet med en geografisk betegnelse, som tegner sig for mindst to tredjedele af produktionen af det pågældende produkt i det geografiske område, der er nævnt i varespecifikationen
  .
  Undtagelsesvis anses en myndighed som omhandlet i artikel 8, stk. 2, og en enkeltproducent som omhandlet i artikel 8, stk. 3, for at være en anerkendt producentsammenslutning. | 2.   En producentsammenslutning kan udpeges som anerkendt producentsammenslutning, hvis: |
| | a) | den har et mindsteantal medlemmer og/eller dækker en mindstemængde eller -værdi af den salgbare produktion, som fastlægges af den berørte medlemsstat, i det område, hvor den udøver sin virksomhed. Sådanne bestemmelser er ikke til hinder for anerkendelse af producentsammenslutninger, der beskæftiger sig med produktion i lille målestok; aa) den ikke svækker eventuelle andre eksisterende geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Efter anmodning fra producentsammenslutninger
  , der opfylder betingelserne i stk. 3,
  udpeger medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning en producentsammenslutning som anerkendt producentsammenslutning for
  hver geografisk betegnelse med oprindelse på deres område, som er registreret eller er omfattet af en ansøgning om registrering, eller for produktbetegnelser, der muligvis kan være genstand for en ansøgning om registrering
  .

1.   Efter anmodning fra producentsammenslutninger udpeger medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning en producentsammenslutning som anerkendt producentsammenslutning for
  en eller flere geografiske betegnelser med oprindelse i deres område.

2.   En producentsammenslutning kan udpeges som anerkendt producentsammenslutning, hvis
  der forudgående er indgået en aftale mellem mindst to tredjedele af producenterne af produktet med en geografisk betegnelse, som tegner sig for mindst to tredjedele af produktionen af det pågældende produkt i det geografiske område, der er nævnt i varespecifikationen
  .
  Undtagelsesvis anses en myndighed som omhandlet i artikel 8, stk. 2, og en enkeltproducent som omhandlet i artikel 8, stk. 3, for at være en anerkendt producentsammenslutning.

2.   En producentsammenslutning kan udpeges som anerkendt producentsammenslutning, hvis:

a)

a)

den har et mindsteantal medlemmer og/eller dækker en mindstemængde eller -værdi af den salgbare produktion, som fastlægges af den berørte medlemsstat, i det område, hvor den udøver sin virksomhed. Sådanne bestemmelser er ikke til hinder for anerkendelse af producentsammenslutninger, der beskæftiger sig med produktion i lille målestok; aa) den ikke svækker eventuelle andre eksisterende geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser

den har et mindsteantal medlemmer og/eller dækker en mindstemængde eller -værdi af den salgbare produktion, som fastlægges af den berørte medlemsstat, i det område, hvor den udøver sin virksomhed. Sådanne bestemmelser er ikke til hinder for anerkendelse af producentsammenslutninger, der beskæftiger sig med produktion i lille målestok; aa) den ikke svækker eventuelle andre eksisterende geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser

| b) | den forelægger tilstrækkelig dokumentation for, at den kan gennemføre sine aktiviteter rettidigt og effektivt og yde menneskelig, materiel og teknisk støtte til sine medlemmer. |
| --- | --- |

b)

b)

den forelægger tilstrækkelig dokumentation for, at den kan gennemføre sine aktiviteter rettidigt og effektivt og yde menneskelig, materiel og teknisk støtte til sine medlemmer.

den forelægger tilstrækkelig dokumentation for, at den kan gennemføre sine aktiviteter rettidigt og effektivt og yde menneskelig, materiel og teknisk støtte til sine medlemmer.

| c) | den udøver sine beføjelser og ansvarsområder under behørig hensyntagen til kriterierne om ligelig og afbalanceret repræsentation af de kategorier af erhvervsdrivende, der deltager i produktionsprocessen, og som er fastsat eller vil blive fastsat af den pågældende medlemsstat, med henblik på at undgå udelukkelse og sikre demokratisk forvaltning af den anerkendte sammenslutning. |
| --- | --- |

c)

c)

den udøver sine beføjelser og ansvarsområder under behørig hensyntagen til kriterierne om ligelig og afbalanceret repræsentation af de kategorier af erhvervsdrivende, der deltager i produktionsprocessen, og som er fastsat eller vil blive fastsat af den pågældende medlemsstat, med henblik på at undgå udelukkelse og sikre demokratisk forvaltning af den anerkendte sammenslutning.

den udøver sine beføjelser og ansvarsområder under behørig hensyntagen til kriterierne om ligelig og afbalanceret repræsentation af de kategorier af erhvervsdrivende, der deltager i produktionsprocessen, og som er fastsat eller vil blive fastsat af den pågældende medlemsstat, med henblik på at undgå udelukkelse og sikre demokratisk forvaltning af den anerkendte sammenslutning.

3.   Ud over de beføjelser og ansvarsområder, der er omhandlet i artikel 32, stk. 2, kan en anerkendt producentsammenslutning udøve følgende beføjelser og have følgende ansvarsområder:

3   Ud over de beføjelser og ansvarsområder, der er omhandlet i artikel 32, stk. 2, kan en anerkendt producentsammenslutning udøve følgende beføjelser og have følgende ansvarsområder:

| a) | Samarbejde med organer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af forfalskning og deltagelse i netværk til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som rettighedshaver til den geografiske betegnelse |
| --- | --- |

a)

Samarbejde med organer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af forfalskning og deltagelse i netværk til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som rettighedshaver til den geografiske betegnelse

| a) | Samarbejde med organer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af forfalskning og deltagelse i netværk til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som rettighedshaver til den geografiske betegnelse |
| --- | --- |

a)

Samarbejde med organer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af forfalskning og deltagelse i netværk til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som rettighedshaver til den geografiske betegnelse

| b) | Træffe håndhævelsesforanstaltninger, herunder indgive ansøgninger om foranstaltninger til toldmyndighederne, for at forhindre eller modvirke foranstaltninger, der er eller risikerer at være skadelige for deres produkters image |
| --- | --- |

b)

Træffe håndhævelsesforanstaltninger, herunder indgive ansøgninger om foranstaltninger til toldmyndighederne, for at forhindre eller modvirke foranstaltninger, der er eller risikerer at være skadelige for deres produkters image

| b) | Træffe håndhævelsesforanstaltninger, herunder indgive ansøgninger om foranstaltninger til toldmyndighederne, for at forhindre eller modvirke foranstaltninger, der er eller risikerer at være skadelige for deres produkters image |
| --- | --- |

b)

Træffe håndhævelsesforanstaltninger, herunder indgive ansøgninger om foranstaltninger til toldmyndighederne, for at forhindre eller modvirke foranstaltninger, der er eller risikerer at være skadelige for deres produkters image

| c) | Anbefale de nationale myndigheder bindende regler, der skal vedtages i henhold til artikel 166a i forordning (EU) nr. 1308/2013, for reguleringen af levering af produkter med en geografisk betegnelse |
| --- | --- |

c)

Anbefale de nationale myndigheder bindende regler, der skal vedtages i henhold til artikel 166a i forordning (EU) nr. 1308/2013, for reguleringen af levering af produkter med en geografisk betegnelse

| c) | Anbefale de nationale myndigheder bindende regler, der skal vedtages i henhold til artikel 166a i forordning (EU) nr. 1308/2013, for reguleringen af levering af produkter med en geografisk betegnelse |
| --- | --- |

c)

Anbefale de nationale myndigheder bindende regler, der skal vedtages i henhold til artikel 166a i forordning (EU) nr. 1308/2013, for reguleringen af levering af produkter med en geografisk betegnelse

| d) | Med henblik på beskyttelse af den geografiske betegnelse i domænenavnssystemer på internettet uden for Unionens jurisdiktion, registrere et individuelt varemærke, kollektivmærke eller certificeringsmærke afhængigt af det pågældende varemærkesystem, der som et af dets fremtrædende bestanddele indeholder en geografisk betegnelse, og som er begrænset til produkter, der er i overensstemmelse med den tilhørende varespecifikation. |
| --- | --- |

d)

Med henblik på beskyttelse af den geografiske betegnelse i domænenavnssystemer på internettet uden for Unionens jurisdiktion, registrere et individuelt varemærke, kollektivmærke eller certificeringsmærke afhængigt af det pågældende varemærkesystem, der som et af dets fremtrædende bestanddele indeholder en geografisk betegnelse, og som er begrænset til produkter, der er i overensstemmelse med den tilhørende varespecifikation.

| d) | Med henblik på beskyttelse af den geografiske betegnelse i domænenavnssystemer på internettet uden for Unionens jurisdiktion, registrere et individuelt varemærke, kollektivmærke eller certificeringsmærke afhængigt af det pågældende varemærkesystem, der som et af dets fremtrædende bestanddele indeholder en geografisk betegnelse, og som er begrænset til produkter, der er i overensstemmelse med den tilhørende varespecifikation |
| --- | --- |

d)

Med henblik på beskyttelse af den geografiske betegnelse i domænenavnssystemer på internettet uden for Unionens jurisdiktion, registrere et individuelt varemærke, kollektivmærke eller certificeringsmærke afhængigt af det pågældende varemærkesystem, der som et af dets fremtrædende bestanddele indeholder en geografisk betegnelse, og som er begrænset til produkter, der er i overensstemmelse med den tilhørende varespecifikation

| e) | Udarbejde standardklausuler om værdideling som omhandlet i artikel 172a i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder markedsbonusser og -tab, der fastsætter, hvordan en eventuel udvikling af relevante markedspriser på de pågældende produkter eller andre råvaremarkeder skal fordeles mellem dem |
| --- | --- |

e)

e)

Udarbejde standardklausuler om værdideling som omhandlet i artikel 172a i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder markedsbonusser og -tab, der fastsætter, hvordan en eventuel udvikling af relevante markedspriser på de pågældende produkter eller andre råvaremarkeder skal fordeles mellem dem

Udarbejde standardklausuler om værdideling som omhandlet i artikel 172a i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder markedsbonusser og -tab, der fastsætter, hvordan en eventuel udvikling af relevante markedspriser på de pågældende produkter eller andre råvaremarkeder skal fordeles mellem dem

| f) | Fastlægge regler om anvendelse af deres produkt med en geografisk betegnelse som ingrediens, herunder navnlig: i) fastsætte minimumsbetingelser for anvendelsen af deres produkt med en geografisk betegnelse som ingrediens ii) anmode om et økonomisk bidrag eller en godtgørelse fra den forarbejdningsvirksomhed, der anvender produktet med en geografisk betegnelse som ingrediens iii) udføre kontrol- og tilsynsaktiviteter i hele EU's indre marked. |
| --- | --- |

f)

f)

Fastlægge regler om anvendelse af deres produkt med en geografisk betegnelse som ingrediens, herunder navnlig: i) fastsætte minimumsbetingelser for anvendelsen af deres produkt med en geografisk betegnelse som ingrediens ii) anmode om et økonomisk bidrag eller en godtgørelse fra den forarbejdningsvirksomhed, der anvender produktet med en geografisk betegnelse som ingrediens iii) udføre kontrol- og tilsynsaktiviteter i hele EU's indre marked.

Fastlægge regler om anvendelse af deres produkt med en geografisk betegnelse som ingrediens, herunder navnlig: i) fastsætte minimumsbetingelser for anvendelsen af deres produkt med en geografisk betegnelse som ingrediens ii) anmode om et økonomisk bidrag eller en godtgørelse fra den forarbejdningsvirksomhed, der anvender produktet med en geografisk betegnelse som ingrediens iii) udføre kontrol- og tilsynsaktiviteter i hele EU's indre marked.

| g) | høres af Kommissionen i forbindelse med forhandlingerne om internationale handelsaftaler for så vidt angår beskyttelse af sit navn. |
| --- | --- |

g)

g)

høres af Kommissionen i forbindelse med forhandlingerne om internationale handelsaftaler for så vidt angår beskyttelse af sit navn.

høres af Kommissionen i forbindelse med forhandlingerne om internationale handelsaftaler for så vidt angår beskyttelse af sit navn.

4.   
  De beføjelser og ansvarsområder, der er omhandlet i stk. 2, er betinget af, at der forudgående er indgået en aftale mellem mindst to tredjedele af producenterne af produkt med en geografisk betegnelse, som tegner sig for mindst to tredjedele af produktionen af det pågældende produkt i det geografiske område, der nævnes i varespecifikationen
  .

4.   Medlemsstaterne foretager kontrol for at sikre, at betingelserne i stk. 2 er opfyldt. Hvis de kompetente nationale myndigheder konstaterer, at disse betingelser ikke er opfyldt, annullerer medlemsstaterne afgørelsen om anerkendelse af producentsammenslutningen.

5
  .   Medlemsstaterne foretager kontrol for at sikre, at betingelserne i stk. 2 er opfyldt. Hvis de kompetente nationale myndigheder konstaterer, at disse betingelser ikke er opfyldt, annullerer medlemsstaterne afgørelsen om anerkendelse af producentsammenslutningen.

Begrundelse

Begrundelse

Den nuværende formulering tager ikke højde for de forskellige juridiske forhold i medlemsstaterne. Lovgivningsforslaget bør fastlægge generelle principper for, hvordan en producentsammenslutning for geografiske betegnelser kan anerkendes af en medlemsstat, således at der tages højde for de særlige nationale forhold og forskellene mellem sektorerne. Endelig er det afgørende, at kriterierne om den anerkendte sammenslutnings repræsentativitet sikrer en ligevægt i beslutningstagningen mellem de forskellige medlemmer af sammenslutningen.

Anbefalet ændring 35

Anbefalet ændring 35

Artikel 33, nyt stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 6.
     
  I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier beslutte, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt af de producentsammenslutninger, som allerede er anerkendt på nationalt plan på grundlag af nationale regler, der allerede var gældende, inden denne forordnings ikrafttræden, og at dette ikke er til hinder for et velfungerende indre marked. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.
     
  I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier beslutte, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt af de producentsammenslutninger, som allerede er anerkendt på nationalt plan på grundlag af nationale regler, der allerede var gældende, inden denne forordnings ikrafttræden, og at dette ikke er til hinder for et velfungerende indre marked.

Begrundelse

Begrundelse

I nogle medlemsstater findes der allerede et system med anerkendte producentsammenslutninger.

Anbefalet ændring 36

Anbefalet ændring 36

Artikel 34, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Registre over
  nationale topdomæner, der er oprettet i Unionen, kan
  efter anmodning fra en fysisk eller juridisk person med en legitim interesse eller rettighed tilbagekalde eller overføre et domænenavn, der er registreret
  under et sådant nationalt topdomæne
  , til den anerkendte producentsammenslutning for produkterne med den pågældende geografiske betegnelse, efter der er pågået en passende alternativ tvistbilæggelsesprocedure eller retslig procedure, hvis et sådant domænenavn er blevet registreret af indehaveren uden rettigheder eller legitim interesse i den geografiske betegnelse, eller hvis det er blevet registreret eller anvendes i ond tro, og brugen af det er i strid med artikel 27. | 1.   
  Følgende forpligtelser gælder for centrale platformstjenester, der leveres eller udbydes af gatekeepere til slutbrugere, som er etableret eller har bopæl i EU, og til erhvervsbrugere, uanset hvor gatekeeperne og erhvervsbrugerne er etableret eller har bopæl, og uanset hvilken lovgivning der i øvrigt finder anvendelse på leveringen af tjenesterne, jf. artikel 1 i forordning (EU) 2022/xxx.


  Registre over
  domæner skal ex officio eller
  efter anmodning fra en fysisk eller juridisk person med en legitim interesse eller rettighed tilbagekalde eller overføre et domænenavn, der er registreret, til den anerkendte producentsammenslutning for produkterne med den pågældende geografiske betegnelse
  eller til den pågældende geografiske betegnelses oprindelsesmedlemsstat
  , efter der er pågået en passende alternativ tvistbilæggelsesprocedure eller retslig procedure, hvis et sådant domænenavn er blevet registreret af indehaveren uden rettigheder eller legitim interesse i den geografiske betegnelse, eller hvis det er blevet registreret eller anvendes i ond tro, og brugen af det er i strid med artikel 27. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Registre over
  nationale topdomæner, der er oprettet i Unionen, kan
  efter anmodning fra en fysisk eller juridisk person med en legitim interesse eller rettighed tilbagekalde eller overføre et domænenavn, der er registreret
  under et sådant nationalt topdomæne
  , til den anerkendte producentsammenslutning for produkterne med den pågældende geografiske betegnelse, efter der er pågået en passende alternativ tvistbilæggelsesprocedure eller retslig procedure, hvis et sådant domænenavn er blevet registreret af indehaveren uden rettigheder eller legitim interesse i den geografiske betegnelse, eller hvis det er blevet registreret eller anvendes i ond tro, og brugen af det er i strid med artikel 27.

1.   
  Følgende forpligtelser gælder for centrale platformstjenester, der leveres eller udbydes af gatekeepere til slutbrugere, som er etableret eller har bopæl i EU, og til erhvervsbrugere, uanset hvor gatekeeperne og erhvervsbrugerne er etableret eller har bopæl, og uanset hvilken lovgivning der i øvrigt finder anvendelse på leveringen af tjenesterne, jf. artikel 1 i forordning (EU) 2022/xxx.

Registre over
  domæner skal ex officio eller
  efter anmodning fra en fysisk eller juridisk person med en legitim interesse eller rettighed tilbagekalde eller overføre et domænenavn, der er registreret, til den anerkendte producentsammenslutning for produkterne med den pågældende geografiske betegnelse
  eller til den pågældende geografiske betegnelses oprindelsesmedlemsstat
  , efter der er pågået en passende alternativ tvistbilæggelsesprocedure eller retslig procedure, hvis et sådant domænenavn er blevet registreret af indehaveren uden rettigheder eller legitim interesse i den geografiske betegnelse, eller hvis det er blevet registreret eller anvendes i ond tro, og brugen af det er i strid med artikel 27.

Begrundelse

Begrundelse

Artikel 34 dækker kun landekode-topdomæner (ccTLD) i EU. Denne bestemmelse ville således ikke finde anvendelse på andre domænenavne end disse. Ordlyden bør derfor tilpasses til ordlyden i lovgivningen om de digitale markeder.

Anbefalet ændring 37

Anbefalet ændring 37

Artikel 34, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Registre over
  nationale topdomæner, der er oprettet i Unionen,
  sikrer, at enhver alternativ tvistbilæggelsesprocedure, der indføres for at løse tvister vedrørende registreringen af domænenavne som omhandlet i stk. 1, anerkender geografiske betegnelser som rettigheder, der kan forhindre, at et domænenavn registreres eller anvendes i ond tro. | 2.   Registre over
  domæner
  sikrer, at enhver alternativ tvistbilæggelsesprocedure, der indføres for at løse tvister vedrørende registreringen af domænenavne som omhandlet i stk. 1, anerkender geografiske betegnelser som rettigheder, der kan forhindre, at et domænenavn registreres eller anvendes i ond tro. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Registre over
  nationale topdomæner, der er oprettet i Unionen,
  sikrer, at enhver alternativ tvistbilæggelsesprocedure, der indføres for at løse tvister vedrørende registreringen af domænenavne som omhandlet i stk. 1, anerkender geografiske betegnelser som rettigheder, der kan forhindre, at et domænenavn registreres eller anvendes i ond tro.

2.   Registre over
  domæner
  sikrer, at enhver alternativ tvistbilæggelsesprocedure, der indføres for at løse tvister vedrørende registreringen af domænenavne som omhandlet i stk. 1, anerkender geografiske betegnelser som rettigheder, der kan forhindre, at et domænenavn registreres eller anvendes i ond tro.

Anbefalet ændring 38

Anbefalet ændring 38

Ny artikel efter artikel 45

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1.
     
  EUIPO vil kunne deltage i driften af Unionens ordning for geografiske betegnelser ved at yde teknisk bistand til Kommissionen i de tilfælde og under de vilkår, der er fastsat i denne forordning, uden at gå ud over sit kompetenceområde inden for intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| | 2.
     
  Inddragelsen af EUIPO må ikke føre til for omfangsrige procedurer eller forlængelse af disses varighed. |
| | 3.
     
  EUIPO vil kunne yde bistand til Kommissionen i forbindelse med følgende opgaver: |
| | a) | bistand inden for aspekter af intellektuel ejendomsret i forbindelse med gennemgangen af anmodninger under procedurer for registrering og ændring af geografiske betegnelser samt indsigelser |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.
     
  EUIPO vil kunne deltage i driften af Unionens ordning for geografiske betegnelser ved at yde teknisk bistand til Kommissionen i de tilfælde og under de vilkår, der er fastsat i denne forordning, uden at gå ud over sit kompetenceområde inden for intellektuelle ejendomsrettigheder.

2.
     
  Inddragelsen af EUIPO må ikke føre til for omfangsrige procedurer eller forlængelse af disses varighed.

3.
     
  EUIPO vil kunne yde bistand til Kommissionen i forbindelse med følgende opgaver:

a)

a)

bistand inden for aspekter af intellektuel ejendomsret i forbindelse med gennemgangen af anmodninger under procedurer for registrering og ændring af geografiske betegnelser samt indsigelser

bistand inden for aspekter af intellektuel ejendomsret i forbindelse med gennemgangen af anmodninger under procedurer for registrering og ændring af geografiske betegnelser samt indsigelser

| b) | offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation |
| --- | --- |

b)

b)

offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation

offentliggørelse af standardændringer af en varespecifikation

| c) | beskyttelse af de geografiske betegnelser, herunder på internettet |
| --- | --- |

c)

c)

beskyttelse af de geografiske betegnelser, herunder på internettet

beskyttelse af de geografiske betegnelser, herunder på internettet

| d) | drift af registret over geografiske betegnelser |
| --- | --- |

d)

d)

drift af registret over geografiske betegnelser

drift af registret over geografiske betegnelser

| e) | etablering og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn. |
| --- | --- |

e)

e)

etablering og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn.

etablering og forvaltning af et varslingssystem, der informerer ansøgerne om, hvorvidt deres geografiske betegnelse er tilgængelig som domænenavn.

Begrundelse

Begrundelse

Kapitel 5 i forslaget til forordning er et passende sted at præcisere og opliste de typer opgaver, som EUIPO kan bistå Kommissionen med, på en bedre og gennemsigtig måde. EUIPO vil således kunne supplere GD AGRI's kompetencer inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne med ekspertise inden for intellektuelle ejendomsrettigheder.

Anbefalet ændring 39

Anbefalet ændring 39

Artikel 47

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Når Kommissionen
  de beføjelser, der er fastsat i denne forordning, til at overdrage opgaver til
  EUIPO, tillægges den også beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 med henblik på at supplere denne forordning med kriterier for overvågning af resultaterne ved udførelsen af sådanne opgaver. Disse kriterier kan omfatte følgende: | 1.   Når Kommissionen
  anmoder
  EUIPO
  om bistand til varetagelse af de nævnte opgaver
  , tillægges den også beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 med henblik på at supplere denne forordning med kriterier for overvågning af resultaterne ved udførelsen af sådanne opgaver. Disse kriterier kan omfatte følgende: |
| a) | Omfanget af integrationen af landbrugsfaktorer i kontrolprocessen |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Når Kommissionen
  de beføjelser, der er fastsat i denne forordning, til at overdrage opgaver til
  EUIPO, tillægges den også beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 med henblik på at supplere denne forordning med kriterier for overvågning af resultaterne ved udførelsen af sådanne opgaver. Disse kriterier kan omfatte følgende:

1.   Når Kommissionen
  anmoder
  EUIPO
  om bistand til varetagelse af de nævnte opgaver
  , tillægges den også beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 84 med henblik på at supplere denne forordning med kriterier for overvågning af resultaterne ved udførelsen af sådanne opgaver. Disse kriterier kan omfatte følgende:

a)

Omfanget af integrationen af landbrugsfaktorer i kontrolprocessen

Omfanget af integrationen af landbrugsfaktorer i kontrolprocessen

| a) | Vurderingens kvalitet |
| --- | --- |

a)

Vurderingens kvalitet

| b) | Vurderingens kvalitet |
| --- | --- |

b)

b)

Vurderingens kvalitet

| b) | Sammenhængen i vurderingerne af geografiske betegnelser fra forskellige kilder |
| --- | --- |

b)

b)

Sammenhængen i vurderingerne af geografiske betegnelser fra forskellige kilder

| c) | Sammenhængen i vurderingerne af geografiske betegnelser fra forskellige kilder |
| --- | --- |

c)

c)

Sammenhængen i vurderingerne af geografiske betegnelser fra forskellige kilder

| c) | Effektiviteten af opgaver |
| --- | --- |

c)

c)

Effektiviteten af opgaver

| d) | Effektiviteten af opgaver |
| --- | --- |

d)

d)

Effektiviteten af opgaver

| d) | Reduktion af behandlingstiden for gennemgangen af ansøgninger og |
| --- | --- |

d)

d)

Reduktion af behandlingstiden for gennemgangen af ansøgninger og

Reduktion af behandlingstiden for gennemgangen af ansøgninger og

| e) | Brugertilfredshed. |
| --- | --- |

e)

Brugertilfredshed.

| e) | Brugertilfredshed. |
| --- | --- |

e)

Brugertilfredshed.

2.   Senest fem år efter den første uddelegering af opgaver til EUIPO udarbejder og forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne og erfaringerne med EUIPO's udførelse af disse opgaver.

2.   Senest fem år efter den første uddelegering af opgaver til EUIPO udarbejder og forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne og erfaringerne med EUIPO's udførelse af disse opgaver.

Begrundelse

Begrundelse

EUIPO's bidrag til udførelsen af disse opgaver vil begrænse sig til aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder, og kontorets deltagelse bør også evalueres for så vidt angår nedbringelsen af procedurernes varighed.

Anbefalet ændring 40

Anbefalet ændring 40

Artikel 48, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Følgende landbrugsprodukter er udelukket fra at være omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse: | 3.   Følgende landbrugsprodukter er udelukket fra at være omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse: |
| a) | Produkter, der grundet deres natur ikke kan handles på det indre marked og kun kan forbruges på eller i nærheden af deres fremstillingssted, f.eks. restauranter |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Følgende landbrugsprodukter er udelukket fra at være omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse:

3.   Følgende landbrugsprodukter er udelukket fra at være omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse:

a)

a)

Produkter, der grundet deres natur ikke kan handles på det indre marked og kun kan forbruges på eller i nærheden af deres fremstillingssted, f.eks. restauranter

Produkter, der grundet deres natur ikke kan handles på det indre marked og kun kan forbruges på eller i nærheden af deres fremstillingssted, f.eks. restauranter

| b) | Produkter, der med forbehold af de regler, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, som strider med den offentlige orden eller sædelighed, og som ikke kan markedsføres på det indre marked. |
| --- | --- |

b)

b)

Produkter, der med forbehold af de regler, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, som strider med den offentlige orden eller sædelighed, og som ikke kan markedsføres på det indre marked.

Produkter, der med forbehold af de regler, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, som strider med den offentlige orden eller sædelighed, og som ikke kan markedsføres på det indre marked.

Begrundelse

Begrundelse

Eftersom det ikke tydeligt er defineret, hvilke produkter der kan udelukkes, kan denne artikel være diskriminerende.

Anbefalet ændring 41

Anbefalet ændring 41

Artikel 60

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Gennemgangen
  bør
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  underretter
  Kommissionen skriftligt ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen. | 2.   Gennemgangen
  må
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  skal
  Kommissionen skriftligt
  underrette
  ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Gennemgangen
  bør
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  underretter
  Kommissionen skriftligt ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen.

2.   Gennemgangen
  må
  ikke tage mere end seks måneder. Hvis perioden med gennemgang overstiger eller forventes at vare mere end seks måneder,
  skal
  Kommissionen skriftligt
  underrette
  ansøgeren om årsagerne til forsinkelsen.

Begrundelse

Begrundelse

Fristen på seks måneder som fastsat i forordningen overholdes generelt ikke af Kommissionen. Det skal præciseres, at gennemgangen ikke må tage mere end seks måneder.

Anbefalet ændring 42

Anbefalet ændring 42

Artikel 84

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 12, stk. 4, artikel 14, stk. 2,
  artikel 15, stk. 6,
  artikel 17, stk. 5, artikel 19, stk. 10,
  artikel 23, stk. 7, artikel 25, stk. 10,
  artikel 26, stk. 6, artikel 28, stk. 3, artikel 29, stk. 3,
  artikel 34, stk. 3, artikel 46, stk. 1, artikel 46, artikel 47, stk. 1, artikel 48, stk. 6, artikel 48, stk. 7, artikel 49, stk. 4, artikel 51, stk. 3, artikel 55, stk. 5, artikel 56, stk. 2, artikel 73, stk. 10, artikel 69, stk. 4, artikel 70, stk. 2, artikel 58, stk. 3, artikel 62, stk. 10, artikel 67, stk. 3, artikel 68, stk. 6, artikel 76, stk. 4, artikel 77, stk. 1, artikel 78, stk. 3, artikel 78, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra [datoen for nærværende forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af syvårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 6, artikel 23, stk. 7, artikel 25, stk. 10, artikel 34, stk. 3, artikel 46, stk. 1, artikel 46, artikel 47, stk. 1, artikel 48, stk. 6, artikel 48, stk. 7, artikel 49, stk. 4, artikel 51, stk. 3, artikel 55, stk. 5, artikel 56, stk. 2, artikel 73, stk. 10, artikel 69, stk. 4, artikel 70, stk. 2, artikel 58, stk. 3, artikel 62, stk. 10, artikel 67, stk. 3, artikel 68, stk. 6, artikel 76, stk. 4, artikel 77, stk. 1, artikel 78, stk. 3, artikel 78, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra [datoen for nærværende forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af syvårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 12, stk. 4, artikel 14, stk. 2,
  artikel 15, stk. 6,
  artikel 17, stk. 5, artikel 19, stk. 10,
  artikel 23, stk. 7, artikel 25, stk. 10,
  artikel 26, stk. 6, artikel 28, stk. 3, artikel 29, stk. 3,
  artikel 34, stk. 3, artikel 46, stk. 1, artikel 46, artikel 47, stk. 1, artikel 48, stk. 6, artikel 48, stk. 7, artikel 49, stk. 4, artikel 51, stk. 3, artikel 55, stk. 5, artikel 56, stk. 2, artikel 73, stk. 10, artikel 69, stk. 4, artikel 70, stk. 2, artikel 58, stk. 3, artikel 62, stk. 10, artikel 67, stk. 3, artikel 68, stk. 6, artikel 76, stk. 4, artikel 77, stk. 1, artikel 78, stk. 3, artikel 78, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra [datoen for nærværende forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af syvårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 6, artikel 23, stk. 7, artikel 25, stk. 10, artikel 34, stk. 3, artikel 46, stk. 1, artikel 46, artikel 47, stk. 1, artikel 48, stk. 6, artikel 48, stk. 7, artikel 49, stk. 4, artikel 51, stk. 3, artikel 55, stk. 5, artikel 56, stk. 2, artikel 73, stk. 10, artikel 69, stk. 4, artikel 70, stk. 2, artikel 58, stk. 3, artikel 62, stk. 10, artikel 67, stk. 3, artikel 68, stk. 6, artikel 76, stk. 4, artikel 77, stk. 1, artikel 78, stk. 3, artikel 78, stk. 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra [datoen for nærværende forordnings ikrafttræden]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af syvårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Begrundelse

Begrundelse

Denne tekst vil give Kommissionen stor frihed til at ændre politikken for geografiske betegnelser ved hjælp af delegerede retsakter. Det er ikke acceptabelt, eftersom de centrale spørgsmål bør fastlægges i forordningens tekst og som led i den fælles beslutningsprocedure.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | glæder sig over Kommissionens lovgivningsforslag og opfordrer indtrængende Europa-Parlamentet og Rådet til at tage højde for de væsentlige forbedringer af ordningen for geografiske betegnelser, der blev indført med den seneste reform af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens lovgivningsforslag og opfordrer indtrængende Europa-Parlamentet og Rådet til at tage højde for de væsentlige forbedringer af ordningen for geografiske betegnelser, der blev indført med den seneste reform af den fælles landbrugspolitik;

| 2. | minder om, at de geografiske betegnelser er et grundlæggende element i politikken for udvikling af landdistrikterne, og at de har indflydelse på den økonomiske og sociale aktivitet i regionerne; |
| --- | --- |

2.

minder om, at de geografiske betegnelser er et grundlæggende element i politikken for udvikling af landdistrikterne, og at de har indflydelse på den økonomiske og sociale aktivitet i regionerne;

| 3. | beklager i denne forbindelse, at der i forslaget til forordning henvises til disse foranstaltningers medvirken til at nå målene for politikken for udvikling af landdistrikterne i betragtningerne, når denne henvisning tidligere indgik i forordningens artikel 1; |
| --- | --- |

3.

beklager i denne forbindelse, at der i forslaget til forordning henvises til disse foranstaltningers medvirken til at nå målene for politikken for udvikling af landdistrikterne i betragtningerne, når denne henvisning tidligere indgik i forordningens artikel 1;

| 4. | bifalder udarbejdelsen af et enkelt sæt procedureregler for alle sektorer med henblik på at sikre sammenhæng og gøre ordningen for geografiske betegnelser nemmere at forstå, men anbefaler, at man ikke går længere end det af hensyn til de særlige forhold i de enkelte sektorer; |
| --- | --- |

4.

bifalder udarbejdelsen af et enkelt sæt procedureregler for alle sektorer med henblik på at sikre sammenhæng og gøre ordningen for geografiske betegnelser nemmere at forstå, men anbefaler, at man ikke går længere end det af hensyn til de særlige forhold i de enkelte sektorer;

| 5. | støtter forslaget om at tilføje muligheden for, at regionale eller lokale offentlige organer yder bistand til udarbejdelsen af ansøgningen og i forbindelse med registreringsproceduren for geografiske betegnelser, eftersom det vil formalisere regionernes bidrag til forberedelsen og de indledende faser af registreringsprocessen for nye geografiske betegnelser; |
| --- | --- |

5.

støtter forslaget om at tilføje muligheden for, at regionale eller lokale offentlige organer yder bistand til udarbejdelsen af ansøgningen og i forbindelse med registreringsproceduren for geografiske betegnelser, eftersom det vil formalisere regionernes bidrag til forberedelsen og de indledende faser af registreringsprocessen for nye geografiske betegnelser;

| 6. | minder om, at geografiske betegnelser ikke kun skal betragtes som intellektuelle ejendomsrettigheder, idet de også er redskaber i udviklingen af landdistrikterne; |
| --- | --- |

6.

minder om, at geografiske betegnelser ikke kun skal betragtes som intellektuelle ejendomsrettigheder, idet de også er redskaber i udviklingen af landdistrikterne;

| 7. | mener følgelig, at GD AGRI, i kraft af sin ekspertise inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne, fortsat bør tage sig af vurderingen af ansøgninger om registrering og annullering af geografiske betegnelser og indsigelser mod sådanne samt ændringer af varespecifikationer; |
| --- | --- |

7.

mener følgelig, at GD AGRI, i kraft af sin ekspertise inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne, fortsat bør tage sig af vurderingen af ansøgninger om registrering og annullering af geografiske betegnelser og indsigelser mod sådanne samt ændringer af varespecifikationer;

| 8. | mener, at Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO), i kraft af sin tekniske ekspertise inden for intellektuelle ejendomsrettigheder og sine ressourcer, vil kunne inddrages i driften af Unionens ordning for geografiske betegnelser ved at yde teknisk bistand til Kommissionen i sager om aspekter af intellektuel ejendomsret og under vilkår, der skal fastlægges tydeligt i lovgivningsforslaget og ikke i delegerede retsakter; |
| --- | --- |

8.

mener, at Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO), i kraft af sin tekniske ekspertise inden for intellektuelle ejendomsrettigheder og sine ressourcer, vil kunne inddrages i driften af Unionens ordning for geografiske betegnelser ved at yde teknisk bistand til Kommissionen i sager om aspekter af intellektuel ejendomsret og under vilkår, der skal fastlægges tydeligt i lovgivningsforslaget og ikke i delegerede retsakter;

| 9. | understreger, at inddragelsen af EUIPO i procedurerne for registrering, ændring af varespecifikationer og indsigelser bør begrænses til kontorets kompetenceområde inden for intellektuelle ejendomsrettigheder og ikke må føre til for omfangsrige procedurer eller forlængelse af disses varighed; |
| --- | --- |

9.

understreger, at inddragelsen af EUIPO i procedurerne for registrering, ændring af varespecifikationer og indsigelser bør begrænses til kontorets kompetenceområde inden for intellektuelle ejendomsrettigheder og ikke må føre til for omfangsrige procedurer eller forlængelse af disses varighed;

| 10. | bemærker imidlertid, at inddragelsen af EUIPO, ifølge Revisionsrettens beretning (2) ikke har nedbragt procedurens varighed; |
| --- | --- |

10.

bemærker imidlertid, at inddragelsen af EUIPO, ifølge Revisionsrettens beretning (2

| 11. | understreger, at det er vigtigt at fastsætte tydelige frister og fremskynde procedurerne for ændring af varespecifikationer, som i høj grad påvirker vedtagelsen af justeringer af produktionsprocessen; |
| --- | --- |

11.

understreger, at det er vigtigt at fastsætte tydelige frister og fremskynde procedurerne for ændring af varespecifikationer, som i høj grad påvirker vedtagelsen af justeringer af produktionsprocessen;

| 12. | bemærker desuden, at EUIPO har udviklet reel ekspertise inden for geografiske betegnelser og har meget effektive redskaber, der kan være yderst nyttige til overvågning og fremme af geografiske betegnelser og bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

12.

bemærker desuden, at EUIPO har udviklet reel ekspertise inden for geografiske betegnelser og har meget effektive redskaber, der kan være yderst nyttige til overvågning og fremme af geografiske betegnelser og bekæmpelse af svig;

| 13. | anbefaler, at der gøres status over denne delvise kompetenceoverførsel inden for to år i lyset af EUIPO's fuldstændige overtagelse af registreringen af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsmæssige produkter for at se, om der er behov for at ændre forordningen; |
| --- | --- |

13.

anbefaler, at der gøres status over denne delvise kompetenceoverførsel inden for to år i lyset af EUIPO's fuldstændige overtagelse af registreringen af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsmæssige produkter for at se, om der er behov for at ændre forordningen;

| 14. | i betragtning af geografiske betegnelsers territoriale dimension er det ønskeligt, at Regionsudvalget inddrages i evalueringssystemet; |
| --- | --- |

14.

i betragtning af geografiske betegnelsers territoriale dimension er det ønskeligt, at Regionsudvalget inddrages i evalueringssystemet;

| 15. | anerkender det bidrag, som de geografiske betegnelser takket være deres tætte tilknytning til oprindelsesområdet yder til den miljømæssige, sociale og økonomiske bæredygtighed og til en varieret og afbalanceret kost; |
| --- | --- |

15.

anerkender det bidrag, som de geografiske betegnelser takket være deres tætte tilknytning til oprindelsesområdet yder til den miljømæssige, sociale og økonomiske bæredygtighed og til en varieret og afbalanceret kost;

| 16. | støtter inddragelse i de geografiske betegnelser af frivillige bæredygtighedstilsagn, hvis fastlæggelse bør præciseres i forordningen, idet producentsammenslutninger bør have mulighed for at tilpasse bæredygtighedsnormerne til deres områder; |
| --- | --- |

16.

støtter inddragelse i de geografiske betegnelser af frivillige bæredygtighedstilsagn, hvis fastlæggelse bør præciseres i forordningen, idet producentsammenslutninger bør have mulighed for at tilpasse bæredygtighedsnormerne til deres områder;

| 17. | glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at opfordre producenter af produkter med geografiske betegnelser til at arbejde effektivt sammen i producentsammenslutninger og give disse sammenslutninger flere beføjelser, eftersom en stærk fælles forvaltning er et centralt element i ordningen for geografiske betegnelser; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at opfordre producenter af produkter med geografiske betegnelser til at arbejde effektivt sammen i producentsammenslutninger og give disse sammenslutninger flere beføjelser, eftersom en stærk fælles forvaltning er et centralt element i ordningen for geografiske betegnelser;

| 18. | beklager, at den måde, hvorpå Kommissionens forslag er formuleret med to repræsentativitetsniveauer, skaber stor forvirring om de forskellige producentsammenslutninger, deres beføjelser og deres ansvarsområder, og mener ikke, at den nuværende formulering tager højde for de forskellige juridiske forhold i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

beklager, at den måde, hvorpå Kommissionens forslag er formuleret med to repræsentativitetsniveauer, skaber stor forvirring om de forskellige producentsammenslutninger, deres beføjelser og deres ansvarsområder, og mener ikke, at den nuværende formulering tager højde for de forskellige juridiske forhold i de enkelte medlemsstater;

| 19. | støtter forbedringen af beskyttelsen af de geografiske betegnelser, navnlig på internettet og i forbindelse med salg på onlineplatforme, og beskyttelsen mod registrering og brug af geografiske betegnelser i ond tro i domænenavnssystemet; |
| --- | --- |

19.

støtter forbedringen af beskyttelsen af de geografiske betegnelser, navnlig på internettet og i forbindelse med salg på onlineplatforme, og beskyttelsen mod registrering og brug af geografiske betegnelser i ond tro i domænenavnssystemet;

| 20. | bifalder præciseringerne vedrørende produkter med geografiske betegnelser, der anvendes som ingredienser; |
| --- | --- |

20.

bifalder præciseringerne vedrørende produkter med geografiske betegnelser, der anvendes som ingredienser;

| 21. | konstaterer, at de geografiske betegnelser tegner sig for en salgsværdi på 74,76 mia. EUR og 15,5 % af EU's samlede eksport af landbrugsfødevarer, og anbefaler derfor fortsat at beskytte dem i handelsaftaler; |
| --- | --- |

21.

konstaterer, at de geografiske betegnelser tegner sig for en salgsværdi på 74,76 mia. EUR og 15,5 % af EU's samlede eksport af landbrugsfødevarer, og anbefaler derfor fortsat at beskytte dem i handelsaftaler;

| 22. | bemærker, at de små og mellemstore producenter af produkter med geografiske betegnelser tegner sig for 48 % af EU's samlede antal geografiske betegnelser, men kun 0,5 % af den samlede salgsværdi af produkter med geografiske betegnelser (3), og anbefaler passende støtte for at gøre det muligt for producenterne at afholde produktionsomkostningerne og således undgå, at certificering opgives; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at de små og mellemstore producenter af produkter med geografiske betegnelser tegner sig for 48 % af EU's samlede antal geografiske betegnelser, men kun 0,5 % af den samlede salgsværdi af produkter med geografiske betegnelser (3

| 23. | mener, at det i forbindelse med de fakultative kvalitetsudtryk kan være hensigtsmæssigt at bevare muligheden for at genindføre udtrykket »produkt fra ø-landbrug« og overveje at indføre udtrykket »mælk, ost og kød fra græssende dyr« for produkter, der garanterer, at over 80 % af dyrenes foder stammer fra græsningsarealer i græsningssæsonen; |
| --- | --- |

23.

mener, at det i forbindelse med de fakultative kvalitetsudtryk kan være hensigtsmæssigt at bevare muligheden for at genindføre udtrykket »produkt fra ø-landbrug« og overveje at indføre udtrykket »mælk, ost og kød fra græssende dyr« for produkter, der garanterer, at over 80 % af dyrenes foder stammer fra græsningsarealer i græsningssæsonen;

| 24. | anbefaler at fremskynde gennemførelsen af det fakultative kvalitetsudtryk »bjergprodukter« og minder medlemsstaterne om de muligheder, der er forbundet med dette udtryk, og om, at de skal følge op på gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

24.

anbefaler at fremskynde gennemførelsen af det fakultative kvalitetsudtryk »bjergprodukter« og minder medlemsstaterne om de muligheder, der er forbundet med dette udtryk, og om, at de skal følge op på gennemførelsen heraf;

| 25. | anerkender, at de geografiske betegnelser også kan være en afgørende faktor for at blive opført på UNESCO's verdensarvsliste (4), og anbefaler, for at fremme landdistrikterne, et samspil mellem disse to mærker, hvorved kulturarven kan skabe en værdiforøgelse i landbrugsværdikæderne og dermed i hele områdets økonomi. |
| --- | --- |

25.

anerkender, at de geografiske betegnelser også kan være en afgørende faktor for at blive opført på UNESCO's verdensarvsliste (4

Bruxelles, den 30. november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Det Europæiske Regionsudvalg, Soldi, R. (2018), Sustainable public procurement of food, https://data.europa.eu/doi/10.2863/1187.

1

(2)  Særberetning nr. 06/2022, Intellektuelle ejendomsrettigheder i EU — Beskyttelsen er ikke fuldstændig vandtæt.

2

(3)  Kommissionen (februar 2021), »Study on economic value of EU quality schemes, geographical indications (GIs) and traditional specialities guaranteed (TSGs)«.

3

(4)  Regionsudvalget (marts 2022), »How can local and regional authorities use World Heritage agricultural landscapes as a tool for enhancing the economic and social sustainability of rural areas? Case studies and recommendations for successful knowledge transfer«.

4

---

| 2.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 79/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 79/99

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Næste generation af egne indtægter til EU-budgettet

(2023/C 79/12)

| Ordfører: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), formand for departementsrådet i Finistère |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Næste generation af egne indtægter til EU-budgettet
  COM(2021) 566 final
  Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter
  COM(2021) 570 final
  Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027
  COM(2021) 569 final |

Ordfører:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), formand for departementsrådet i Finistère

Basisdokumenter:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Næste generation af egne indtægter til EU-budgettet

COM(2021) 566 final

Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

COM(2021) 570 final

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

COM(2021) 569 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

COM(2021) 570 final

Anbefalet ændring 1

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EU's emissionshandelssystem, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (*), er en central del af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem emissionshandelen og Unionens klimapolitiske mål
  bør
  en del af de pågældende indtægter
  tilfalde
  til Unionens budget. | EU's emissionshandelssystem, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (*), er en central del af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem emissionshandelen og Unionens klimapolitiske mål
  samt CO2-emissionernes grænseoverskridende karakter kunne man overveje at tildele
  en del af de pågældende indtægter til Unionens budget
  , under den udtrykkelige forudsætning at: 1) det ikke vil indvirke negativt på de nationale myndigheders finansielle kapacitet til at opfylde målene i den grønne pagt
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EU's emissionshandelssystem, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (*), er en central del af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem emissionshandelen og Unionens klimapolitiske mål
  bør
  en del af de pågældende indtægter
  tilfalde
  til Unionens budget.

EU's emissionshandelssystem, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (*), er en central del af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem emissionshandelen og Unionens klimapolitiske mål
  samt CO2-emissionernes grænseoverskridende karakter kunne man overveje at tildele
  en del af de pågældende indtægter til Unionens budget
  , under den udtrykkelige forudsætning at: 1) det ikke vil indvirke negativt på de nationale myndigheders finansielle kapacitet til at opfylde målene i den grønne pagt
  .

Begrundelse

Hvis indtægterne fra ETS flyttes fra medlemsstaternes budgetter til EU-budgettet, kan det mindske medlemsstaternes evne til at investere i klimaændringsforanstaltninger som følge af de færre indtægter.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at undgå at emissionshandelen får en alt for regressiv indvirkning på bidragene, bør der fastsættes et maksimalt bidrag for medlemsstater, der er berettigede hertil. For perioden 2023-2027 er medlemsstater berettigede, hvis deres bruttonationalindkomst pr. indbygger målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af
  EU-tal for 2020
  er under 90 % af EU-gennemsnittet. For perioden 2028-2030 bør bruttonationalindkomsten pr. indbygger
  i 2025
  anvendes. Det maksimale bidrag bør fastsættes ved at sammenligne medlemsstaternes andele af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter med disse medlemsstaters andel af Unionens bruttonationalindkomst. For alle medlemsstater bør der fastsættes et minimumsbidrag, hvis deres andel af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter er mindre end 75 % af deres andel af Unionens bruttonationalindkomst. | For at undgå at emissionshandelen får en alt for regressiv indvirkning på bidragene, bør der fastsættes et maksimalt bidrag for medlemsstater, der er berettigede hertil. For perioden 2023-2027 er medlemsstater berettigede, hvis deres bruttonationalindkomst pr. indbygger målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af
  EU-tal for perioden 2018-2020
  er under 90 % af EU-gennemsnittet. For perioden 2028-2030 bør bruttonationalindkomsten pr. indbygger
  i perioden 2023-2025
  anvendes. Det maksimale bidrag bør fastsættes ved at sammenligne medlemsstaternes andele af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter med disse medlemsstaters andel af Unionens bruttonationalindkomst. For alle medlemsstater bør der fastsættes et minimumsbidrag, hvis deres andel af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter er mindre end 75 % af deres andel af Unionens bruttonationalindkomst. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at undgå at emissionshandelen får en alt for regressiv indvirkning på bidragene, bør der fastsættes et maksimalt bidrag for medlemsstater, der er berettigede hertil. For perioden 2023-2027 er medlemsstater berettigede, hvis deres bruttonationalindkomst pr. indbygger målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af
  EU-tal for 2020
  er under 90 % af EU-gennemsnittet. For perioden 2028-2030 bør bruttonationalindkomsten pr. indbygger
  i 2025
  anvendes. Det maksimale bidrag bør fastsættes ved at sammenligne medlemsstaternes andele af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter med disse medlemsstaters andel af Unionens bruttonationalindkomst. For alle medlemsstater bør der fastsættes et minimumsbidrag, hvis deres andel af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter er mindre end 75 % af deres andel af Unionens bruttonationalindkomst.

For at undgå at emissionshandelen får en alt for regressiv indvirkning på bidragene, bør der fastsættes et maksimalt bidrag for medlemsstater, der er berettigede hertil. For perioden 2023-2027 er medlemsstater berettigede, hvis deres bruttonationalindkomst pr. indbygger målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af
  EU-tal for perioden 2018-2020
  er under 90 % af EU-gennemsnittet. For perioden 2028-2030 bør bruttonationalindkomsten pr. indbygger
  i perioden 2023-2025
  anvendes. Det maksimale bidrag bør fastsættes ved at sammenligne medlemsstaternes andele af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter med disse medlemsstaters andel af Unionens bruttonationalindkomst. For alle medlemsstater bør der fastsættes et minimumsbidrag, hvis deres andel af de samlede emissionshandelsbaserede egne indtægter er mindre end 75 % af deres andel af Unionens bruttonationalindkomst.

Begrundelse

Den almindelige praksis inden for samhørighedspolitikken er at anvende BNI-tal for et gennemsnit på tre år til at klassificere regioner og medlemsstater som mere udviklede, mindre udviklede eller i overgangsfasen. Vi foreslår at anvende denne metode til beregning af den rabatordning, der anvendes på de egne indtægter fra ETS.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettes der en CO2-grænsetilpasningsmekanisme for at supplere EU's emissionshandelssystem og sikre effektiviteten af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem CO2-grænsetilpasningsmekanismen og Unionens klimapolitik bør en andel af indtægterne fra salget af certifikater overføres til Unionens budget som egne indtægter. | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettes der en CO2-grænsetilpasningsmekanisme for at supplere EU's emissionshandelssystem og sikre effektiviteten af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem CO2-grænsetilpasningsmekanismen og Unionens klimapolitik
  samt CO2-emissionernes og de industrielle værdikæders grænseoverskridende karakter
  bør en andel af indtægterne fra salget af certifikater overføres til Unionens budget som egne indtægter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettes der en CO2-grænsetilpasningsmekanisme for at supplere EU's emissionshandelssystem og sikre effektiviteten af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem CO2-grænsetilpasningsmekanismen og Unionens klimapolitik bør en andel af indtægterne fra salget af certifikater overføres til Unionens budget som egne indtægter.

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] (15) oprettes der en CO2-grænsetilpasningsmekanisme for at supplere EU's emissionshandelssystem og sikre effektiviteten af Unionens klimapolitik. I betragtning af den tætte forbindelse mellem CO2-grænsetilpasningsmekanismen og Unionens klimapolitik
  samt CO2-emissionernes og de industrielle værdikæders grænseoverskridende karakter
  bør en andel af indtægterne fra salget af certifikater overføres til Unionens budget som egne indtægter.

Begrundelse

CO2-emissioners og industrielle værdikæders grænseoverskridende karakter gør det vanskeligt at tildele indtægterne fra CO2-grænsetilpasningsmekanismen til de enkelte medlemsstater, hvilket er et godt argument for at fordele indtægterne på EU-plan.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I oktober 2021 indgik Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og G20's inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud en aftale om, at deltagende markedsjurisdiktioner skulle tildeles 25 % af store multinationale selskabers restoverskud over rentabilitetstærsklen på 10 % (»OECD/G20's inklusive ramme — søjle 1-aftalen«). For de egne indtægter bør der anvendes en ensartet bidragssats på den andel af de multinationale selskabers restoverskud, som omfordeles til medlemsstaterne [i henhold til direktivet om gennemførelse af den globale aftale om omfordeling af beskatningsrettigheder]. | I oktober 2021 indgik Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og G20's inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud en aftale om, at deltagende markedsjurisdiktioner skulle tildeles 25 % af store multinationale selskabers restoverskud over rentabilitetstærsklen på 10 % (»OECD/G20's inklusive ramme — søjle 1-aftalen«). For de egne indtægter bør der anvendes en ensartet bidragssats på den andel af de multinationale selskabers restoverskud, som omfordeles til medlemsstaterne [i henhold til
  ikrafttrædelsen af den multilaterale konvention og
  direktivet om gennemførelse af den globale aftale om omfordeling af beskatningsrettigheder]. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I oktober 2021 indgik Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og G20's inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud en aftale om, at deltagende markedsjurisdiktioner skulle tildeles 25 % af store multinationale selskabers restoverskud over rentabilitetstærsklen på 10 % (»OECD/G20's inklusive ramme — søjle 1-aftalen«). For de egne indtægter bør der anvendes en ensartet bidragssats på den andel af de multinationale selskabers restoverskud, som omfordeles til medlemsstaterne [i henhold til direktivet om gennemførelse af den globale aftale om omfordeling af beskatningsrettigheder].

I oktober 2021 indgik Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og G20's inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud en aftale om, at deltagende markedsjurisdiktioner skulle tildeles 25 % af store multinationale selskabers restoverskud over rentabilitetstærsklen på 10 % (»OECD/G20's inklusive ramme — søjle 1-aftalen«). For de egne indtægter bør der anvendes en ensartet bidragssats på den andel af de multinationale selskabers restoverskud, som omfordeles til medlemsstaterne [i henhold til
  ikrafttrædelsen af den multilaterale konvention og
  direktivet om gennemførelse af den globale aftale om omfordeling af beskatningsrettigheder].

Begrundelse

Det bør præciseres, at fastlæggelsen af disse nye egne indtægter afhænger af indgåelsen af den multilaterale konvention, der har til formål at føre søjle 1 i OECD/G20-aftalen ud i livet.

Anbefalet ændring 5

Artikel 1

Stk. 1, litra d), ændres

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2a.   Uanset stk. 1, litra e), gælder følgende indtil regnskabsåret 2030: | 2a.   Uanset stk. 1, litra e), gælder følgende indtil regnskabsåret 2030: |
| a) | Hvis en medlemsstats andel af de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e), er mindre end 75 % af dens andel af Unionens bruttonationalindkomst, stiller den pågældende medlemsstat et beløb til rådighed, der fremkommer ved at multiplicere 75 % af denne andel af bruttonationalindkomsten med de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e). |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2a.   Uanset stk. 1, litra e), gælder følgende indtil regnskabsåret 2030:

2a.   Uanset stk. 1, litra e), gælder følgende indtil regnskabsåret 2030:

a)

Hvis en medlemsstats andel af de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e), er mindre end 75 % af dens andel af Unionens bruttonationalindkomst, stiller den pågældende medlemsstat et beløb til rådighed, der fremkommer ved at multiplicere 75 % af denne andel af bruttonationalindkomsten med de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e).

| a) | Hvis en medlemsstats andel af de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e), er mindre end 75 % af dens andel af Unionens bruttonationalindkomst, stiller den pågældende medlemsstat et beløb til rådighed, der fremkommer ved at multiplicere 75 % af denne andel af bruttonationalindkomsten med de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e). |
| --- | --- |

a)

Hvis en medlemsstats andel af de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e), er mindre end 75 % af dens andel af Unionens bruttonationalindkomst, stiller den pågældende medlemsstat et beløb til rådighed, der fremkommer ved at multiplicere 75 % af denne andel af bruttonationalindkomsten med de samlede indtægter, der følger af anvendelsen af stk. 1, litra e).

| b) | En medlemsstats andel af de samlede indtægter, der fremkommer ved anvendelsen af stk. 1, litra e), må ikke overstige 150 % af den pågældende medlemsstats andel af Unionens bruttonationalindkomst for medlemsstater med en bruttonationalindkomst pr. indbygger på under 90 % af EU-gennemsnittet målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af tallene for
  2020
  for perioden 2023-2027 og på grundlag af tallene for
  2025
  for perioden 2028-2030. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstats andel af de samlede indtægter, der fremkommer ved anvendelsen af stk. 1, litra e), må ikke overstige 150 % af den pågældende medlemsstats andel af Unionens bruttonationalindkomst for medlemsstater med en bruttonationalindkomst pr. indbygger på under 90 % af EU-gennemsnittet målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af tallene for
  2020
  for perioden 2023-2027 og på grundlag af tallene for
  2025
  for perioden 2028-2030.

2020

2025

| b) | En medlemsstats andel af de samlede indtægter, der fremkommer ved anvendelsen af stk. 1, litra e), må ikke overstige 150 % af den pågældende medlemsstats andel af Unionens bruttonationalindkomst for medlemsstater med en bruttonationalindkomst pr. indbygger på under 90 % af EU-gennemsnittet målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af tallene for
  2018-2020
  for perioden 2023-2027 og på grundlag af tallene for
  2023-2025
  for perioden 2028-2030. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstats andel af de samlede indtægter, der fremkommer ved anvendelsen af stk. 1, litra e), må ikke overstige 150 % af den pågældende medlemsstats andel af Unionens bruttonationalindkomst for medlemsstater med en bruttonationalindkomst pr. indbygger på under 90 % af EU-gennemsnittet målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af tallene for
  2018-2020
  for perioden 2023-2027 og på grundlag af tallene for
  2023-2025
  for perioden 2028-2030.

2018-2020

2023-2025

Begrundelse

Begrundelse

Den almindelige praksis inden for samhørighedspolitikken er at anvende BNI-tal for et gennemsnit på tre år til at klassificere regioner og medlemsstater som mere udviklede, mindre udviklede eller i overgangsfasen. Vi foreslår at anvende denne metode til beregning af den rabatordning, der anvendes på de egne indtægter fra ETS.

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

COM(2021) 569 final

COM(2021) 569 final

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] final (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses
  for årene 2025, 2026 og 2027
  . | Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] final (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses
  for årene 2024, 2025, 2026 og 2027
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] final (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses
  for årene 2025, 2026 og 2027
  .

14

15

for årene 2025, 2026 og 2027

Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14) kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] final (15) oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 »Naturressourcer og miljø« og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses
  for årene 2024, 2025, 2026 og 2027
  .

14

15

for årene 2024, 2025, 2026 og 2027

Begrundelse

Begrundelse

Den Sociale Klimafond bør indføres et år før, ETS udvides til at omfatte transport- og bygningssektoren for at give sårbare husholdninger, mikrovirksomheder og små virksomheder og mobilitetsbrugere tilstrækkelig tid til at tilpasse sig.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

Ny betragtning efter betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Der bør indføres en automatisk »justering efter udsvingene i CO2-prisen« af loftet i udgiftsområde 3 for at muliggøre årlige forhøjelser af bevillingerne til Den Sociale Klimafond i tilfælde af højere kulstofpriser i sektorerne bygninger og vejtransport. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Der bør indføres en automatisk »justering efter udsvingene i CO2-prisen« af loftet i udgiftsområde 3 for at muliggøre årlige forhøjelser af bevillingerne til Den Sociale Klimafond i tilfælde af højere kulstofpriser i sektorerne bygninger og vejtransport.

Der bør indføres en automatisk »justering efter udsvingene i CO2

Begrundelse

Begrundelse

Det er nødvendigt at sikre, at budgettet til Den Sociale Klimafond styrkes, hvis kulstofprisen i ETS2-sektorerne er højere end Kommissionens oprindelige antagelser.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Artikel 1: artikel 4b indsættes ved nyt stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Følgende indsættes som artikel 4b:






  »Artikel 4b




  Mekanisme til justering af kulstofprisen





  1.
     
  Fra og med 2024 foretages der efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab for år n-1 i henhold til finansforordningens artikel 245, stk. 3, en opjustering mod udgiftsloftet for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 2b og mod loftet for betalingsbevillinger for det indeværende år, hvis kulstofprisen i ETS2-sektorerne er højere end Kommissionens oprindelige antagelser.






  2.
     
  Den årlige justering beregnes på grundlag af det gennemsnitlige ETS2-kulstofprisniveau i EU-27 i år - 1.« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Følgende indsættes som artikel 4b:

Følgende indsættes som artikel 4b:

»Artikel 4b

Mekanisme til justering af kulstofprisen

1.
     
  Fra og med 2024 foretages der efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab for år n-1 i henhold til finansforordningens artikel 245, stk. 3, en opjustering mod udgiftsloftet for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 2b og mod loftet for betalingsbevillinger for det indeværende år, hvis kulstofprisen i ETS2-sektorerne er højere end Kommissionens oprindelige antagelser.

2.
     
  Den årlige justering beregnes på grundlag af det gennemsnitlige ETS2-kulstofprisniveau i EU-27 i år - 1.«

Begrundelse

Begrundelse

Det er nødvendigt at sikre, at budgettet til Den Sociale Klimafond styrkes, hvis kulstofprisen i ETS2-sektorerne er højere end Kommissionens oprindelige antagelser.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | bemærker Kommissionens forslag om at indføre tre nye egne indtægter til EU-budgettet, men er fortsat dybt bekymret over manglen på en troværdig konsekvensanalyse af, hvilke omkostninger disse foranstaltninger medfører for de europæiske virksomheder og forbrugere; |
| --- | --- |

1.

bemærker Kommissionens forslag om at indføre tre nye egne indtægter til EU-budgettet, men er fortsat dybt bekymret over manglen på en troværdig konsekvensanalyse af, hvilke omkostninger disse foranstaltninger medfører for de europæiske virksomheder og forbrugere;

| 2. | understreger behovet for at oprette nye indtægter, som ikke kun er nødvendige for at tilbagebetale NextGenerationEU-gælden, men også for permanent at gøre EU-budgettet finansielt mere uafhængigt og for at mindske medlemsstaternes forventning om en »rimelig modydelse«. De egne indtægter bør fastlægges på en bæredygtig måde for medlemsstaternes budgetter; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for at oprette nye indtægter, som ikke kun er nødvendige for at tilbagebetale NextGenerationEU-gælden, men også for permanent at gøre EU-budgettet finansielt mere uafhængigt og for at mindske medlemsstaternes forventning om en »rimelig modydelse«. De egne indtægter bør fastlægges på en bæredygtig måde for medlemsstaternes budgetter;

| 3. | konstaterer, at de første egne indtægter fra ikkegenanvendt emballageaffald, der blev indført den 1. januar 2021, ikke er øremærket til at blive investeret direkte i genbrug og genanvendelse af plastaffald. Udvalget efterlyser højere ambitioner i EU for reduktion af plast og plastgenanvendelse; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at de første egne indtægter fra ikkegenanvendt emballageaffald, der blev indført den 1. januar 2021, ikke er øremærket til at blive investeret direkte i genbrug og genanvendelse af plastaffald. Udvalget efterlyser højere ambitioner i EU for reduktion af plast og plastgenanvendelse;

| 4. | bemærker, at indførelsen af en første omgang af nye egne indtægter i 2023 i overensstemmelse med den køreplan, der er fastlagt i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2021, vil sende et positivt signal til investorer på de finansielle markeder og kreditvurderingsbureauer. Udvalget minder om, at tilstrækkeligt provenu fra nye egne indtægter er afgørende for at sikre tilbagebetalingen af NextGenerationEU-gælden uden at sætte EU-programmerne i den næste FFR på spil. |
| --- | --- |

4.

bemærker, at indførelsen af en første omgang af nye egne indtægter i 2023 i overensstemmelse med den køreplan, der er fastlagt i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2021, vil sende et positivt signal til investorer på de finansielle markeder og kreditvurderingsbureauer. Udvalget minder om, at tilstrækkeligt provenu fra nye egne indtægter er afgørende for at sikre tilbagebetalingen af NextGenerationEU-gælden uden at sætte EU-programmerne i den næste FFR på spil.

En CO2-grænsetilpasningsmekanisme

En CO2

| 5. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter forslaget om at oprette en CO2-grænsetilpasningsmekanisme for at stimulere den globale klimaindsats. CO2-grænsetilpasningsmekanismen bør indarbejdes i en bredere EU-strategi for omstilling af industrien; |
| --- | --- |

5.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter forslaget om at oprette en CO2

2

| 6. | påpeger, at indtægterne fra CO2-markedet og fra en CO2-grænseafgift kan falde med tiden, i takt med at den europæiske økonomi dekarboniseres, og andre tredjelande gradvist indfører lignende CO2-prismekanismer; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at indtægterne fra CO2

2

2

| 7. | anerkender mekanismen som et nyttigt redskab for EU, der kan bidrage til at reducere CO2-emissionerne på verdensplan, men den giver anledning til en række bekymringer, såsom mekanismens uforudsigelige indvirkning på EU's markeder, herunder SMV'erne og landbruget. Kommissionen skal øge overvågningen og rapporteringen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af mekanismen og dens indvirkning på markederne; |
| --- | --- |

7.

anerkender mekanismen som et nyttigt redskab for EU, der kan bidrage til at reducere CO2

| 8. | understreger, at ETS-tildelingerne (1) gradvist bør afskaffes for de sektorer, der er omfattet af CO2-grænsetilpasningsmekanismen, og erstattes af auktionering af alle emissionskvoter for at sikre forenelighed med WTO-reglerne på lang sigt. |
| --- | --- |

8.

understreger, at ETS-tildelingerne (1

2

Nye ETS-baserede egne indtægter

Nye ETS-baserede egne indtægter

| 9. | støtter forslaget om at skabe nye egne indtægter baseret på en reform af EU's emissionshandelssystem (ETS). Udvalget understreger, at CO2-emissioners grænseoverskridende karakter, som er forbundet med negative eksternaliteter og ikke begrænser sig til de udledende lande, er et godt argument for at tildele indtægterne fra auktioneringen af ETS-certifikater til EU-budgettet. Udvalget understreger, at dette ikke må indvirke negativt på medlemsstaternes evne til at finansiere deres nationale klimaændringsprogrammer; |
| --- | --- |

9.

støtter forslaget om at skabe nye egne indtægter baseret på en reform af EU's emissionshandelssystem (ETS). Udvalget understreger, at CO2

| 10. | mener, at det er afgørende at afbøde de negative sociale og territoriale virkninger af at udvide ETS til også at omfatte sektorerne for bygninger og transport (ETS2). RU mener endvidere, at Kommissionens forslag om at oprette Den Sociale Klimafond, der finansieres med et beløb svarende til 25 % af indtægterne fra ETS2, er fuldstændig utilstrækkeligt til at kompensere for det store omfang af boligrenoveringer og elektrificering af vejtransporten. RU understreger betydningen af, at de lokale og regionale myndigheder inddrages fuldt ud i forvaltningen af ETS-indtægterne og i forvaltningen af Den Sociale Klimafond. RU anbefaler, at Den Sociale Klimafond medtages i forordningen om fælles bestemmelser for samhørighedspolitikken for at forenkle forvaltningsmyndighedernes og støttemodtagernes praktiske forvaltning. Det bør prioriteres at få de eksisterende investerings- og samhørighedsværktøjer til at fungere bedre og hurtigere i stedet for at oprette nye fonde, der overlapper eksisterende mekanismer og mål med forskellige regler og med risiko for, at de nuværende regler om energikilders støtteberettigelse omgås; |
| --- | --- |

10.

mener, at det er afgørende at afbøde de negative sociale og territoriale virkninger af at udvide ETS til også at omfatte sektorerne for bygninger og transport (ETS2). RU mener endvidere, at Kommissionens forslag om at oprette Den Sociale Klimafond, der finansieres med et beløb svarende til 25 % af indtægterne fra ETS2, er fuldstændig utilstrækkeligt til at kompensere for det store omfang af boligrenoveringer og elektrificering af vejtransporten. RU understreger betydningen af, at de lokale og regionale myndigheder inddrages fuldt ud i forvaltningen af ETS-indtægterne og i forvaltningen af Den Sociale Klimafond. RU anbefaler, at Den Sociale Klimafond medtages i forordningen om fælles bestemmelser for samhørighedspolitikken for at forenkle forvaltningsmyndighedernes og støttemodtagernes praktiske forvaltning. Det bør prioriteres at få de eksisterende investerings- og samhørighedsværktøjer til at fungere bedre og hurtigere i stedet for at oprette nye fonde, der overlapper eksisterende mekanismer og mål med forskellige regler og med risiko for, at de nuværende regler om energikilders støtteberettigelse omgås;

| 11. | mener, at CO2-grænsetilpasningsmekanismen for at håndtere de teknologiske, lovgivningsmæssige og markedsmæssige forandringer bør være dynamisk, og at mekanismens sektorspecifikke anvendelsesområde og emissionsdækning bør revideres regelmæssigt under hensyntagen til dens lokale og regionale indvirkning. Udvalget er parat til at bistå vurderingen af de territorielle virkninger af CO2-grænsetilpasningsmekanismen; |
| --- | --- |

11.

mener, at CO2

2

| 12. | støtter idéen om at finansiere Den Sociale Klimafond ved hjælp af egne indtægter i stedet for at øremærke indtægterne fra ETS2 via formålsbestemte indtægter. Udvalget bemærker, at en øremærkningsmekanisme vil gøre det vanskeligt at langtidsplanlægge, da de årlige beløb vil være uforudsigelige og ustabile; |
| --- | --- |

12.

støtter idéen om at finansiere Den Sociale Klimafond ved hjælp af egne indtægter i stedet for at øremærke indtægterne fra ETS2 via formålsbestemte indtægter. Udvalget bemærker, at en øremærkningsmekanisme vil gøre det vanskeligt at langtidsplanlægge, da de årlige beløb vil være uforudsigelige og ustabile;

| 13. | henleder opmærksomheden på, at de ETS-baserede egne indtægter vil udgøre 71 % af de samlede provenu fra denne første omgang af nye egne indtægter. Det er derfor afgørende for pakkens troværdighed at opretholde de ETS-baserede egne indtægter; |
| --- | --- |

13.

henleder opmærksomheden på, at de ETS-baserede egne indtægter vil udgøre 71 % af de samlede provenu fra denne første omgang af nye egne indtægter. Det er derfor afgørende for pakkens troværdighed at opretholde de ETS-baserede egne indtægter;

| 14. | er imidlertid bekymret for, om der er afsat tilstrækkelige ressourcer til Den Sociale Klimafond i tilfælde af meget høje kulstofpriser. RU støtter idéen (2) om at skabe en automatisk »justering af kulstofpriserne« med henblik på at øge Den Sociale Klimafonds årlige budget i tilfælde af højere kulstofpriser i ETS2-sektorerne; |
| --- | --- |

14.

er imidlertid bekymret for, om der er afsat tilstrækkelige ressourcer til Den Sociale Klimafond i tilfælde af meget høje kulstofpriser. RU støtter idéen (2

| 15. | mener, at Den Sociale Klimafond bør tages i brug i 2024, det vil sige et år før ETS gennemføres i sektorerne vejtransport og bygninger, for at give sårbare husholdninger, mikrovirksomheder og små virksomheder og mobilitetsbrugere — med særligt fokus på mobilitetsfattigdom — tilstrækkelig tid til at tilpasse sig; |
| --- | --- |

15.

mener, at Den Sociale Klimafond bør tages i brug i 2024, det vil sige et år før ETS gennemføres i sektorerne vejtransport og bygninger, for at give sårbare husholdninger, mikrovirksomheder og små virksomheder og mobilitetsbrugere — med særligt fokus på mobilitetsfattigdom — tilstrækkelig tid til at tilpasse sig;

Egne indtægter baseret på OECD/G20-aftalen under »søjle 1«

Egne indtægter baseret på OECD/G20-aftalen under »søjle 1«

| 16. | bifalder Kommissionens forslag om at oprette nye egne indtægter baseret på »søjle 1« i den internationale OECD/G20-skatteaftale, men bemærker, at fastlæggelsen af disse nye egne indtægter afhænger af, at den multilaterale OECD/G20-konvention afsluttes i løbet af 2022; |
| --- | --- |

16.

bifalder Kommissionens forslag om at oprette nye egne indtægter baseret på »søjle 1« i den internationale OECD/G20-skatteaftale, men bemærker, at fastlæggelsen af disse nye egne indtægter afhænger af, at den multilaterale OECD/G20-konvention afsluttes i løbet af 2022;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forberede sig på, at større jurisdiktioner — og navnlig USA — muligvis ikke kommer til at ratificere aftalen. Udvalget mener, at EU i så tilfælde bør gå videre og foreslå en EU-afgift på digitale tjenester, der skal fungere som en midlertidig løsning, indtil der er fundet en mere global beskatningsløsning for store multinationale selskaber; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at forberede sig på, at større jurisdiktioner — og navnlig USA — muligvis ikke kommer til at ratificere aftalen. Udvalget mener, at EU i så tilfælde bør gå videre og foreslå en EU-afgift på digitale tjenester, der skal fungere som en midlertidig løsning, indtil der er fundet en mere global beskatningsløsning for store multinationale selskaber;

| 18. | minder om, at man i OECD-/G20-aftalen fra 2021 om global beskatning forventede, at det forberedende arbejde med konventionen om søfarendes arbejdsforhold ville være afsluttet i begyndelsen af 2022. Udvalget bemærker, at fremskridtene med gennemførelsen er gået i stå, da OECD endnu ikke har færdiggjort teksten til konventionen, og udvalget er bekymret for, at politiske ændringer i forbindelse med USA's midtvejsvalg kan sætte USA's vilje til at undertegne og ratificere konventionen på spil; |
| --- | --- |

18.

minder om, at man i OECD-/G20-aftalen fra 2021 om global beskatning forventede, at det forberedende arbejde med konventionen om søfarendes arbejdsforhold ville være afsluttet i begyndelsen af 2022. Udvalget bemærker, at fremskridtene med gennemførelsen er gået i stå, da OECD endnu ikke har færdiggjort teksten til konventionen, og udvalget er bekymret for, at politiske ændringer i forbindelse med USA's midtvejsvalg kan sætte USA's vilje til at undertegne og ratificere konventionen på spil;

Andre mulige egne indtægter

Andre mulige egne indtægter

| 19. | understreger, at tre nye foreslåede egne indtægter samlet set ifølge Kommissionens skøn vil føre til indtægter på op til 17 mia. EUR om året fra 2026 til 2030. Udvalget bemærker, at dette beløb ikke vil være nok til både at dække omkostningerne ved at tilbagebetale NextGenerationEU-gælden (15 mia. EUR om året) og finansiere Den Sociale Klimafond (9,7 mia. EUR om året). Udvalget understreger derfor, at der er behov for yderligere nye egne indtægter. Udvalget understreger betydningen af territoriale konsekvensanalyser og opfordrer Kommissionen til at tage højde for dette i dets forslag til nye egne indtægter; |
| --- | --- |

19.

understreger, at tre nye foreslåede egne indtægter samlet set ifølge Kommissionens skøn vil føre til indtægter på op til 17 mia. EUR om året fra 2026 til 2030. Udvalget bemærker, at dette beløb ikke vil være nok til både at dække omkostningerne ved at tilbagebetale NextGenerationEU-gælden (15 mia. EUR om året) og finansiere Den Sociale Klimafond (9,7 mia. EUR om året). Udvalget understreger derfor, at der er behov for yderligere nye egne indtægter. Udvalget understreger betydningen af territoriale konsekvensanalyser og opfordrer Kommissionen til at tage højde for dette i dets forslag til nye egne indtægter;

| 20. | er bekymret over Kommissions forslag om, at medlemsstaterne kan omdirigere ubrugte midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde eller den fælles landbrugspolitik til REPowerEU-planen, fordi det indebærer en risiko for at undergrave samhørigheden i EU. Udvalget understreger endnu en gang, at nye politikker bør finansieres med nye finansielle midler; |
| --- | --- |

20.

er bekymret over Kommissions forslag om, at medlemsstaterne kan omdirigere ubrugte midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde eller den fælles landbrugspolitik til REPowerEU-planen, fordi det indebærer en risiko for at undergrave samhørigheden i EU. Udvalget understreger endnu en gang, at nye politikker bør finansieres med nye finansielle midler;

| 21. | bemærker, at den fremtidige reform af EU's budgetsystem kræver egne EU-indtægter, der støtter den retfærdige omstilling til konkurrencedygtige cirkulære økonomier. Udvalget opfordrer Kommissionen til at overveje de såkaldte Ex'Tax-forslag om omlægning af beskatningen væk fra arbejde mod forurening og ressourceforbrug som foreslået i den europæiske grønne pagt. En sådan »skatteomlægning« tager udgangspunkt i anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, og principperne om, at »det skal kunne betale sig at arbejde«, og at »ingen må lades i stikken«. Anvendelsen af sådanne principper vil bringe skattepolitikkerne i overensstemmelse med målene i bl.a. den europæiske grønne pagt og handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at den fremtidige reform af EU's budgetsystem kræver egne EU-indtægter, der støtter den retfærdige omstilling til konkurrencedygtige cirkulære økonomier. Udvalget opfordrer Kommissionen til at overveje de såkaldte Ex'Tax-forslag om omlægning af beskatningen væk fra arbejde mod forurening og ressourceforbrug som foreslået i den europæiske grønne pagt. En sådan »skatteomlægning« tager udgangspunkt i anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, og principperne om, at »det skal kunne betale sig at arbejde«, og at »ingen må lades i stikken«. Anvendelsen af sådanne principper vil bringe skattepolitikkerne i overensstemmelse med målene i bl.a. den europæiske grønne pagt og handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder;

| 22. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde forslag til nye egne indtægter og mener, at idéen om at skabe egne indtægter via store selskaber med udgangspunkt i forslaget om »Business in Europe: Framework for Income Taxation«, der forventes offentliggjort i 2023, er meget lovende. Udvalget bemærker, at gennemførelsen af OECD/G20-aftalen ifølge visse undersøgelser kan føre til, at selskabsskatteindtægterne i Europa stiger med mere end 80 mia. EUR om året (3); |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde forslag til nye egne indtægter og mener, at idéen om at skabe egne indtægter via store selskaber med udgangspunkt i forslaget om »Business in Europe: Framework for Income Taxation«, der forventes offentliggjort i 2023, er meget lovende. Udvalget bemærker, at gennemførelsen af OECD/G20-aftalen ifølge visse undersøgelser kan føre til, at selskabsskatteindtægterne i Europa stiger med mere end 80 mia. EUR om året (3

| 23. | understreger, at Kommissionen har til hensigt at oprette en »RebuildUkraine«-facilitet, der skal fungere som det vigtigste retlige instrument for EU's støtte til genopbygningen af Ukraine. Udvalget fremhæver, at nye opgaver kræver nye finansieringskilder, og glæder sig over Kommissionens meddelelse i denne henseende om, at de yderligere behov, der er opstået som følge af krigen, ligger langt ud over de midler, der er til rådighed i den nuværende FFR, og tilsagnet om, at der skal udpeges nye finansieringskilder; |
| --- | --- |

23.

understreger, at Kommissionen har til hensigt at oprette en »RebuildUkraine«-facilitet, der skal fungere som det vigtigste retlige instrument for EU's støtte til genopbygningen af Ukraine. Udvalget fremhæver, at nye opgaver kræver nye finansieringskilder, og glæder sig over Kommissionens meddelelse i denne henseende om, at de yderligere behov, der er opstået som følge af krigen, ligger langt ud over de midler, der er til rådighed i den nuværende FFR, og tilsagnet om, at der skal udpeges nye finansieringskilder;

| 24. | glæder sig over, at Kommissionen har tilføjet nærhedsnet til forslaget til en ny ETS-ordning og forslaget til forordning om oprettelse af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme. Den begrundelse, der gives for forslagenes europæiske merværdi og gennemførelsen af de foranstaltninger, der følger af EU's kompetencer inden for klimaforandringer som fastsat i artikel 191-193 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«), er i overensstemmelse med RU's egen vurdering af, hvorvidt forslagene er fuldt forenelige med nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

24.

glæder sig over, at Kommissionen har tilføjet nærhedsnet til forslaget til en ny ETS-ordning og forslaget til forordning om oprettelse af en CO2

Bruxelles, den 30. november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  I henhold til EU's emissionshandelssystem skal virksomheder erhverve emissionskvoter, som dækker deres CO2-emissioner. Gratistildeling er en overgangsmetode for tildeling af kvoter i modsætning til standardmetoden (auktionering). Gratistildelingerne udgør imidlertid fortsat over 40 % af det samlede antal tilgængelige kvoter.

1

2

(2)  Forslag til Budgetudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond (COM(2021) 568 final — C9-0324/2021 — 2021/206 (COD) af 9.2.2022).

2

(3)  Mona Barake et al 2021. Revenue Effects of the Global Minimum Tax: Country-by-Country Estimates, European Tax Observatory, note no. 2, oktober 2021.

3

---