# Az Európai Unió C 177/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. május 23. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 177

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. május 23.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 177/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2019/C 177/02 | A Bizottság végrehajtási határozata (2019. május 14.) a Banon (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről | 2 |
| 2019/C 177/03 | A Bizottság végrehajtási határozata (2019. május 14.) a Beurre d’Isigny (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről | 14 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2019/C 177/04 | Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az állami támogatási kérdéseket illetően | 27 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 177/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2019/C 177/02

A Bizottság végrehajtási határozata (2019. május 14.) a Banon (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

2019/C 177/03

A Bizottság végrehajtási határozata (2019. május 14.) a Beurre d’Isigny (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

Európai Unió Hivatalos Lapjában

14

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2019/C 177/04

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az állami támogatási kérdéseket illetően

27

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) |
| 2019/C 177/05 | Nyílt versenyvizsga-felhívás | 55 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 177/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 56 |
| 2019/C 177/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 58 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

2019/C 177/05

Nyílt versenyvizsga-felhívás

55

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 177/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

56

2019/C 177/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

58

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. május 22.

(2019/C 177/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1171 |
| JPY | Japán yen | 123,27 |
| DKK | Dán korona | 7,4680 |
| GBP | Angol font | 0,88280 |
| SEK | Svéd korona | 10,7600 |
| CHF | Svájci frank | 1,1252 |
| ISK | Izlandi korona | 138,50 |
| NOK | Norvég korona | 9,7598 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,793 |
| HUF | Magyar forint | 326,54 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3038 |
| RON | Román lej | 4,7625 |
| TRY | Török líra | 6,8110 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6221 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4952 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7692 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7173 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5399 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 329,30 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,0504 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7108 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4260 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 225,88 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6756 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,610 |
| RUB | Orosz rubel | 71,7625 |
| THB | Thaiföldi baht | 35,686 |
| BRL | Brazil real | 4,5163 |
| MXN | Mexikói peso | 21,2345 |
| INR | Indiai rúpia | 77,8600 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1171

JPY

Japán yen

123,27

DKK

Dán korona

7,4680

GBP

Angol font

0,88280

SEK

Svéd korona

10,7600

CHF

Svájci frank

1,1252

ISK

Izlandi korona

138,50

NOK

Norvég korona

9,7598

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,793

HUF

Magyar forint

326,54

PLN

Lengyel zloty

4,3038

RON

Román lej

4,7625

TRY

Török líra

6,8110

AUD

Ausztrál dollár

1,6221

CAD

Kanadai dollár

1,4952

HKD

Hongkongi dollár

8,7692

NZD

Új-zélandi dollár

1,7173

SGD

Szingapúri dollár

1,5399

KRW

Dél-Koreai won

1 329,30

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,0504

CNY

Kínai renminbi

7,7108

HRK

Horvát kuna

7,4260

IDR

Indonéz rúpia

16 225,88

MYR

Maláj ringgit

4,6756

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,610

RUB

Orosz rubel

71,7625

THB

Thaiföldi baht

35,686

BRL

Brazil real

4,5163

MXN

Mexikói peso

21,2345

INR

Indiai rúpia

77,8600

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/2

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a „Banon” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

(2019/C 177/02)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 50. cikke (2) bekezdése a) pontjára, összefüggésben 53. cikkének (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Banon” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Banon” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet nyújtott be.

| (2) | A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek.

| (3) | Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet a „Banon” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és az érintett termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

(3)

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet a „Banon” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és az érintett termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet, amely a „Banon” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentumot és az érintett termékleírás közzétételére való hivatkozást is magában foglalja, e határozat melléklete tartalmazza.

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkével összhangban e határozat közzététele jogot keletkeztet arra, hogy az e cikk első bekezdésében említett módosítás ellen e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele időpontjától számított három hónapon belül felszólaljanak.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

2

---

MELLÉKLET

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„BANON”

EU-szám: PDO-FR-0290-AM02 – 2018.1.10.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Név: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon |
| --- |
| Cím: |
| 570, Avenue de la libération |
| 04100 Manosque |
| Franciaország |
| Tel.: +33 492874755 |
| Fax +33 492727313 |
| E-mail: v.enjalbert@mre-paca.fr |

Név: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon

Cím:

570, Avenue de la libération

04100 Manosque

Franciaország

Tel.: +33 492874755

Fax +33 492727313

E-mail: v.enjalbert@mre-paca.fr

A csoportosulást tejtermelők, feldolgozók és érlelők alkotják, és ily módon jogosult arra, hogy a termékleírás módosítását kérje.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☒ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☒ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb: az ellenőrző szerv és a csoportosulás elérhetőségeinek naprakésszé tétele, nemzeti előírások. |

—

☒

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☒

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Egyéb: az ellenőrző szerv és a csoportosulás elérhetőségeinek naprakésszé tétele, nemzeti előírások.

4.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

5.1.   A termék elnevezése

A „Termék elnevezése” rovatban az alábbi rendelkezés:

„Az ezen termékleírásban meghatározott, oltalom alatt álló eredetmegjelölés: »Banon«.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Banon”.

Az alábbi bekezdést törölték:

„A »Banon« elnevezésű sajt az Alpes-de-Haute-Provence megye területén fekvő Banon településről kapta a nevét, amely a középkor óta vásárok helyszínéül szolgáló kereskedelmi színtér.”

A termékleírás ezen rovatában elegendő az oltalom alatt álló eredetmegjelölés elnevezését megadni.

5.2.   A termék leírása

A termék leírása

A „Héja a levelek alatt krémsárga színű.” rendelkezést a „Héja a levelek alatt krémsárga vagy aranybarna színű.” rendelkezés váltotta fel.

A termék jellemzésének pontosítása érdekében a levelek alatti héj színére vonatkozó „krémsárga” jelző kiegészül a „vagy aranybarna” kifejezéssel.

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„Ez a sajt állatra – alapvetően kecskére – jellemző ízvilág jegyeit hordozza, melyet gyakran ammóniás és aljnövényzetre emlékeztető aromák kísérnek, némi fanyar utóízzel. Textúrája lágy és szájban elomló.”

A fenti pontosítások a termék érzékszervi vizsgálatát végző bizottság munkájának köszönhetők.

Ezeket a módosításokat az egységes dokumentumba is bevezették.

5.3.   Földrajzi terület

Földrajzi terület

A „Földrajzi terület meghatározása” rovatban a földrajzi területen található települések listáját naprakésszé tették az ott szereplő némelyik település nevének változása miatt. A földrajzi terület maga nem módosult.

5.4.   A származás igazolása

A származás igazolása

Törölték a háztáji termelők azon kötelezettségét, miszerint nyilvántartást kell vezetniük a megvásárolt tejmennyiségekről, mivel a nemzeti szabályozás tiltja, hogy tejet vásároljanak. A kötelezettség ugyanakkor továbbra is fennáll a nem háztáji termelőkre vonatkozóan.

5.5.   Az előállítás módja

Az előállítás módja

—   a kecskék fajtája:

Az alábbi bekezdést törölték:

„2013. december 31-ig valamennyi nyájnak legalább 60 %-ban a »commune provençale«, a »rove« és az alpesi fajtájú, illetve az e fajtákból keresztezett tejelő kecskékből kell állnia.”

Az alábbi bekezdés:

„2014. január 1-jétől a »Banon« előállításához használt tej kizárólag a »commune provençale«, a »rove« és az alpesi fajtájú, illetve az e fajtákból keresztezett kecskékből származhat.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Banon« előállításához használt tej kizárólag a »commune provençale«, a »rove« és az alpesi fajtájú, illetve az e fajtákból keresztezett kecskéktől származhat.”

A termékleírásban szereplő határidők lejártak, ezért azokat törölték.

Ezeket a rendelkezéseket az összefoglalóból is törölték.

—   a legeltetés minimális időtartama és az a minimális időtartam, amely alatt a kecskéknek szálas takarmányukat legelés során kell magukhoz venniük:

Az alábbi bekezdés:

„A kecskéknek rendszeresen, évente legalább 210 napig kell az adott terület legelőin és kaszálóin legelniük.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A kecskéknek rendszeresen, évente legalább 210 napig kell a földrajzi terület legelőin és kaszálóin legelniük.”

A „földrajzi terület” kifejezés pontosabb, mint az „adott terület”, és lehetővé teszi az ellenőrzést.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

Az

„A kecskéknek az év legalább 4 hónapjában szálas takarmányuk legnagyobb részét legelés során kell magukhoz venniük.”

és

„A kecskéknek rendszeresen, évente legalább 210 napig kell a földrajzi terület legelőin és kaszálóin legelniük.”

rendelkezések egyik előfordulását tehát törölték.

A legeltetés minimális időtartama, valamint az a minimális időtartam, amely alatt a kecskéknek szálas takarmányukat legelés során kell magukhoz venniük, kétszer szerepelt a termékleírásban, ezért az ismétlés kiküszöbölése érdekében az egyik előfordulást törölték.

Ezeket a módosításokat az egységes dokumentumba is bevezették.

—   a vályúba tehető takarmány mennyiségének korlátozása:

Az alábbi mondatot

„A vályúba tehető takarmány mennyisége éves és napi szinten korlátozott.”

törölték, mivel ez a mondat nem tartalmaz többletinformációt a termékleírásban már szereplő maximális határértékekhez képest.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

—   kiegészítő takarmány:

A szöveget kiegészítették a „vagy gabona-melléktermékeket” kifejezéssel, hogy ne zárják ki azokat az összetett takarmányokat, amelyek címkéjén szerepel, hogy gabonákat és gabona-melléktermékeket tartalmaznak.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

—   a földrajzi területen kívülről származó takarmány vásárlásának korlátozása:

A „Szintén korlátozott az adott területen kívülről származó takarmány vásárlása.” mondatot törölték, mivel nem tartalmaz célértéket, és így nem ad meg tényszerű információt a korlátozásra vonatkozóan. A földrajzi területen kívülről származó takarmány vásárlásának korlátozását egyébként a hatályban lévő termékleírás alábbi rendelkezése határozza meg:

„A földrajzi területen kívülről származó takarmány és szárított lucerna egy felnőtt kecskére számított éves nyersanyagmennyisége legfeljebb 250 kg.”

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

—   a szárított lucerna napi elosztásának szabályai:

Az alábbi rendelkezés:

„A szárított lucerna egy felnőtt kecskére számított napi – legalább két adagra elosztott – nyersanyagmennyisége nem haladhatja meg a 400 grammot, illetve egy felnőtt kecskére számítva az évi 60 kg-ot.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A szárított lucerna egy felnőtt kecskére számított napi nyersanyagmennyisége nem haladhatja meg a 400 grammot, illetve egy felnőtt kecskére számítva az évi 60 kg-ot.”

A szárított lucerna napi két adagban történő elosztását törölték, mivel az elosztott mennyiségek csekély volta miatt nem indokolt ez az óvintézkedés (amelyet azért vezettek be, mivel a túl nagy mennyiségben elfogyasztott nitrogén egy súlyos anyagcsere-betegséghez, az alkalózishoz vezethet).

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

—   tiltott takarmányok:

Az alábbi bekezdés:

„Tilos a szilázs és a bálázott takarmányok, a keresztesvirágúak és más olyan növények és magvak alkalmazása, amelyek rossz ízt kölcsönözhetnek a tejnek.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Tilos a szilázs és a bálázott takarmányok, valamint a keresztesvirágú takarmánynövények alkalmazása.”

Az „és más olyan növények és magvak (...), amelyek rossz ízt kölcsönözhetnek a tejnek” szövegrészt, mivel nem tartalmaz könnyen ellenőrizhető, eléggé pontos értéket, törölték.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

—   a GMO-k tilalmának bevezetése:

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„A takarmányozás során kizárólag a géntechnológiával nem módosított növények, társtermékek és takarmány alkalmazása megengedett. Genetikailag módosított növények termesztése tilos a »Banon« OEM készítéséhez használt tejet előállító valamennyi gazdaság területén. E tilalom hatálya alá tartozik a gazdaságban nevelt tejelő állatoknak takarmányul adható valamennyi növényfaj, illetve minden olyan növénykultúra, amely azokat megfertőzheti.”

Ez a rendelkezés lehetővé teszi a takarmányozás hagyományos jellegének és módszereinek fenntartását.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

—   a takarmány származási helye:

Az egységes dokumentum az alábbi bekezdéssel egészül ki: „A takarmány származási helyét illetően a földrajzi területet jellemző természetes tényezők miatt a koncentrált táp előállítása nehéz, a takarmányé pedig korlátozott. A koncentrált táp származási helye nincs meghatározva, így a földrajzi területen kívülről is érkezhet. Az alaptakarmány alapvetően a földrajzi területről származik, azonban a kecskék kaphatnak a területen kívülről érkező szénát. A földrajzi területen kívülről érkező koncentrált táp, valamint széna mennyiségének korlátozásából az következik, hogy a takarmány nagyobb részét a területről származó táplálék adja. A földrajzi területen kívülről behozható takarmány éves mennyisége egy kecskére számítva:

| — | a takarmány és a szárított lucerna nyersanyagmennyiségének tekintetében 250 kg, ami körülbelül 213 kg szárazanyagnak felel meg (190 kg takarmány, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 84 %-os, 160 kg szárazanyagnak felel meg, míg 60 kg szárított lucerna, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 89 %-os, 53 kg szárazanyagot jelent), |
| --- | --- |

—

a takarmány és a szárított lucerna nyersanyagmennyiségének tekintetében 250 kg, ami körülbelül 213 kg szárazanyagnak felel meg (190 kg takarmány, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 84 %-os, 160 kg szárazanyagnak felel meg, míg 60 kg szárított lucerna, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 89 %-os, 53 kg szárazanyagot jelent),

| — | a földrajzi területen kívülről származó koncentrált táp tekintetében pedig évente és egy kecskére számítva 250 kg (ami 270 kg nyersanyaggal egyenértékű). |
| --- | --- |

—

a földrajzi területen kívülről származó koncentrált táp tekintetében pedig évente és egy kecskére számítva 250 kg (ami 270 kg nyersanyaggal egyenértékű).

Tekintve, hogy a kecske átlagos éves takarmánybeviteli képessége 1 100 kg, a földrajzi területről származó táplálékrész legalább 58 %-ot tesz ki (szárazanyagtartalmat számítva).”

Az egységes dokumentum fenti kiegészítése révén bizonyítható, hogy a kecskék takarmánya nagyrészt a földrajzi területről származik. E takarmányok teljes mennyisége a „Kapcsolat a földrajzi területtel” pontban leírt természeti tényezők miatt nem származhat a területről.

—   az oltás hőmérséklete és határideje:

Az alábbi bekezdés:

„Mindennemű fizikai vagy kémiai kezelés tilos, kivéve a makroszkopikus szennyeződések eltávolítására szolgáló szűrést, a tartósítási célból, pozitív hőmérsékletre történő hűtést, valamint a tej oltás előtt legfeljebb 35 °C-ra való felmelegítését.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Mindennemű fizikai vagy kémiai kezelés tilos, kivéve a makroszkopikus szennyeződések eltávolítására szolgáló szűrést, a tartósítási célból, pozitív hőmérsékletre történő hűtést, valamint a tej oltás előtti felmelegítését.”

Mivel az oltás hőmérsékletét a bejegyzett termékleírás a 2013. november 28-i 1211/2013/EU rendeletnek megfelelően szigorúan meghatározza (29 °C és 35 °C között), és mivel a feldolgozott tej nyers kecsketej, a melegítési hőmérséklet köztes fogalma felesleges, ezért törölték: a tej oltási fázishoz való felmelegítéséről van szó (melynek hőmérsékletét már meghatározták).

Az alábbi rendelkezés:

„A tejüzemben termelt tej esetében az oltás a begyűjtött legutóbbi fejés után legfeljebb 4 órával történik.”

helyébe a következő mondat lép:

„A tejüzemben termelt tej esetében az oltás a tej sajtüzembe érkezése után legfeljebb 18 órával és a begyűjtött legutóbbi fejést követő napon déli 12 óra előtt történik.”

Az oltás határideje a tejüzemben termelt tej esetében módosult, hogy a vállalkozók munkaszervezésüket a tej begyűjtésének időtartama, valamint az egyes oltásoknál használandó legkisebb tejmennyiség figyelembevételével alakíthassák ki. A jelenlegi rendszer valójában éjszakai tejgyűjtést alkalmaz. Az utolsó fejésből származó tejet 2:30 táján gyűjtik be, az oltás pedig 6:30-tól kezdődik, mely során a teljes mennyiséget egy (1 000 literes) nagy medencében oltják. Az érintett állattenyésztők csökkenő száma és a kis mennyiségek miatt azonban ajánlatos korlátozni az éjszakai munkát és lehetővé tenni, hogy a tejet 8 órától, kis mennyiségekben (80 literes medencékben) lehessen oltani, ami a műveletet délig elnyújthatja.

—   a formába öntés fázisa

Az alábbi bekezdés:

„A formába öntés közvetlenül a tejsavó lecsapolása után történik. A sajtok formába öntése kézzel, sajtformák segítségével történik. Sajtformázó és többformás tálcák használata engedélyezett. Semmilyen mechanikus formábaöntési eljárás nem engedélyezett.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A formába öntés közvetlenül a tejsavó lecsapolása után történik. A sajtok formába öntése kézzel, sajtformák segítségével történik. Sajtformázó és többformás tálcák, valamint a formába öntés folyamatát mechanikusan segítő elemek (medenceemelő, szállítószalag) használata engedélyezett. A teljesen mechanikus öntési formák mindegyike tilos, az alvadék többformás tálcákba történő eloszlatása során kötelező az emberi közreműködés.”

Annak érdekében, hogy a termelők alkalmazkodhassanak az új technikákhoz, a szöveg pontosítja, hogy a formábaöntési szakaszban a folyamatot segítő mechanikai elemek (medenceemelő, szállítószalag) engedélyezettek, de az alvadék többformás tálcákba történő eloszlatása során kötelező az emberi közreműködés: semmilyen teljesen mechanikus formábaöntési eljárás nem engedélyezett.

—   a lecsepegtetés és a formából való kivétel fázisa

Az alábbi bekezdés:

„A lecsepegtetés során a hőmérséklet legalább 20 °C. A formából való kivétel a formába öntést követő 24 és 48 óra között történik.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A lecsepegtetés során a hőmérséklet legalább 20 °C, és időtartama a formába öntéstől számított legfeljebb 18–48 óra. A formából való kivétel e fázis végén történik. A sajtokat ezután legalább 13 °C-on legalább 24 órán keresztül szárítják/szikkasztják.”

A szöveg a termelők szakértelmét tükröző módon, gyakorlataik keretbe foglalása érdekében kiegészül az egyes lépések időtartamával (a lecsepegtetés 18–48 óra, a szárítás/szikkasztás legalább 24 óra), valamint a szikkasztás hőmérsékletével (legalább 13 °C).

—   a sófürdő időtartama

A sófürdő időtartamát törölték, hogy azt a termelők az alkalmazott sóoldat koncentrációjához igazíthassák, és így azonos eredményt kapjanak.

—   érlelési fázis

Az alábbi bekezdés:

„Az érlelés, melynek időtartama az oltást követő legalább 15 nap, a földrajzi területen, két fázisban történik:

| — | A levelekbe burkolás előtt a csupasz sajttömböt az oltást követő 5–10 napon keresztül, legalább 8 °C hőmérsékleten érlelik. E fázist követően a termék homogén felületű, kifejezett felületi flórával és vékony, krémfehér kéreggel rendelkezik, míg a tészta belseje rugalmas. |
| --- | --- |

—

A levelekbe burkolás előtt a csupasz sajttömböt az oltást követő 5–10 napon keresztül, legalább 8 °C hőmérsékleten érlelik. E fázist követően a termék homogén felületű, kifejezett felületi flórával és vékony, krémfehér kéreggel rendelkezik, míg a tészta belseje rugalmas.

| — | A levelekbe burkolást követően a levelekkel borított sajtot legalább 10 napig 8–14 °C-on érlelik. A páratartalomnak meg kell haladnia a 80 %-ot.” |
| --- | --- |

—

A levelekbe burkolást követően a levelekkel borított sajtot legalább 10 napig 8–14 °C-on érlelik. A páratartalomnak meg kell haladnia a 80 %-ot.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az érlelés, melynek időtartama az oltást követő legalább 15 nap, két fázisban történik:

| — | A levelekbe burkolás előtt a csupasz sajttömböt az oltást követő 5–10 napon keresztül, legalább 8 °C hőmérsékleten érlelik. E fázist követően a termék homogén felületű, kifejezett felületi flórával. |
| --- | --- |

—

A levelekbe burkolás előtt a csupasz sajttömböt az oltást követő 5–10 napon keresztül, legalább 8 °C hőmérsékleten érlelik. E fázist követően a termék homogén felületű, kifejezett felületi flórával.

| — | A levelekbe burkolást követően a levelekkel borított sajtot legalább 10 napig 8–14 °C-on érlelik. E fázist követően a sajt vékony krémsárga vagy aranybarna kéreggel rendelkezik. A páratartalomnak meg kell haladnia a 80 %-ot.” |
| --- | --- |

—

A levelekbe burkolást követően a levelekkel borított sajtot legalább 10 napig 8–14 °C-on érlelik. E fázist követően a sajt vékony krémsárga vagy aranybarna kéreggel rendelkezik. A páratartalomnak meg kell haladnia a 80 %-ot.”

A földrajzi területre való utalást törölték, mert a termékleírás ezen részében nincs szerepe. A kéreg leírását, amely átkerült az érlelési fázis paramétereinek leírása utáni részbe, összhangba hozták a termék leírását tartalmazó rovattal. A sajttészta leírását törölték, mivel ezt a kritériumot, amely a sajt felvágásával figyelhető csak meg, ebben a stádiumban nem ellenőrzik.

Az alábbi bekezdés:

„A sajtok a levelekbe burkolás előtt áztathatók borpárlatba vagy törkölypárlatba.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A sajtok a levelekbe burkolás előtt áztathatók borpárlatba vagy törkölypárlatba, illetve permetezhetők borpárlattal vagy törkölypárlattal.”

A borpárlatba vagy törkölypárlatba áztatás gyakorlata mellett feltüntették a borpárlattal vagy törkölypárlattal való permetezést is, mivel e két módszer hasonló eredményt hoz.

5.6.   Kapcsolat

Kapcsolat

„A földrajzi területtel való kapcsolatot igazoló elemek” rovatot teljes egészében átfogalmazták annak érdekében, hogy egyértelműbben rávilágítsanak a „Banon” és a földrajzi terület között fennálló kapcsolat bizonyítékaira, anélkül, hogy az érvelés lényegét módosították, vagy egyes elemeit törölték volna. Ez a bizonyítékokat felsorakoztató szövegrész elsősorban a kecsketenyésztésnek kedvező mediterrán földrajzi környezet és a pásztorkodás kialakult gyakorlata, valamint a „Banon” készítéséhez szükséges különleges előállítási és érlelési szakismeretek közötti kapcsolatra világít rá.

„A földrajzi terület sajátosságai” címet viselő első rész a földrajzi területet jellemző természeti és emberi tényezőket sorolja fel, hangsúlyozva a kecsketenyésztéshez és a sajtgyártáshoz szükséges különleges szakértelmet.

A második rész „A termék sajátosságai”-t ismerteti, kiemelve bizonyos, a termék leírásában szereplő elemeket.

Végül az utolsó rész a természeti és emberi tényezők, valamint a termék közötti „Ok-okozati kapcsolat”-ot, azaz a köztük lévő kölcsönhatásokat magyarázza el.

Az OEM termékleírásának a kapcsolatról szóló részét az egységes dokumentum 5. pontja teljes egészében átveszi.

5.7.   Címkézés

Címkézés

„A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok” rovatban a sajtokra vonatkozó „eredetmegjelöléssel ellátott” kifejezést törölték, mivel ez a rovat, és tágabb értelemben ez a termékleírás kizárólag az eredetmegjelöléssel ellátott sajtokra vonatkozik; ez a kifejezés tehát itt felesleges.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

5.8.   További módosítások

További módosítások

A „Kérelmező csoportosulás” rovatban: a csoportosulás elérhetőségeit módosították.

„Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok” rovatban a nevet és a hivatalos szerv elérhetőségeit naprakésszé tették. Ez a rovat megemlíti az ellenőrzés terén franciaországi viszonylatban illetékes hatóságok elérhetőségeit: ezek az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). A szöveget kiegészítették azzal, hogy az igazoló szerv neve és elérhetőségei megtekinthetők az INAO weboldalán és az Európai Bizottság adatbázisában.

Az ellenőrizendő fő pontokat tartalmazó táblázatot a bevezetett módosítások (a melegítés maximális hőmérsékletének eltörlése) figyelembevétele érdekében naprakésszé tették, és – a hatályos termékleírásnak megfelelően – egy, a tej jellegére (nem szabványosított fehérje- és zsírtartalmú nyers, teljes tej) vonatkozó ellenőrizendő fő ponttal kiegészítették.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BANON”

„BANON”

EU-szám: PDO-FR-0290-AM02 – 2018.1.10.

EU-szám: PDO-FR-0290-AM02 – 2018.1.10.

OEM ( X ) OFJ ( )

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek)

Elnevezés(ek)

„Banon”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Banon” nyers, teljes kecsketejből készült lágy sajt. A tej gyors altatásával (oltóval beoltott aludttejből) állítják elő. Az érlelt sajtot természetes barna gesztenyelevelekbe burkolják (azaz teljes egészében levelekkel fedik be) és természetes rafiával kötik át, amely 6–12 cikkelyt alkot.

A „Banon” tésztája legalább 15 napig tartó – azon belül 10 napig levelek alatt történő – érlelés után homogén, krémes, lágy és rugalmas. Héja a levelek alatt krémsárga vagy aranybarna színű. Ez a sajt állatra – alapvetően kecskére – jellemző ízvilág jegyeit hordozza, melyet gyakran ammóniás és aljnövényzetre emlékeztető aromák kísérnek, némi fanyar utóízzel. Textúrája lágy és szájban elomló. A sajt átmérője a levelekkel együtt 75–85 mm, magassága 20–30 mm. A „Banon” levelek nélküli nettó tömege az érlelési időszak után 90–110 gramm.

100 gramm sajt szárazanyag-tartalma legalább 40 gramm, 100 gramm sajt teljes száradás utáni zsírtartalma 40 gramm.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A kecskék alaptakarmánya alapvetően a földrajzi területről származik. A takarmányozás kizárólag kaszálón és/vagy legelőn való legeltetés formájában, illetve jó állapotban tartósított, hüvelyesekből és/vagy pázsitfűfélékből és/vagy természetes növényzetből álló száraz takarmánnyal történik.

Amint a növényzet állapota és az időjárási feltételek lehetővé teszik, a kecskéket ki kell hajtani a kaszálóra és/vagy a legelőre. A kecskéknek rendszeresen, évente legalább 210 napig kell az adott terület legelőin és kaszálóin legelniük.

A kecskék a következő helyeken legelnek:

| — | egyéves vagy évelő, természetes növényfajokkal borított, fás, bokros vagy füves legelőkön, |
| --- | --- |

—

egyéves vagy évelő, természetes növényfajokkal borított, fás, bokros vagy füves legelőkön,

| — | őshonos növényzetű állandó füves területeken, |
| --- | --- |

—

őshonos növényzetű állandó füves területeken,

| — | pázsitfűfélékkel, hüvelyesekkel vagy vegyes növényzettel borított ideiglenes füves területeken. |
| --- | --- |

—

pázsitfűfélékkel, hüvelyesekkel vagy vegyes növényzettel borított ideiglenes füves területeken.

A kecskéknek az év legalább 4 hónapjában szálas takarmányuk legnagyobb részét legelés során kell magukhoz venniük.

Abban az időszakban, amelynek során a szálastakarmány-adagot elsősorban legeltetés útján kell biztosítani, a széna napi nyersanyagmennyisége felnőtt kecskénként nem haladja meg az 1,25 kg-ot.

A széna egy felnőtt kecskére számított éves nyersanyagmennyisége legfeljebb 600 kg lehet.

Vályúba adható zöldtakarmány évente legfeljebb 30, nem egymást követő napig adható.

A kiegészítő takarmányok egy felnőtt kecskére számított napi nyersanyagmennyisége nem haladhatja meg a 800 grammot, illetve felnőtt kecskénként az évi 270 kg-ot.

Az éves kiegészítő takarmánynak legalább 60 %-ban gabonaféléket vagy gabona-melléktermékeket kell tartalmaznia. A szárított lucerna egy felnőtt kecskére számított napi nyersanyagmennyisége nem haladhatja meg a 400 grammot, illetve felnőtt kecskénként az évi 60 kg-ot.

A földrajzi területen kívülről származó takarmány és szárított lucerna egy felnőtt kecskére számított éves nyersanyagmennyisége legfeljebb 250 kg.

Tilos a szilázs és a bálázott takarmányok, valamint a keresztesvirágú takarmánynövények alkalmazása.

A takarmányozás során kizárólag a géntechnológiával nem módosított növények, társtermékek és takarmány alkalmazása megengedett. Genetikailag módosított növények termesztése tilos a »Banon« OEM készítéséhez használt tejet előállító valamennyi gazdaság területén. E tilalom hatálya alá tartozik a gazdaságban nevelt tejelő állatoknak takarmányul adható valamennyi növényfaj, illetve minden olyan növénykultúra, amely azokat megfertőzheti.

A gazdaság területén a ténylegesen a kecskenyájnak szánt takarmánytermő terület 8 kecskére legalább 1 ha természetes és/vagy mesterséges kaszáló, 2 kecskére legalább 1 ha legelő.

A takarmány származási helyét illetően a földrajzi területet jellemző természeti tényezők miatt a koncentrált táp előállítása nehéz, a takarmányé pedig korlátozott. A koncentrált táp származási helye nincs meghatározva, így a földrajzi területen kívülről is érkezhet. Az alaptakarmány alapvetően a földrajzi területről származik, azonban a kecskék kaphatnak a területen kívülről érkező szénát.

A földrajzi területen kívülről érkező koncentrált táp, valamint széna mennyiségének korlátozásából az következik, hogy a takarmány nagyobb részét a területről származó táplálék adja.

A földrajzi területen kívülről behozható takarmány éves mennyisége egy kecskére számítva:

| — | a takarmány és a szárított lucerna nyersanyagmennyiségének tekintetében 250 kg, ami körülbelül 213 kg szárazanyagnak felel meg (190 kg takarmány, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 84 %-os, 160 kg szárazanyagnak felel meg, míg 60 kg szárított lucerna, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 89 %-os, 53 kg szárazanyagot jelent), |
| --- | --- |

—

a takarmány és a szárított lucerna nyersanyagmennyiségének tekintetében 250 kg, ami körülbelül 213 kg szárazanyagnak felel meg (190 kg takarmány, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 84 %-os, 160 kg szárazanyagnak felel meg, míg 60 kg szárított lucerna, amelynek szárazanyag-tartalma átlagosan 89 %-os, 53 kg szárazanyagot jelent),

| — | a földrajzi területen kívülről származó koncentrált táp tekintetében pedig évente és egy kecskére számítva 250 kg (ami 270 kg nyersanyaggal egyenértékű). |
| --- | --- |

—

a földrajzi területen kívülről származó koncentrált táp tekintetében pedig évente és egy kecskére számítva 250 kg (ami 270 kg nyersanyaggal egyenértékű).

Tekintve, hogy a kecske átlagos éves takarmánybeviteli képessége 1 100 kg, a földrajzi területről származó táplálékrész (szárazanyagtartalmat számítva) legalább 58 %-ot tesz ki.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tejtermelést, a sajtkészítést és a sajtérlelést a 4. pontban meghatározott földrajzi területen végzik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sajtok egyedi címkézéssel kerülnek forgalomba, amelyen az eredetmegjelölés neve legalább olyan méretű karakterekkel szerepel, mint a címkén szereplő bármely más karakter.

A „Banon” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok címkéjén kötelezően fel kell tüntetni az európai uniós „OEM” szimbólumot.

Ezenfelül a „Banon” névnek a számlákon és a kereskedelmi okmányokon is szerepelnie kell.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület az alábbi településekből áll:

Alpes-de-Haute-Provence megye (04)

Teljes egészében a területhez tartozó települések: Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.

Részben a területhez tartozó települések: Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.

E települések esetében a földrajzi terület határát az érintett települések polgármesteri hivatalaiban elhelyezett térképek ábrázolják.

Hautes-Alpes megye (05)

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Val Buëch-Méouge (a régi Châteauneuf-de-Chabre település területe), Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Garde-Colombe, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux.

Drôme megye (26)

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.

Vaucluse megye (84)

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Banon” sajt bölcsője az Haute-Provence megyében található Banon település és környéke. A térség száraz középhegységi régió, ahol a mediterrán éghajlatú tájat dombok és fennsíkok tarkítják.

Jellemzően vízhiányos területről van szó, ahol a föld nagy mélységben raktározza a talajvizet, a felszíni víztesteket pedig főleg ősszel és tavasszal koncentrálódó – és nyáron lényegében nem létező – ritka és rendkívül rendszertelen esőzések táplálják.

Ezenfelül a „Banon” származási területén a talaj kevéssé termékeny, többnyire mészköves és jó vízvezető képességű, amely kiválóan elnyeli az esővizet.

A térségben aleppói fenyőt, tölgyet, rekettyét, cserjéket és illatos növényeket, aljnövényzettel borított mocsaras területeket és szórványos bozótokat, valamint olyan növénykultúrákat magában foglaló gyér erdős növényzet váltja egymást, amelyek jól alkalmazkodnak a száraz, napos, és télen gyakran elég hűvös provence-i középhegységi éghajlat zordságához; ez a térség a kecskenyájak legeltetésére alkalmas területeket kínál.

E régió természeti körülményei szolgálnak magyarázattal arra, hogy a térség általános gazdasági felépítése kedvez a legeltetéses gazdálkodásnak és a gyér hozamú növények termesztésének.

A tenyésztők számára a legelők és a takarmánytermő területek szolgálnak alapul a kecskék takarmányozásához. A tenyésztők tehát e változatos természeti erőforrásokat ötvöző, sajátos termelési rendszert alakítottak ki. A legeltetés háromféle erőforrást egyesít: a természetes kaszálókat, az erdőket és a nitrogénben gazdag hüvelyeseket. A tenyésztők többsége maga tartja a kecskéit, aminek köszönhetően a fentieket a legelőn történő legeltetés függvényében és az évszakok előrehaladtával baltacim- vagy lucernalegelőkön történő legeltetéssel egészíthetik ki.

Provence az „oltós” alvasztási kultúrát kialakító térségben található, szemben az Észak-Franciaországban uralkodó „tejsavas” alvasztási szokásokkal (lassú, hozzávetőleg 24 órás altatási idő). Már a XV. században René királynak is kínáltak ilyen „oltóval készült lágy sajtfalatokat”; az oltóra való utalás nyilvánvaló.

A Provence-ban használt sajtformákon hagyományosan nagy lyukak voltak, ami arra utal, hogy az aludttejet oltóval kezelték (a tejsavas altatással készült aludttej az ilyen formákon átfolyna).

Emellett a „Banon” sajt egyedi jellegzetességének tekinthető levelekbe burkolás két célt szolgál: egyrészről tartósítási technika, másrészről gyártási módszer. A friss sajt ilyen feldolgozása egyaránt alkalmas a sajt tartósítására és minőségének javítására.

A termék feldolgozása elsősorban azt jelenti, hogy a sajtot gesztenyelevelekbe csomagolják. A sajttömb ezen eljárás során nyeri el „Banon” jellegét. A levelek a légmentesítést szolgálják, valamint adalékanyag szerepét is betöltik, amennyiben lehetővé teszik a sajt ízbeli jellemzőinek kialakulását.

Noha úgy tűnhet, hogy a sajthoz számos növényfajta jól illik (szőlő, gesztenye, platán, dió), a gesztenyelevelek azok, amelyek szívós felépítésüknek és csersavtartalmuknak köszönhetően előírássá váltak.

A „Banon” története a XIX. század végére nyúlik vissza. A mezőgazdasági hasznosítás szempontjából csekély értékkel bíró talajon a gazdák a környezetükben lévő szerény természeti erőforrások lehető legjobb kihasználására törekedtek: néhány jobb minőségű földterületen önfenntartó vegyes gazdálkodást folytattak, a művelés nélküli erdős vagy mocsaras tájakon pedig fát, gombát, kisebb gyümölcsöket, szarvasgombát vagy levendulát gyűjtöttek, illetve vadállatokat fogtak. A sertésen és egy kisebb baromfiudvaron kívül minden család tartott juhokból és néhány kecskéből álló kisebb házi nyájat, mely állatok egyaránt jól kiegészítették egymást a legelőkön – amennyiben a legjobban kihasználták a mocsárvidék és a környező aljnövényzet kínálta lehetőségeket –, valamint gazdasági rendeltetésük szempontjából is. Míg a juh elsősorban a húsa miatt volt hasznos, addig a kecske „a szegények teheneként” a tejet biztosította. A friss tej a családi étrend részét képezte, ugyanakkor tápértéke hosszú időn keresztül való megőrzésének egyetlen módjaként sajtot is készítettek belőle.

Noha a sajtot is otthoni felhasználásra szánták, a családi fogyasztáson túl előállított felesleg rávilágított annak kereskedelmi értékére. Ez a többlettermelés így értékesítés céljából eljutott a helyi piacokra.

A járás székhelyének, valamint a Pays de Lure és Pays d’Albion földrajzi központjának tekintett és fontos útvonalak csomópontját alkotó Banon ekkoriban a sajtvásárok és -piacok legjelentősebb helyszíne volt.

A „Banon” névhez kötődő, levelekbe burkolt kecskesajtot elsőként Marius MORARD 1886-os provence-i szakácskönyve említi.

A háború utáni időszak egyik meghatározó jelensége volt a sajtkészítési módszerekben bekövetkezett fokozatos technológiai fejlődés. A kecsketenyésztés specializálódott, a házi sajtkészítés immár a múlté: míg korábban a sajtot elsősorban családi fogyasztásra szánták és csak mellékesen kínálták eladásra, innentől kezdve a cél mindenekelőtt az értékesítés volt (a család pedig a felesleget fogyasztotta).

J.M. MARIOTTINI „A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie” (Egy sajt nyomában: a Banon történelmi és néprajzi vonatkozásai) című tanulmányából kiderül, hogy a „Banon” sajtot mindig is oltós alvasztást alkalmazó technológiával gyártották, és azon kevés sajtok egyike, amelyek még napjainkban is így készülnek.

A „Banon” nyers, teljes kecsketejből készült lágy sajt. A tej gyors altatásával (oltóval beoltott vagy lágy aludttejből) állítják elő. Az érlelt sajtot természetes barna gesztenyelevelekbe burkolják (azaz teljes egészében levelekkel fedik be) és természetes rafiával kötik át, amely 6–12 cikkelyt alkot.

A „Banon” sajt az alábbi tulajdonságokkal rendelkezik:

| — | héja a levelek alatt krémsárga vagy aranybarna színű, |
| --- | --- |

—

héja a levelek alatt krémsárga vagy aranybarna színű,

| — | textúrája lágy és szájban elomló, |
| --- | --- |

—

textúrája lágy és szájban elomló,

| — | állatra – alapvetően kecskére – jellemző ízvilág, melyet gyakran ammóniás és aljnövényzetre emlékeztető aromák kísérnek, némi fanyar utóízzel. |
| --- | --- |

—

állatra – alapvetően kecskére – jellemző ízvilág, melyet gyakran ammóniás és aljnövényzetre emlékeztető aromák kísérnek, némi fanyar utóízzel.

A földrajzi terület mediterrán éghajlatú térség, amelynek túlnyomórészt felszíni mészköves, kevéssé termékeny talaja jellemzően nem tartja meg a vizet. E tényezők eredményeképpen tövises rekettyebokrokból, galagonya- és kökénycserjékből, szuharokból, boróka-, levendula-, csombor- és kakukkfűcserjékből, valamint gesztenyefákból álló mészfennsík uralta növényzet alakult ki. Ez a környezet igen kedvező a kecsketenyésztés és a legeltetéses gazdálkodás számára.

A lágy aludttejen alapuló gyártási technológiát az éghajlati viszonyok teszik szükségessé (magas hőmérséklet és a környező száraz éghajlat). Ebben a térségben célzott módszerek alkalmazása nélkül nincs mód a tej lehűtésére és a tejsavbaktériumok hatásának kifejtéséhez szükséges alacsony hőmérséklet fenntartására, ugyanis fennáll a gyors megsavanyodás kockázata. Ennélfogva oltó segítségével el kell indítani a tej alvadását, azaz a koagulációt.

A sajttömbök gesztenyelevelekbe burkolása lehetővé tette az egész évre történő termelést és különösen a téli időszak átvészelését, amikor a kecskéknek elapadt a tejük.

A „Banon” sajt mindezen tényezők: a külterjes kecsketenyésztésnek kedvező és az emberek által hasznosított, szerény termőerejű környezet, az alvasztási gyakorlat kialakulását természetesen elősegítő meleg és száraz éghajlat, valamint a sajt eltarthatóságát lehetővé tevő feldolgozási eljárás (levelekbe burkolás) együttes hatásának eredménye.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ab11b39-00cf-48f7-a2b3-ac5e71b90836

---

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/14

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. május 14.)

a „Beurre d’Isigny” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

(2019/C 177/03)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 53. cikkének (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Beurre d’Isigny” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Beurre d’Isigny” (OEM) termékleírásának nem kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelmet nyújtott be.

| (2) | A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkével összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelel a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételeknek.

| (3) | Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet a „Beurre d’Isigny” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

(3)

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalások benyújtásának lehetővé tétele érdekében a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet a „Beurre d’Isigny” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentummal és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozással együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelmet, amely a „Beurre d’Isigny” (OEM) bejegyzett elnevezéshez kapcsolódó módosított egységes dokumentumot és a vonatkozó termékleírás közzétételére való hivatkozást is magában foglalja, e határozat melléklete tartalmazza.

Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkével összhangban e határozat kihirdetése jogot keletkeztet arra, hogy az e cikk első bekezdésében említett módosítás ellen e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése időpontjától számított három hónapon belül felszólaljanak.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 14-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

2

---

MELLÉKLET

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„BEURRE D’ISIGNY”

EU-szám: PDO-FR-0138-AM01 – 2017.10.19.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys |
| --- |
| 2, rue du Docteur Boutrois |
| 14230 Isigny-sur-Mer |
| Franciaország |
| Tel.: +33 231513310 |
| Fax +33 231923397 |
| E-mail: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com |

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys

2, rue du Docteur Boutrois

14230 Isigny-sur-Mer

Franciaország

Tel.: +33 231513310

Fax +33 231923397

E-mail: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Tagok: a csoportosulás tejfeldolgozókból és vajtermelőkből áll. A csoportosulás ennélfogva jogosult a módosítás iránti kérelem benyújtására.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☒ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb [a tagállami illetékes szerv és a kérelmező csoportosulás elérhetőségei, az ellenőrző szerv elérhetőségei, nemzeti előírások] |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☒

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Egyéb [a tagállami illetékes szerv és a kérelmező csoportosulás elérhetőségei, az ellenőrző szerv elérhetőségei, nemzeti előírások]

4.   A módosítás(ok) típusa

| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5.   Módosítás(ok)

5.1.   
  „A termék leírása” rovat

Mivel az 1996-ban bejegyzett termékleírás két termékre – „Beurre d’Isigny” és „Crème d’Isigny” – vonatkozik, a termék jellemzőinek leírását tartalmazó fejezet immár csak a „Beurre d’Isigny” termékkel foglalkozik.

Ezenkívül – figyelembe véve, hogy a tejelő tehenek takarmányozása, amely befolyásolja a vaj színét, évszakonként változik – a termék színének meghatározása kibővült. A „boglárkasárga” helyett a szín meghatározása a következő: „elefántcsontszíntől a boglárkasárgáig terjedő”. A „krémes” állag kiegészült a „könnyen kenhető” kifejezéssel. A termék jobb jellemzése érdekében a kevéssé informatív „illatos” kifejezést törölték. Az aromák viszont a következő leírást kapták: „friss tejszínre (crème fraîche) és mogyoróra emlékeztető aromák”. A leírás kiegészült továbbá a következő szöveggel: „figyelembe véve a termék minden lehetséges felhasználását, a vajat texturálni lehet, hogy alkalmas legyen leveles tészta készítéséhez”. Azt is meghatározza ez a fejezet, hogy a vaj „sózott is lehet”, ami a hatályos termékleírásban kizárólag „Az előállítás módja” fejezetben szerepel. Végül, a leírás kiegészült a különböző típusú vajakra jellemző zsírtartalommal: legalább 82 % a sótlan vaj esetében, és legalább 80 % a sózott vaj esetében.

Így a hatályos termékleírásban szereplő szöveg: „Ez a két tejtermék eredeti jellemzőkkel rendelkezik. Színük természetes boglárkasárga. Illatosak, állaguk krémes.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Beurre d’Isigny« elnevezésű vaj színe az elefántcsontszíntől a boglárkasárgáig terjed. Krémes állagának köszönhetően könnyen kenhető. Gyakran friss tejszínre (crème fraîche) és mogyoróra emlékeztető aromák jellemzik. A vajat texturálni lehet, hogy alkalmas legyen leveles tészta készítéséhez, és sózott is lehet.

Zsírtartalma a sótlan vaj esetében több mint 82 %, a sózott vaj esetében pedig több mint 80 %.”

Ez a bekezdés az egységes dokumentum 3.2. pontjában is megjelenik, felváltva az összefoglalóban a termék leírásánál szereplő mondatot: „Természetes boglárkasárga színű vaj, mely szín a rendkívül magas karotinoidtartalomból következik.”

A „rendkívül magas karotinoidtartalom” egyébként a termékleírás és az egységes dokumentum ok-okozati kapcsolatról szóló fejezetébe került, mivel a termék leírásával kapcsolatos rovat nem tartalmaz a vaj karotinoidtartalmára vonatkozó célértéket.

5.2.   
  „Földrajzi terület” rovat

„Földrajzi terület” rovat

A termékleírás „A földrajzi terület meghatározása” című fejezete bemutatja mindazokat az előállítási szakaszokat, amelyekre a földrajzi területen kerül sor. A területhez tartozó különböző települések neveit szintén aktualizálták.

A módosítások célja a különböző előállítási szakaszok tisztázása és a települések jegyzékének aktualizálása, a földrajzi terület határainak módosítása nélkül.

A csomagolásnak mindenképpen a földrajzi területen kell történnie. Ezt a műveletet a gyártási folyamat befejeződése után rövid időn belül el kell végezni, egyrészt a termékben lévő zsír oxidációjából következő – a túl hosszú szállítás során gyakran előforduló – minőségromlás elkerülése, másrészt a csalás (különféle vajak összekeverése) kiküszöbölése érdekében. A szöveg ezenkívül meghatározza, hogy az esetleges fagyasztás vagy mélyfagyasztás az elnevezésnek megfelelő földrajzi területen történik. Ez utóbbit a jobb nyomonkövethetőség indokolja; emellett ez az előírás biztosítja azoknak a szakaszoknak a folytonosságát, amelyeknek a földrajzi területen kell végbemenniük.

5.3.   
  „A származás igazolása” rovat

„A származás igazolása” rovat

A nemzeti jogszabályi és szabályozási fejleményekre tekintettel a termékleírásnak a származás igazolásával kapcsolatos fejezete – „A földrajzi területről való származást igazoló elemek” – kibővült, és összefoglalja a bejelentési kötelezettségeket, valamint a termék és a termelési feltételek nyomon követésével kapcsolatos nyilvántartás vezetésére vonatkozó kötelezettségeket.

A szöveg így az alábbiakra vonatkozó különböző bekezdésekkel egészült ki:

| — | a gazdasági szereplőket azonosító nyilatkozat és az egyéb bejelentési kötelezettségeik, különösen a termelés ideiglenes szüneteltetésével kapcsolatban („a termelés leállításáról szóló előzetes nyilatkozat” és „a termelés újraindításáról szóló előzetes nyilatkozat”), |
| --- | --- |

—

a gazdasági szereplőket azonosító nyilatkozat és az egyéb bejelentési kötelezettségeik, különösen a termelés ideiglenes szüneteltetésével kapcsolatban („a termelés leállításáról szóló előzetes nyilatkozat” és „a termelés újraindításáról szóló előzetes nyilatkozat”),

azonosító nyilatkozat

a termelés leállításáról szóló előzetes nyilatkozat

„a termelés újraindításáról szóló előzetes nyilatkozat”

| — | a „nyilvántartási kötelezettség”, amely meghatározza a tenyésztők kötelezettségeit, és felsorolja a vajtermelőkre vonatkozó hatályos nemzeti szintű rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

a „nyilvántartási kötelezettség”, amely meghatározza a tenyésztők kötelezettségeit, és felsorolja a vajtermelőkre vonatkozó hatályos nemzeti szintű rendelkezéseket,

„nyilvántartási kötelezettség”

| — | a hatályos nemzeti rendelkezésekben már előírt ellenőrzési eljárások: „Az egész eljárás kiegészül előre be nem jelentett, az eladásra kész, becsomagolt termékekből vett mintákon elvégzett analitikai és érzékszervi vizsgálatokkal.” |
| --- | --- |

—

a hatályos nemzeti rendelkezésekben már előírt ellenőrzési eljárások: „Az egész eljárás kiegészül előre be nem jelentett, az eladásra kész, becsomagolt termékekből vett mintákon elvégzett analitikai és érzékszervi vizsgálatokkal.”

„Az egész eljárás kiegészül előre be nem jelentett, az eladásra kész, becsomagolt termékekből vett mintákon elvégzett analitikai és érzékszervi vizsgálatokkal.”

5.4.   
  „Az előállítás módja” rovat

„Az előállítás módja” rovat

A termékleírás az előállítás módjának számos pontját kifejti, hogy pontosabban leírja a tejtermelés és a „Beurre d’Isigny” feldolgozásának feltételeit. Ezek az elemek hozzájárulnak a földrajzi területtel való kapcsolat megerősítéséhez.

A szövegbe bekerültek a tejelő állomány tartására vonatkozó rendelkezések (fajta, takarmány stb.), hogy a termékleírás ily módon írásba foglalja a hagyományos gyakorlatokat.

Az állomány tartása

Az állomány tartása

A tejelő állomány meghatározása a következő:

„A jelen termékleírás alkalmazásában állomány alatt értendő egy gazdaság tejelő és szárazra állított tehenekből álló, teljes tejelő szarvasmarha-állománya.”

A termékleírás e rendelkezése annak egyértelmű meghatározását célozza, hogy a „tejelő állomány” és a „tejelő tehenek” kifejezések mely állatokat jelölik, illetve lehetővé teszi a szabályozott ellenőrzést és a tévedések elkerülését.

A termék és a földrajzi terület közötti kapcsolat megerősítésének céljából az alábbi rendelkezések körülírják a fűvel (legelt fű, széna stb.) történő etetést, a földrajzi területen szokásos legeltetéses állattartás hagyományának megfelelően:

| — | „Az állományt legalább 7 hónapon keresztül legeltetik”. |
| --- | --- |

—

„Az állományt legalább 7 hónapon keresztül legeltetik”.

„Az állományt legalább 7 hónapon keresztül legeltetik”.

| — | „Minden gazdaság fő takarmánytermő területén legalább 50 %-ban fűnek kell teremnie. A tejelő tehenek mindegyikére legalább 0,35 hektár (természetes, ideiglenes vagy egész évi) füves terület jut, amelyből vagy legalább 0,2 hektár a legelőterület, vagy pedig a legalább 0,1 hektár legelőterületet fűtakarmánnyal egészítik ki.” |
| --- | --- |

—

„Minden gazdaság fő takarmánytermő területén legalább 50 %-ban fűnek kell teremnie. A tejelő tehenek mindegyikére legalább 0,35 hektár (természetes, ideiglenes vagy egész évi) füves terület jut, amelyből vagy legalább 0,2 hektár a legelőterület, vagy pedig a legalább 0,1 hektár legelőterületet fűtakarmánnyal egészítik ki.”

„Minden gazdaság fő takarmánytermő területén legalább 50 %-ban fűnek kell teremnie. A tejelő tehenek mindegyikére legalább 0,35 hektár (természetes, ideiglenes vagy egész évi) füves terület jut, amelyből vagy legalább 0,2 hektár a legelőterület, vagy pedig a legalább 0,1 hektár legelőterületet fűtakarmánnyal egészítik ki.”

Fajta

Fajta

Annak biztosítása céljából, hogy a „Beurre d’Isigny” előállításához jelentős részben a normandiai fajtához tartozó tehenek tejét használják fel, ami a földrajzi terület és a termék közötti kapcsolat egyik eleme, a szöveg kiegészült az alábbiakkal:

„A gyártó által felhasznált, a »Beurre d’Isigny« vaj előállítására szolgáló begyűjtött tej minden esetben olyan állománytól származik, amely legalább 30 %-ban a normandiai fajtához tartozó tejelő tehenekből áll.”

A begyűjtött tej fogalmának meghatározása és a rendelkezés ellenőrzésének pontosítása érdekében a szöveg kiegészült az alábbi mondattal:

„A begyűjtött tej az egy 48 órás időszakon belül begyűjtött és egy gyártó által feldolgozott teljes tejmennyiséget jelenti.”

Ezeket a pontosításokat az egységes dokumentum 3.3. pontjába is bevezették.

Az állomány takarmányozása

Az állomány takarmányozása

Annak érdekében, hogy a termék és a földrajzi terület közötti kapcsolatot a tejelő teheneknek a nagyobb részben a földrajzi területhez kapcsolódó takarmányozása is megerősítse, a szöveg kiegészült azzal, hogy az állomány alaptakarmányának 80 %-a a területről származik, és hogy a friss vagy tartósított fűnek a legeltetési időszak alatt átlagosan a takarmány legalább 40 %-át, az év fennmaradó időszakában pedig legalább 20 %-át kell kitennie. Továbbá, a felhasznált takarmány jellegének jobb meghatározása érdekében a termékleírás meghatározza az engedélyezett takarmányfélék tételes jegyzékét. A termékleírás tehát a következő rendelkezésekkel egészült ki:

„Az állomány alaptakarmányának 80 %-a – szárazanyagban kifejezve – a földrajzi területről származik. Az alaptakarmányt friss vagy tartósított formában a következő takarmányfélék képezik: fű, kukorica, éretlen gabonafélék vagy fehérjenövények (egész növény), szalma, lucerna, valamint takarmányrépa, gyökérzöldségek és szárított cukorrépapép.”

„A friss vagy tartósított fű szárazanyagban kifejezve átlagosan a takarmány legalább 40 %-át teszi ki a legalább 7 hónapig tartó legeltetési időszak alatt. Az év fennmaradó részében a mindennapi takarmányadagon belül a friss vagy tartósított fű aránya szárazanyagban kifejezve nem lehet kevesebb 20 %-nál.”

Az állomány takarmányozására vonatkozó fenti rendelkezéseket az egységes dokumentum 3.3. pontja is tartalmazza.

A tejelő tehenek esetében a kiegészítő takarmány mennyisége az állományhoz tartozó egy tehénre vetítve naptári évenként legfeljebb 1 800 kg lehet, szárazanyagban kifejezve. Ez azt szolgálja, hogy az ilyen takarmányféléknek ne legyen túl jelentős szerepe a takarmányozásban, és hogy a földrajzi területről származó alaptakarmány előnyt élvezzen.

A szöveg a következő bekezdéssel egészült ki:

„A kiegészítő takarmány mennyisége az állományhoz tartozó egy tehénre vetítve naptári évenként legfeljebb 1 800 kg lehet, szárazanyagban kifejezve.”

Ezt a rendelkezést az egységes dokumentum 3.3. pontjába is bevezették.

A termékleírás meghatározza, hogy a tej érzékszervi tulajdonságaira gyakorolt negatív hatásuk miatt több terméket és alapanyagot tilos felhasználni a tejelő tehenek takarmányozásához. A szöveg tehát a következő bekezdéssel egészült ki:

„Tilos az alábbiak alaptakarmányban és kiegészítő takarmányként való felhasználása: káposzta, tarlórépa, réparepce és a zölden az állatok elé adott repce.

„Tilos az alábbiak alaptakarmányban és kiegészítő takarmányként való felhasználása: káposzta, tarlórépa, réparepce és a zölden az állatok elé adott repce.

A kiegészítő takarmányozásban tilos felhasználni a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló 68/2013/EU rendelet melléklete C. részének osztályozása szerinti következő alapanyagokat:

A kiegészítő takarmányozásban tilos felhasználni a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló 68/2013/EU rendelet melléklete C. részének osztályozása szerinti következő alapanyagokat:

| — | Természetes pálma-, földimogyoró-, napraforgó- és olívaolaj vagy azok izomerjei (2.20.1. osztály) |
| --- | --- |

—

Természetes pálma-, földimogyoró-, napraforgó- és olívaolaj vagy azok izomerjei (2.20.1. osztály)

Természetes pálma-, földimogyoró-, napraforgó- és olívaolaj vagy azok izomerjei (2.20.1. osztály)

| — | Tejtermékek és azokból nyert termékek (8. osztály) |
| --- | --- |

—

Tejtermékek és azokból nyert termékek (8. osztály)

Tejtermékek és azokból nyert termékek (8. osztály)

| — | Szárazföldi állatokból nyert termékek és azokból származó termékek (9. osztály) |
| --- | --- |

—

Szárazföldi állatokból nyert termékek és azokból származó termékek (9. osztály)

Szárazföldi állatokból nyert termékek és azokból származó termékek (9. osztály)

| — | Halak, egyéb vízi állatok és azokból nyert termékek (10. osztály) a csukamájolaj kivételével |
| --- | --- |

—

Halak, egyéb vízi állatok és azokból nyert termékek (10. osztály) a csukamájolaj kivételével

Halak, egyéb vízi állatok és azokból nyert termékek (10. osztály) a csukamájolaj kivételével

| — | Egyéb összetevők (13. osztály) a glükózmelasz kivételével. |
| --- | --- |

—

Egyéb összetevők (13. osztály) a glükózmelasz kivételével.

Egyéb összetevők (13. osztály) a glükózmelasz kivételével.

Végül tilos a karbamidnak és származékainak a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében meghatározott, tápértékkel rendelkező adalékanyagként történő felhasználása.”

Végül tilos a karbamidnak és származékainak a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében meghatározott, tápértékkel rendelkező adalékanyagként történő felhasználása.”

Ezeket a különböző elemeket az egységes dokumentum 3.3. pontja is tartalmazza.

A jelenlegi gyakorlatok jobb leírása érdekében a szöveg kiegészült a vajgyártás különböző szakaszait ismertető két fejezettel: „a tej begyűjtése és átvétele” és „feldolgozás és csomagolás”.

A tej begyűjtése és átvétele

A tej begyűjtése és átvétele

Annak elkerülése érdekében, hogy a gazdaságban az alapanyag megromlásával kapcsolatos problémák merüljenek fel, a termékleírás szabályozza a „Beurre d’Isigny” vaj gyártásához felhasznált tej tárolási idejét.

A jobb nyomonkövethetőség érdekében a szöveg ezenkívül kiköti, hogy tilos a tej átrakodása a gazdaságok és a vajgyártó üzem között.

Végül, a termékleírás kiegészült a nyers tej savasságára vonatkozó kritériummal, hogy szavatolható legyen az alapanyag romlatlansága.

Ezeket a különböző elemeket a következő rendelkezés foglalja magába:

„A begyűjtésre minden esetben a legrégebbi fejést követő legfeljebb 48 órán belül kerül sor. A gazdaságokban begyűjtött tejet átrakodás nélkül közvetlenül a fölöző műhelybe viszik áttöltésre. A nyers tej savassága az átvételkor 14 és 16 Dornic-fok között, azaz 6,6 és 6,85 pH között van.”

Ezt a rendelkezést az egységes dokumentum 3.3. pontja is teljes egészében tartalmazza.

Feldolgozás és csomagolás

Feldolgozás és csomagolás

Fölözés és pasztőrözés

Fölözés és pasztőrözés

A termékleírás kiegészült a fölözésről és a pasztőrözésről szóló fejezettel. A szöveg az alapanyag minőségének megőrzése érdekében meghatározza, hogy „a tejet a fölözés előtt az átvételtől számítva legfeljebb 48 órán keresztül lehet várakoztatni”.

A termékleírás kiegészült a pasztőrözés két szakaszának ismertetésével, amelyek lehetővé teszik a meghatározott termék előállítását:

„A fölözés előtt a begyűjtött teljes tej egy 74 °C-on végrehajtott első pasztőrözésen eshet át. A fölözés után a tejszínt 86 és 95 °C közötti hőmérsékleten 30–180 másodpercig pasztőrözik.”

Ez a rendelkezés a hatályos termékleírásban szereplő rendelkezést – „A tejet és a tejszínt pasztőrözni kell” – egészíti ki.

„A tejet és a tejszínt pasztőrözni kell”

Ezenfelül a szövegből törölték az állományra, a tejre, valamint a vajra vonatkozó nemzeti jogszabályi előírásokra és szabályozási követelményekre történő hivatkozásokat.

Továbbá, az alapanyag minőségének megőrzése érdekében a termékleírás meghatározza a fölözés befejezése és a pasztőrözési eljárás közötti maximális időtartamot: „Ez utóbbi eljárást a tej fölözésének befejezését követő legfeljebb harminchat órán belül el kell végezni.”

„Ez utóbbi eljárást a tej fölözésének befejezését követő legfeljebb harminchat órán belül el kell végezni.”

A „Beurre d’Isigny” gyártásához felhasználható tejszín jellemzőinek meghatározása érdekében a szöveg kiköti, hogy „A vaj előállítására szánt tejszín minimális zsírtartalma a termék 100 grammjára vetítve legalább 35 gramm”.

„A vaj előállítására szánt tejszín minimális zsírtartalma a termék 100 grammjára vetítve legalább 35 gramm”

A különböző termékeknek a fölözés és a pasztőrözés során való felhasználására vonatkozóan a termékleírás kiegészült azzal, hogy „a könnyű tejszín, a nyers tejszín, a sterilizált tejszín és az ultramagas hőmérsékleten sterilizált (UHT) tejszín nem használható fel a vaj készítéséhez”.

„a könnyű tejszín, a nyers tejszín, a sterilizált tejszín és az ultramagas hőmérsékleten sterilizált (UHT) tejszín nem használható fel a vaj készítéséhez”

Ez a mondatot bevezették az egységes dokumentum 3.3. pontjába.

Ezenkívül kiegészült azoknak az anyagoknak a listája, amelyeket tilos felhasználni a „Beurre d’Isigny” előállításához: tilos az író felhasználása, valamint a tejsavas erjesztőanyagok kivételével tilos bármely adalékanyag, technológiai segédanyag és egyéb összetevő hozzáadása.

Így a következő bekezdés helyébe:

„A »Beurre d’Isigny« vaj előállítása és forgalomba hozatala céljából tilos a következő anyagok felhasználása:

„A »Beurre d’Isigny« vaj előállítása és forgalomba hozatala céljából tilos a következő anyagok felhasználása:

| — | savót tartalmazó tejszínek, tejporból készített, fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszínek, |
| --- | --- |

—

savót tartalmazó tejszínek, tejporból készített, fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszínek,

savót tartalmazó tejszínek, tejporból készített, fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszínek,

| — | színezőanyagok vagy antioxidánsok, |
| --- | --- |

—

színezőanyagok vagy antioxidánsok,

színezőanyagok vagy antioxidánsok,

| — | a tej vagy a tejszín savasságának csökkentését szolgáló savtalanító anyagok,” |
| --- | --- |

—

a tej vagy a tejszín savasságának csökkentését szolgáló savtalanító anyagok,”

a tej vagy a tejszín savasságának csökkentését szolgáló savtalanító anyagok,”

az alábbi szöveg lépett:

„A könnyű tejszín, a nyers tejszín, a sterilizált tejszín és az ultramagas hőmérsékleten sterilizált (UHT) tejszín nem használható fel a vaj készítéséhez.

A »Beurre d’Isigny« gyártásához felhasználni szándékozott tejszín előállításához tilos savót tartalmazó tejszíneket, írót, tejporból készített, fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszíneket, színezőanyagokat vagy antioxidánsokat, a tej vagy a tejszín savasságának csökkentését szolgáló savtalanító anyagokat, adalékanyagokat, technológiai segédanyagokat és a tejsavas erjesztőanyagok kivételével minden egyéb összetevőt felhasználni.”

A „Tilos minden olyan eljárás, amely a nem zsíros szárazanyag-tartalom növelését célozza, többek között az összegyúrás során tejsavkultúrák és tejsavas erjesztőanyagok bekeverése révén” rendelkezés átkerült a „Beoltás és köpülés” című fejezetbe, amely ismerteti és szabályozza a szoros értelemben vett vajkészítés különböző szakaszait, különösen az összegyúrás (vagy köpülés) szakaszát.

„Tilos minden olyan eljárás, amely a nem zsíros szárazanyag-tartalom növelését célozza, többek között az összegyúrás során tejsavkultúrák és tejsavas erjesztőanyagok bekeverése révén”

„Beoltás és köpülés”

Az a rendelkezés, mely szerint „a vaj 100 grammjához legfeljebb 2 gramm só hozzáadható”, szintén átkerült a „Beoltás és köpülés” című fejezetbe, de a 100 grammonként 2 grammot engedélyező mennyiségi megkötés nélkül, ugyanis ez utóbbiról az általános szabályozás rendelkezik.

„a vaj 100 grammjához legfeljebb 2 gramm só hozzáadható”

„Beoltás és köpülés”

Beoltás és köpülés

Beoltás és köpülés

Egy új fejezet jött létre a beoltásra és a köpülésre vonatkozó rendelkezések megkülönböztetése érdekében. Ez a fejezet meghatározza többek között, hogy a tejszín beoltása a vajkészítő üzemben történik, a fölözés befejezésétől számított legfeljebb 48 órán belül. A szöveg ezenkívül kiegészült azzal, hogy a tej átvétele és a tejszín beoltása között legfeljebb 72 óra telhet el.

A termékleírás pontosítja továbbá a vaj előállításának módját, kifejtve, hogy a vaj a beoltott és érlelt tejszín köpülésével készül (vajkészítő gépben vagy köpülőben), és hogy az így nyert vajszemcséket ezután összegyúrják, majd esetleg megmossák, úgy, hogy a kész vaj pH-értéke legfeljebb 6 legyen.

A szöveg meghatározza, hogy a vaj pH-értékének csökkentése érdekében a biológiai érlelésen kívül tilos más eljárást alkalmazni. Kifejezetten tilos továbbá sűrített tejsavkultúra-permeátum és aromás erjesztőanyag hozzáadása (NIZO eljárás) a vaj gyártása során. A 100 grammonként legfeljebb 2 gramm só hozzáadására vonatkozó kitétel törlésre került, mivel arról az általános szabályozás rendelkezik.

A termékleírás „Beoltás és köpülés” című fejezetének szövege tehát a következő:

„A »Beurre d’Isigny« előállítására szánt tejszín beoltása a vajkészítő üzemben történik a fölözés befejezése után legfeljebb 48 órával és a tej átvétele után legkésőbb 72 órával, 9 és 15 °C közötti hőmérsékleten. A tejszínt, mielőtt vajkészítő gépben vagy köpülőben megköpülik, legalább 12 órán keresztül 9 és 15 °C közötti hőmérsékleten biológiai érleléssel érlelik. Ezután a vajszemcséket összegyúrják, majd esetleg megmossák. A feldolgozás végén a vaj pH-értékének 6 alattinak kell lennie.

Tilos minden olyan eljárás, amely a nem zsíros szárazanyag-tartalom növelését célozza, többek között az összegyúrás során tejsavkultúrák és tejsavas erjesztőanyagok bekeverése révén. Hasonlóképpen, a tejszín biológiai érlelésén kívül tilos minden olyan eljárás, amelynek célja a vaj pH-értékének csökkentése, nevezetesen tilos sűrített tejsavkultúra-permeátum és aromás erjesztőanyag hozzáadása (NIZO eljárás) a vaj gyártása során.

A vonatkozó szabályozásban meghatározott mennyiségben a vajhoz sót lehet hozzáadni.”

A „texturálást” illetően a termékleírás rögzíti, hogy a „Beurre d’Isigny” vajat texturálás útján kezelni lehet, hogy alkalmas legyen péksütödei-cukrászati felhasználásra:

„A »Beurre d’Isigny« vaj fizikai kristályosítási eljárással kezelhető, amelynek eredményeként a vaj képlékennyé és mechanikailag ellenállóvá válik, és ellenállóképes lesz anélkül, hogy megolvadna (sütővaj), így felhasználható élelmiszeripari készítmények, különösen péksütemények és cukrászsütemények alapanyagaként.”

Ez a művelet azért szükséges, mert a vaj olvadáspontja az évszaktól függően jelentősen változik: nyáron puhább, télen keményebb. Az olvadáspont különbsége a zsírban lévő zsírsavak összetételének különbségéből ered. A vaj fizikai kezelése lehetővé teszi ennek a változékonyságnak a megszüntetését, és egész évben egyenletes állagot biztosít. Az állag változásának köszönhetően a vaj kiválóan alkalmas leveles tészta készítéséhez. Ez a művelet a vaj ízét egyáltalán nem módosítja. Ezt a műveletet már a „Beurre d’Isigny” OEM bejegyzésének idején is alkalmazták, de ez a részlet kimaradt a bejegyzett termékleírásból. A péksütödei és cukrászati termékek más formában mutatják meg a „Beurre d’Isigny” OEM valamennyi minőségi jellemzőjét.

A termékleírás néhány gyakorlat rögzítése érdekében ismerteti a csomagolás műveletét. A szöveg kiegészült azzal, hogy az 1–25 kg-os egységekben csomagolt vajat legfeljebb tizenkét hónapon keresztül fagyasztani vagy mélyfagyasztani lehet. A fagyasztásnak vagy a mélyfagyasztásnak a texturált vaj esetében a texturálás szakasza után legkésőbb 10 nappal, a nem texturált vaj esetében az előállítást követően 30 nappal meg kell kezdődnie. A vajat e művelet idején -18 és -23 °C közötti hőmérsékleten kell tartani.

Egyes élelmiszeripari vállalkozásoknak (pékségek, cukrászatok, kekszgyárak) olyan vajra van szükségük, amely a termelés időszakához kapcsolódóan bizonyos sajátos állaggal rendelkezik, ezért ezen igények kielégítésére a vajat 1 kg-os lapokra vágva és becsomagolva, illetve 10 kg-nál nagyobb egységekre osztva, tartályokban tárolva fagyasztják. A legfeljebb 12 hónapig tartó fagyasztás vagy mélyfagyasztás nem módosítja a vaj érzékszervi tulajdonságait. Ez a tejiparban elterjedt és széles körben alkalmazott gyakorlat a tartósítás és az érzékszervi tulajdonságok megőrzésének bevált módszerévé vált.

A vaj csomagolása tekintetében a termékleírás kiegészült azzal, hogy a legnagyobb értékesítési egységet 25 kg-ban határozza meg. Ez a rendelkezés összhangban van azzal a hagyománnyal, hogy a „Beurre d’Isigny” vajat nagy tartályokban tárolták (20–200 literes „sajtár” jellegű edényekben, amelyeket a 18. és a 19. században használtak). A földrajzi területen belül azonban engedélyezett a vaj nagyobb tömegű kiszerelésben történő szállítása a műhelyek között.

A termékleírás rendelkezése a következő:

„A »Beurre d’Isigny« vaj kiszerelése legfeljebb 25 kg tömegű értékesítési egységekben történik. A meghatározott földrajzi területen belül az egyes műhelyek között engedélyezett a vaj ennél nagyobb csomagolási egységekben történő szállítása.

A »Beurre d’Isigny« vaj kizárólag akkor fagyasztható vagy mélyfagyasztható, és tartható -18 és -23 °C közötti hőmérsékleten – legfeljebb 12 hónapig –, ha azt legalább 1 kilogramm és legfeljebb 25 kilogramm tömegű egységekbe csomagolják. A fagyasztásnak vagy a mélyfagyasztásnak a texturált vaj esetében az előállítást követően legkésőbb 10 nappal, a nem texturált vaj esetében az előállítást követően legkésőbb 30 nappal kell megtörténnie.”

Ezeket a szabályokat az egységes dokumentum 3.5. pontja – „A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok” – részben tartalmazza.

„A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok”

5.5.   
  „Kapcsolat” rovat

„Kapcsolat” rovat

A termékleírás „Kapcsolat a földrajzi területtel” című fejezetét teljes egészében újraírták, hogy még nyilvánvalóbban kidomborodjon a „Beurre d’Isigny” vaj és a földrajzi terület közötti kapcsolat, anélkül, hogy ez a kapcsolat lényegesen módosulna. A szöveg a kapcsolat bemutatásakor kiemeli többek között a tej termelésének körülményeit és különösen azt, hogy a fű optimális felhasználásán alapuló takarmányozás és a hosszú legeltetési időszak eredményeképpen a tejzsír olyan minőségű lesz, hogy a tej alkalmas a „Beurre d’Isigny” vaj gyártására, amely különleges szakértelmet igényel. Ezzel párhuzamosan törlésre került a termékleírásból a „Beurre d’Isigny” magas olajsavtartalmára való utalás, mivel az nem minősül egyedi jellegzetességnek.

A földrajzi terület sajátosságairól szóló pont bemutatja a földrajzi terület természeti tényezőit és az emberi tényezőket, összefoglalja a történelmi vonatkozásokat, és kiemeli a sajátos szakértelmet.

A termék sajátosságairól szóló pont kiemel egyes, a termék leírásába bevezetett elemeket.

Végezetül, az „Ok-okozati kapcsolat” című pont kifejti a természeti és emberi tényezők és a termék közötti kölcsönhatásokat.

A kapcsolatnak az OEM termékleírásában szereplő teljes leírását az egységes dokumentum 5. pontja tartalmazza.

5.6.   
  „Címkézés” rovat

„Címkézés” rovat

A termék fogyasztók általi azonosítását lehetővé tevő elemek egyértelműsítése érdekében:

| — | a szöveg kiegészült azzal, hogy az eredetmegjelöléssel ellátott termékeken az eredetmegjelölés elnevezését tartalmazó egyedi címkét kell elhelyezni, és hogy az ezen használt karakterek méretének el kell érnie a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének legalább kétharmadát. Ez a szabály nem vonatkozik az OEM-matricára, ha az eredetmegjelölés elnevezése a címkén máshol is szerepel, |
| --- | --- |

—

a szöveg kiegészült azzal, hogy az eredetmegjelöléssel ellátott termékeken az eredetmegjelölés elnevezését tartalmazó egyedi címkét kell elhelyezni, és hogy az ezen használt karakterek méretének el kell érnie a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének legalább kétharmadát. Ez a szabály nem vonatkozik az OEM-matricára, ha az eredetmegjelölés elnevezése a címkén máshol is szerepel,

| — | a csomagoláson szereplő matricán feltüntetendő kifejezések módosultak: a „contrôlée” („ellenőrzött”) helyett a protégée („oltalom alatt álló”) kifejezés használandó. A matrica elhelyezéséért az ezzel megbízott gazdasági szereplő felel, |
| --- | --- |

—

a csomagoláson szereplő matricán feltüntetendő kifejezések módosultak: a „contrôlée” („ellenőrzött”) helyett a protégée („oltalom alatt álló”) kifejezés használandó. A matrica elhelyezéséért az ezzel megbízott gazdasági szereplő felel,

| — | a termékleírás meghatározza, hogy az Európai Unió OEM szimbólumát a matrica közvetlen közelében kell elhelyezni (egymás mellett vagy alatt kell lenniük, más szöveggel nem elválasztva). |
| --- | --- |

—

a termékleírás meghatározza, hogy az Európai Unió OEM szimbólumát a matrica közvetlen közelében kell elhelyezni (egymás mellett vagy alatt kell lenniük, más szöveggel nem elválasztva).

A termékleírásban rögzített feltételeknek nem megfelelő termékek esetében az „Isigny” vagy „Isigny-sur-Mer” szavak vagy az e területre utaló bármilyen más szó, grafikai jel vagy illusztráció használatát tiltó rendelkezés törlésre került, mivel ez nem a termékleíráshoz tartozik.

A következő bekezdések:

„Az érdekelt szakmai szereplő felelősségi körében a »Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée« (Ellenőrzött eredetmegjelölés) vagy a »Crème d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée« szavakat tartalmazó matricát kell a csomagolásra vagy a tárolóedényre ragasztani vagy nyomtatni.

A nem az eredetmegjelölésről szóló rendeletnek megfelelően előállított, csomagolt és forgalomba hozott vaj forgalomba hozatalához tilos felhasználni az »Isigny« vagy »Isigny-sur-Mer« földrajzi elnevezéseket vagy az e területre utaló minden egyéb szót, grafikai jelet vagy illusztrációt.”

helyébe az alábbi szöveg lép:

„Minden egyes forgalomba hozott »Beurre d’Isigny« OEM vaj csomagolásán el kell helyezni egy egyedi címkét, amelyen a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének legalább kétharmadával megegyező méretű karakterekkel feltüntetik az eredetmegjelölés elnevezését.

Az érdekelt gazdasági szereplő felelősségi körében a »Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Protégée« (Oltalom alatt álló eredetmegjelölés) szavakat tartalmazó matricát kell a csomagolásra vagy a tárolóedényre ragasztani vagy nyomtatni.

Az Európai Unió OEM szimbóluma és a matrica egymás mellett vagy alatt helyezkedik el, más szöveggel nem elválasztva. Az eredetmegjelölés betűméretére vonatkozó előírás nem vonatkozik a matricára, amennyiben az eredetmegjelölés a címke más részén már szerepel.”

Ezt a módosítást az egységes dokumentum 3.6. pontja – „A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok” – is tartalmazza.

„A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok”

5.7.   
  „Egyéb” rovat

„Egyéb” rovat

A tagállami illetékes szervre vonatkozó fejezetben az INAO aktualizált címe szerepel.

A kérelmező csoportosulásra vonatkozó fejezetben a csoportosulás aktualizált elérhetőségei szerepelnek.

Az ellenőrző szervre vonatkozó adatokat ismertető fejezetben a hivatalos szervek aktualizált nevét és elérhetőségeit tüntették fel. Ez a rovat tartalmazza a franciaországi ellenőrzésért felelős illetékes hatóságok – az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) – elérhetőségeit. A szöveg kiegészült azzal, hogy a tanúsító szerv neve és elérhetőségei megtalálhatók az INAO honlapján és az Európai Bizottság adatbázisában.

A termékleírás kiegészült egy, a nemzeti előírásokról szóló fejezettel. Ez a fejezet táblázatos formában ismerteti a főbb ellenőrizendő elemeket, azok referenciaértékeit és értékelésük módját.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BEURRE D’ISIGNY”

BEURRE D’ISIGNY

EU-szám: PDO-FR-0138-AM01 – 2017.10.19.

EU-szám: PDO-FR-0138-AM01 – 2017.10.19.

OEM ( X ) OFJ ( )

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés

Elnevezés

„Beurre d’Isigny”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.5. osztály: Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Beurre d’Isigny” elnevezésű vaj színe az elefántcsontszíntől a boglárkasárgáig terjed. Krémes állagának köszönhetően könnyen kenhető. Gyakran friss tejszínre (crème fraîche) és mogyoróra emlékeztető aromák jellemzik. A vajat texturálni lehet, hogy alkalmas legyen leveles tészta készítéséhez, és sózott is lehet.

Zsírtartalma a sótlan vaj esetében több mint 82 %, a sózott vaj esetében pedig több mint 80 %.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Annak érdekében, hogy a földrajzi területről származó fűvel való takarmányozás révén biztosítható legyen a terület és a termék közötti szoros kapcsolat, a tejelő tehenek az év folyamán legalább 7 hónapig legelnek, és minden gazdaság tejelő fejőstehenenként legalább 0,35 hektár füves területtel rendelkezik, amelyből legalább 0,20 hektárnyi területnek a fejőhelyiségből megközelíthetőnek kell lennie, vagy legalább 0,10 hektárnak a fejőhelyiségből megközelíthetőnek kell lennie és a legelt füvet fűtakarmánnyal ki kell egészíteni. Minden gazdaságnak rendelkeznie kell egy fő takarmánytermő területtel, amelyen legalább 50 %-ban fű terem.

A tejelő tehenek takarmánya nem származhat teljes egészében a földrajzi területről. A tejelő tehenek fehérjebeviteli igényét ugyanis az e területen megművelt földterületek nem mindig tudják kiszolgálni. Ezenfelül nem garantálható a kiegészítő takarmányok alapanyagainak származása. Az állomány takarmánynövényekből álló alaptakarmányának 80 %-át a földrajzi területen termelik (szárazanyagban és egy évre számítva). Figyelembe véve, hogy az alaptakarmány a tejelő tehenek teljes takarmányának körülbelül 70 %-át teszi ki, a területről származó takarmány aránya legalább mintegy 56 %-ra tehető.

A különböző formában elfogyasztott fű az alaptakarmány átlagosan legalább 40 %-át teszi ki a legeltetés legalább hét hónapos időszaka alatt, és naponta legalább 20 %-át az év fennmaradó részében. A kiegészítő takarmányok mennyisége tehenenként és naptári évenként nem haladhatja meg az 1 800 kg-ot.

Az engedélyezett takarmánynövények a következők: fű, kukorica, éretlen gabonafélék vagy fehérjenövények (egész növény), szalma, lucerna (egészében friss vagy tartósított formában), valamint takarmányrépa, gyökérzöldségek és szárított cukorrépapép.

A káposzta, a tarlórépa, a réparepce, a zölden az állatok elé adott repce, valamint a karbamid és származékainak felhasználása tilos az alaptakarmányban vagy a kiegészítő takarmányban.

Tilos a kiegészítő takarmányban felhasználni a következő alapanyagokat:

| — | természetes pálma-, földimogyoró-, napraforgó- és olívaolaj vagy azok izomerjei, |
| --- | --- |

—

természetes pálma-, földimogyoró-, napraforgó- és olívaolaj vagy azok izomerjei,

| — | tejtermékek és azokból nyert termékek, |
| --- | --- |

—

tejtermékek és azokból nyert termékek,

| — | szárazföldi állatokból nyert termékek és azokból származó termékek, |
| --- | --- |

—

szárazföldi állatokból nyert termékek és azokból származó termékek,

| — | halak, egyéb vízi állatok és azokból nyert termékek, a csukamájolaj kivételével, |
| --- | --- |

—

halak, egyéb vízi állatok és azokból nyert termékek, a csukamájolaj kivételével,

| — | egyéb összetevők a glükózmelasz kivételével. |
| --- | --- |

—

egyéb összetevők a glükózmelasz kivételével.

A gyártó által felhasznált, a „Beurre d’Isigny” vaj előállítására szolgáló begyűjtött tej minden esetben olyan állománytól származik, amely legalább 30 %-ban a normandiai fajtához tartozó tejelő tehenekből áll; a begyűjtött tej az egy 48 órás időszakon belül begyűjtött és egy gyártó által feldolgozott teljes tejmennyiséget jelenti.

A begyűjtésre minden esetben a legrégebbi fejést követő legfeljebb 48 órán belül kerül sor. A gazdaságokban begyűjtött tejet átrakodás nélkül közvetlenül a fölöző műhelybe viszik áttöltésre. A nyers tej savassága az átvételkor 14 és 16 Dornic-fok között, azaz 6,6 és 6,85 pH között van.

A vaj előállítására szánt tejszín minimális zsírtartalma a termék 100 grammjára vetítve legalább 35 gramm. A könnyű tejszín, a nyers tejszín, a sterilizált tejszín és az ultramagas hőmérsékleten sterilizált (UHT) tejszín nem használható fel a vaj készítéséhez.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej termelése és a vaj előállítása a 4. pontban meghatározott földrajzi területen történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A vaj esetleges fagyasztása és a csomagolása a földrajzi területen történik.

A vaj csomagolása a termékek minőségének fenntartása szempontjából nagyon fontos művelet, mivel a vajban lévő zsír hajlamos az oxidációra. A csomagolás műveletének ezért az előállítás befejezése után rövid időn belül meg kell történnie. Következésképpen e műveletet a 4. pontban meghatározott földrajzi területen hajtják végre, és a vajat legfeljebb 25 kg-os értékesítési egységekbe csomagolják.

A vaj legfeljebb 12 hónapon keresztül fagyasztható vagy mélyfagyasztható, azzal a feltétellel, hogy azt legalább 1 kilogramm és legfeljebb 25 kilogramm tömegű egységekbe csomagolják. A fagyasztásnak a texturált vaj esetében az előállítást követően legkésőbb 10 nappal, a nem texturált vaj esetében az előállítást követően legkésőbb 30 nappal kell megtörténnie.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Minden egyes forgalomba hozott „Beurre d’Isigny” OEM vaj csomagolásán el kell helyezni egy egyedi címkét, amelyen a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének legalább kétharmadával megegyező méretű karakterekkel feltüntetik az eredetmegjelölés elnevezését.

Az érdekelt gazdasági szereplő felelősségi körében a „Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Protégée” (Oltalom alatt álló eredetmegjelölés) szavakat tartalmazó matricát kell a csomagolásra vagy a tárolóedényre ragasztani vagy nyomtatni.

Az Európai Unió OEM szimbóluma és a matrica egymás mellett vagy alatt helyezkedik el, más szöveggel nem elválasztva. Az eredetmegjelölés betűméretére vonatkozó előírás nem vonatkozik a matricára, amennyiben az eredetmegjelölés a címke más részén már szerepel.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A meghatározott földrajzi terület a következő megyék településeinek területére terjed ki:

Calvados megye (82 település):

Calvados megye (82 település):

Bayeux járás: valamennyi település, kivéve Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le Manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles, Vienne-en-Bessin.

Trévières járás: valamennyi település, kivéve La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Ducy, Sallen.

La Manche megye (93 település):

La Manche megye (93 település):

Agon-Coutainville járás: Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids települések.

Bricquebec járás: Étienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes települések.

Carentan-les-Marais járás: valamennyi település.

Créances járás: Montsenelle (kizárólag a korábbi Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne, Saint-Jores települések területe), Le Plessis-Lastelle települések.

Pont-Hébert járás: valamennyi település, kivéve Bérigny, Saint-André-de-l’Épine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle, Saint-Pierre-de-Semilly.

Saint-Lô-1 járás: valamennyi település, kivéve Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (kizárólag a korábbi Lozon település területe), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles, Saint-Lô.

Valognes járás: valamennyi település, kivéve Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville, Yvetot-Bocage.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület, amelyen a „Beurre d’Isigny” vajat előállítják, egy üledékes, alacsony fekvésű (< 50 m), félhold alakú terület. Ez a térség – az úgynevezett Cotentin-hágó – figyelemreméltó geológiai egységet képez, amelyet a tenger többszöri előrenyomulása és visszahúzódása alakított. A terület két vidékre oszlik, az egyik az alacsonyabban fekvő „Bas-Pays”, amelyet a kiszáradt és hordalékos, de árterületes nagy part menti mocsarak alkotnak, a másik a magasabban fekvő „Haut-Pays”, amelyet fennsíkok és mészköves szigetek, keleten pedig agyagos és kavicsos, alacsony dombok alkotnak. A talajok fő jellegzetességét az elsősorban a Veys-öbölben és az abba torkolló folyók völgyeiben található tengeri és folyami eredetű iszapos lerakódások képezik.

A Cotentin-hágó éghajlata, amelyet a körülbelül 800 mm csapadék és az év folyamán egyenletesen eloszló több mint 170 esős nap, a hűvösebb nyarak és a nem igazán zord telek, valamint a Saint-Lô vagy Caen térségében tapasztalhatónál kisebb hőingadozások jellemeznek, mérsékelt óceáninak mondható. A domborzat hiánya miatt az egész területen ugyanaz a nedves, ködös és enyhe éghajlat uralkodik. Az óceáni hatásnak köszönhető ezenkívül a füves területeket benedvesítő bőséges sós pára.

A Cotentin-hágó egyike azoknak a főbb normandiai legeltető vidékeknek, amelyek már a normandiai szántóföldek legelővé alakításának 1800-ban elindult hulláma előtt is léteztek. A tenyésztők Isigny régióját rangos legeltető területté tették, amelyet az Association Normande 1874-ben így jellemzett: „kövér legelők, a tejszín és a vaj igazi forrásai”.

Cotentin tenyésztői a 19. század közepétől kezdve védik a későbbi normandiai fajta legfontosabb ősét képező Cotentine fajta tisztaságát, elsősorban e helyi fajta tejelőképessége miatt. Azonban a „fajta bölcsője” státusz hátrányos helyzetbe hozta a helyi tenyésztőket, akik sokáig nem tudtak élni a mesterséges megtermékenyítés fejlődésében rejlő előnyökkel, ezért a termékeny és homogén Prim’Holstein felé fordultak.

A Cotentin-hágó lakossága a fű hasznosítását – a tejelő állomány legeltetését – igen hamar összekötötte a tej hasznosításával, azáltal, hogy vajat készített belőle és azt értékesítette.

A legelők ma is a tejelő tehenek takarmányának alapját adják; az állatok legalább hét hónapon keresztül legelnek, az év fennmaradó részében pedig más formában fogyasztják a füvet. A termelők erősen kötődnek a normandiai fajtához, amely zsírban és fehérjében gazdag tejének köszönhetően kiváló vajalapanyagot biztosít, ezért ez a fajta továbbra is jelentős arányban van jelen a földrajzi területen.

A vajkészítéshez szükséges összetett szaktudás része a friss tej tartósságának megóvása azáltal, hogy a tejet az istállótól a vajüzemig folyamatosan hidegen tartják, valamint a tej rendszeres begyűjtése, a biológiai érlelés elvégzése, illetve a tej pasztőrözése révén az erjesztőflóra kezelése, amit a beoltás, a fölözés és végül a köpülés követ.

A „Beurre d’Isigny” krémes állagú, könnyen kenhető vaj. A texturálás után a vaj szilárd és alakítható, anyaga nem zsíros, nem tapad és nem töredezik. A téli homogén elefántcsontszíntől a legeltetési időszakra jellemző boglárkasárgáig terjedő színű vaj a „crème fleurette”-re emlékeztető friss illatjegyeket mutat. Finom ízét mogyorós ízjegyek kísérhetik.

A földrajzi terület elhelyezkedése (a tenger közelsége) és morfológiai jellemzői (a domborzat hiánya) magyarázzák az esők egyenletes eloszlását az év során és a még télen is enyhe hőmérsékleteket. Ezek a tényezők egész éven át kedveznek a fű növekedésének, valamint hosszú legeltetési időszakot tesznek lehetővé. Az agyagos-meszes, fiatal tengeri üledékes, magas ásványtartalmú talajok bőségessé teszik a legelőket, míg az „Haut-Pays”-t borító iszap kiváló nedvességszabályozó, amely elősegíti a fű szabályos növekedését.

A földrajzi területen termelt tej zsírtartalmának minőségét egyrészt az állatok fűvel való táplálása adja, amelynek az eredetmegjelölésre jellemző érzékszervi tulajdonságok és a kívánt krémesség köszönhetők, másrészt a magasabb energiatartalmú takarmánynövényekkel való etetés biztosítja, amely növények elősegítik a fűben lévő aromás összetevők megkötését lehetővé tevő, nagyméretű zsírszemcsék kialakulását.

A „Beurre d’Isigny” vajat tehát a területen termő fű optimális felhasználása jellemzi: a tejelő állományt hosszú ideig legeltetik, a téli időszakban pedig tartósított takarmányt, valamint egyéb típusú takarmányt adnak az állatoknak. A takarmányok Bas-Pays felől Haut-Pays felé történő szállítása, valamint a tartósításuk a gazdaságok földrajzi elhelyezkedése miatt valójában hagyományos gyakorlatoknak számítanak, ugyanis azok általában Haut-Pays-n találhatók, de Bas-Pays-n is vannak legelőik.

A részben a normandiai fajtához tartozó tehenekből álló állomány fent leírt takarmányozása minőségi tejet eredményez, amelynek zsírtartalma biztosítja a termék kitűnő krémes állagát.

Továbbá a régió legelőin növő dús fű karotinoidtartalma hozzájárul a vaj természetes boglárkasárga színéhez, amely a legeltetési időszakban jellemzi a terméket.

A hagyományos vajkészítési szokások megőrzése – nevezetesen az aromák és tejsav hozzáadásának mellőzése, valamint az érlelt tejszín felhasználása és a köpülés – jelentősen hozzájárul a tejelő állományoktól származó alapanyag jellemzőinek kifejeződéséhez. E termékek sikere mindemellett az ország területén működő tejüzemek hálózatával fenntartott kereskedelmi kapcsolatoknak, a regionális vendéglátásnak és az exportpiacoknak köszönhető.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/27

---

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az állami támogatási kérdéseket illetően

(2019/C 177/04)

A hivatkozott határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értesítette Norvégiát arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekelt felek a közzétételtől számított egy hónapon belül, az alábbi címen tehetik meg a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Az észrevételeket továbbítják a norvég hatóságoknak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEGZÉS

Eljárás

| 1. | A Hatósághoz két panasz érkezett 2017. március 14-én és 2017. július 27-én. A panaszosok bizalmas kezelést kértek. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Hatóság kérésére a norvég hatóságok 2017. június 2-án, 2017. szeptember 20-án, 2017. december 1-jén, 2017. december 8-án, 2018. február 1-jén, 2018. február 5-én, 2019. február 21-én, 2019. március 14-én és 2019. március 18-án kelt leveleik útján szolgáltattak információkat. |
| --- | --- |

2.

Az intézkedés(ek) leírása

| 3. | Az állítólagos támogatás kedvezményezettje a Trondheim Spektrum AS (a továbbiakban: TS). |
| --- | --- |

3.

| 4. | A TS tulajdonában áll és a TS üzemelteti a Trondheim Spektrum nevű, Trondheim központjában található többcélú létesítményt. A létesítményt a helyi sportklubok edzései, kis és nagy sportesemények és egyéb rendezvények, úgymint koncertek, kereskedelmi vásárok és kongresszusok lebonyolítására használják. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trondheim önkormányzata (a továbbiakban: önkormányzat) volt és jelenleg is a többségi részvényes a TS-ben. A többi részvény tagsági alapú önkéntes sportkluboké (a továbbiakban: sportklubok). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az önkormányzat célja, hogy sportolási és szabadidős tevékenységekre alkalmas létesítményeket biztosítson Trondheim lakói számára. 2004-ben az önkormányzat megfogalmazta azon elvét, hogy az önkormányzat sportklubjai számára költségmentesen bocsátja rendelkezésre a létesítményeket. Az önkormányzat ezen intézkedése elősegíti, hogy a gyermekek és fiatalok családjaik bevételi szintjétől függetlenül sporttevékenységekben vehessenek részt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az önkormányzat különböző létesítményektől, például a TS-től bérel kapacitásokat annak érdekében, hogy ezeket a kapacitásokat ingyenesen a sportklubok rendelkezésére bocsássa. A kapacitások kiosztásának feladatával a helyi sporttanácsot bízták meg. |
| --- | --- |

7.

| 8. | 2017 nyara óta a TS-en jelentős felújítást és bővítést végeznek, melynek befejezése 2019-re várható. A tervek szerint a létesítményben rendezik majd a 2020-as női és férfi kézilabda Európa-bajnokságot. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A határozat 9 intézkedést érint: 1) önkormányzati kölcsön, 2) önkormányzati garancia, 3) lízingmegállapodások, 4) 1999 és 2017 között kötött bérleti megállapodások, 5) 2019. évi, 2017-ben megkötött bérleti megállapodás, 6) új és nem várt költségekkel kapcsolatos tőkeemelés, 7) infrastrukturális költségek finanszírozása, 8) a norvég játékalapból (Norwegian Gaming Fund) származó finanszírozás, valamint 9) a Nordea és a TS közötti hitelmegállapodásban foglalt implicit kezességvállalás. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A panaszosok szerint az önkormányzat különböző intézkedéseinek eredményeképpen a TS előnyös helyzetbe került. A panaszosok érvelése szerint az állítólagos támogatási intézkedések a TS által végrehajtott egyéb tevékenységek kereszttámogatását eredményezték. |
| --- | --- |

10.

Az intézkedések értékelése

| 11. | A Hatóság véleménye szerint az 1), 2) és 3) intézkedések keretében nyújtott bármilyen esetleges állami támogatás létező támogatásnak minősülne az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének b) pontja szerint. A Hatóság ezért határozatában nem értékeli tovább az említett intézkedések támogatási jellegét. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Határozatában a Hatóság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a 4) intézkedés, az 1999 és 2017 között kötött bérleti megállapodások nem képezik támogatási program részét az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének d) pontja szerint, ahogy azt a norvég hatóságok is állították. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A Hatóság határozatában csak azoknak a bérleti szerződéseknek a potenciális támogatási jellegét fogja értékelni, amelyekre vonatkozóan az elévülési idő még nem járt le. A Hatóság a birtokában lévő információk alapján úgy ítéli meg, hogy a norvég hatóságok által 2007–2008-ban keltként hivatkozott bérleti megállapodásra vonatkozó elévülési idő még nem járt le. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A Hatóság úgy véli, hogy a 8) intézkedésként említett, a TS számára a Norsk Tipping AS által nyújtott finanszírozás egy létező állami támogatási rendszer alkalmazásának minősül. A Hatóság ezért határozatában nem értékeli tovább az intézkedés támogatási jellegét. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A Hatóság előzetes álláspontja szerint a 2007 és 2017 közötti bérleti megállapodások, valamint a 2019. évi új bérleti megállapodás (a 4) és 5) intézkedés) előnyös helyzetbe hozhatta a TS-t. A panaszosok érvelése szerint a bérlet feltételei jobbak a piaci feltételeknél, továbbá a bérlet alapját a TS igényei, és nem az önkormányzat számára szükséges kapacitás képezi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A Hatóság megállapítja, hogy a tőkeemelés (a 6) intézkedés) előnynek minősül a TS számára, mégpedig a tőkeemelés teljes összegével megegyező mértékben. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A Hatóság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a TS felújításával és bővítésével kapcsolatos infrastrukturális költségek (a 7) intézkedés) felosztása és számítása előnyt jelenthetett a TS számára. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A TS és a Nordea közötti hitelmegállapodásban foglalt implicit kezességvállalás (a 9) intézkedés) tekintetében a Hatóság úgy látja, hogy a hitelmegállapodásban foglalt nyilatkozatok hatása nem egyértelmű, és a jelenlegi szakaszban nem zárható ki, hogy azok előnyt biztosítanak a TS számára az önkormányzat által biztosított implicit kezességvállalás formájában. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A norvég hatóságok úgy érveltek, hogy a TS létesítményeinek a sportklubok általi használata nem tekinthető gazdasági tevékenységnek, mivel sem az önkormányzat, sem a TS nem kap semmilyen díjazást a felhasználóktól. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Még akkor is, ha az önkormányzat úgy tekinthető, mint amely nem gazdasági tevékenységet végez akkor, amikor költségmentesen az önkormányzat sportklubjainak rendelkezésére bocsátja a létesítményeket, elvben az önkormányzat számára ilyen létesítményeket biztosító szervezet nagyon is elképzelhető, hogy gazdasági tevékenységet valósít meg ennek során. |
| --- | --- |

20.

| 21. | E körülmények között a Hatóság ebben a szakaszban nem zárhatja ki azt, hogy a TS vállalkozásnak minősül, nemcsak akkor, amikor koncerteknek, nagy sporteseményeknek, vásároknak, kongresszusoknak és egyéb rendezvényeknek biztosít helyet, hanem akkor is, amikor bérbe adja az önkormányzatnak a létesítményeket, amely aztán a város sportklubjainak rendelkezésére bocsátja azokat. Mindenesetre a Hatóság megjegyzi, hogy a TS más gazdasági tevékenységet is folytat, és bizonyítani kell a számlák megfelelő elkülönítését. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A norvég hatóságok nem jelentettek be minden kérdéses intézkedést a Hatóságnak. A Hatóság ezért arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeiknek, és amennyiben a 4), a 7) és a 9) intézkedés állami támogatást tartalmaz, az a támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A norvég hatóságok 2018. november 20-án jelentették be a 2019. évi új bérleti megállapodást (az 5) intézkedés). A norvég hatóságok érvelése szerint az új bérleti megállapodás feltétele, hogy az megfeleljen a piaci feltételeknek. A megállapodás kifejezetten megenged kiigazításokat annak érdekében, hogy a megállapodás feltételeit a piaci feltételekhez igazítsák, amennyiben a Hatóság ezt előírja. Ennek fényében a Hatóság előzetes következtetése az, hogy amennyiben a bérleti megállapodás állami támogatást tartalmaz, a norvég hatóságok tiszteletben tartották az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti előírásokat. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A 6) intézkedés tekintetében a Hatóság megjegyzi, hogy a norvég hatóságok ezt a támogatást az általános csoportmentességi rendelet 55. cikke szerint nyújtották a TS-nek. Ugyanakkor a Hatóság nincs teljes mértékben meggyőződve arról, hogy az intézkedéssel kapcsolatban teljesítették az általános csoportmentességi rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt előírásokat. Úgy tűnik, az intézkedés további értékelése szükséges. Amennyiben a Hatóság úgy találja, hogy az intézkedés nem felel meg az általános csoportmentességi rendelet előírásainak, ez a támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A tárgyalt ügyben érintett lehetséges támogatási intézkedések különféle jellegűek. A norvég hatóságok bizonyos intézkedések tekintetében az összeegyeztethetőség mellett érveltek. Ebben a szakaszban a Hatóság nem rendelkezik megfelelő információkkal ahhoz, hogy megállapítsa a fenti intézkedések eredményeképpen a TS-nek juttatott állítólagos támogatás lehetséges összegét. A Hatóságnak ezért kétségei vannak azt illetően, hogy az intézkedések tiszteletben tartják-e az arányosság elvét, és hogy azok az állami célkitűzés megvalósításához szükséges szintre korlátozódnak-e. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Ezenkívül a Hatóság nem tudja kizárni, hogy az állítólagos támogatási intézkedések kereszttámogatásban részesítették a TS által végzett többi tevékenységet. A fentiek fényében a Hatóságnak kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. |
| --- | --- |

26.

Decision No 032/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted to Trondheim Spektrum AS

(Case 83227)

| Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries |
| --- |
| PO Box 8090 Dep |
| 0032 Oslo |
| NORWAY |

Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries

PO Box 8090 Dep

0032 Oslo

NORWAY

Subject: Trondheim Spektrum

1.   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the notified measure and some of the measures covered by the complaints related to Trondheim Spektrum AS might entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority furthermore has doubts concerning the compatibility of these measures with the functioning of the EEA Agreement. The Authority has therefore decided to open a formal investigation (1) into these measures. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2.   Procedure

2.1.   
  First complaint

| (3) | On 14 March 2017, the Authority received a complaint (2) alleging that Trondheim municipality (‘the Municipality’) has granted unlawful state aid to Trondheim Spektrum AS (‘TS’), a company that owns and operates Trondheim Spektrum, which is a multipurpose sport facility located in Trondheim, Norway. By letter dated 27 March 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the complaint (3). The Norwegian authorities replied by letter dated 2 June 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

2.2.   
  Second complaint

| (4) | On 27 July 2017, the Authority received a second complaint (5), also alleging that the Municipality has granted unlawful state aid to TS. By letter dated 24 August 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment (6). In the same letter, the Authority requested further information from the Norwegian authorities concerning their comments to the first complaint. By letter dated 1 September 2017, the Authority forwarded to the Norwegian authorities additional information from the second complainant (7). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By letter dated 20 September 2017, the Norwegian authorities submitted their comments to the second complaint and provided the information requested by the Authority relating to the first complaint (8). On 29 September 2017, the case was further discussed during the annual package meeting in Oslo. The discussion was subsequently summarised in a follow-up letter (9). |
| --- | --- |

(5)

2.3.   
  Request for information

| (6) | On 20 October 2017, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (10). On 22 November 2017, the Norwegian authorities and the Authority held a video-conference to discuss the information request. By letter of 8 December 2017, the Norwegian authorities responded (11). |
| --- | --- |

(6)

2.4.   
  Additional information from the second complainant

| (7) | On 19 September 2017, the second complainant submitted additional information (12). On 6 November 2017, the second complainant submitted supplementary information (13). On 9 November 2017, the Authority forwarded the additional information to the Norwegian authorities (14). On 22 November and 13 December 2017, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. On 1 December 2017, the Norwegian authorities submitted information to the Authority in relation to the meetings (15). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 26 October 2018, the second complainant submitted additional information (16). |
| --- | --- |

(8)

2.5.   
  Further request for information and meeting

| (9) | On 16 January 2018, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (17), to which they replied by letters dated 1 and 5 February 2018 (18). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 13 March 2019, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. Following the meeting, the Norwegian authorities submitted further information (19). On 18 March 2019, the Norwegian authorities submitted additional information (20). |
| --- | --- |

(10)

2.6.   
  Notification of the 2019 lease agreement

| (11) | On 29 November 2018 (21), the Norwegian authorities notified a lease agreement (‘the 2019 lease agreement’), which is intended to enter into force on 1 December 2019. By letter dated 28 January 2019, the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter of 21 February 2019, the Norwegian authorities responded (22). |
| --- | --- |

(11)

2.7.   
  GBER information sheet regarding capital increase

| (12) | On 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER (23) information sheet (24), concerning ad hoc aid to TS in the form of a NOK 55 million capital increase (approximately EUR 5,68 million), claiming that this measure was block exempted. |
| --- | --- |

(12)

3.   Background

| (13) | TS owns and operates Trondheim Spektrum, a multipurpose facility located in central Trondheim. The facility consists of eight multi-purpose halls. The halls are used as training venues for local sports clubs, small and large sports events and other events such as concerts, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The company Nidarøhallen was established in 1961 for the purpose of carrying out the construction and operation of a sports and exhibition hall in Trondheim. On 5 June 2002, the company name was changed to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | The Municipality has been, and is at present, the majority shareholder in TS. As of October 2018, The Municipality holds 96 % of the shares. The remaining shares are held by membership-based volunteer sport clubs (‘sport clubs’). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | The construction of the first part of the hall finished in 1963 (halls A and B). The facility has been expanded four times, in 1971 (hall C), 1980 (hall G), 1988 (halls D and E/H) and 2000 (hall F). The facility now totals 27 000 m2, which, in addition to eight multipurpose halls, consists of 14 seminar rooms and a plot area of over 1 000 m2. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | The Municipality’s objective is to provide facilities for sports and leisure activities to the inhabitants of Trondheim. In 2004, the Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs. This facilitates participation of children and youth in sport activities, irrespective of the income level of individual families. The Municipality owns and operates numerous sport facilities, but also rents facilities owned and operated by third parties. The Municipality rents capacity from such facilities under special rental agreements, and the joint capacity is distributed, free of charge, amongst the sport clubs. The task of distributing the capacity is entrusted to the local Sports Council (Idrettsrådet), which forms part of the organisational structure of the Norwegian Confederation of Sports (Norges idrettsforbund). |
| --- | --- |

(17)

| (18) | TS generates income from sport activities, trade fairs and concerts. TS hosts a number of fairs, which includes an annual fisheries industry fair. Furthermore, TS generates income from the operation of a kiosk, café and a restaurant. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Since summer 2017, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension, to be finalised in 2019. The plan is to host the European Championship in handball for women and men in 2020. |
| --- | --- |

(19)

4.   The measures

4.1.   
  Introduction

| (20) | Throughout the years, the Municipality has provided TS with loans, guarantees and other measures that may potentially involve state aid. The following measures are at stake in the present decision. |
| --- | --- |

(20)

4.2.   
  Measure 1 – municipal loan

| (21) | In 1992, the total loan portfolio of TS included nine different loans amounting to a total of NOK 87.8 million (approximately EUR 9,1 million). During the period from 1992 to 1994, TS restructured the debt by borrowing NOK 86.67 million (approximately EUR 8,95 million) from the Municipality (25). The nominal interest rate was set at 7,5 %, and the effective interest rate was at 7,7 %. In 2004, the terms of the loan were modified, lowering the effective interest rate to 4,15 %. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainants allege that the intention of the Municipality, by granting the loan, was to grant an advantage to TS, which it would not have obtained otherwise, in the form of lower interest rates. The complainants further allege that later modifications of the loan have turned the alleged aid into new aid. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | The Norwegian authorities have not contested the fact that the loan may have entailed state aid. The Norwegian authorities have argued that the interest rates, in particular following the modification in 2004, were broadly in line with market price. However, the Norwegian authorities do not consider it meaningful to investigate further the historical market rates for loans as, in their view, any aid would have to be considered as existing aid, and in any event, the loan has in the meantime been paid back in full (26). The Norwegian authorities have not found any documentation indicating that the loan has been renegotiated as alleged by the complainants, save for the modification of the interest rate in 2004 (27). |
| --- | --- |

(23)

4.3.   
  Measure 2 – municipal guarantee

| (24) | On 7 September 1999, the Municipality granted a guarantee in favour of TS, in order for TS to secure a loan from Nordea. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee was limited to 50 % of the loan balance with a limit of NOK 28 million (approximately EUR 2,89 million). The guarantee is of a secondary nature. That is, Nordea would have to initiate a procedure for the liquidation of TS’ assets, before it could have recourse to the guarantee. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | According to the Norwegian authorities’ best estimate, the interest rate obtainable without the guarantee corresponds to an addition of 0.10 – 0.15 percentage points. The Norwegian authorities have explained that this is because TS is viewed by Nordea as a low-risk debtor. On Nordea’s six-point scale, with six representing no risk, TS is and has been rated at five. The reason behind this rating is first, the fact that the majority of the shares in TS is held by a public authority and secondly, TS’ low-risk lease agreement with the Municipality represents a substantial part of its revenues. Further, a guarantee of this nature is of marginal value to the bank, as the mandatory capital requirements are similar for loans without such partial and limited guarantee (28). The guarantee is still in effect. It expires in 2031 (29). At the end of 2016, it covered the outstanding balance of NOK 9 260 000 (approximately EUR 956 500). |
| --- | --- |

(25)

| (26) | The complainants have alleged that the guarantee was not granted on market terms and therefore provided an advantage to TS. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | The Norwegian authorities state that any advantage resulting from the guarantee is at most marginal and further refer to marginal effects of the measure on the conditions of cross-border investment or establishment (30). The Norwegian authorities maintain that the guarantee should be qualified as existing aid as it was granted more than 10 years ago (31). |
| --- | --- |

(27)

4.4.   
  Measure 3 – leasehold agreements

| (28) | In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. The leasehold was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991. A second leasehold agreement was concluded in 1989. TS has relied on these leasehold agreements as collateral when entering into a loan agreement with Nordea (32). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to the Norwegian authorities, the leasehold agreements are governed by the Norwegian Ground Lease Act (33) and established case-law. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | To offer collateral on a leasehold agreement does not require the permission from the lessor (the owner) under the Ground Lease Act, the Land Registration Act (34) or the leasehold agreement. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The Norwegian authorities have stated that the leasehold agreements were concluded before the entry into force of the EEA Agreement (35). |
| --- | --- |

(31)

4.5.   
  Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

| (32) | Most of the capacity of Trondheim Spektrum has traditionally been used for the purpose of sport clubs on the basis of lease agreements concluded between TS and the Municipality. The Municipality has leased the facility since it opened in 1963. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | The Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs in 2004. This was done to facilitate the participation of sport activities irrespective of the income level of individual families. From then on, the sport clubs did not pay for its use, neither to the Municipality nor to TS. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The Municipality rented the facilities from Trondheim Spektrum for approximately NOK 12 million per year from 1990 until 2002. In 2002, the lease agreement was amended as the Municipality required more capacity. The variations of rent paid is a result of the capacity increase with the construction of hall F, and the implementation of a new model for calculating the agreed utilisation of the facility (36). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The Norwegian authorities have explained that the level of rent takes into account the cost structure of TS. The historical rent was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, which historically reflected the required cash flow for TS to pay off debt and continue operations on the proportion of the facility occupied by the sport clubs (37). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The lease agreement was not formalized until February 1995. The lease agreement entered into in 1995 does not specify the number of hours and/or percentage of occupation of the sport clubs’ use of the facility. These specificities were introduced and further developed in the agreements entered into for 1999 onwards (38). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The following lease agreements have been concluded since 1999:






  a. | Lease agreement 2000 – 2002. |
| --- | --- | --- |

(37)

a.

Lease agreement 2000 – 2002.

| b. | Lease agreement 2002 – 2006. |
| --- | --- |

b.

Lease agreement 2002 – 2006.

| c. | Lease agreement 2007 – 2008. |
| --- | --- |

c.

Lease agreement 2007 – 2008.

| d. | Lease agreement 2009 – 2010. |
| --- | --- |

d.

Lease agreement 2009 – 2010.

| e. | Lease agreement 2011 (renewed annually) (39). |
| --- | --- |

e.

Lease agreement 2011 (renewed annually) (39).

| (38) | The Norwegian authorities have provided the following information regarding the leased capacity (40):







  Year | Rent paid (NOK) | Hours rented |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 11 200 000 | Not given |
| 2000 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2001 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2002 | 11 200 000 | 17 300 |
| 2003 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2004 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2005 | 14 300 000 | 17 300 |
| 2006 | 14 500 000 | 17 300 |
| 2007 | 14 700 000 | 12 500 |
| 2008 | 14 000 000 | 12 500 |
| 2009 | 14 300 000 | 12 500 |
| 2010 | 14 443 000 | 12 500 |
| 2011 | 14 088 000 | 12 500 |
| 2012 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2013 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2014 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2015 | 14 679 522 | 12 500 |
| 2016 | 14 105 196 | 11 650 |

(38)

Year

Rent paid (NOK)

Hours rented

1999

11 200 000

Not given

2000

11 200 000

13 650

2001

11 200 000

13 650

2002

11 200 000

17 300

2003

14 000 000

17 300

2004

14 000 000

17 300

2005

14 300 000

17 300

2006

14 500 000

17 300

2007

14 700 000

12 500

2008

14 000 000

12 500

2009

14 300 000

12 500

2010

14 443 000

12 500

2011

14 088 000

12 500

2012

14 234 000

12 500

2013

14 234 000

12 500

2014

14 234 000

12 500

2015

14 679 522

12 500

2016

14 105 196

11 650

| (39) | According to the terms of the lease agreements, the capacity of Trondheim Spektrum should be reserved for the sport clubs, from 1 September to 1 May each year, during the afternoon on weekdays from 16:00 to 23:00 and on weekends from 09:00 to 22:00. TS can therefore offer Trondheim Spektrum’s capacity outside of these hours and outside the said time of year. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Furthermore, the lease agreements provide that TS can reclaim, subject to the terms laid down in the lease agreement, up to 2 000 hours annually during the period from 1 September to 1 May. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 (41). The Norwegian authorities explained that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours (42). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The complainants have argued that the rent is above market terms. That is, the rent is based on the needs of TS, and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee has never been based on arm’s length negotiations, but decided unilaterally by the municipal board of the Municipality. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality has been market conform and thus does not entail state aid. Were the Authority to conclude differently, the Norwegian authorities argue that the lease agreement forms part of an existing aid scheme. Furthermore, any new aid would, in any event, be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(42)

4.6.   
  Measure 5 – lease agreement of 2019 – notification

| (43) | As set out in paragraph (11) above, the Norwegian authorities have notified the lease agreement of 2019. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | TS and the Municipality have concluded a new lease agreement, which is set to enter into force on 1 December 2019. The agreement is conditional upon being in line with market terms. The agreement allows for adaptations by the Municipality, in order to conform to the market economy investor principle, should the Authority so require (43). The agreement will expire on 30 April 2035. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | The Norwegian authorities have explained that this lease agreement is based on the same principles underlying previous lease agreements. The Norwegian authorities have further explained that the new lease agreement represents a substantial increase in the capacity made available for the sport clubs. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | A total of 16 848 hours yearly is rented under the new lease agreement, compared to 12 500 hours in the past. The new lease agreement represents an increase in the rent per hours from approximately NOK 1 200 to 1 700 (approximately EUR 124 to 176). The reason for this increase is twofold: First, the historical rent paid by the Municipality was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, and has not been subject to adjustments. Second, the construction costs associated with providing flexibility and allowing for multisport-use results in the operating costs per square metre exceeding by far the square metre cost of the existing venue. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Both complainants have argued that the rent in the new lease agreement is above market terms, because it is based on TS’ needs and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee is not based on arm’s length negotiations, but set in order to cover the construction cost of the expansion of Trondheim Spektrum. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | One of the complainants has further alleged that the main cost elements of the extension and renovation project is tied to requirements related to activities other than the activities covered by the lease agreements, such as concerts, professional sports events and fairs. One of the complainants claims that the division of costs between the different activities is therefore not correct, as the needs of the sport clubs could have been met with much less costs. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality under the new lease agreement is market conform, and thus does not entail state aid. Should the Authority be unable to exclude the presence of state aid in the new lease agreement, the Norwegian authorities have notified the lease agreement as compatible aid under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(49)

4.7.   
  Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – block exemption

| (50) | As set out in paragraph (12) above, on 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER information sheet (44), concerning an ad hoc aid to TS for an aid amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) in form of a capital increase. The Norwegian authorities have provided the capital increase to TS under Article 55 of the General Block Exemption Regulation (‘GBER’). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Due, in particular, to an increase in the project scope in 2018, the budget increased to NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million). The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover the additional costs through its existing means or through additional market financing. It therefore applied for the capital increase on 6 July 2018. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | One of the complainants alleges that the capital increase is not compliant with all of the conditions set out in Chapter I of the GBER. |
| --- | --- |

(52)

4.8.   
  Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (53) | On 14 March 2017, the City Council adopted a zoning plan for the area where TS is located and the surrounding park area. The process was initiated by TS with the aim of expanding the facility into a multi-function facility, feasible for concerts and large sport events, and with increased capacity for sport clubs, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | The City Council adopted the principle of full transfer of expenses in 1993, which sets out that building projects must carry all infrastructure costs that are a consequence of the project. Which costs this principle comprises must be in line with Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act, which regulates what a development agreement must include (45). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Norwegian authorities have explained that a zoning plan forms the basis for a project such as the expansion of Trondheim Spektrum (46). The zoning plan – including use of procedural orders (47) (rekkefølgekrav) – does not impose any economic obligations on the developer, but provides for the use of the area relating to the project and indicates what (public) infrastructure needs to be in place prior to the implementation of the project (48). |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Planning and Building Act sets limits on the developer’s maximum financial contribution to the public infrastructure measures that are required under the zoning regulations. The main criterion for cost allocation under a development agreement is that the measure must have a direct factual relationship with the development; it must be necessary for the implementation of the project. Consequently, only public infrastructure measures that result from the project may potentially be imposed as obligations on the developer. On the other hand, infrastructure works that the Municipality would need to implement also in the absence of the project, cannot be imposed on the developer (49). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | In addition to the first criterion for cost allocation, the contribution from the developer to the measure must be proportionate to the size and the type of the development or project. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The Norwegian authorities have explained that the Municipality will, for each project, cover the costs of measures that would have to be implemented regardless of the project, but for which the project affects the timing of when the measures are implemented. Such costs relate to infrastructure that is of a general character, benefitting the population as a whole. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | The Norwegian authorities have explained that a proportionality assessment must be carried out in each case. The eventual conclusion of a development agreement and the allocation of costs entails a degree of discretion on behalf of the Municipality, which must take into consideration the legal framework, as well as the nature of the project (50). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | One of the complainants argues that the Municipality has relieved TS from infrastructure costs that a developer would normally have to bear in relation to this type of constructions and has therefore granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Norwegian authorities have provided information regarding the distribution of the costs between the TS and the Municipality (51). |
| --- | --- |

(61)

| (62) | According to the Norwegian authorities, the connection from Nidarø to Ilen Church will be developed. The Norwegian authorities have stated that the measure forms part of what may be described as a recreational area network for the use of the general public and that therefore it cannot legally order the developer to assume the costs in that respect. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The Norwegian authorities have further explained that the upgrade of Klostergata is a direct consequence of the development. However, the Municipality assumes the implementation responsibility and will cover the costs connected to roads and archaeological excavations; TS will pay a contribution of NOK 20 million. This is because the Municipality would in any case need to renew the water and sewage pipes in parts of the street. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The Norwegian authorities have further explained that green areas and a public park will be developed, i.e. a vegetation belt, a park, a walking path and public squares. The Norwegian authorities have stated that this is TS’ responsibility. The total amount was estimated at NOK 74 million (approximately EUR 7,64 million), but has been lowered to NOK 39 million (approximately EUR 4,03 million). TS’ share of this costs is set at NOK 26 million (approximately EUR 2,66 million), excluding VAT. According to the Norwegian authorities, the calculation of TS’ contribution is limited as allowed by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | In the view of the Norwegian authorities, infrastructure projects financed by the Municipality do not represent financing in violation of the principle of full transfer of costs in light of the modification mandated by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. Furthermore, the Norwegian authorities do not see that the financial contribution by the local authority may be classified as illegal state aid, because the costs could not have been transferred to the developer in any event. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | The Norwegian authorities argue that the infrastructure works, to be partly financed by the Municipality, relate to activities that public authorities normally perform in the exercise of their public powers and do not consist in offering goods and services on a market (52). According to the Norwegian authorities, the costs assumed by the Municipality do not entail that TS pays less than legally required. Furthermore, the infrastructure is of a general character and will benefit the population as a whole. |
| --- | --- |

(66)

4.9.   
  Measure 8 – funds from the Gaming Fund

| (67) | The Gaming Fund scheme is administered by Norsk Tipping AS. The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act (53) that entered into force on 1 January 1993. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Applications for grants from the Gaming Fund scheme are processed and assessed in accordance with the provisions laid down by the Ministry of Culture relating to grants and allocations for sports and physical activities. The goal of the scheme is to facilitate sports and physical activities for everyone. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Funds granted for the construction and renovation of sports facilities will contribute to an infrastructure that provides the population with the opportunity to take part in individually organised activities and activities under the supervision of sport clubs. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | As from 1994, TS has received grants from the Gaming Fund Scheme (54). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities emphasise that the existing Gaming Fund scheme has not been materially altered since it was last assessed by the Authority in the Vålerenga case (55) and that the grants in favour of TS have been awarded in accordance with the provisions of the scheme (56). |
| --- | --- |

(71)

4.10.   
  Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (72) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million with Nordea (57). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement nor are there any contractual obligations that require the Municipality to provide financing or capital to TS (58). |
| --- | --- |

(72)

| (73) | However, the loan agreement includes the following statements (59):
  ‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’
  ‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation) |
| --- | --- |

(73)

‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’

‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation)

| (74) | These statements relate to a clause in the loan agreement which states under ‘other terms’ (60):
  ‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’ |
| --- | --- |

(74)

‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’

| (75) | Under the same heading, the following clause states (61):
  ‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’ |
| --- | --- |

(75)

‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’

| (76) | Finally, under the heading ‘Change of ownership – mandatory early repayment’ (62) the loan agreement states (63):
  ‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.
  In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’ |
| --- | --- |

(76)

‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.

In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’

| (77) | TS and Nordea had previously signed a loan agreement dated 27 July 2017. The agreement contained a condition that any construction cost excess during the construction period should be covered either by TS or the Municipality. The loan agreement was co-signed by the City Executive of Finance. That agreement therefore contained clauses regarding the Municipality’s responsibility in respect of any project overruns as well as obligations in respect of the lease agreement which at that time had not been finalised (64). |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The co-signing of the loan agreement was later deemed a municipal guarantee pursuant to section 51 of the Municipality Act. The City concluded that the guarantee, in order to be effective, required state approval. The guarantee would, for various reasons, probably not obtain such approval and therefore the Chief City Executive was advised to promptly inform Nordea that the Municipality could not be party to the loan agreement. This agreement is void and does not apply between the parties. TS and Nordea therefore signed the current loan agreement without the official involvement of the Municipality. |
| --- | --- |

(78)

5.   The presence of state aid

5.1.   
  Introduction – existing vs. new aid

| (79) | As set out above, several alleged aid measures granted to TS are at stake. However, in the present decision the Authority will not assess further the nature of potential aid measures, which would constitute existing aid – either individual aid or aid schemes – within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3 SCA’). |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Existing aid is subject to a different procedural framework compare to new aid (65). Furthermore, existing aid measures are not subject to a repayment obligation. |
| --- | --- |

(80)

5.1.1.   Measure 1 – the municipal loan

| (81) | The municipal loan was granted to TS in 1992. In case 113/92 (66), the City Council adopted a decision to issue bonds to enable TS, through a new loan, to pay off its existing loans. The Authority therefore considers that any aid entailed in the municipal loan would be individual aid awarded to TS (67). The terms of the loans were modified in 2004. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | According to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid shall be subject to a limitation period of 10 years. According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA, any aid with regard to which the limitation period has expired, shall be deemed to be existing aid (68). |
| --- | --- |

(82)

| (83) | The limitation period begins on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme (69). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | As the municipal loan was granted to TS in 1992, the limitation period has expired. This would be the case even if the limitation period were to be calculated from the date of the last modification of the loan in 2004. Further, the loan was fully repaid in 2014. Any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. Moreover, as the loan was granted to TS in 1992, it would also be aid, which existed before the entry into force of the EEA Agreement and is still applicable after the entry into force of the EEA Agreement. Any potential aid granted through the measure would therefore also be existing aid within the meaning of Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA. |
| --- | --- |

(84)

5.1.2.   Measure 2 – the municipal guarantee

| (85) | The Authority considers that any aid inherent in the guarantee would be individual aid awarded to TS. The Municipality granted the guarantee to TS in 1999 for TS to secure a loan(s) from Nordea. The guarantee was, according to the information provided by the Norwegian authorities, used in 2000 and 2001. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee is still in effect and expires in 2031. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | As the municipal guarantee was awarded to TS in 1999, the limitation period of 10 years under Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA has expired (70). According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. |
| --- | --- |

(86)

5.1.3.   Measure 3 – the leasehold agreements

| (87) | The leasehold agreements were concluded in 1980 and 1989 respectively. The leasehold agreement between Trondheim commune and Nidarøhallen A/S (now TS) was concluded in 1989 for a duration of 50 years. In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. Trondheim Tennisklubb financed and constructed Hall G of Trondheim Spektrum. The ownership of Hall G, including the leasehold, was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991 (71). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | The Authority considers that any aid granted through these leasehold agreements, including their later use as a collateral, would constitute individual aid, which existed prior to the entry into force of the EEA Agreement. According to Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA, the measures would therefore constitute existing aid. |
| --- | --- |

(88)

5.1.4.   Conclusion – measures 1, 2 and 3

| (89) | As any potential state aid granted through measures 1, 2 and 3 would seem to constitute existing aid, within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority will not further assess the state aid character of these measures in the present decision. |
| --- | --- |

(89)

5.1.5.   Measure 8 – aid granted under the Gaming Fund scheme

| (90) | The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act 1992 that entered into force on 1 January 1993, before the entry into force of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | The Authority considered in its Decision No 537/09/COL of 16 December 2009 (72) that the activities of Norsk Tipping AS constituted an existing aid scheme. The Norwegian authorities have confirmed that no amendments have been made to the scheme since that time. The Authority considers that the funds granted to TS from Norsk Tipping AS are an application of an existing aid system. Existing aid also covers individual aid awards, which have been granted on the basis of an existing aid scheme (73). Therefore, the Authority will not further assess the aid character of the measure in this decision. However, the Authority will take into account the contribution from the gaming funds in any compatibility assessment it may carry out in relation to the measures included in the scope of this decision. |
| --- | --- |

(91)

5.1.6.   Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

5.1.6.1.   Introduction

| (92) | The Norwegian authorities have argued that, should the Authority entertain any doubts concerning potential advantages in the lease agreements, the lease agreements concluded from 1999 to 2017 should be considered to form part of an existing aid scheme that predates the EEA Agreement. The Norwegian authorities have stated that the Municipality leased the facilities since its opening in 1963. However, the lease agreements were never formalised before 1995 (74). |
| --- | --- |

(92)

| (93) | One of the complainants has argued that the lease agreements cannot be considered to form part of an existing aid scheme. The complainant refers to the fact that there is no law or regulation that obliges the Municipality to lease facilities for sports. According to the complainant, the recent municipal decision regarding the new and twice as high lease, illustrates the margin of discretion inherent in the conclusion of a new lease agreement. In any case, the new lease would have represented a significant amendment to the aid scheme as it entails twice as much aid as before. The complainant did not elaborate further on this issue since, in its view, the financing of the operation of the premises cannot constitute an existing aid scheme in the first place (75). |
| --- | --- |

(93)

| (94) | The Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme, for the following reasons. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA sets out two definitions of an aid scheme:
  ‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added) |
| --- | --- |

(95)

‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added)

| (96) | The presence of an aid scheme can be based on either of those two definitions. |
| --- | --- |

(96)

5.1.6.2.   The first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (97) | The first definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid can be awarded, (ii) which does not require any further implementing measures, and (iii) which defines the potential aid beneficiaries in a general and abstract manner. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | The Norwegian authorities first note that the main purpose underlying the construction and ongoing extension of Trondheim Spektrum was to create facilities that the municipality, or more precisely, the local Sports Council, would then distribute among the sport clubs. If not used by the sport clubs, Trondheim Spektrum’s facilities would remain unused throughout most of the year. At the same time, it would be inconceivable for TS to run a balanced budget without receiving the lease income from the Municipality, which acquires this capacity for the sole purpose of providing its citizens with free access to sports and leisure activities. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | The Norwegian authorities have referred to an administrative practice and the principles underlying the lease agreements, which have remained unaltered since the entry into force of the EEA Agreement. Those are the leasing of, in principle, all of Trondheim Spektrum’s suitable capacity during 8 months of the year, the possibility for TS to offer some of this capacity on the market for third parties and at a price that is periodically adjusted to reflect, in particular, extensions of Trondheim Spektrum’s capacity. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | In the view of the Norwegian authorities, this mechanism, even if not strictly legally binding, could be regarded as an ‘act’ which also defines the potential aid beneficiary, as required by Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA (76). |
| --- | --- |

(100)

| (101) | The Norwegian authorities have argued that while the Municipality negotiates the new lease contracts with TS upon expiry of the previous one, it could not deviate from the mechanism without endangering its capacity to deliver sports and leisure possibilities to its citizens. As a result, there have only been minor adaptations to the lease agreements over the years. Notwithstanding the fact that the lease agreement falls – through its responsibility for the annual budget – under the oversight of the City Council, the possible modifications are rather of a ‘technical application’ based on the principles of the act, and do not, in the view of the Norwegian authorities, convey sufficient discretion upon the Municipality to be considered as implementing measures (77). |
| --- | --- |

(101)

| (102) | As the Norwegian authorities have stated, existing ‘aid schemes’ have been held to encompass non-statutory customary law (78) and administrative practice related to the application of statutory (79) and non-statutory law (80). In one case, the Commission found that an aid scheme relating to Anstaltslast and Gewährträgerhaftung was based on the combination of an unwritten old legal principle combined with widespread practice across Germany (81). |
| --- | --- |

(102)

| (103) | In a recent judgment, the General Court made the following observations on the basis of the definition of an aid scheme in Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 (82), as interpreted by case-law (83):
  ‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.
  Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.
  Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’ |
| --- | --- |

(103)

‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.

Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.

Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’

| (104) | In the case at hand, there is no legal obligation on the Municipality to enter into a lease agreement with TS. Nor is there any legislation which provides the framework under which the lease agreements are made. Furthermore, it appears that the Municipality has, at least on some occasions, decided unilaterally how much rent it pays to TS under the lease agreements (84). The complainants allege that the rent has never been based on arm’s length negotiations but decided unilaterally by the Municipal Board of the Municipality. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | The alleged aid measure in question is the rent paid above market terms to TS under the lease agreement. If the Municipality can decide unilaterally the level of the rent, then that affords it the discretion to decide whether to grant TS the alleged aid or not, as well as the amount of the alleged aid. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | It thus appears to the Authority, based on the information provided by the Norwegian authorities so far, that the administrative practice and the principles referred to by the Norwegian authorities do not constitute an ‘act on the basis of which aid can be awarded’. Moreover, it appears to the Authority that the Municipality enjoys discretion when entering into the lease agreements with TS, so that it can determine the essential elements of the potential aid in question. Should that be the case, the second criterion and the first criterion of the first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | Finally, the Norwegian authorities have not explained how the third criterion could be fulfilled by the principles and administrative practice in question. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | As all conditions of the first definition must be cumulatively fulfilled, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(108)

5.1.6.3.   The second definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (109) | The second definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project (ii) may be awarded to one or several undertakings (iii) for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | The Norwegian authorities have not argued that the alleged aid scheme falls within the second definition of Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA. The Authority therefore lacks information to assess this. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | However, the Authority notes that in line with the administrative practice and principles referred to by the Norwegian authorities, the lease agreements have been concluded for a specific time period and expire at a certain date. Moreover, the lease agreements set out the rental price for the facilities rented to the Municipality. It therefore appears to the Authority that the third condition would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | As all conditions of the second definition must be fulfilled cumulatively, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(112)

5.1.6.4.   Limitation period

| (113) | Pursuant to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid are subject to a limitation period of 10 years. The limitation period shall begin on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme. Any action taken by the Authority, with regard to the unlawful aid shall interrupt the limitation period (85). |
| --- | --- |

(113)

| (114) | In this decision, the Authority will only further assess the potential aid character of the lease agreements for which the limitation period has not expired. |
| --- | --- |

(114)

| (115) | The General Court has confirmed that a request for information constitutes a measure interrupting the 10-year limitation period (86). Furthermore, the General Court stated, in relation to an information request from the Commission that: ‘When it addresses a request for information to a Member State, the Commission is informing that State that it has in its possession information concerning aid alleged to be unlawful and, if necessary, that that aid will have to be repaid. Accordingly, the simplicity of the request for information does not have the consequence of depriving it of legal effect as a measure capable of interrupting the limitation period’ (87). |
| --- | --- |

(115)

| (116) | By letter dated 27 March 2017, the Authority sent the first complaint in the case to the Norwegian authorities and invited them to comment on the complaint (88). By that letter, the Authority informed the Norwegian authorities that it had in its possession information concerning alleged unlawful state aid and invited them to provide their comments. The Authority therefore considers that by sending the first complaint to the Norwegian authorities, it took action within the meaning of Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA, and therefore interrupted the limitation period on 27 March 2017. |
| --- | --- |

(116)

| (117) | Accordingly, the lease agreements for which the limitation period has not expired, would appear to be following:






  (a) | Lease agreement 2007 – 2008; |
| --- | --- | --- |

(117)

(a)

Lease agreement 2007 – 2008;

| (b) | Lease agreement 2009 – 2010; and |
| --- | --- |

(b)

Lease agreement 2009 – 2010; and

| (c) | Lease agreement 2011 (which has been renewed annually). |
| --- | --- |

(c)

Lease agreement 2011 (which has been renewed annually).

| (118) | This is because it would seem from the information provided by the Norwegian authorities that the lease agreement entered into force on 1 January 2008 (89), which in the absence of any indication to the contrary should be taken as the day any aid was granted under the agreement. However, it appears that the lease agreement listed by the Norwegian authorities, as preceding the 2007 – 2008 lease agreement expired on 31 December 2006. The Authority thus lacks information regarding the lease agreement in force during the year 2007. Moreover, the Authority does not have information on when the lease agreement of 2007 – 2008 was signed, and on whether the date of signing could be the date that any aid was granted under the agreement. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(119)

5.1.7.   Conclusion – new vs. existing aid

| (120) | In light of the above findings, the Authority’s further assessment in this decision is limited to potential new aid entailed in measures 4 to 7 and 9, which all post-date the entering into force of the EEA Agreement and where the limitation period has not expired: That is, the lease agreements concluded from 2007 to 2017 (measure 4), the new lease agreement of 2019 (measure 5), the capital increase related to new and unexpected costs (measure 6), the financing of infrastructure costs (measure 7) and the implicit guarantee inherent in the loan agreement between TS and Nordea (measure 9). |
| --- | --- |

(120)

5.2.   
  The concept of state aid

| (121) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(121)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (122) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through state resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(122)

5.3.   
  State resources

| (123) | Only advantages granted directly or indirectly through state resources can constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. State resources include all resources of the public sector, including municipalities (90). |
| --- | --- |

(123)

| (124) | The transfer of state resources may take many forms, such as direct grants, loans, guarantees, direct investment in the capital of companies, and benefits in kind. A firm and concrete commitment to make state resources available at a later point in time is also considered a transfer of state resources. A positive transfer of funds does not have to occur; foregoing state revenue is sufficient. Waiving revenue which would otherwise have been paid to the State constitutes a transfer of state resources (91). |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Measures 4 to 7 and 9 were granted by the Municipality in the form of payments under lease agreements, a capital increase, the reduction of infrastructure costs allegedly borne by a developer and as a potential implicit guarantee inherent in a loan agreement between TS and Nordea. Consequently, the measures entail the transfer of state resources. |
| --- | --- |

(125)

5.4.   
  Advantage

5.4.1.   Introduction

| (126) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage on the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit, which an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(126)

5.4.2.   Measure 4 – the lease agreements concluded from 2007 to 2017

| (127) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreements concluded from 2007 to 2017 are market conform and therefore do not entail an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Norwegian authorities have not, however, put forward further arguments to the effect that the Municipality acted as a market investor, when entering into the lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | The EEA legal order is neutral with regard to the system of property ownership and does not in any way prejudice the right of EEA States to act as economic operators. However, when public authorities directly or indirectly carry out economic transactions in any form, they are subject to EEA State aid rules. Economic transactions carried out by public bodies (including public undertakings) do not confer an advantage on its counterpart, and therefore do not constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions (92). |
| --- | --- |

(128)

| (129) | The Norwegian authorities have noted that given the different sizes, equipment, design and location of other venues in Norway, it is not possible to identify a fully equivalent venue to Trondheim Spektrum (93). However, the Norwegian authorities have provided information to support its argument that the lease agreements have been market confirm. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | The Municipality has provided information on how TS’ pricing to third parties compares to other venues and information on prices for leasing hall capacity for sports and leisure purposes in other venues. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | The Norwegian authorities have explained that Trondheim Spektrum disposes of two halls larger than 2 000 m2 (Hall D and Hall F), which are particularly suited for larger fairs, concerts, conferences and similar events. Depending on the type of event, TS charges approximately NOK 70 000 to NOK 85 000 per day for the larger hall D (approximately EUR 7 230 – 8 780), and NOK 59 000 to NOK 70 000 for the somewhat smaller hall F (approximately EUR 6 100 – 7 230). |
| --- | --- |

(131)

| (132) | The Norwegian authorities made a comparison with leasing such facilities in other venues in Trondheim. The freemasons lodge in Trondheim, for example, charges a daily rate of only NOK 15 000 to NOK 18 000 (approximately EUR 1 550 – 1 860). This is a somewhat smaller venue, it can accommodate up to 600 persons, whereas Hall F in Trondheim Spektrum has a capacity of more than 1 000 persons. |
| --- | --- |

(132)

| (133) | According to the Norwegian authorities, venues located in Norwegian cities of comparable sizes charge similar rates. In Stavanger, renting of capacity similar to that of Hall F costs just above NOK 200 000 for four days, whereas Grieghallen in Bergen charges approximately NOK 300 000 for four days (approximately EUR 20 100 and 31 000). TS’ prices lie just below Bergen (94). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | The Norwegian authorities have further referred to Sotra Arena located in the municipality of Fjell, a 25 minutes drive from the city of Bergen, a venue with 12 000 m2 indoor capacity. In 2016, this venue was used for trade fairs charging approximately NOK 100 000 to 125 000 for three days (approximately EUR 10 300 – 12 900) for approximately 5 000 to 7 000 m2. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | In view of this comparison, the Norwegian authorities state that it would appear that TS’ prices for hall capacity, when rented out to third parties, are in line with market prices. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | The Municipality purchases capacity from TS, sports clubs with own facilities, other state authorities (in buildings such as high-schools) and to a very limited degree, from private facilities. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | The hourly rate paid by the Municipality ranges between NOK 350 and 2 046 per hour (approximately EUR 36 and 211). The hourly rate paid to TS is NOK 1 174 (approximately EUR 121) (95). The Norwegian authorities note that the difference in the prices can be explained by a variety of factors. Also, a number of these venues have been financed (partly) by the State and are contractually bound to provide (some) capacity at fixed rates. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Other factors, which may explain the relatively large differences in prices, are that not all daytimes are similarly valuable and not all venues are as modern, well equipped and centrally located as Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities have explained that all of the foregoing considerations are reasons why some of the capacity that the Municipality purchases from other venues is comparatively cheap (96). |
| --- | --- |

(138)

| (139) | The Norwegian authorities provided examples of the rates charged by Vestlandshallen, a sports centre in Bergen. According to the Norwegian authorities, this venue charges approximately the same price to (non-sport club) users as the Municipality pays to TS. This is based on a calculation whereby one of TS’ ‘hall hours’ is for a surface area of 800 m2 and comprises 60 minutes. A ‘quarter hall’ in Vestlandshallen would be approximately 440 m2 and cost NOK 940 for 90 minutes (approximately EUR 97). This would result in a theoretical price of approximately NOK 626 for 60 minutes and hence NOK 1 252 for a slightly larger surface area than the equivalent in TS (approximately EUR 65 and 129). |
| --- | --- |

(139)

| (140) | Moreover, the Norwegian authorities argue that the City of Bergen charges non-preferential users NOK 1 150 for one hour in Haukelandshallen, a venue comparable to Trondheim Spektrum (approximately EUR 119). Furthermore, the City of Tromsø charges up to NOK 1 940 for one hour of similar surface area in Tromsøhallen (approximately EUR 200). |
| --- | --- |

(140)

| (141) | The Authority notes that these prices appear to be charged for specific events whereas the assessment in the case at hand concerns an agreed price for a large amount of capacity over a long period of time. |
| --- | --- |

(141)

| (142) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, there are important differences when it comes to comparing these venues, for example in the rental time (97), the quality of the facilities and the location of the venues within (or outside) the cities. In light of this, the Authority is not convinced that these examples submitted by the Norwegian authorities provide a sufficient degree of comparability to be able to establish that the lease agreements have conformed to market terms. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | In order to establish whether a transaction conforms to market conditions, the transaction can be assessed in the light of the terms under which comparable transactions carried out by comparable private operators have taken place in comparable situations (98). |
| --- | --- |

(143)

| (144) | Benchmarking may not be an appropriate method to establish market prices if the available benchmarks have not been defined with regard to market considerations or if the existing prices are significantly distorted by public interventions (99). |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Finally, there are other indications that the lease agreements have not been entered into on market terms, indicating a need for further assessment. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | First, the Norwegian authorities have explained that, in the past, the rent in the lease agreements has been set, inter alia, on the basis of TS’ cost structure, with a focus on putting TS in a position to pay off its loans and continue operations. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Second, in the past, there are examples where the rent has been reduced unilaterally by the Municipality, due to reasons unrelated to the use of the facilities (100). |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Third, the Norwegian authorities have explained that the lease agreements have provided that TS can reclaim up to 2 000 hours annually under the lease agreements. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 and that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours. However, the Norwegian authorities have explained that these are hours which the Municipality for distribution purposes gains access to, but never pays for (101). |
| --- | --- |

(148)

| (149) | In the light of the aforementioned considerations, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements from 2007 to 2017 may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(149)

5.4.3.   Measure 5 – the lease agreement of 2019

| (150) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreement of 2019 is market conform and therefore does not constitute an advantage in favour of TS. The Norwegian authorities have not presented arguments stating that the Municipality acted as a market investor when entering into the new lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The new lease agreement represents an increase in the rent per hour from approximately NOK 1 200 to NOK 1 700 (approximately EUR 124 to 176) (102). The Norwegian authorities have acknowledged that this is at the upper end of the hourly rates they have provided (hourly rates from a sample of sports facilities range from approximately NOK 350 to NOK 2 046 (approximately EUR 36 to 211)) (103). |
| --- | --- |

(151)

| (152) | Trondheim Spektrum will be, following the upgrade, a modern and very centrally located facility in one of Norway’s largest and fastest growing cities. In the Norwegian authorities’ view, for the Authority to conclude that the lease agreement does entail an advantage, the hourly rate would have to be well above the price ranges observed in the market (104). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | The Norwegian authorities have further stated that the hourly rate for commercial users of Trondheim Spektrum was higher in the past (from NOK 1 000 to 1 800; approximately EUR 103 to 186) than under the municipal lease contract (NOK 1 200; approximately EUR 124). This is also expected to remain the case going forward, with an hourly rate of approximately NOK 1 700 under the new lease agreement (approximately EUR 176). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | Consequently, if it were concluded that the Municipality paid a price above market levels, this would necessarily entail that the commercial users of TS would also do that. In the Norwegian authorities’ view, there is no reason to assume that commercial users would pay a price above market level for the renting of hall space in Trondheim Spektrum (105). |
| --- | --- |

(154)

| (155) | The Authority acknowledges that the benchmarks provided by the Norwegian authorities do enable some degree of comparison. However, as the Authority noted with regard to the lease agreements concluded from 1999 to 2017, the lease agreement concerns an annually agreed price for a large amount of capacity, whereas the hourly rates provided for other venues appear to concern situations where the venue is rented for a limited period. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, the comparison entails important differences, for example in the rental time, the quality of the facilities, and the location of the venues within the cities. The Authority therefore has doubts as to whether the benchmarks provided by the Norwegian authorities can establish that the lease agreement of 2019 conforms to market terms. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | The Authority therefore does not share the Norwegian authorities’ view that the hourly rates observed in the market, as described by the Norwegian authorities, are sufficient at this stage, in order to exclude that the lease agreement entails an advantage to TS. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | The Authority accordingly draws the preliminary conclusion that the lease agreement of 2019 concluded in 2017 may have granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(158)

5.4.4.   Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – GBER

| (159) | The Norwegian authorities have granted ad hoc aid to TS in the form of a capital increase for an amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) under Article 55 GBER. The Norwegian authorities have not argued that TS could have obtained the capital increase under normal market conditions. The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover these additional costs through its existing means or through additional market financing. |
| --- | --- |

(159)

| (160) | Accordingly, the Authority finds that the capital increase constitutes an advantage to TS, corresponding to the full amount of the capital increase. |
| --- | --- |

(160)

5.4.5.   Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (161) | The precise form of the measure is irrelevant in establishing whether it confers an economic advantage on the undertaking. Not only the granting of positive economic advantages is relevant for the notion of state aid, also relief from economic burdens can constitute an advantage. The latter is a broad category, which comprises any mitigation of charges normally included in the budget of an undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (106). |
| --- | --- |

(161)

| (162) | The notion of an advantage also covers situations where operators do not have to bear costs that other comparable operators normally do under a given legal order, regardless of the non-economic nature of the activity to which the costs relate (107). |
| --- | --- |

(162)

| (163) | The Norwegian authorities have provided information relating to the infrastructure costs of the expansion and development of TS as described in section 4.8. |
| --- | --- |

(163)

| (164) | The Norwegian authorities have explained that the infrastructure improvements that are (partly) financed by the Municipality relate to measures that the Municipality would have to implement, but the project affects the timing for when the measures are implemented. Further, the Norwegian authorities have stated that it would be disproportionate to require the developer to bear these costs and would thus be contrary to Section 17-3(3) of the Planning and Building Act (108). Moreover, they have stated that this approach is consistent with the Municipality’s practice in other comparable projects (109). |
| --- | --- |

(164)

| (165) | The Norwegian authorities have explained that in order to ensure proportionality of the cost allocation, the total costs that the developer must bear are benchmarked against other projects and practice (cost of contribution to public infrastructure per m2 BRA (110)). For a typical housing development, which tends to be a highly profitable development, experience shows that an acceptable expense per m2 BRA is around NOK 2 000 (approximately EUR 207). In TS’ case, there is a cost of NOK 2 081 per m2 BRA (approximately EUR 215). |
| --- | --- |

(165)

| (166) | However, the Norwegian authorities have not provided information underlying the calculations of the division of costs and have not specified whether these calculations are based on objective criteria. The benchmark used by the Norwegian authorities does not provide full comparability as it refers to a different type of project, that is, a housing development, whereas the case at hand concerns a multifunctional infrastructure. Furthermore, it is not clear how this benchmark has been applied to other projects. The Authority therefore sees a need for a further assessment of the practice of calculating costs for these types of projects. Consequently, the Authority cannot, at this point, exclude the existence of an advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(166)

| (167) | The Authority thus draws the preliminary conclusion that the division and calculation of infrastructure costs, with regard to the renovation and extension of TS, may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(167)

5.4.6.   Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (168) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million (approximately EUR 50,67 million) with Nordea (111). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement, nor are there any contractual obligations that require the municipality to provide financing or capital to TS (112). |
| --- | --- |

(168)

| (169) | One of the complainants has alleged that the Municipality has granted state aid to TS through the loan with Nordea, in the form of a guarantee. |
| --- | --- |

(169)

| (170) | As described in section 4.10, the loan agreement contains clauses, which mention the possibility for the Municipality, without acting contrary to the legislation, if necessary, to issue a guarantee for Nordea, in relation to the risk which follows any cost overruns in the construction period (113). |
| --- | --- |

(170)

| (171) | The loan agreement further contains clauses, which state that the lease agreement between TS and the Municipality cannot be changed, without Nordea’s prior written approval (114). Furthermore, the loan agreement contains a condition that the Municipality owns at least 77,93 % of TS (115). |
| --- | --- |

(171)

| (172) | The Norwegian authorities have emphasised that the Municipality is not a party to the loan agreement and that it is Nordea that takes into account certain factual circumstances in its risk assessment and that these clauses and statements do not bind the Municipality. More specifically, the Norwegian authorities have stated that the potential structural changes in the company and potential political guidelines do not constitute a firm and concrete legal obligation that could bind the Municipality. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | Similarly, the Norwegian authorities have argued that the section in the loan agreement that states that the lease agreement with the Municipality cannot be changed without Nordea’s prior written consent, does not bind the Municipality. Were the lease agreement to be changed, it would be for TS to ensure that it obtains the consent of its creditor, i.e. Nordea. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | As to the condition for granting and maintaining the construction loan that the Municipality owns at least 77,93 % of TS, the Norwegian authorities recall that the board of TS, which entered into the loan agreement, does not have the authority to bind its shareholders and thereby the Municipality, including a potential future sale of shares. The loan agreements reflect that Nordea is well aware of the fact that the agreement cannot bind the Municipality, given that the second section provides that change in the ownership structure without consent implies a breach of contract by TS (116). |
| --- | --- |

(174)

| (175) | However, the Authority finds the effects of the statements in the loan agreements unclear and can, at this point, not exclude that they provide an advantage to TS in the form of an implicit guarantee from the Municipality. |
| --- | --- |

(175)

| (176) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

5.5.   
  The notion of undertaking

| (177) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage on an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (117). Consequently, the public or private status of an entity or the fact that an entity is partly or wholly publicly owned has no bearing as to whether or not that entity is an ‘undertaking’ within the meaning of state aid law (118). |
| --- | --- |

(177)

| (178) | Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (119). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods or services on a given market do not constitute undertakings. In general, both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (120). State aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the infrastructure (121). |
| --- | --- |

(178)

| (179) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic activities, provided that it keeps separate accounts for the different funds that it receives, so as to exclude any risk of cross-subsidisation of its economic activities by means of public funds received for its non-economic activities (122). |
| --- | --- |

(179)

| (180) | Trondheim Spektrum is a multifunctional facility, which hosts, inter alia, concerts, large sport events, fairs, and congresses. Further, Trondheim Spektrum is scheduled to host in 2020 the European Championship in handball for men and women. TS also rents out facilities to the Municipality, which in turn makes them available to the sport clubs. |
| --- | --- |

(180)

| (181) | It is undisputed that TS carries out economic activities, when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other such events. Consequently, TS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, with regard to those activities. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | However, the Norwegian authorities have argued that the use of TS’ facilities by sport clubs cannot be considered as an economic activity, given that neither the Municipality nor TS receives any remuneration from its users. On this basis, the Norwegian authorities have argued that TS provides its services on a market on a commercial basis only in so far as it is offering its spare capacity on the markets for trade fairs, concerts and other such activities. All other activities should be classified as non-economic (123). |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Even if the Municipality can be considered to be carrying out a non-economic activity by offering cost-free facilities for the Municipality’s sport clubs, in principle, the entity supplying the Municipality with such facilities, might very well be carrying out economic activities when doing so. The non-economic activities relate to the services provided to the sport clubs, that is, the relationship between the Municipality and the sport clubs. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | Against that background, the Authority cannot exclude, at this point, that TS is an undertaking, not only when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other events, but also when renting out its facilities to the Municipality, which then provides the hall space for the Municipality’s sport clubs. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | In any event, TS carries out other economic activities and the Norwegian authorities have admitted that, at least in the past, no strict separation of accounts has been maintained as regards what had been considered economic and non-economic activities (124). |
| --- | --- |

(185)

| (186) | Still, the Norwegian authorities have submitted to the Authority a model developed by BDO for the separation of accounts in TS, both for the future and regarding the past. This model has now been implemented by TS. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | However, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projection for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. |
| --- | --- |

(187)

| (188) | Consequently, even if the renting out of TS’ facilities to the Municipality for the purposes of providing cost-free facilities to the Municipality’s sport clubs were to be considered non-economic, the Authority is not convinced that TS has excluded the risk that the public funds received could cross-subsidise economic activities. |
| --- | --- |

(188)

| (189) | In light of the above, the Authority cannot exclude that the measures assessed in this decision have provided an advantage to TS’ economic activities. |
| --- | --- |

(189)

5.6.   
  Selectivity

| (190) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(190)

| (191) | The potential aid measures at issue here are individual measures addressed only to TS. The measures are therefore selective within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(191)

5.7.   
  Impact on trade and distortion of competition

| (192) | Public support to undertakings only constitutes state aid under Article 61(1) of the EEA Agreement, if it ‘distorts or threatens to distort competition’ and only insofar, as it is liable to ‘affect trade’ between EEA States. |
| --- | --- |

(192)

| (193) | According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, is considered sufficient to conclude that the measure is likely to affect trade between EEA States and distort competition between undertakings established in other EEA States (125). |
| --- | --- |

(193)

| (194) | To the extent that the measures assessed in this decision have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on TS, which strengthens its position compared to other undertakings that it competes with. |
| --- | --- |

(194)

| (195) | The Authority must further consider whether the measures are liable to affect trade between EEA States. In this regards, the Union Courts have ruled that ‘where State financial aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-[Union] trade, the latter must be regarded as affected by the aid’ (126). |
| --- | --- |

(195)

| (196) | The City of Trondheim is the third largest city in Norway located about an hour’s drive from the scarcely populated areas of mid-Sweden. Trondheim Spektrum has the capacity to host large and mid-size international events, which may also be held outside the region (127). |
| --- | --- |

(196)

| (197) | On the other hand, the Norwegian authorities have submitted that taking into consideration that the majority of the activities carried out in Trondheim Spektrum are of local character and in light of the limited extent of the activities of TS in a market, as well as the marginal aid intensity, if any, it can consequently not be foreseen that the measures would have more than, at most, a marginal effect on the conditions of cross-border investment or establishment (128). |
| --- | --- |

(197)

| (198) | The Authority notes that an effect on trade cannot be merely hypothetical or presumed. It must be established why the measure distorts or threatens to distort competition and is liable to have an effect on trade between EEA States, based on the foreseeable effects of the measure (129). |
| --- | --- |

(198)

| (199) | The Authority and the Commission have in a number of decisions considered that certain activities and measures, in view of their specific circumstances, have a purely local impact and consequently no effect on trade between EEA States. In those cases, the Authority and the Commission ascertained, in particular, that the beneficiary provided services to a limited area within an EEA Sate and was unlikely to attract customers from other EEA States and that it could not be foreseen that the measure would have more than marginal effect on the conditions of cross-border investments or establishments. Some of these decisions concerned sports and leisure facilities serving predominantly a local audience and unlikely to attract customers or investment from other EEA States (130). |
| --- | --- |

(199)

| (200) | In the case at hand, the Authority notes that even though some of the activities carried out by TS are of local character, TS also hosts events such as trade fairs, which attract foreign customers. Moreover, TS will host the European handball Championship in 2020, which can be assumed to attract foreign customers. |
| --- | --- |

(200)

| (201) | Finally, the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities that are subject to trade between EEA States (131). |
| --- | --- |

(201)

| (202) | In light of the above, at this stage, the Authority considers that the measures at issue threaten to distort competition and are liable to effect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(202)

6.   Conclusion on the presence of aid

| (203) | The Authority takes the preliminary view that measures 4 to 7 and 9, as specified above, may entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(203)

7.   Procedural requirements

| (204) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA: ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’. |
| --- | --- |

(204)

| (205) | The Norwegian authorities have not notified all of the measures in question to the Authority. The Authority therefore reaches the preliminary conclusion that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, and that to the extent measures 4, 7 and 9 entail state aid, that aid is unlawful. |
| --- | --- |

(205)

| (206) | The Norwegian authorities notified the new lease agreement of 2019, measure 5, on 29 November 2018 (132). The new lease agreement was signed by TS and the Municipality on 25 September and 26 October 2017 respectively and will enter into force on 1 December 2019. The Norwegian authorities have argued that the new lease agreement is conditional upon being in line with market terms (133). It explicitly enables adaptations to bring the conditions of the agreement in line with market terms should the Authority so require. In light of this, the Authority’s preliminary conclusion is that, should the lease agreement entail state aid, the Norwegian authorities have respected the requirement set out in Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA. However, finding this conclusion less than certain, the Authority specifically invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(206)

| (207) | Furthermore, as regards measure 6, the capital increase, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (134). State aid measures fulfilling all the requirements of Chapter I of the GBER, as well as the specific conditions for the relevant category of aid laid down in Chapter III of the GBER, shall be exempted from the notification requirement. However, as further explained below in section 8 of this decision, the Authority is not fully convinced that the requirements set out in Article 6(2) GBER are fulfilled in relation to this measure. Further assessment of the measure seems required. If the Authority would find that measure 6 does not fulfil the requirements of the GBER it would qualify as unlawful aid. |
| --- | --- |

(207)

8.   Compatibility of any aid

| (208) | Should the measures 4 to 7 and 9 entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. It is up to the Norwegian authorities to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (135). |
| --- | --- |

(208)

| (209) | Should the Authority consider that the measures at issue entail elements of (new) aid, the Norwegian authorities are of the view that they would in any event be compatible with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(209)

| (210) | The Norwegian authorities have noted that the Authority has recognised the promotion of sport as a common objective in a number of decisions (136). Similarly, the European Commission has authorised a large number of aid measures in support of sports and multipurpose facilities (137). |
| --- | --- |

(210)

| (211) | Further, the Norwegian authorities refer to Article 55 of the GBER which allows for aid for the construction of sports – or multipurpose infrastructure. In the Norwegian authorities’ view, to some extent, TS arguably also fulfils objectives relating to culture, another well-established objective of common interest (138). |
| --- | --- |

(211)

| (212) | The Norwegian authorities have submitted that TS will not break even without revenue from the lease agreement. The Norwegian authorities consider that there is a demonstrated need for state intervention both as regards the provision of hall capacity to sport clubs and as regards the financing of sports facilities themselves. |
| --- | --- |

(212)

| (213) | The Norwegian authorities submit that in their view, there is no other policy instrument that would have been equally suited to attain the objective and which would be less distortive. The only other option would be for the Municipality to construct, own and operate a similar infrastructure itself, which, in the Norwegian authorities’ view, would hardly be less distortive. |
| --- | --- |

(213)

| (214) | The Norwegian authorities refer to previous decisions of the Authority and state that in the absence of the lease agreement, the sport clubs would evidently not gain access to free hall time in TS. Even a lower level of the lease would put the entire operation of TS at risk and thereby jeopardise both the provision of hall capacity to sport clubs and the existence of TS as such (139). |
| --- | --- |

(214)

| (215) | As regards the incentive effect of the lease agreements, TS could not finance the projects absent the revenue stream from the municipal lease agreement. In that regard, the Norwegian authorities recall that the lease agreements, while intended to be entered into on market terms – also took account of TS’ cost structure. Lower income from the Municipality would have left a hole in TS’ balance sheet that other – commercial – activities may not have been able to fill. The infrastructure would also have been designed in a different manner and not have taken account of the needs of various kinds of amateur sport. In view of the forgoing, the Norwegian authorities consider that any potential aid clearly has an incentive effect (140). |
| --- | --- |

(215)

| (216) | The Norwegian authorities further refer to the compatibility criteria under Article 55 of the GBER and state that the actual aid element must necessarily be lower than the thresholds in the GBER and that higher amounts could, in any event, be approved under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in particular, if that aid does not lead to more than a reasonable profit, which according to current projections, is not the case. In view of this, the Norwegian authorities consider that any potential aid, inherent in the lease agreement, is proportionate and limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(216)

| (217) | The Norwegian authorities have further stated that if any of the measures addressed would be found to constitute state aid it would be equally clear that those measures would be proportionate. The aid element would be minor in comparison to the costs of constructing and operating Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities do not consider it meaningful to calculate a precise potential aid intensity, as undoubtedly, the vast part if not all of the public financing has benefitted TS’ non-economic activities. |
| --- | --- |

(217)

| (218) | In any event, it is apparent from TS’ income statement that it generates a large percentage of its income from sales to third parties and the Municipality takes full account of TS’ other revenues when negotiating the lease agreements. As a result, the aid is limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(218)

| (219) | The Norwegian authorities further refer to the BDO report and state that no cross-subsidisation of the commercial activities occurs. Even if the Authority refuses to exclude the presence of aid in the lease agreement, based on the benchmarks submitted by the Norwegian authorities, these benchmarks prove that the lease agreement’s pricing falls within the range of what is customary in this market in Norway. In that regard, the Municipality notes that the Authority has previously accepted such benchmarks in an infrastructure case as a means to ensure the proportionality of the aid (141). |
| --- | --- |

(219)

| (220) | The Norwegian authorities consider that, as any aid amount would be insignificant and as TS does not undercharge its commercial users, any effect on trade between EEA States or distortion of competition would be insignificant at most. The Norwegian authorities therefore submit that a balancing test would need to result in finding any potential aid to TS compatible with the EEA Agreement (142). |
| --- | --- |

(220)

| (221) | The Norwegian authorities state that TS in its present form is a cornerstone of the sports and cultural offer available in Trondheim, in particular, as regards free amateur sports. As for the negative effects, the BDO report supports the claim that any aid is used to finance activities of local (and most likely non-economic) character, with no spill-over to the commercial, market oriented activities that TS also performs. |
| --- | --- |

(221)

| (222) | According to the Norwegian authorities, it would appear common ground that private investment into facilities such as TS is rare and, in any event, insufficient. In the Norwegian authorities’ view, the aid would therefore not be capable of crowding out private investment. |
| --- | --- |

(222)

| (223) | Further, Trondheim is geographically very isolated by European standards and thus unlikely to compete (directly) with other similar venues in Norway, or even less likely, in other EEA States. Even if that would be the case, that does not seem to have led the Authority or the Commission to question the compatibility of aid to such infrastructures. In addition, the Norwegian authorities have shown that TS does not undercharge its commercial users. |
| --- | --- |

(223)

| (224) | The Authority notes that aid to promote sport and culture, including aid to sport and multi-purpose infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as illustrated by Article 55 of the GBER and the decisional practice of the European Commission (143) and the Authority (144). |
| --- | --- |

(224)

| (225) | The possible aid measures at hand vary in nature. At this stage, the Authority does not have the information to enable it to set out the total possible amount of alleged aid granted to TS that would result from these measures. The Authority must thus conclude that it has doubts as to whether the measures would respect the principle of proportionality and be limited to what is necessary to achieve the stated objective. |
| --- | --- |

(225)

| (226) | Furthermore, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projections for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. Consequently, the Authority cannot exclude cross-subsidization from the alleged aid measures to the other activities carried out by TS. |
| --- | --- |

(226)

| (227) | As to the claims of unlawful state aid granted to TS in the form of the implicit guarantee alleged to be granted in relation to the loan agreement and the alleged relief of infrastructure costs, the Norwegian authorities have not put forward any arguments, regarding possible compatibility with the functioning of the EEA Agreement, in case these measures are found to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority invites the Norwegian authorities to submit information in this regard. |
| --- | --- |

(227)

| (228) | As regards the capital increase, referred to as measure 6 in this decision, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (145). The Norwegian authorities have provided information relating to the increased and extra costs pertaining to the extension and renovation of Trondheim Spektrum, which led to the capital increase being granted to TS (146). In previous correspondence between the Authority and the Norwegian authorities, the Authority had raised the issue of whether the measure fulfilled the criteria set out in Article 6(2) of the GBER. The Norwegian authorities have stated that TS cannot complete the expansion without the requested capital. The Norwegian authorities therefore consider that the aid complies with Article 6 GBER. |
| --- | --- |

(228)

| (229) | Article 6(1) GBER states that the Regulation shall only apply to aid, which has an incentive effect. According to Article 6(2) GBER: ‘Aid shall be considered to have an incentive effect if the beneficiary has submitted written application for the aid to the Member State concerned before work on the project or activity starts. The application for the aid shall contain at least the following information: a) undertaking’s name and size; b) description of the project, including its start and end dates; c) location of the project; d) list of project costs; type of aid (grant, loan, guarantee, repayable advance, equity injection or other) and amount of public funding needed for the project’. |
| --- | --- |

(229)

| (230) | The Norwegian authorities have explained that originally the project costs were estimated to be approximately NOK 536 million (approximately EUR 55,37 million). However, the expectation now is that they will be approximately NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million), due, in particular, to the fact that the scope of the project increased. The increased costs of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) can be attributed two both, as described by the Norwegian authorities, new costs (increased scope of the project) and unexpected costs (budget overruns). |
| --- | --- |

(230)

| (231) | As explained by the Norwegian authorities in relation to the measure, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension project since summer 2017. TS applied for a capital increase of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) on 6 July 2018, and was granted the aid on 5 December 2018. It therefore seems that the aid was granted after the work on the renovation and extension project started. |
| --- | --- |

(231)

| (232) | In light of the above, the Authority has doubts, at this point, as to whether the measure fulfils the criteria set out in Article 6(2) GBER. The Authority invites the Norwegian authorities to provide further information in this regard. |
| --- | --- |

(232)

| (233) | The Norwegian authorities have not presented arguments concerning compatibility of the measure directly under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in the event that it would be considered that the GBER would not be applicable to the measure. The Authority invites the Norwegian authorities to provide information in this regard. |
| --- | --- |

(233)

| (234) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts as to whether the measures could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(234)

9.   Conclusion

| (235) | As set out above, the Authority considers that measures 4 to 7 and 9, as described above, may constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(235)

| (236) | The Authority has doubts as to whether these measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(236)

| (237) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that any aid is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(237)

| (238) | The Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit, by Monday, 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of these measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(238)

| (239) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(239)

| (240) | The Authority must remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully granted to the beneficiary will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(240)

| (241) | If this letter contains confidential information which should not be disclosed to third parties, please inform the Authority by 13 May 2019, identifying the confidential elements and the reasons why the information is considered to be confidential. In doing so, please consult the Authority’s Guidelines on Professional Secrecy in State Aid Decisions (147). If the Authority does not receive a reasoned request by that deadline, you will be deemed to agree to the disclosure to third parties and to the publication of the full text of the letter on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/. |
| --- | --- |

(241)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Articles 4(4) and 13(1) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Documents No 847105 and 848590 to 848601.

2

(3)  Document No 849708.

3

(4)  Documents No 859505, 859499, 859501 and 859503.

4

(5)  Documents No 867151, 868181 and 868182.

5

(6)  Document No 870428.

6

(7)  Document No 870360.

7

(8)  Documents No 874440 and 874442.

8

(9)  Document No 876728.

9

(10)  Document No 877379.

10

(11)  Documents No 887522, 887524 and 887526.

11

(12)  Document No 874067.

12

(13)  Document No 881377.

13

(14)  Document No 888352.

14

(15)  Documents No 885827, 885829, 888351 and 888354.

15

(16)  Document No 936140.

16

(17)  Document No 888021.

17

(18)  Documents No 896729, 896727, 896725 and 896723.

18

(19)  Documents No 1059166, 1059170 and 1059171.

19

(20)  Documents No 1059842 to 1059848.

20

(21)  Documents No 1040641, 1040643, 1040645, 1040647 and 1040649.

21

(22)  Documents No 1054292, 1054294, 1054296 and 1054298.

22

(23)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), referred to at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement, see Joint Committee Decision No 152/2014, published in OJ L 342, 27.11.2014, p. 63 and EEA Supplement No 71, 27.11.2014, p. 61.

23

(24)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

24

(25)  Document No 874440, p. 6 and Document No 859501, p. 13 and 20.

25

(26)  Document No 859501, p. 20.

26

(27)  Document No 874440, p. 6.

27

(28)  Document No 859501, p. 14.

28

(29)  Document No 859501, p. 14.

29

(30)  Document No 859501, p. 22.

30

(31)  Document No 859501, p. 23.

31

(32)  Document 1054294. See section 4.10.

32

(33)  Lov om tomtefeste (tomtefesteloven) LOV-1996-12-20-106. The Norwegian authorities have explained that the conclusion of leasehold agreements and the contractual relationship between the landowner/lessor and the lessee was regulated for the first time in a statute from 1975, which entered into force on 1 January 1976. A new Ground Lease Act was enacted in 1996 and entered into force on 1 January 2002.

33

Lov om tomtefeste (tomtefesteloven)

(34)  Lov om tinglysing (tinglysingsloven) LOV-1935-06-07-2.

34

Lov om tinglysing (tinglysingsloven)

(35)  Document No 887522, p. 4.

35

(36)  Document 874440, p. 5.

36

(37)  Document 874440, p. 10.

37

(38)  Document 859501, p. 14.

38

(39)  Document No 859501, p. 14–15. However, it can be observed that there was a reduction in the capacity in 2016. This indicates that amendments were made at least that year. The Norwegian authorities have explained that this is due to the renovation of TS (Document 874440, p. 9).

39

(40)  Document 859501, p. 15.

40

(41)  The Norwegian authorities were not able to provide data from before 2010.

41

(42)  Document 896727, p. 6.

42

(43)  Article 12 of the 2019 lease agreement. Norwegian: ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’ Document No 887522, p. 7.

43

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.

(44)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

44

(45)  Document No 874440, p. 20-25. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

45

(46)  The Norwegian authorities refer to Section 11 of lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71.

46

lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(47)  ‘Procedural orders’ are requirements relating to the order in which work shall be carried out to ensure the establishment of public services, technical infrastructure and green structures before use is made of areas and the point in time when areas may be used for building and construction purposes, including requirements relating to the order in which development works shall be carried out. See Section 11-9 of the Planning and Building Act, referred to in footnote 46.

47

(48)  The Norwegian authorities refer to section 18 of the Planning and Building Act.

48

(49)  Document No 1059846, p. 2.

49

(50)  Document No 1059846, p. 2.

50

(51)  Document No 874440, p. 20 – 25 and Documents No 1059842 to 1059848. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

51

(52)  The Norwegian authorities refer to paragraph 203 of the Authority’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement (‘NoA’), in this regard and Commission Decision of 8.1.2016. State aid No SA.36019 – Belgium – Financing of road infrastructure in the vicinity of a real estate project – Uplace, paragraph 38.

52

(53)  Lov om pengespill (pengespilloven) LOV-1992-08-28-103.

53

Lov om pengespill (pengespilloven)

(54)  Document No 859501, p. 16.

54

(55)  The Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball.

55

(56)  Document No 887522, p. 6.

56

(57)  Document No 1054294.

57

(58)  Document No 1054298, p. 6.

58

(59)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 1, paragraphs 5 and 6. Unofficial translation. Norwegian: ‘Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.’/‘Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.’

59

Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.

Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.

(60)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 3. Unofficial translation. Norwegian: ‘Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.’

60

Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.

(61)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke.’

61

Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke

(62)  Norwegian: ‘eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling’.

62

eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling

(63)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).’

63

Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).

(64)  Document No 1054298, p. 5.

64

(65)  Within the meaning of Article 1(c) of Part II of Protocol 3 SCA.

65

(66)  Documents No 859501, p. 13, and 859503, p. 76.

66

(67)  According to Article 1(e) of Part II of Protocol 3 SCA, ‘“individual aid” shall mean aid that is not awarded on the basis of an aid scheme and notifiable awards of aid on the basis of an aid scheme’.

67

(68)  See also Article 1(b)(iv) of Part II of Protocol 3 SCA, according to which ‘existing aid’ is ‘aid which is deemed to be existing aid pursuant to Article 15 of this Chapter’.

68

(69)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

69

(70)  This would be the case even if the limitation period would be calculated form the date of when the guarantee was last used in 2001.

70

(71)  Document No 887522, p. 5.

71

(72)  Available at http://www.eftasurv.int/media/decisions/537-09-COL.pdf. Further, see the Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, paragraph 57.

72

(73)  Case E-14/10 Konkurrenten.no AS v ESA [2011] EFTA Ct. Rep. 266, paragraph 53.

73

Konkurrenten.no AS

ESA

(74)  Document No 859501, p. 23.

74

(75)  Document No 868182, p. 4.

75

(76)  Document No 859501, p. 24.

76

(77)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation procedure into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, paragraph 180.

77

(78)  See the Authority’s Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 closing the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund, section II.2.3.1.

78

(79)  See Commission Decision No E-45/2000 Fiscal exemption in favour of Schiphol Group (OJ C 37, 11.2.2004, p. 13).

79

(80)  The Authority’s Decision No 491/09/COL of 2 December 2009 Norsk Film group, Chapter II.2 p. 8. See also the Authority’s Decision No 075/16/COL of 20 April 2016 to propose appropriate measures regarding the use of publicly owned land and natural resources by electricity producers in Iceland, paragraph 114, and Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene.

80

(81)  See Commission Decision No E-10/2000 State guarantees for public banks in Germany (OJ C 150 22.6.2002, p. 7).

81

(82)  Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 corresponds to Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA.

82

(83)  Judgment in Belgium v Commission, T-131/16 and T-263/16, EU:T:2019:91, paragraphs 85–88.

83

Belgium

Commission

(84)  Document No 874440, p. 8.

84

(85)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

85

(86)  See judgment in Scott v Commission, T-366/00, EU:T:2003:113, paragraph 60: ‘It follows that the mere fact that the applicant was not aware of the existence of the Commission’s request for information from the French authorities beginning on 17 January 1997 [...] does not have the effect of depriving them of legal effect vis-á-vis the applicant. Consequently, the letter of 17 January 1997, sent by the Commission before the initiation of the administrative procedure and requesting further information from the French authorities, constitutes, under Article 15 of Regulation (EC) No 659/1999, a measure interrupting the 10-year limitation period’. Article 15 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (no longer in force) corresponds to Article 15 of Part II of Protocol 3 SCA.

86

Scott

Commission

vis-á-vis

(87)  Judgment in Département du Loiret v Commission, T-369/00, EU:T:2003:114, paragraphs 81 and 82.

87

Département du Loiret

Commission

(88)  Document No 849708.

88

(89)  Exhibit Q to Document No 859501.

89

(90)  Judgment in Germany v Commission, C-248/84, EU:C:1987:437, and NoA, paragraph 48.

90

Germany

Commission

(91)  Judgment in France v Ladbroke Racing Ltd and Commission, C-83/98 P, EU:C:2000:248, paragraphs 48 – 51.

91

France

Ladbroke Racing Ltd and Commission

(92)  NoA, p. 73 and 74.

92

(93)  Document 859501, p. 17.

93

(94)  Document No 859501, p. 17–18. The Norwegian authorities have further referred to a management interview with Trondheim Messeselskap AS, a company that organizes fairs all over Norway in which the Municipality was informed that Trondheim Spektrum is not perceived as a particularly cheap location. The Norwegian authorities have referred to this interview for further details on price comparison.

94

(95)  Presumably by dividing the total price paid by number of hours, 14 679 522/12 500 = 1174.36.

95

(96)  Document No 859501, p. 18.

96

(97)  As explained by the Norwegian authorities, not all daytimes are equally valuable.

97

(98)  NoA, paragraph 98.

98

(99)  NoA, paragraph 99.

99

(100)  Document No 874440, p. 8. In 1994, the rent was reduced by NOK 2 million unilaterally by the City Council. The reason behind this was threefold; (i) overall economic downturn demanding overall cuts in the city budget, (ii) the City Council was focusing on elderly care, and (iii) after refinancing in 1992, TS had reduced their cost of loan-capital and was deemed able to withstand such a cut.

100

(101)  Document No 896727, p. 6.

101

(102)  Numbers from 2017.

102

(103)  See section 5.4.2 of this decision.

103

(104)  Document No 1040641, p. 9.

104

(105)  Document Nos 1040641, p. 10, and 1054298, p. 5.

105

(106)  NoA, paragraph 68.

106

(107)  NoA, paragraph 68.

107

(108)  Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71, available at https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2008-06-27-71.

108

Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(109)  Document No 1059170.

109

(110)  The Authority understands that ‘BRA’ stands for ‘area of use’.

110

(111)  Document No 1054294.

111

(112)  Document No 1054298, p. 6.

112

(113)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 3.

113

(114)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 4.

114

(115)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 4, ‘Change of ownership – mandatory mandatory early repayment’ – first paragraph.

115

(116)  Document No 1054298, p. 7.

116

(117)  Judgment in Höfner and Elser v Macrotron, Case C-41/90, EU:C:1991:161, paragraphs 21 – 23 and

117

Höfner and Elser

Macrotron

(118)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

118

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(119)  Judgment in Cassa di Risparmio di Firenze and Others, Case C-222/04, EU:C:2006:8, paragraph 108.

119

Cassa di Risparmio di Firenze and Others

(120)  Judgment in Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v Commission, Case C-288/11 P, EU:C:2012:821, paragraphs 40 – 43.

120

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

Commission

(121)  The Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 50.

121

(122)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

122

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(123)  Document No 859501, p. 20.

123

(124)  Document No 859501, p. 19.

124

(125)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Ct. Rep. 76, paragraph 59; and judgment in Philip Morris v Commission, C-730/79, EU:C:1980:209, paragraph 11.

125

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(126)  Judgment in Eventech v The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

126

Eventech

The Parking Adjudicator

(127)  Document No 859501, p. 22.

127

(128)  Document No 859501, p. 22.

128

(129)  See, for instance, judgment in AITEC and others v Commission, T-447/93, T-448/93 and T-449/93, EU:T:1995:130, paragraph 141.

129

AITEC and others

Commission

(130)  See, for instance, Commission Decisions in cases N 258/2000 Leisure Pool Dorsten (OJ C 172, 16.6.2001, p. 16); Commission Decision 2004/114/EC of 29 October 2003 on measures in favour of non-profit harbours for recreational crafts, the Netherlands (OJ L 34, 6.2.2004, p. 63); SA.37963 – United Kingdom – Alleged State aid to Glenmore Lodge (OJ C 277, 21.8.2015, p. 3); SA.38208 – United Kingdom – Alleged State aid to UK member-owned golf clubs (OJ C 277, 21.8.2015, p. 4); the Authority’s Decision No 459/12/COL of 5 December 2012 on aid to Bømlabadet Bygg AS for the construction of the Bømlabadet aqua park in the Municipality of Bømlo; and Decision No 20/19/COL of 2 April 2019 Leangbukten Båtforenings Andelslag.

130

(131)  See to that effect the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 75.

131

(132)  See further section 2.6. The Authority requested additional information from the Norwegian authorities on 28 January 2019, which the Norwegian authorities provided on 21 February 2019.

132

(133)  Article 12 of the new lease agreement of 2019 states (in Norwegian): ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’

133

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet

(134)  See section 4.7 above.

134

(135)  Judgment in Italy v Commission, C-364/90 EU:C:1993:157, paragraph 20.

135

Italy

Commission

(136)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

136

(137)  The Norwegian authorities refer to Commission Decision in case SA.33728 on the financing of a new multiarena in Copenhagen.

137

(138)  The Norwegian authorities refer to Article 53 of the GBER, in particular paragraph 2 thereof, and the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre.

138

(139)  Document No 1046041, p. 13.

139

(140)  Document No 1040641, p. 14.

140

(141)  Document No 1040641, p. 15.

141

(142)  Document No 859501, p. 25.

142

(143)  See e.g. Commission Decision in case SA.33728 Financing of a new multiarena in Copenhagen, Commission Decision in case SA.33618 Sweden – Uppsala arena, Commission Decision in case SA.47683 Finland – Tampere Arena.

143

(144)  The Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

144

(145)  See section 4.7 above.

145

(146)  Document No 930813. Letter from the Norwegian authorities dated 21 September 2018.

146

(147)  OJ L 154, 8.6.2006, p. 27 and EEA Supplement No 29, 8.6.2006, p. 1.

147

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/55

---

Nyílt versenyvizsga-felhívás

(2019/C 177/05)

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) az alábbi nyílt versenyvizsgát szervezi:

| | EPSO/AD/373/19 – TANÁCSOS (AD 5) |
| --- | --- |

EPSO/AD/373/19 – TANÁCSOS (AD 5)

A versenyvizsga-felhívás az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2019. május 23-i C 177 A. számában jelenik meg 24 nyelven.

További információk az EPSO honlapján találhatók: https://epso.europa.eu/

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/56

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 177/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | RheinEnergie AG (a továbbiakban: RheinEnergie, Németország), |
| --- | --- |

—

RheinEnergie AG (a továbbiakban: RheinEnergie, Németország),

| — | a SPIE csoporthoz (Franciaország) tartozó SPIE Deutschland & Zentraleuropa GmbH (a továbbiakban: SPIE, Németország). |
| --- | --- |

—

a SPIE csoporthoz (Franciaország) tartozó SPIE Deutschland & Zentraleuropa GmbH (a továbbiakban: SPIE, Németország).

A RheinEnergie és a SPIE az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a TankE újonnan alapított közös vállalkozás felett, mely az elektromos közlekedési ágazatban fog szolgáltatásokat nyújtani, elsősorban az összes elektromos járműtípus kiszolgálására alkalmas töltőállomások beszerzésével és üzembe helyezésével, valamint ezzel kapcsolatos tanácsadási, működtetési és infrastruktúrakezelési szolgáltatások nyújtásával foglalkozik majd.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

—   a RheinEnergie esetében: Köln városának közvetett irányítása alá tartozó regionális, vertikálisan integrált energia- és vízszolgáltató vállalat,

—   a SPIE esetében: multitechnikai szolgáltatások nyújtása épületek, létesítmények és infrastruktúrák számára; a SPIE csoport gépészeti és elektrotechnikai, technikai létesítménykezelési szolgáltatásokat, valamint infokommunikációs szolgáltatásokat nyújt.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 23.5.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/58

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 177/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Platinum Equity csoport (Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Platinum Equity csoport (Egyesült Államok),

| — | Multi-Color Corporation (Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

Multi-Color Corporation (Egyesült Államok).

A Platinum Equity csoport (a továbbiakban: Platinum Equity) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez a Multi-Color Corporation (a továbbiakban: MCC) felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

—   a Platinum Equity esetében: olyan vállalkozások egyesítése, felvásárlása és működtetése, amelyek ágazatok széles körében, többek között az információtechnológia, a telekommunikáció, a logisztika, valamint a fémekkel kapcsolatos szolgáltatások, gyártás és forgalmazás területén nyújtanak szolgáltatásokat és megoldásokat a fogyasztók számára,

—   az MCC esetében: címkék gyártása és szállítása kereskedelmi ügyfelek számára, többek között a következő ágazatokban: háztartási tisztítószerek és testápolási termékek, élelmiszerek és italok, egészségügy, speciális termékek, tartós fogyasztási cikkek, borok és a szeszes italok.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9328 – Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---