# Euroopa Liidu C 39/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 39 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik1. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 39

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik1. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2023/C 39/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 1. detsember 2022, Euroopa Majanduspiirkonna ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta, (ESRN/2022/9) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2023/C 39/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 1. detsember 2022, Euroopa Majanduspiirkonna ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta, (ESRN/2022/9)

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 39/02 | Euro vahetuskurss — 31. jaanuar 2023 | 15 |
| | Kontrollikoda |
| 2023/C 39/03 | Eriaruanne 03/2023: — Elektrienergia siseturu integreerimine – keeruline õiguslik ülesehitus, viivitused, puudused juhtimises ja puudulik turujärelevalve takistavad ambitsioonika eesmärgi täielikku saavutamist | 16 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 39/04 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 17 |
| 2023/C 39/05 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 18 |
| 2023/C 39/06 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 19 |
| 2023/C 39/07 | Public holidays 2023 | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 39/02

Euro vahetuskurss — 31. jaanuar 2023

15

Kontrollikoda

2023/C 39/03

Eriaruanne 03/2023: — Elektrienergia siseturu integreerimine – keeruline õiguslik ülesehitus, viivitused, puudused juhtimises ja puudulik turujärelevalve takistavad ambitsioonika eesmärgi täielikku saavutamist

16

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 39/04

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

17

2023/C 39/05

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

18

2023/C 39/06

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

19

2023/C 39/07

Public holidays 2023

20

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 39/08 | Teade vaba ametikoha kohta: tehnoloogiajuht (palgaaste AD 14) — Konkurentsi peadirektoraat (COMP) — Ajutise töötaja töölevõtmine vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a — COM/2023/10424 | 21 |
| 2023/C 39/09 | Teade vaba ametikoha kohta: rahvusvahelise ookeanide majandamise ja säästva kalapüügi direktoraadi (MARE.B) direktor (palgaaste AD 14), Brüssel — COM/2023/10423 | 22 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 39/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10825 – DAVITA / MEDTRONIC / MEDTRONIC RENAL CARE SOLUTIONS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |
| 2023/C 39/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11034 – OMRON / KIRIN / KTS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 25 |
| 2023/C 39/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10970 – FORTRESS INVESTMENT GROUP / AIR INVESTMENT VALENCIA / JV) (
  1
  ) | 27 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 39/08

Teade vaba ametikoha kohta: tehnoloogiajuht (palgaaste AD 14) — Konkurentsi peadirektoraat (COMP) — Ajutise töötaja töölevõtmine vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a — COM/2023/10424

21

2023/C 39/09

Teade vaba ametikoha kohta: rahvusvahelise ookeanide majandamise ja säästva kalapüügi direktoraadi (MARE.B) direktor (palgaaste AD 14), Brüssel — COM/2023/10423

22

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 39/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10825 – DAVITA / MEDTRONIC / MEDTRONIC RENAL CARE SOLUTIONS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

2023/C 39/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11034 – OMRON / KIRIN / KTS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

25

2023/C 39/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10970 – FORTRESS INVESTMENT GROUP / AIR INVESTMENT VALENCIA / JV) (
  1
  )

1

27

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Nõukogu 20. septembri 2022. aasta otsuse (millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed) parandus ( ELT C 393, 13.10.2022 ) | 29 |

Parandused

Nõukogu 20. septembri 2022. aasta otsuse (millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed) parandus ( ELT C 393, 13.10.2022 )

( ELT C 393, 13.10.2022 )

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

1. detsember 2022,

Euroopa Majanduspiirkonna ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta

(ESRN/2022/9)

(2023/C 39/01)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (1), eelkõige selle IX lisa,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (2), eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b ja d ning artikleid 16 ja 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRB/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (3), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ärikinnisvarasektor on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) finantsstabiilsuse seisukohast oluline sektor. Mõnes EMP riigis moodustavad ärikinnisvarasektoriga seotud riskipositsioonid (edaspidi „ärikinnisvara riskipositsioonid“) märkimisväärse osa sisemajanduse koguproduktist ning krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste bilansist. Ärikinnisvarasektor on tihedalt seotud nii reaalmajanduse kui ka finantssüsteemiga. Lisaks on tegemist olulise sektoriga paljude finantsturu osaliste jaoks, nt investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid ja krediidiasutused. Ärikinnisvarasektori ebasoodsad arengud võivad avaldada süsteemset mõju nii reaalmajandusele kui ka finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(1)

Ärikinnisvarasektor on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) finantsstabiilsuse seisukohast oluline sektor. Mõnes EMP riigis moodustavad ärikinnisvarasektoriga seotud riskipositsioonid (edaspidi „ärikinnisvara riskipositsioonid“) märkimisväärse osa sisemajanduse koguproduktist ning krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste bilansist. Ärikinnisvarasektor on tihedalt seotud nii reaalmajanduse kui ka finantssüsteemiga. Lisaks on tegemist olulise sektoriga paljude finantsturu osaliste jaoks, nt investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid ja krediidiasutused. Ärikinnisvarasektori ebasoodsad arengud võivad avaldada süsteemset mõju nii reaalmajandusele kui ka finantssüsteemile.

| (2) | Ärikinnisvara riskipositsioonidega seotud haavatavus võib ärikinnisvara allsektorite ja segmentide lõikes erineda. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) eristab EMP riikide ärikinnisvaraga seotud haavatavuse hindamisel peamiselt tööstus-, kontori-, jae- ja elamukinnisvara allsektoreid ning kõrgema kategooria ja madalama kategooria ärikinnisvara segmente. Lisaks võib haavatavus erineda EMP riikide lõikes, muu hulgas nende riikide ärikinnisvara allsektorite ja segmentide erineva osatähtsuse tõttu. Käesolev ESRNi soovitus on adresseeritud Euroopa Liidu ja kõikide EMP riikide asjaomastele asutustele, kuna neil on kõige paremad võimalused analüüsida ärikinnisvara allsektorite ja segmentide osatähtsust ning sellega seotud riske finantsstabiilsusele, sealhulgas teistest riikidest lähtuvat piiriülest mõju. |
| --- | --- |

(2)

Ärikinnisvara riskipositsioonidega seotud haavatavus võib ärikinnisvara allsektorite ja segmentide lõikes erineda. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) eristab EMP riikide ärikinnisvaraga seotud haavatavuse hindamisel peamiselt tööstus-, kontori-, jae- ja elamukinnisvara allsektoreid ning kõrgema kategooria ja madalama kategooria ärikinnisvara segmente. Lisaks võib haavatavus erineda EMP riikide lõikes, muu hulgas nende riikide ärikinnisvara allsektorite ja segmentide erineva osatähtsuse tõttu. Käesolev ESRNi soovitus on adresseeritud Euroopa Liidu ja kõikide EMP riikide asjaomastele asutustele, kuna neil on kõige paremad võimalused analüüsida ärikinnisvara allsektorite ja segmentide osatähtsust ning sellega seotud riske finantsstabiilsusele, sealhulgas teistest riikidest lähtuvat piiriülest mõju.

| (3) | ESRN on ärikinnisvara sektorit tähelepanelikult jälginud ning andnud 2016. aastal välja soovituse kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (4). Lisaks on ESRN 2015. ja 2018. aastal avaldanud aruanded ELi ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta (5) ning andnud konkreetseid suuniseid selle kohta, kuidas järjepidevalt hinnata süsteemseid riske, mis võivad tuleneda nii ärikinnisvaraturgude dünaamikast kui ka sellega seotud makrotasandi usaldatavuspoliitikast (6). Oma hiljutises aruandes EMP ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta (7) tuvastas ESRN EMP ärikinnisvarasektoris teatavaid haavatavusi ning määratles võimalikud poliitikameetmed nende kõrvaldamiseks. Lisaks andis ESRN 2022. aasta septembris välja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse ESRN/2022/7 liidu finantssüsteemi haavatavuse kohta (8). Hoiatuses ESRN/2022/7 välja toodud süsteemse riski allikate esmatähtsust silmas pidades tegutseb ESRN kooskõlas oma volitustega, andes välja soovituse, milles tuvastatakse ärikinnisvaraga seotud süsteemsed riskid ja täpsustatakse parandusmeetmed, mida selliste süsteemsete riskide suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(3)

ESRN on ärikinnisvara sektorit tähelepanelikult jälginud ning andnud 2016. aastal välja soovituse kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (4). Lisaks on ESRN 2015. ja 2018. aastal avaldanud aruanded ELi ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta (5) ning andnud konkreetseid suuniseid selle kohta, kuidas järjepidevalt hinnata süsteemseid riske, mis võivad tuleneda nii ärikinnisvaraturgude dünaamikast kui ka sellega seotud makrotasandi usaldatavuspoliitikast (6). Oma hiljutises aruandes EMP ärikinnisvarasektori haavatavuse kohta (7) tuvastas ESRN EMP ärikinnisvarasektoris teatavaid haavatavusi ning määratles võimalikud poliitikameetmed nende kõrvaldamiseks. Lisaks andis ESRN 2022. aasta septembris välja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse ESRN/2022/7 liidu finantssüsteemi haavatavuse kohta (8). Hoiatuses ESRN/2022/7 välja toodud süsteemse riski allikate esmatähtsust silmas pidades tegutseb ESRN kooskõlas oma volitustega, andes välja soovituse, milles tuvastatakse ärikinnisvaraga seotud süsteemsed riskid ja täpsustatakse parandusmeetmed, mida selliste süsteemsete riskide suhtes kohaldada.

| (4) | Ärikinnisvarasektor on praegu haavatav tsükliliste riskide suhtes, mis tulenevad kõrgest inflatsioonist ja kasvuväljavaadete märgatavast halvenemisest seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse, samuti muude geopoliitiliste pingetega. Üldiselt on ärikinnisvarasektori tsüklid pikema amplituudiga kui majandustsüklid. Kinnisvara väärtuse ja üüritulu vähenemise tõttu võivad investorid panna ärikinnisvara müüki, avaldades täiendavat survet ärikinnisvara hindade alandamiseks, mis võib omakorda ebasoodsalt mõjutada finantsstabiilsust. Samuti võib rahastamistingimuste karmistamine vähendada ärikinnisvaraga tegelevate ettevõtete sissetulekut ja kinnisvara väärtust. Seetõttu võivad nende võimalused olemasolevate võlakohustuste refinantseerimiseks ja uute laenude võtmiseks olla väga piiratud. See võib sundida investoreid tähtaeguvate võlakohustuste täitmiseks ja likviidsusvajaduse katmiseks oma kinnisvara müüma ka halvenenud turutingimustes, mis omakorda suurendab survet hindade alandamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Ärikinnisvarasektor on praegu haavatav tsükliliste riskide suhtes, mis tulenevad kõrgest inflatsioonist ja kasvuväljavaadete märgatavast halvenemisest seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse, samuti muude geopoliitiliste pingetega. Üldiselt on ärikinnisvarasektori tsüklid pikema amplituudiga kui majandustsüklid. Kinnisvara väärtuse ja üüritulu vähenemise tõttu võivad investorid panna ärikinnisvara müüki, avaldades täiendavat survet ärikinnisvara hindade alandamiseks, mis võib omakorda ebasoodsalt mõjutada finantsstabiilsust. Samuti võib rahastamistingimuste karmistamine vähendada ärikinnisvaraga tegelevate ettevõtete sissetulekut ja kinnisvara väärtust. Seetõttu võivad nende võimalused olemasolevate võlakohustuste refinantseerimiseks ja uute laenude võtmiseks olla väga piiratud. See võib sundida investoreid tähtaeguvate võlakohustuste täitmiseks ja likviidsusvajaduse katmiseks oma kinnisvara müüma ka halvenenud turutingimustes, mis omakorda suurendab survet hindade alandamiseks.

| (5) | Struktuursetest muutustest tulenevad haavatavused hõlmavad kliimaga seotud majanduspoliitika mõju ning ärikinnisvaraturu üleminekut e-kaubandusele. Lisaks on COVID-19 pandeemia suurendanud nõudlust paindlike kontoriruumide järele, mis võimaldavad kaug- ja hübriidtööd. Need struktuursed muutused suurendavad nõudlust energiatõhusa kinnisvara ja logistikarajatiste - näiteks suurte ladude - järele, vähendades samal ajal nõudlust jaemüügi- ja kontoripindade ning madalama kategooria ärikinnisvara järele üldisemalt. |
| --- | --- |

(5)

Struktuursetest muutustest tulenevad haavatavused hõlmavad kliimaga seotud majanduspoliitika mõju ning ärikinnisvaraturu üleminekut e-kaubandusele. Lisaks on COVID-19 pandeemia suurendanud nõudlust paindlike kontoriruumide järele, mis võimaldavad kaug- ja hübriidtööd. Need struktuursed muutused suurendavad nõudlust energiatõhusa kinnisvara ja logistikarajatiste - näiteks suurte ladude - järele, vähendades samal ajal nõudlust jaemüügi- ja kontoripindade ning madalama kategooria ärikinnisvara järele üldisemalt.

| (6) | Krediidiasutused on ärikinnisvarasektori dünaamikast eriti mõjutatud ärikinnisvaralaenudest tuleneva krediidiriski tõttu. Kogutud andmed näitavad, et mitmes EMP riigis on ärikinnisvarasektori pangalaenude puhul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv kõrge. Kui tagatisvara väärtus väheneb, siis laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv suureneb. See suurendaks krediidiasutuste maksejõuetusest tingitud kahju määra, mistõttu on vaja suurendada eraldisi ja karmistada kapitalinõudeid, mis omakorda võib pärssida krediidiasutuste laenupakkumise säilitamise võimet. Ka juhul kui laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvud on madalad, võib koondteave sisaldada muid riskiaspekte, näiteks bullet-tagasimaksed, regressiõiguse puudumine, maandamata muutuvad intressimäärad või väga pikad tähtajad, mis võivad mõnel juhul olla märkimisväärsed. |
| --- | --- |

(6)

Krediidiasutused on ärikinnisvarasektori dünaamikast eriti mõjutatud ärikinnisvaralaenudest tuleneva krediidiriski tõttu. Kogutud andmed näitavad, et mitmes EMP riigis on ärikinnisvarasektori pangalaenude puhul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv kõrge. Kui tagatisvara väärtus väheneb, siis laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv suureneb. See suurendaks krediidiasutuste maksejõuetusest tingitud kahju määra, mistõttu on vaja suurendada eraldisi ja karmistada kapitalinõudeid, mis omakorda võib pärssida krediidiasutuste laenupakkumise säilitamise võimet. Ka juhul kui laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvud on madalad, võib koondteave sisaldada muid riskiaspekte, näiteks bullet-tagasimaksed, regressiõiguse puudumine, maandamata muutuvad intressimäärad või väga pikad tähtajad, mis võivad mõnel juhul olla märkimisväärsed.

| (7) | Pangandussektori osas on Euroopa Keskpank (EKP) ärikinnisvara riskipositsioone käsitlevas vahearuandes (9) juhtinud tähelepanu ühtse järelevalvemehhanismi laenuandmise standardite, tagatise hindamise ja seireprotsessidega seotud küsimustele. |
| --- | --- |

(7)

Pangandussektori osas on Euroopa Keskpank (EKP) ärikinnisvara riskipositsioone käsitlevas vahearuandes (9) juhtinud tähelepanu ühtse järelevalvemehhanismi laenuandmise standardite, tagatise hindamise ja seireprotsessidega seotud küsimustele.

| (8) | Pangandusvälise sektori haavatavus on seotud avatud kinnisvarafondide likviidsuse mittevastavusega. Likviidsuse mittevastavus tekib siis, kui asjaomased fondid pakuvad investoritele lunastamistähtaegu, mis on lühemad kui aeg, mis on vajalik selleks, et turuhinnaga võõrandada kinnisvara, kuhu fond on oma vahendid investeerinud. Kinnisvara investeerimisfonde ohustab ka vara hinna korrektsioon, kui hindamist ei viida läbi piisava sagedusega ning turul on kinnisvara ülehindamise kalduvus, eriti juba langevate hindadega turul. See võib omakorda kaasa tuua varade hinna vabalanguse nende tagasivõtmisel. |
| --- | --- |

(8)

Pangandusvälise sektori haavatavus on seotud avatud kinnisvarafondide likviidsuse mittevastavusega. Likviidsuse mittevastavus tekib siis, kui asjaomased fondid pakuvad investoritele lunastamistähtaegu, mis on lühemad kui aeg, mis on vajalik selleks, et turuhinnaga võõrandada kinnisvara, kuhu fond on oma vahendid investeerinud. Kinnisvara investeerimisfonde ohustab ka vara hinna korrektsioon, kui hindamist ei viida läbi piisava sagedusega ning turul on kinnisvara ülehindamise kalduvus, eriti juba langevate hindadega turul. See võib omakorda kaasa tuua varade hinna vabalanguse nende tagasivõtmisel.

| (9) | Riskid, mis on seotud pensionifondide ja kindlustusandjatega ärikinnisvara turgudel, võivad jurisdiktsioonide lõikes märkimisväärselt erineda, nii erinevate ärimudelite ja -tavade kui ka erinevate turustruktuuride tõttu. Asjaomase ärikinnisvarasektori turusegmendi riskide maandamise eeltingimus on pensionifondide ja kindlustusandjatega seotud riskide mõistmine ärikinnisvaraturgudel ning nende rahastamise ja ärikinnisvaraturgudel tehtavate investeeringute võimaliku likviidsuse mittevastavuse mõistmine, sealhulgas juhul, kui investeeringuid tehakse investeerimisfondide kaudu. |
| --- | --- |

(9)

Riskid, mis on seotud pensionifondide ja kindlustusandjatega ärikinnisvara turgudel, võivad jurisdiktsioonide lõikes märkimisväärselt erineda, nii erinevate ärimudelite ja -tavade kui ka erinevate turustruktuuride tõttu. Asjaomase ärikinnisvarasektori turusegmendi riskide maandamise eeltingimus on pensionifondide ja kindlustusandjatega seotud riskide mõistmine ärikinnisvaraturgudel ning nende rahastamise ja ärikinnisvaraturgudel tehtavate investeeringute võimaliku likviidsuse mittevastavuse mõistmine, sealhulgas juhul, kui investeeringuid tehakse investeerimisfondide kaudu.

| (10) | Riskide realiseerumine ärikinnisvarasektoris mõjutaks ebasoodsalt ka ärikinnisvaralaene koondavate ja krediidiasutuste või muude turuosaliste hoitavate väärtpaberistamiste krediidireitingut. Ärikinnisvara väärtpaberistamisest tulenev haavatavus on seotud väärtpaberistatud laenude krediidikvaliteediga, samuti investorite ja laenusaajate kontsentratsiooni ning nende vastastikuse seotusega. |
| --- | --- |

(10)

Riskide realiseerumine ärikinnisvarasektoris mõjutaks ebasoodsalt ka ärikinnisvaralaene koondavate ja krediidiasutuste või muude turuosaliste hoitavate väärtpaberistamiste krediidireitingut. Ärikinnisvara väärtpaberistamisest tulenev haavatavus on seotud väärtpaberistatud laenude krediidikvaliteediga, samuti investorite ja laenusaajate kontsentratsiooni ning nende vastastikuse seotusega.

| (11) | Ülekanduv mõju finantsturgudelt ja teistest riikidest võib haavatavust võimendada ning seeläbi suurendada sektori- ja piiriülest nakkusohtu. Seetõttu tuleks pöörata tähelepanu teabevahetusele, et parandada võimalike süsteemse riski allikate seiret ja analüüsi. ESRN saab toetada ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seireks vajalikku teabevahetust. |
| --- | --- |

(11)

Ülekanduv mõju finantsturgudelt ja teistest riikidest võib haavatavust võimendada ning seeläbi suurendada sektori- ja piiriülest nakkusohtu. Seetõttu tuleks pöörata tähelepanu teabevahetusele, et parandada võimalike süsteemse riski allikate seiret ja analüüsi. ESRN saab toetada ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seireks vajalikku teabevahetust.

| (12) | Euroopa Liidu ja EMP riikide järelevalveasutused pangandus- ja pangandusvälises finantssektoris saavad aidata suurendada EMP finantssektori vastupanuvõimet, kui nad teevad teineteisega tihedat koostööd nende haldusalasse kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seiramisel, tuvastamisel ja käsitlemisel. Ärikinnisvarasektoriga seotud haavatavuse seire on oluline finantsstabiilsust ohustavate riskide tuvastamiseks ja nende riskide kõrvaldamiseks vajalike lahenduste hindamiseks. Asjaomane seire võiks tugineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (10) artikli 124 lõikes 2 ja artikli 164 lõikes 6 osutatud hindamistele ja neid täiendada. Riikide järelevalveasutused peavad jälgima nii ärikinnisvaraga seotud riskide realiseerumist kui ka EMP ärikinnisvarasektori haavatavuse edasist suurenemist. Haavatavuse seire läbiviimisel peaksid ametiasutused eristama ärikinnisvara allsektoreid ja segmente. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu ja EMP riikide järelevalveasutused pangandus- ja pangandusvälises finantssektoris saavad aidata suurendada EMP finantssektori vastupanuvõimet, kui nad teevad teineteisega tihedat koostööd nende haldusalasse kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seiramisel, tuvastamisel ja käsitlemisel. Ärikinnisvarasektoriga seotud haavatavuse seire on oluline finantsstabiilsust ohustavate riskide tuvastamiseks ja nende riskide kõrvaldamiseks vajalike lahenduste hindamiseks. Asjaomane seire võiks tugineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (10) artikli 124 lõikes 2 ja artikli 164 lõikes 6 osutatud hindamistele ja neid täiendada. Riikide järelevalveasutused peavad jälgima nii ärikinnisvaraga seotud riskide realiseerumist kui ka EMP ärikinnisvarasektori haavatavuse edasist suurenemist. Haavatavuse seire läbiviimisel peaksid ametiasutused eristama ärikinnisvara allsektoreid ja segmente.

| (13) | Soovituses ESRN/2016/14 kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (11) on rõhutatud, et EMP ärikinnisvaraturge mõjutavad tõsised andmelüngad ja ühtsete andmemääratluste puudumine. Pärast soovituse ESRN/2016/14 avaldamist on andmete kättesaadavus ja andmekvaliteet märkimisväärselt paranenud. Kuigi soovituse ESRN/2016/14 viimased osad tuleb rakendada 31. detsembriks 2025, peaks soovitus andma asjaomastele asutustele suuniseid ärikinnisvaraga seotud riskide seire läbiviimiseks. See ei tohiks takistada asjaomaseid asutusi teostamast täiendavat seiret ärikinnisvaraturgude üle, kasutades kõiki kättesaadavaid andmeid (12). |
| --- | --- |

(13)

Soovituses ESRN/2016/14 kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (11) on rõhutatud, et EMP ärikinnisvaraturge mõjutavad tõsised andmelüngad ja ühtsete andmemääratluste puudumine. Pärast soovituse ESRN/2016/14 avaldamist on andmete kättesaadavus ja andmekvaliteet märkimisväärselt paranenud. Kuigi soovituse ESRN/2016/14 viimased osad tuleb rakendada 31. detsembriks 2025, peaks soovitus andma asjaomastele asutustele suuniseid ärikinnisvaraga seotud riskide seire läbiviimiseks. See ei tohiks takistada asjaomaseid asutusi teostamast täiendavat seiret ärikinnisvaraturgude üle, kasutades kõiki kättesaadavaid andmeid (12).

| (14) | Seire sageduse kindlaksmääramisel peaksid asjaomased asutused võtma arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, ärikinnisvaraturust tulenevaid võimalikke riske finantsstabiilsusele ning finantseerimisasutuste riskipositsioone erinevates ärikinnisvara allsektorites ja turusegmentides. |
| --- | --- |

(14)

Seire sageduse kindlaksmääramisel peaksid asjaomased asutused võtma arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, ärikinnisvaraturust tulenevaid võimalikke riske finantsstabiilsusele ning finantseerimisasutuste riskipositsioone erinevates ärikinnisvara allsektorites ja turusegmentides.

| (15) | Poliitikameetmetes, mida asjaomased asutused võtavad muu hulgas käesoleva soovituse rakendamiseks, tuleks ärikinnisvara allsektorite süsteemsete riskide realiseerumise vältimiseks võtta arvesse tulevikku vaatava seire tulemusi. Eelkõige peaksid asjaomased ametiasutused poliitikameetmete kohandamisel ja järkjärgulisel kohaldamisel võtma arvesse asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites. Lisaks tuleks asjakohastes poliitikameetmetes võimaluse korral eristada ärikinnisvara allsektoreid ja segmente. |
| --- | --- |

(15)

Poliitikameetmetes, mida asjaomased asutused võtavad muu hulgas käesoleva soovituse rakendamiseks, tuleks ärikinnisvara allsektorite süsteemsete riskide realiseerumise vältimiseks võtta arvesse tulevikku vaatava seire tulemusi. Eelkõige peaksid asjaomased ametiasutused poliitikameetmete kohandamisel ja järkjärgulisel kohaldamisel võtma arvesse asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites. Lisaks tuleks asjakohastes poliitikameetmetes võimaluse korral eristada ärikinnisvara allsektoreid ja segmente.

| (16) | Asjakohased poliitikameetmed ärikinnisvarasektori riskide käsitlemiseks peavad olema kaalutletud, võttes muu hulgas arvesse üldist majandusarengut ja võimalikke erisusi ärikinnisvara allsektorite ja segmentide dünaamikas. Ärikinnisvara portfellide krediidikvaliteeti tuleb seirata ning selliste laenukategooriate puhul, mida võivad negatiivselt mõjutada ärikinnisvaraturu muutused või ebasoodsad majandus- ja finantsarengud, tuleb teha piisavaid eraldisi. Kui haavatavused kuhjuvad, on oluline tagada ärikinnisvarasektoris usaldusväärsed laenuandmis- ja investeerimistavad, mida täiendavad võimalikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed. Kapitalipõhised meetmed ja muud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on EMP riikidele juba kättesaadavad kas siseriikliku või liidu õiguse alusel (13), võimaldades rakendada teatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ärikinnisvaraga seotud riskide käsitlemiseks pangandus-, investeerimisfondide, pensionifondide ja kindlustussektoris. Selleks et tagada riiklike makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete tõhusus ja vältida süsteemse riski nihkumist ühest jurisdiktsioonist teise, tuleks kaaluda erinevate EMP riikide ametiasutuste meetmete kõigipoolset kohaldamist. |
| --- | --- |

(16)

Asjakohased poliitikameetmed ärikinnisvarasektori riskide käsitlemiseks peavad olema kaalutletud, võttes muu hulgas arvesse üldist majandusarengut ja võimalikke erisusi ärikinnisvara allsektorite ja segmentide dünaamikas. Ärikinnisvara portfellide krediidikvaliteeti tuleb seirata ning selliste laenukategooriate puhul, mida võivad negatiivselt mõjutada ärikinnisvaraturu muutused või ebasoodsad majandus- ja finantsarengud, tuleb teha piisavaid eraldisi. Kui haavatavused kuhjuvad, on oluline tagada ärikinnisvarasektoris usaldusväärsed laenuandmis- ja investeerimistavad, mida täiendavad võimalikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed. Kapitalipõhised meetmed ja muud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on EMP riikidele juba kättesaadavad kas siseriikliku või liidu õiguse alusel (13), võimaldades rakendada teatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ärikinnisvaraga seotud riskide käsitlemiseks pangandus-, investeerimisfondide, pensionifondide ja kindlustussektoris. Selleks et tagada riiklike makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete tõhusus ja vältida süsteemse riski nihkumist ühest jurisdiktsioonist teise, tuleks kaaluda erinevate EMP riikide ametiasutuste meetmete kõigipoolset kohaldamist.

| (17) | Ärikinnisvaraturgude heterogeensuse kajastamiseks võiks kaaluda riskikaalude, samuti sektoripõhiste süsteemse riski puhvrite rakendamist, et suurendada pangandussüsteemi vastupanuvõimet süsteemsetele riskidele. |
| --- | --- |

(17)

Ärikinnisvaraturgude heterogeensuse kajastamiseks võiks kaaluda riskikaalude, samuti sektoripõhiste süsteemse riski puhvrite rakendamist, et suurendada pangandussüsteemi vastupanuvõimet süsteemsetele riskidele.

| (18) | Investeerimisfondide sektoriga seotud poliitikameetmete puhul võiks tuvastatud haavatavuste käsitlemisel vastavalt riigi eripäradele kaaluda makrotasandi usaldatavusjärelevalve finantsvõimenduse piirmäärade kehtestamist ja likviidsuse mittevastavuse vähendamist sektoris (nagu on soovitatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2020/4 investeerimisfondide likviidsusriskide kohta (14)). Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/6 investeerimisfondide likviidsusriski ja finantsvõimenduse riski kohta (15) on mõeldud hõlbustama direktiivi 2011/61/EL artikli 25 rakendamist, millega nähakse ette makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahend alternatiivsete investeerimisfondide finantsvõimenduse piiramiseks. |
| --- | --- |

(18)

Investeerimisfondide sektoriga seotud poliitikameetmete puhul võiks tuvastatud haavatavuste käsitlemisel vastavalt riigi eripäradele kaaluda makrotasandi usaldatavusjärelevalve finantsvõimenduse piirmäärade kehtestamist ja likviidsuse mittevastavuse vähendamist sektoris (nagu on soovitatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2020/4 investeerimisfondide likviidsusriskide kohta (14)). Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/6 investeerimisfondide likviidsusriski ja finantsvõimenduse riski kohta (15) on mõeldud hõlbustama direktiivi 2011/61/EL artikli 25 rakendamist, millega nähakse ette makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahend alternatiivsete investeerimisfondide finantsvõimenduse piiramiseks.

| (19) | Kuigi enamikus EMP riikides on olemas laenusaajapõhised meetmed elamukinnisvaraturgudega seotud süsteemsete riskide leevendamiseks, on ainult mõnedes EMP riikides kehtestatud laenusaajapõhised meetmed ärikinnisvaraturgudega seotud süsteemsete riskide leevendamiseks. Ärikinnisvaraga seotud laenusaajapõhiste meetmete kontseptsioon ja ülesehitus on endiselt mitmel pool arutluse all, kuid ühist seisukohta selliste laenusaajapõhiste meetmete ülesehituse kohta veel kujundatud ei ole. Sellega seoses tuleks täiendavalt hinnata ärikinnisvaraga seotud laenusaajapõhiste meetmete otstarbekust ELi tasandil. Kui sellised laenusaajapõhised meetmed on riigi tasandil kättesaadavad, peaksid riigi asjaomased asutused kaaluma nende asjakohasust, võttes arvesse kinnisvarahindade jõulist kasvu, laenuandmise dünaamikat ja laenuandmise standardite nõrgenemist. Kui seda peetakse vajalikuks ja teostatavaks, peaksid asjaomased riiklikud asutused täiendama laenusaajapõhiseid meetmeid muude meetmetega, et tagada finantseerimisasutuste vastupanuvõime ja leevendada ärikinnisvaraga seotud haavatavust. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi enamikus EMP riikides on olemas laenusaajapõhised meetmed elamukinnisvaraturgudega seotud süsteemsete riskide leevendamiseks, on ainult mõnedes EMP riikides kehtestatud laenusaajapõhised meetmed ärikinnisvaraturgudega seotud süsteemsete riskide leevendamiseks. Ärikinnisvaraga seotud laenusaajapõhiste meetmete kontseptsioon ja ülesehitus on endiselt mitmel pool arutluse all, kuid ühist seisukohta selliste laenusaajapõhiste meetmete ülesehituse kohta veel kujundatud ei ole. Sellega seoses tuleks täiendavalt hinnata ärikinnisvaraga seotud laenusaajapõhiste meetmete otstarbekust ELi tasandil. Kui sellised laenusaajapõhised meetmed on riigi tasandil kättesaadavad, peaksid riigi asjaomased asutused kaaluma nende asjakohasust, võttes arvesse kinnisvarahindade jõulist kasvu, laenuandmise dünaamikat ja laenuandmise standardite nõrgenemist. Kui seda peetakse vajalikuks ja teostatavaks, peaksid asjaomased riiklikud asutused täiendama laenusaajapõhiseid meetmeid muude meetmetega, et tagada finantseerimisasutuste vastupanuvõime ja leevendada ärikinnisvaraga seotud haavatavust.

| (20) | Selleks et tagada teatavate riskide ühtne käsitlus kogu finantssüsteemis, peab ESRN pärast põhjalikku analüüsi ja arutelu soovitavaks tegevuspõhiste vahendite kasutusele võtmist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendid võiksid hõlmata nii krediidiasutusi kui ka pangandusväliseid finantseerimisasutusi, kui need on kavandatud tegevuspõhisteks vahenditeks. Sellised vahendid täiendaksid olemasolevat üksusepõhist regulatsiooni. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada teatavate riskide ühtne käsitlus kogu finantssüsteemis, peab ESRN pärast põhjalikku analüüsi ja arutelu soovitavaks tegevuspõhiste vahendite kasutusele võtmist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendid võiksid hõlmata nii krediidiasutusi kui ka pangandusväliseid finantseerimisasutusi, kui need on kavandatud tegevuspõhisteks vahenditeks. Sellised vahendid täiendaksid olemasolevat üksusepõhist regulatsiooni.

| (21) | Makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete eesmärk peaks olema vältida protsüklilist mõju reaalmajandusele ja muudele finantssektori segmentidele; |
| --- | --- |

(21)

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete eesmärk peaks olema vältida protsüklilist mõju reaalmajandusele ja muudele finantssektori segmentidele;

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A – Ärikinnisvaraturust tulenevate süsteemsete riskide seire parandamine

Asjaomastel asutustel, kes täidavad finantsstabiilsuse hoidmisega seotud ülesandeid, soovitatakse:

| 1. | Tähelepanelikult seirata ärikinnisvaraga seotud olemasolevaid ja tulevikus potentsiaalselt tekkivaid haavatavusi, sealhulgas järgmistel viisidel:






  — | ärikinnisvaraturu tsüklietapi ja väljavaate hindamine, võttes arvesse rahastamistingimuste mõju ja üldist makromajanduslikku väljavaadet; |
| --- | --- | --- |

1.

Tähelepanelikult seirata ärikinnisvaraga seotud olemasolevaid ja tulevikus potentsiaalselt tekkivaid haavatavusi, sealhulgas järgmistel viisidel:

—

ärikinnisvaraturu tsüklietapi ja väljavaate hindamine, võttes arvesse rahastamistingimuste mõju ja üldist makromajanduslikku väljavaadet;

| — | ärikinnisvaraga seotud haavatavuse hindamine erinevates riskikategooriates või -lõikudes (16), sealhulgas näiteks järgmiste aspektide seire:






  a) | ärikinnisvara hindadega seotud riskid (tagatise aspekt); |
| --- | --- | --- |

—

ärikinnisvaraga seotud haavatavuse hindamine erinevates riskikategooriates või -lõikudes (16), sealhulgas näiteks järgmiste aspektide seire:

a)

ärikinnisvara hindadega seotud riskid (tagatise aspekt);

| b) | ärikinnisvarast ja ärikinnisvarasektori investeerimistegevusest tulenevate tuluvoogudega seotud riskid (tulude ja tegevuse aspekt); |
| --- | --- |

b)

ärikinnisvarast ja ärikinnisvarasektori investeerimistegevusest tulenevate tuluvoogudega seotud riskid (tulude ja tegevuse aspekt);

| c) | riskid, mis tulenevad ärikinnisvara rahastamistingimustest ja -allikatest, sealhulgas ärikinnisvara väärtpaberistamise mõju, kui see on finantsstabiilsuse seisukohast asjakohane (rahastamise aspekt); |
| --- | --- |

c)

riskid, mis tulenevad ärikinnisvara rahastamistingimustest ja -allikatest, sealhulgas ärikinnisvara väärtpaberistamise mõju, kui see on finantsstabiilsuse seisukohast asjakohane (rahastamise aspekt);

| d) | riskid, mis tulenevad majandus- ja finantssektorite vastastikusest seotusest ärikinnisvaraga ning piiriülestest ärikinnisvara investeeringutest ja rahastamisest (ülekandumise aspekt); |
| --- | --- |

d)

riskid, mis tulenevad majandus- ja finantssektorite vastastikusest seotusest ärikinnisvaraga ning piiriülestest ärikinnisvara investeeringutest ja rahastamisest (ülekandumise aspekt);

| — | süsteemse riski seire täiendamine riigipõhiste näitajatega, sealhulgas struktuurielementide hinnangutega. |
| --- | --- |

—

süsteemse riski seire täiendamine riigipõhiste näitajatega, sealhulgas struktuurielementide hinnangutega.

| 2. | Teostada ärikinnisvaraturgude riskide seiret soovituse A punkti 1 kohaselt regulaarselt, kuid vähemalt kord aastas. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks riskide seire läbiviimise sagedus põhinema riskide suhtelisel suurusel ja osatähtsusel. |
| --- | --- |

2.

Teostada ärikinnisvaraturgude riskide seiret soovituse A punkti 1 kohaselt regulaarselt, kuid vähemalt kord aastas. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks riskide seire läbiviimise sagedus põhinema riskide suhtelisel suurusel ja osatähtsusel.

| 3. | Kooskõlastada ja teha tihedat koostööd üksteisega ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga (ESRN) ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seire läbiviimisel soovituse A punkti 1 kohaselt. Asjaomane kooskõlastamine ja koostöö peaks hõlmama vajaliku teabe vahetamist ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seire läbiviimiseks, eelkõige teabe vahetamist riikide- ja sektoriülese mõju kohta. Teabevahetus peaks toimuma ESRNi toetusel ja parimal võimalikul viisil, mis on ette nähtud erinevate jurisdiktsioonide õigusraamistikus. |
| --- | --- |

3.

Kooskõlastada ja teha tihedat koostööd üksteisega ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga (ESRN) ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seire läbiviimisel soovituse A punkti 1 kohaselt. Asjaomane kooskõlastamine ja koostöö peaks hõlmama vajaliku teabe vahetamist ärikinnisvaraga seotud haavatavuse seire läbiviimiseks, eelkõige teabe vahetamist riikide- ja sektoriülese mõju kohta. Teabevahetus peaks toimuma ESRNi toetusel ja parimal võimalikul viisil, mis on ette nähtud erinevate jurisdiktsioonide õigusraamistikus.

Soovitus B – Ärikinnisvara usaldusväärsete rahastamistavade tagamine

Võttes arvesse soovituse A kohaselt läbi viidud tulevikku vaatava seire tulemusi, soovitatakse järelevalveasutustel oma volituste ja olemasolevate vahendite piires tagada, et ärikinnisvara rahastamist pakkuvatel finantseerimisasutustel oleksid usaldusväärsed riskijuhtimistavad meetmete kaudu, mis võivad hõlmata järgmist:

| — | olemasolevate ärikinnisvaralaenude ja -investeeringute kvaliteedi korrapärane hindamine, eelkõige seoses laenusaajate laenuteenindusvõime ja tagatise väärtusega; |
| --- | --- |

—

olemasolevate ärikinnisvaralaenude ja -investeeringute kvaliteedi korrapärane hindamine, eelkõige seoses laenusaajate laenuteenindusvõime ja tagatise väärtusega;

| — | vastutustundlikud laenuandmise standardid uute laenude väljastamisel; |
| --- | --- |

—

vastutustundlikud laenuandmise standardid uute laenude väljastamisel;

| — | piisavate eraldiste moodustamise tavad; |
| --- | --- |

—

piisavate eraldiste moodustamise tavad;

| — | kapitaliprognooside ennetav ja korrapärane kohandamine lähte- ja negatiivsete stsenaariumide alusel; |
| --- | --- |

—

kapitaliprognooside ennetav ja korrapärane kohandamine lähte- ja negatiivsete stsenaariumide alusel;

| — | tuvastatud riskide piisav arvesse võtmine; |
| --- | --- |

—

tuvastatud riskide piisav arvesse võtmine;

| — | järelevalveasutuste suunistest ja ootustest juhindumine. |
| --- | --- |

—

järelevalveasutuste suunistest ja ootustest juhindumine.

Soovitus C – Finantseerimisasutuste vastupanuvõime suurendamine

Asjaomased asutused peaksid oma volituste piires, võttes arvesse soovituse A kohaselt läbi viidud tulevikku vaatava seire tulemusi ja nende käsutuses olevaid vahendeid, mis on ette nähtud tuvastatud riskide käsitlemiseks, jätkuvalt tagama ärikinnisvarasektoriga seotud riskide ja haavatavuse asjakohase käsitlemise. Kui tuvastatud riskid on olulised ja tuvastatud riskipositsioone peetakse võimalikuks finantsstabiilsust ohustavate riskide allikaks, peaksid asjaomased asutused võtma täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mida peetakse teostatavaks, asjakohaseks ja tõhusaks, vältides samal ajal kattumist erinevate makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite vahel, mis on ette nähtud samalaadsete ärikinnisvaraga seotud riskide käsitlemiseks.

Selleks soovitatakse järgmist:

| 1. | Kui krediidiasutuste ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, tagavad määratud asutused, kellele on usaldatud kapitalipõhiste meetmete või muude makrotasandi usaldatavusmeetmete rakendamine, vastavates EMP riikides tegevusloa saanud krediidiasutuste vastupanuvõime, käivitades asjakohased kapitalipõhised meetmed, mida peetakse vajalikuks ärikinnisvarasektorist tulenevate finantsstabiilsust ohustavate riskide maandamiseks. |
| --- | --- |

1.

Kui krediidiasutuste ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, tagavad määratud asutused, kellele on usaldatud kapitalipõhiste meetmete või muude makrotasandi usaldatavusmeetmete rakendamine, vastavates EMP riikides tegevusloa saanud krediidiasutuste vastupanuvõime, käivitades asjakohased kapitalipõhised meetmed, mida peetakse vajalikuks ärikinnisvarasektorist tulenevate finantsstabiilsust ohustavate riskide maandamiseks.

| 2. | Kui investeerimisfondide ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, edendavad järelevalveasutused oma volituste piires vastavates EMP riikides tegevusloa saanud investeerimisfondide vastupanuvõimet ja leevendavad ärikinnisvarasektori kui finantsstabiilsuse riski allika haavatavust, kaaludes meetmete rakendamist, mis võivad hõlmata järgmist:






  — | hinnang riskidele, mis tulenevad investeerimisfondide sektori likviidsuse mittevastavusest ärikinnisvaraturu investeeringute ja laenude osas; kohastel juhtudel ning kättesaadavuse korral asjakohaste likviidsuse juhtimise vahendite kasutamise nõudmine, et tagada usaldusväärne likviidsuse juhtimine finantsstabiilsuse hoidmiseks ning tagasivõtmistingimuste ja alusvara likviidsuse struktuurse kooskõla tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui investeerimisfondide ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, edendavad järelevalveasutused oma volituste piires vastavates EMP riikides tegevusloa saanud investeerimisfondide vastupanuvõimet ja leevendavad ärikinnisvarasektori kui finantsstabiilsuse riski allika haavatavust, kaaludes meetmete rakendamist, mis võivad hõlmata järgmist:

—

hinnang riskidele, mis tulenevad investeerimisfondide sektori likviidsuse mittevastavusest ärikinnisvaraturu investeeringute ja laenude osas; kohastel juhtudel ning kättesaadavuse korral asjakohaste likviidsuse juhtimise vahendite kasutamise nõudmine, et tagada usaldusväärne likviidsuse juhtimine finantsstabiilsuse hoidmiseks ning tagasivõtmistingimuste ja alusvara likviidsuse struktuurse kooskõla tagamiseks;

| — | hinnang riskidele, mis tulenevad investeerimisfondide sektori finantsvõimendusest ärikinnisvara investeeringute ja laenude osas, eelkõige rakendades vajaduse korral finantsvõimenduse piirmäärasid ärikinnisvaraturgudele investeerivate investeerimisfondide puhul kooskõlas direktiivi 2011/61/EL artikliga 25. |
| --- | --- |

—

hinnang riskidele, mis tulenevad investeerimisfondide sektori finantsvõimendusest ärikinnisvara investeeringute ja laenude osas, eelkõige rakendades vajaduse korral finantsvõimenduse piirmäärasid ärikinnisvaraturgudele investeerivate investeerimisfondide puhul kooskõlas direktiivi 2011/61/EL artikliga 25.

| 3. | Kui kindlustusandjate ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, tagavad järelevalveasutused oma volituste piires vastavates EMP riikides tegevusloa saanud kindlustusandjate vastupanuvõime ja leevendavad ärikinnisvarasektori kui finantsstabiilsust ohustava riski allika haavatavust, kaaludes meetmeid, mis võivad hõlmata järgmist:






  — | hinnang selle kohta, kuidas kindlustusandjad võtavad investeerimisfondide kaudu ärikinnisvarasse investeerimisel arvesse ärikinnisvara riske kapitalinõuete, investeerimiseeskirjade ja riskijuhtimise seisukohast; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui kindlustusandjate ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, tagavad järelevalveasutused oma volituste piires vastavates EMP riikides tegevusloa saanud kindlustusandjate vastupanuvõime ja leevendavad ärikinnisvarasektori kui finantsstabiilsust ohustava riski allika haavatavust, kaaludes meetmeid, mis võivad hõlmata järgmist:

—

hinnang selle kohta, kuidas kindlustusandjad võtavad investeerimisfondide kaudu ärikinnisvarasse investeerimisel arvesse ärikinnisvara riske kapitalinõuete, investeerimiseeskirjade ja riskijuhtimise seisukohast;

| — | hinnang ärikinnisvara investeeringute tagatise arvutamise meetodi kohta, eelkõige solventsuskapitalinõude arvutamisel; |
| --- | --- |

—

hinnang ärikinnisvara investeeringute tagatise arvutamise meetodi kohta, eelkõige solventsuskapitalinõude arvutamisel;

| — | hinnang selle kohta, millisel määral ärikinnisvara riskipositsioonid omakapitali või laenu kujul (sealhulgas läbipaistmatute rahastamisstruktuuride kaudu) kajastavad kindlustusandjate tegelikke ärikinnisvara riskipositsioone. |
| --- | --- |

—

hinnang selle kohta, millisel määral ärikinnisvara riskipositsioonid omakapitali või laenu kujul (sealhulgas läbipaistmatute rahastamisstruktuuride kaudu) kajastavad kindlustusandjate tegelikke ärikinnisvara riskipositsioone.

| 4. | Kui pensionifondide ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, tagavad järelevalveasutused oma volituste piires vastavates EMP riikides tegevusloa saanud pensionifondide vastupanuvõime ja leevendavad ärikinnisvarasektori kui finantsstabiilsuse riski allika haavatavust. |
| --- | --- |

4.

Kui pensionifondide ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonid on olulised, tagavad järelevalveasutused oma volituste piires vastavates EMP riikides tegevusloa saanud pensionifondide vastupanuvõime ja leevendavad ärikinnisvarasektori kui finantsstabiilsuse riski allika haavatavust.

| 5. | Asjaomased riigi tasandi asutused kaaluvad laenusaajapõhiste meetmete asjakohasust, kui sellised vahendid on riigi tasandil kättesaadavad ja seda peetakse vajalikuks ja otstarbekaks, et täiendada muid meetmeid, millega tagatakse finantseerimisasutuste vastupanuvõime ja usaldusväärsed laenuandmistavad. |
| --- | --- |

5.

Asjaomased riigi tasandi asutused kaaluvad laenusaajapõhiste meetmete asjakohasust, kui sellised vahendid on riigi tasandil kättesaadavad ja seda peetakse vajalikuks ja otstarbekaks, et täiendada muid meetmeid, millega tagatakse finantseerimisasutuste vastupanuvõime ja usaldusväärsed laenuandmistavad.

Soovitus D – Ärikinnisvara jaoks tegevuspõhiste vahendite väljatöötamine liidus

Euroopa Komisjonil soovitatakse hinnata praegust makrotasandi usaldatavusraamistikku Euroopa Liidus ning tagada, et kõikide finantseerimisasutuste suhtes, kes viivad läbi sarnaseid tegevusi, kohaldatakse ärikinnisvara riskipositsioonidega seotud riskide käsitlemise ühtseid eeskirju, võttes arvesse nende eripära ja konkreetset riskiprofiili. Sellega seoses peaks komisjon, kui seda peetakse komisjoni hinnangu põhjal vajalikuks, tegema muu hulgas ettepaneku liidu õigusaktide vastuvõtmiseks, et täiendada olemasolevaid üksusepõhiseid makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendeid tegevuspõhiste makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahenditega, aidata tõhusalt käsitleda ärikinnisvara haavatavust ning vältida õigusaktide erinevuste ärakasutamist ja riskide nihkumist pangandus- ja pangandusväliste sektorite vahel.

2. JAGU

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „ärikinnisvara“ – ärikinnisvara soovituse ESRN/2016/14 2. jao punkti 1 alapunkti 4 alajaotuses 4 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

a)

„ärikinnisvara“ – ärikinnisvara soovituse ESRN/2016/14 2. jao punkti 1 alapunkti 4 alajaotuses 4 määratletud tähenduses;

| b) | „asjaomased asutused“ –






  i) | järelevalveasutused; |
| --- | --- | --- |

b)

„asjaomased asutused“ –

i)

järelevalveasutused;

| ii) | riiklikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused; |
| --- | --- |

ii)

riiklikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused;

| iii) | määratud asutused; |
| --- | --- |

iii)

määratud asutused;

| c) | „asjaomased asutused, kes täidavad finantsstabiilsuse hoidmisega seotud ülesandeid“ – asjaomased asutused, kellele on antud volitused aidata kaasa finantsstabiilsust ohustavate süsteemsete riskide ennetamisele või leevendamisele liidus või EMP riigis; |
| --- | --- |

c)

„asjaomased asutused, kes täidavad finantsstabiilsuse hoidmisega seotud ülesandeid“ – asjaomased asutused, kellele on antud volitused aidata kaasa finantsstabiilsust ohustavate süsteemsete riskide ennetamisele või leevendamisele liidus või EMP riigis;

| d) | „järelevalveasutus“ –






  i) | EKP talle nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (17) artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 antud ülesannete täitmisel; |
| --- | --- | --- |

d)

„järelevalveasutus“ –

i)

EKP talle nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (17) artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 antud ülesannete täitmisel;

| ii) | Euroopa järelevalveasutused; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa järelevalveasutused;

| iii) | krediidiasutuste riiklikud järelevalveasutused; |
| --- | --- |

iii)

krediidiasutuste riiklikud järelevalveasutused;

| iv) | alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate riiklik järelevalveasutus; |
| --- | --- |

iv)

alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate riiklik järelevalveasutus;

| v) | kindlustusandjate riiklikud järelevalveasutused; |
| --- | --- |

v)

kindlustusandjate riiklikud järelevalveasutused;

| vi) | pensionifondide riiklikud järelevalveasutused; |
| --- | --- |

vi)

pensionifondide riiklikud järelevalveasutused;

| e) | „Euroopa järelevalveasutused“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (18) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (19) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (20) asutatud Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve); |
| --- | --- |

e)

„Euroopa järelevalveasutused“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (18) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (19) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (20) asutatud Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve);

| f) | „krediidiasutuste riiklik järelevalveasutus“ – EMP riigi pädev asutus või järelevalveasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40 ja direktiivi 2013/36/EL artikli 3 lõike 1 punktis 36 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

f)

„krediidiasutuste riiklik järelevalveasutus“ – EMP riigi pädev asutus või järelevalveasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40 ja direktiivi 2013/36/EL artikli 3 lõike 1 punktis 36 määratletud tähenduses;

| g) | „alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate riiklik järelevalveasutus“ – EMP riigi pädev asutus direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis f ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (21) artikli 2 lõike 1 punktis h määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

g)

„alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate riiklik järelevalveasutus“ – EMP riigi pädev asutus direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis f ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (21) artikli 2 lõike 1 punktis h määratletud tähenduses;

| h) | „kindlustusandjate riiklikud järelevalveasutused“ – EMP riigi järelevalveasutus direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 10 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

h)

„kindlustusandjate riiklikud järelevalveasutused“ – EMP riigi järelevalveasutus direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 10 määratletud tähenduses;

| i) | „pensionifondide riiklikud järelevalveasutused“ – EMP riigi pädev asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2341 (22) artikli 6 punktis 8 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

i)

„pensionifondide riiklikud järelevalveasutused“ – EMP riigi pädev asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2341 (22) artikli 6 punktis 8 määratletud tähenduses;

| j) | „riiklik makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ – riigi ametiasutus, mille eesmärk, institutsionaalne korraldus, ülesanded, volitused, vahendid, aruandekohustus jms on määratletud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2011/3 (23); |
| --- | --- |

j)

„riiklik makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ – riigi ametiasutus, mille eesmärk, institutsionaalne korraldus, ülesanded, volitused, vahendid, aruandekohustus jms on määratletud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2011/3 (23);

| k) | „määratud asutus“ – direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükis ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõikes 1a, artikli 164 lõikes 5 ja artikli 458 lõikes 1 määratletud asutus; |
| --- | --- |

k)

„määratud asutus“ – direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükis ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõikes 1a, artikli 164 lõikes 5 ja artikli 458 lõikes 1 määratletud asutus;

| l) | „turuteave“ – süsteemsete riskide hindamisel kasutatav teabeallikas, sealhulgas turuosalistega peetud kohtumistel ja turuanalüütikute aruannete korrapärasel analüüsil kogutud teave; |
| --- | --- |

l)

„turuteave“ – süsteemsete riskide hindamisel kasutatav teabeallikas, sealhulgas turuosalistega peetud kohtumistel ja turuanalüütikute aruannete korrapärasel analüüsil kogutud teave;

| m) | „krediidiasutus“ - määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus; |
| --- | --- |

m)

„krediidiasutus“ - määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus;

| n) | „investeerimisfond“ – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud investeerimisfond ja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja; |
| --- | --- |

n)

„investeerimisfond“ – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud investeerimisfond ja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja;

| o) | „kindlustusandja“ – direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja ja artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja; |
| --- | --- |

o)

„kindlustusandja“ – direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja ja artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja;

| p) | „pensionifond“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (24) artikli 2 punktis 10 määratletud pensioniskeem ja direktiivi (EL) 2016/2341 artikli 6 punktis 1 määratletud tööandja kogumispensioni asutus; |
| --- | --- |

p)

„pensionifond“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (24) artikli 2 punktis 10 määratletud pensioniskeem ja direktiivi (EL) 2016/2341 artikli 6 punktis 1 määratletud tööandja kogumispensioni asutus;

| q) | „finantseerimisasutus“ – krediidiasutused, investeerimisfondid, kindlustusandjad ja pensionifondid; |
| --- | --- |

q)

„finantseerimisasutus“ – krediidiasutused, investeerimisfondid, kindlustusandjad ja pensionifondid;

| r) | „finantsvõimendus“ – meetod, millega investor paisutab oma riskipositsiooni fondi varadest suuremaks, kas raha või väärtpaberite laenamise teel või tuletislepingutega kaasneva finantsvõimenduse abil või muude vahenditega; |
| --- | --- |

r)

„finantsvõimendus“ – meetod, millega investor paisutab oma riskipositsiooni fondi varadest suuremaks, kas raha või väärtpaberite laenamise teel või tuletislepingutega kaasneva finantsvõimenduse abil või muude vahenditega;

| s) | „kapitalipõhised meetmed“ – krediidiasutuse suhtes kehtestatud mis tahes omakapitalinõuded, mille eesmärk on vältida ja/või maandada süsteemset riski määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 2 punktis c määratletud tähenduses, sealhulgas vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 124, 164 või 458 või direktiivi (EL) 2013/36 VII jaotise 4. peatükile, nt vastutsükliline kapitalipuhver või sektoripõhine süsteemse riski puhver; |
| --- | --- |

s)

„kapitalipõhised meetmed“ – krediidiasutuse suhtes kehtestatud mis tahes omakapitalinõuded, mille eesmärk on vältida ja/või maandada süsteemset riski määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 2 punktis c määratletud tähenduses, sealhulgas vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 124, 164 või 458 või direktiivi (EL) 2013/36 VII jaotise 4. peatükile, nt vastutsükliline kapitalipuhver või sektoripõhine süsteemse riski puhver;

| t) | „muud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed“ – mis tahes makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, välja arvatud kapitalipõhised meetmed, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidele kättesaadavad kas siseriikliku või liidu õiguse kaudu ning mis võivad hõlmata ka õiguslikult mittesiduvaid meetmeid, nagu hoiatused ja soovitused; |
| --- | --- |

t)

„muud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed“ – mis tahes makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, välja arvatud kapitalipõhised meetmed, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidele kättesaadavad kas siseriikliku või liidu õiguse kaudu ning mis võivad hõlmata ka õiguslikult mittesiduvaid meetmeid, nagu hoiatused ja soovitused;

| u) | „tegevuspõhised vahendid“ – spetsiaalne makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistik, mis hõlmab ühtseid eeskirju kõikide finantseerimisasutuste suhtes, kes viivad läbi sarnaseid tegevusi, võttes samal ajal arvesse nende konkreetset riskiprofiili; |
| --- | --- |

u)

„tegevuspõhised vahendid“ – spetsiaalne makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistik, mis hõlmab ühtseid eeskirju kõikide finantseerimisasutuste suhtes, kes viivad läbi sarnaseid tegevusi, võttes samal ajal arvesse nende konkreetset riskiprofiili;

| v) | „laenusaajapõhised meetmed“ – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

v)

„laenusaajapõhised meetmed“ – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| w) | „väärtpaberistatud laen“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (25) artikli 2 punktis 1 määratletud väärtpaberistamine, mille alusvaraks on ärikinnisvaralaenud; |
| --- | --- |

w)

„väärtpaberistatud laen“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (25) artikli 2 punktis 1 määratletud väärtpaberistamine, mille alusvaraks on ärikinnisvaralaenud;

| x) | „bullet-laenud“ – mitteamortiseeritavad laenud, mille põhisumma (teatud juhtudel koos intressiga) kuulub tasumisele lõpptähtajal. |
| --- | --- |

x)

„bullet-laenud“ – mitteamortiseeritavad laenud, mille põhisumma (teatud juhtudel koos intressiga) kuulub tasumisele lõpptähtajal.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet, arvestades soovituste A, B, C ja D eesmärki ja sisu, eelkõige seoses soovitatud meetmete rakendamisega soovituse A kohaselt seiratavate riskide maandamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

a)

nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet, arvestades soovituste A, B, C ja D eesmärki ja sisu, eelkõige seoses soovitatud meetmete rakendamisega soovituse A kohaselt seiratavate riskide maandamiseks;

| b) | vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist; |
| --- | --- |

b)

vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist;

| c) | soovituse A kohaselt ärikinnisvara rahastamise seire läbiviimisel peaksid asjaomased asutused eristama ärikinnisvara laenude ja finantseerimise vooge ja mahte; |
| --- | --- |

c)

soovituse A kohaselt ärikinnisvara rahastamise seire läbiviimisel peaksid asjaomased asutused eristama ärikinnisvara laenude ja finantseerimise vooge ja mahte;

| d) | soovituse B kohaselt usaldusväärsete rahastamistavade tagamisel peaksid asjaomased asutused eristama ärikinnisvara laenude ja finantseerimise vooge ja mahte; |
| --- | --- |

d)

soovituse B kohaselt usaldusväärsete rahastamistavade tagamisel peaksid asjaomased asutused eristama ärikinnisvara laenude ja finantseerimise vooge ja mahte;

| e) | soovituse C kohaselt kapitalipõhiste meetmete või muude makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite käivitamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kuludest ja tuludest tulenevat mõju; |
| --- | --- |

e)

soovituse C kohaselt kapitalipõhiste meetmete või muude makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite käivitamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kuludest ja tuludest tulenevat mõju;

| f) | konkreetsed kriteeriumid käesoleva soovituse rakendamiseks on sätestatud lisas. |
| --- | --- |

f)

konkreetsed kriteeriumid käesoleva soovituse rakendamiseks on sätestatud lisas.

| 2. | Adressaatidel palutakse esitada aruanne soovituse A kohaselt läbi viidud seire käigus koostatud hinnangute ja järelduste kohta ning käesoleva soovituse kohaselt võetud meetmete kohta või piisavalt põhjendada meetmete võtmata jätmist. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Adressaatidel palutakse esitada aruanne soovituse A kohaselt läbi viidud seire käigus koostatud hinnangute ja järelduste kohta ning käesoleva soovituse kohaselt võetud meetmete kohta või piisavalt põhjendada meetmete võtmata jätmist. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | üksikasjalik põhjendus meetmete võtmata jätmise või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik põhjendus meetmete võtmata jätmise või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad adressaadid teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ESRNi meetmetest, mis on võetud käesoleva soovituse rakendamiseks, või põhjendama meetmete võtmata jätmist. Adressaadid peavad nimetatud teavituse esitama järgmisteks tähtaegadeks:

1.   Soovitus A – Ärikinnisvaraturust tulenevate süsteemsete riskide seire parandamine

Soovituse A adressaatidel palutakse 31. märtsiks 2024 ja 31. märtsiks 2026 esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile aruanne soovituse A kohaselt võetud meetmete, hindamiste ja järelduste kohta. Kui EMP riigis on rohkem kui üks asjaomane asutus, kes vastutab soovituse A järgimiseks võetavate meetmete eest, tuleks selle EMP riigi kohta esitada üks ühine aruanne.

2.   Soovitus B – Ärikinnisvara usaldusväärsete rahastamistavade tagamine

Soovituse B adressaatidel palutakse 31. märtsiks 2026 esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile aruanne soovituse B kohaselt võetud meetmete kohta. Kui EMP riigis on rohkem kui üks asjaomane asutus, kes vastutab soovituse B järgimiseks võetavate meetmete eest, tuleks selle EMP riigi kohta esitada üks ühine aruanne.

3.   Soovitus C – Finantseerimisasutuste vastupanuvõime suurendamine

Soovituse C adressaatidel palutakse 31. märtsiks 2026 esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile aruanne soovituse C kohaselt võetud meetmete kohta. Kui EMP riigis on rohkem kui üks asjaomane asutus, kes vastutab soovituse B järgimiseks võetavate meetmete eest, tuleks selle EMP riigi kohta esitada üks ühine aruanne.

4.   Soovitus D – Ärikinnisvara jaoks tegevuspõhiste vahendite väljatöötamine liidus

Komisjonil palutakse 31. detsembriks 2026 esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ESRNile aruanne soovituse D kohaselt võetud meetmete kohta.

4.   Seire ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

ESRNi sekretariaat:

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. |
| --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad.

Frankfurt Maini ääres, 1. detsember 2022

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

2

(3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/14, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1). Soovitust ESRN/2016/14 on muudetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRN/2019/3, 21. märts 2019, millega muudetakse soovitust ESRN/2016/14 kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 271, 13.8.2019, lk 1).

4

(5)  Vt „Report on commercial real estate and financial stability in the EU“, ESRN, detsember 2015; vt „Report on vulnerabilities in the EU commercial real estate sector“, ESRN, november 2018. Mõlemad aruanded on avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu

5

(6)  Vt „Methodologies for the assessment of real estate vulnerabilities and macroprudential policies: commercial real estate“, ESRN, detsember 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu

6

(7)  Vt „Vulnerabilities in the EEA commercial real estate sector“, ESRN, detsember 2022, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2022/7, 22. september 2022, liidu finantssüsteemi haavatavuse kohta (ELT C 423, 7.11.2022, lk 1).

8

(9)  Aruandes juhiti tähelepanu asjaolule, et krediidiasutused ei vii läbi piisavaid ärikinnisvara riskipositsioonide tundlikkuse analüüse, eelkõige selleks, et mõõta intressimäärade tõstmisest ja kõrgest inflatsioonist tingitud muude kulude kasvu võimalikku mõju. Seetõttu ei pruugi teatavate laenusaajate laenuteenindusvõime olla nii tugev, kui krediidiasutus algselt eeldab. Vt EKP järelevalveuudiskiri, „Commercial real estate: connecting the dots“, 17. august 2022, avaldatud EKP pangandusjärelevalve veebilehel www.bankingsupervision.europa.eu

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

10

(11)  Soovitus ESRN/2016/14; Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1.).

11

(12)  Sellega seoses on Euroopa Liidu Nõukogu kutsunud Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi üles ärikinnisvaranäitajaid täiendama; vt nõukogu 8. novembri 2022. aasta pressiteade „Nõukogu võttis vastu järeldused statistika kohta“, avaldatud nõukogu veebilehel www.consilium.europa.eu

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL, 8. juuni 2011, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010(ELT L 174, 1.7.2011, lk 1); määrus (EL) nr 575/2013; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

13

(14)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2020/4, 6. mai 2020, investeerimisfondide likviidsusriski kohta (ELT C 200, 15.6.2020, lk 1).

14

(15)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/6, 7. detsember 2017, investeerimisfondide likviidsusriski ja finantsvõimenduse riski kohta (ELT C 151, 30.4.2018, lk 1).

15

(16)  Vt ESRN „Methodologies for the assessment of real estate vulnerabilities and macroprudential policies: commercial real estate“, detsember 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu

16

(17)  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) , muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2341, 14. detsember 2016, tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37).

22

(23)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2011/3, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2402, 12. detsember 2017, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

25

---

LISA

SOOVITUSE SUHTES KOHALDATAVAD VASTAVUSKRITEERIUMID

Soovitus A – Ärikinnisvaraturust tulenevate süsteemsete riskide seire parandamine

Soovituse A osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Riskiseire peaks toimuma parimal võimalikul viisil. Kui see on võimalik ja riski seisukohast vajalik, peaksid asjaomased asutused eraldi hindama erinevate allsektorite (eelkõige kontori-, tööstus- ja logistikasektor, jae- ja eluasemesektor) ja segmentide (kõrgema kategooria ja madalama kategooria kinnisvara) haavatavust. Asjaomased asutused võivad teha erandi ühe või mitme allsektori või segmendi suhtes, kui puuduvad tõendid selle kohta, et finantseerimisasutused võtavad nendesse sektoritesse või segmentidesse investeerimisel märkimisväärseid riske. |
| --- | --- |

1.

Riskiseire peaks toimuma parimal võimalikul viisil. Kui see on võimalik ja riski seisukohast vajalik, peaksid asjaomased asutused eraldi hindama erinevate allsektorite (eelkõige kontori-, tööstus- ja logistikasektor, jae- ja eluasemesektor) ja segmentide (kõrgema kategooria ja madalama kategooria kinnisvara) haavatavust. Asjaomased asutused võivad teha erandi ühe või mitme allsektori või segmendi suhtes, kui puuduvad tõendid selle kohta, et finantseerimisasutused võtavad nendesse sektoritesse või segmentidesse investeerimisel märkimisväärseid riske.

| 2. | Süsteemse riski seire läbiviimisel peaksid asjaomased asutused juhinduma soovituses ESRN/2016/14 määratletud näitajatest või kohaldama asjaomaste asutuste kehtestatud määratlusi ja parameetreid, sealhulgas kogutud turuteavet, kui need määratlused, parameetrid ja teave võimaldavad ärikinnisvarast tulenevate süsteemsete riskide seiret paremini läbi viia, võttes arvesse riiklike nõuetega seotud eripärasid. Kui kindlad andmed ei ole kättesaadavad, võib kindlate näitajate ja teabeallikate alternatiivina kasutada turuteavet ja muid kaudse teabe allikaid. Asjaomased asutused võivad juhinduda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) ärikinnisvara sektori haavatavuse hindamise aruandes (1) välja pakutud riskinäitajatest ja riskihindamise lähenemisviisist. |
| --- | --- |

2.

Süsteemse riski seire läbiviimisel peaksid asjaomased asutused juhinduma soovituses ESRN/2016/14 määratletud näitajatest või kohaldama asjaomaste asutuste kehtestatud määratlusi ja parameetreid, sealhulgas kogutud turuteavet, kui need määratlused, parameetrid ja teave võimaldavad ärikinnisvarast tulenevate süsteemsete riskide seiret paremini läbi viia, võttes arvesse riiklike nõuetega seotud eripärasid. Kui kindlad andmed ei ole kättesaadavad, võib kindlate näitajate ja teabeallikate alternatiivina kasutada turuteavet ja muid kaudse teabe allikaid. Asjaomased asutused võivad juhinduda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) ärikinnisvara sektori haavatavuse hindamise aruandes (1) välja pakutud riskinäitajatest ja riskihindamise lähenemisviisist.

| 3. | Tagatise aspekti ning tulude ja tegevuse aspekti osas peaksid asjaomased asutused hindama ärikinnisvara hindade ja kinnisvarast tulenevate tuluvoogude dünaamikat tsükliliste ja struktuursete arengute ja muutuste tingimustes. |
| --- | --- |

3.

Tagatise aspekti ning tulude ja tegevuse aspekti osas peaksid asjaomased asutused hindama ärikinnisvara hindade ja kinnisvarast tulenevate tuluvoogude dünaamikat tsükliliste ja struktuursete arengute ja muutuste tingimustes.

| 4. | Rahastamise aspekti osas peaksid asjaomased asutused hindama selliste finantseerimisasutuste likviidsust ja vastupanuvõimet, kellel on riskipositsioonid ärikinnisvara suhtes, võttes arvesse ärikinnisvaraga seotud riskide võimalikku realiseerumist (sh tagatise aspekti ning tulude ja tegevuse aspekti jälgimise tulemusi). Ärikinnisvara krediidiandjate osas peaksid asjaomased ametiasutused hindama olemasolevate ärikinnisvara laenuportfellide omadusi ning uute ärikinnisvaralaenude andmise standardeid. Ärikinnisvarasse investeerimise osas peaksid asjaomased ametiasutused analüüsima investoribaasi, investeeringu finantsvõimendust ja turu sügavust, kui need andmed on kättesaadavad. |
| --- | --- |

4.

Rahastamise aspekti osas peaksid asjaomased asutused hindama selliste finantseerimisasutuste likviidsust ja vastupanuvõimet, kellel on riskipositsioonid ärikinnisvara suhtes, võttes arvesse ärikinnisvaraga seotud riskide võimalikku realiseerumist (sh tagatise aspekti ning tulude ja tegevuse aspekti jälgimise tulemusi). Ärikinnisvara krediidiandjate osas peaksid asjaomased ametiasutused hindama olemasolevate ärikinnisvara laenuportfellide omadusi ning uute ärikinnisvaralaenude andmise standardeid. Ärikinnisvarasse investeerimise osas peaksid asjaomased ametiasutused analüüsima investoribaasi, investeeringu finantsvõimendust ja turu sügavust, kui need andmed on kättesaadavad.

| 5. | Ülekandumise aspekti osas peaksid asjaomased asutused hindama ärikinnisvara tähtsust reaalmajanduses ja finantssüsteemis, sealhulgas ärikinnisvaraturu võimaliku languse mõju reaalmajandusele (teisene mõju finantssüsteemile), finantseerimisasutuste omavahelist seotust ja riikidevahelisi seoseid. |
| --- | --- |

5.

Ülekandumise aspekti osas peaksid asjaomased asutused hindama ärikinnisvara tähtsust reaalmajanduses ja finantssüsteemis, sealhulgas ärikinnisvaraturu võimaliku languse mõju reaalmajandusele (teisene mõju finantssüsteemile), finantseerimisasutuste omavahelist seotust ja riikidevahelisi seoseid.

| 6. | Selleks et seirata investeerimisfondide sektori ärikinnisvaraturust tulenevaid süsteemseid riske, peaksid asjaomased asutused konkreetselt:






  a) | tuvastama oma jurisdiktsioonis sellised investeerimisfondid, millel on eriti suur riskikontsentratsioon ärikinnisvaraturgudel; |
| --- | --- | --- |

6.

Selleks et seirata investeerimisfondide sektori ärikinnisvaraturust tulenevaid süsteemseid riske, peaksid asjaomased asutused konkreetselt:

a)

tuvastama oma jurisdiktsioonis sellised investeerimisfondid, millel on eriti suur riskikontsentratsioon ärikinnisvaraturgudel;

| b) | seirama ja hindama nende praegust valmisolekut ootamatuks tagasivõtmiste ja/või väärtuse hindamise ebatäpsuste suurenemiseks; |
| --- | --- |

b)

seirama ja hindama nende praegust valmisolekut ootamatuks tagasivõtmiste ja/või väärtuse hindamise ebatäpsuste suurenemiseks;

| c) | kujundama seisukoha selle kohta, kuidas need investeerimisfondid võivad reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele lühiajalises perspektiivis, sealhulgas millised likviidsuse juhtimise vahendid on kasutusele võetud ja kuidas neid on kasutatud, samuti tagasivõtmistaotluste suuruse kohta ja selle kohta, kuidas investeerimisfondid on nendele taotlustele vastanud. |
| --- | --- |

c)

kujundama seisukoha selle kohta, kuidas need investeerimisfondid võivad reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele lühiajalises perspektiivis, sealhulgas millised likviidsuse juhtimise vahendid on kasutusele võetud ja kuidas neid on kasutatud, samuti tagasivõtmistaotluste suuruse kohta ja selle kohta, kuidas investeerimisfondid on nendele taotlustele vastanud.

| 7. | Konkreetsemalt ja selleks, et seirata kindlustussektori ärikinnisvaraturust tulenevaid süsteemseid riske, peaksid asjaomased asutused tuvastama oma jurisdiktsioonis sellised kindlustusandjad, millel on eriti suur riskikontsentratsioon ärikinnisvaraturgudel. |
| --- | --- |

7.

Konkreetsemalt ja selleks, et seirata kindlustussektori ärikinnisvaraturust tulenevaid süsteemseid riske, peaksid asjaomased asutused tuvastama oma jurisdiktsioonis sellised kindlustusandjad, millel on eriti suur riskikontsentratsioon ärikinnisvaraturgudel.

| 8. | Konkreetsemalt ja selleks, et seirata väärtpaberistamise mõju finantsstabiilsusele, peaksid asjaomased asutused hoolikalt hindama, kas väärtpaberistamisel on ärikinnisvaralaenudes oluline roll, sealhulgas väärtpaberistatud laenude kvaliteeti (võttes arvesse nii laenusaajaid kui ka laenu tagatiseks seatud varasid) ning investorite ja laenusaajate kontsentratsiooni, pöörates erilist tähelepanu nende vastastikusele seotusele. |
| --- | --- |

8.

Konkreetsemalt ja selleks, et seirata väärtpaberistamise mõju finantsstabiilsusele, peaksid asjaomased asutused hoolikalt hindama, kas väärtpaberistamisel on ärikinnisvaralaenudes oluline roll, sealhulgas väärtpaberistatud laenude kvaliteeti (võttes arvesse nii laenusaajaid kui ka laenu tagatiseks seatud varasid) ning investorite ja laenusaajate kontsentratsiooni, pöörates erilist tähelepanu nende vastastikusele seotusele.

| 9. | Asjaomased asutused peaksid hõlbustama teabevahetust kokkulepete abil, mis on kooskõlas kohaldatava konfidentsiaalsuskorraga. |
| --- | --- |

9.

Asjaomased asutused peaksid hõlbustama teabevahetust kokkulepete abil, mis on kooskõlas kohaldatava konfidentsiaalsuskorraga.

| 10. | Asjaomased asutused peaksid tagama, et kõik vabatahtlikud kokkulepped, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumid, kehtestavad muu hulgas vastastikuse teabevahetuse üldpõhimõtte, mis on kooskõlas asjaomaste asutuste vahelise koostöö põhimõtetega. |
| --- | --- |

10.

Asjaomased asutused peaksid tagama, et kõik vabatahtlikud kokkulepped, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumid, kehtestavad muu hulgas vastastikuse teabevahetuse üldpõhimõtte, mis on kooskõlas asjaomaste asutuste vahelise koostöö põhimõtetega.

Soovitus B – Ärikinnisvara usaldusväärsete rahastamistavade tagamine

Soovituse B osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Selliste laenukategooriate puhul, mis võivad ebasoodsate majandus- ja finantsarengute korral muutuda viivislaenudeks, on vaja ärikinnisvara portfellide krediidikvaliteedi hoolikat seiramist ja piisavaid eraldisi. |
| --- | --- |

1.

Selliste laenukategooriate puhul, mis võivad ebasoodsate majandus- ja finantsarengute korral muutuda viivislaenudeks, on vaja ärikinnisvara portfellide krediidikvaliteedi hoolikat seiramist ja piisavaid eraldisi.

| 2. | Usaldusväärsete rahastamistavade tagamisel peaksid järelevalveasutused võtma arvesse soovituse A kohaselt läbi viidava tulevikku suunatud riskihindamise tulemusi, eristades vajaduse korral konkreetseid ärikinnisvara allsektoreid ja segmente:






  a) | olemasolevate laenude osas peaksid järelevalveasutused tagama, et krediidiandjad:






  — | viiksid uuesti läbi laenusaaja eeldatava ärikinnisvaralt teenitava tulu (kui tegemist on tuluallikaga, mida kasutatakse laenu teenindamiseks) või äritegevusest teenitava tulu hindamise; sellise täiendava hindamise läbiviimisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta üüri- ja vakantsusmäärade, ehituskulude ja kinnisvara müügist teenitava kasumi ettenähtavaid muutuseid või ärisektorite tulemuslikkust; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Usaldusväärsete rahastamistavade tagamisel peaksid järelevalveasutused võtma arvesse soovituse A kohaselt läbi viidava tulevikku suunatud riskihindamise tulemusi, eristades vajaduse korral konkreetseid ärikinnisvara allsektoreid ja segmente:

a)

olemasolevate laenude osas peaksid järelevalveasutused tagama, et krediidiandjad:

—

viiksid uuesti läbi laenusaaja eeldatava ärikinnisvaralt teenitava tulu (kui tegemist on tuluallikaga, mida kasutatakse laenu teenindamiseks) või äritegevusest teenitava tulu hindamise; sellise täiendava hindamise läbiviimisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta üüri- ja vakantsusmäärade, ehituskulude ja kinnisvara müügist teenitava kasumi ettenähtavaid muutuseid või ärisektorite tulemuslikkust;

| — | viiksid uuesti läbi laenusaajate laenuhaldussuutlikkuse hindamise, võttes arvesse 1. meetme tulemusi ning hinnangulisi rahastamiskulusid ja laenude amortisatsiooniprofiili; |
| --- | --- |

—

viiksid uuesti läbi laenusaajate laenuhaldussuutlikkuse hindamise, võttes arvesse 1. meetme tulemusi ning hinnangulisi rahastamiskulusid ja laenude amortisatsiooniprofiili;

| — | viiksid uuesti läbi olemasolevate laenude tagatiseks seatud ärikinnisvara hindamise, võttes arvesse turuhindade ettenähtavat muutust. |
| --- | --- |

—

viiksid uuesti läbi olemasolevate laenude tagatiseks seatud ärikinnisvara hindamise, võttes arvesse turuhindade ettenähtavat muutust.

| b) | uute laenude osas peaksid järelevalveasutused tagama, et krediidiandjad lähtuvad uute laenude puhul usaldusväärsetest laenuandmise standarditest. |
| --- | --- |

b)

uute laenude osas peaksid järelevalveasutused tagama, et krediidiandjad lähtuvad uute laenude puhul usaldusväärsetest laenuandmise standarditest.

| 3. | Eraldiste moodustamisel tuleks arvesse võtta laenusaajate eeldatava laenuhaldussuutlikkuse ja tagatise väärtuse täiendava hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

3.

Eraldiste moodustamisel tuleks arvesse võtta laenusaajate eeldatava laenuhaldussuutlikkuse ja tagatise väärtuse täiendava hindamise tulemusi.

Soovitus C – Finantseerimisasutuste vastupanuvõime suurendamine

Soovituse C punkti 1 osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Kui vastavas Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigis tuvastatud ärikinnisvaraturuga seotud riskide tõttu on vaja käivitada kapitalipõhised meetmed, peaksid määratud asutused püüdma tagada krediidiasutuste vastupanuvõime ärikinnisvaraga seotud süsteemse riski võimaliku realiseerumise korral, mis võib põhjustada ärikinnisvara laenudest ja ärikinnisvara investeeringutest või majanduslangusest tingitud otsest ja kaudset krediidikahju. |
| --- | --- |

1.

Kui vastavas Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigis tuvastatud ärikinnisvaraturuga seotud riskide tõttu on vaja käivitada kapitalipõhised meetmed, peaksid määratud asutused püüdma tagada krediidiasutuste vastupanuvõime ärikinnisvaraga seotud süsteemse riski võimaliku realiseerumise korral, mis võib põhjustada ärikinnisvara laenudest ja ärikinnisvara investeeringutest või majanduslangusest tingitud otsest ja kaudset krediidikahju.

| 2. | Asjakohaste poliitikameetmete rakendamisel tuleks arvesse võtta ärikinnisvara allsektorite ja segmentide võimalikku erinevat dünaamikat. Ärikinnisvarasektori haavatavuse tingimustes tuleks sihipärase makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmena kaaluda ärikinnisvara riskipositsioonide jaoks määratud riskikaalusid või kõrgemat sektoripõhist süsteemse riski puhvri määra. Kõrgem vastutsüklilise puhvri määr või üldine süsteemse riski puhvri määr on sobiv, kui realiseeruvad mitte ainult ärikinnisvaraga seotud, vaid ka ulatuslikud tsüklilised või struktuursed riskid. |
| --- | --- |

2.

Asjakohaste poliitikameetmete rakendamisel tuleks arvesse võtta ärikinnisvara allsektorite ja segmentide võimalikku erinevat dünaamikat. Ärikinnisvarasektori haavatavuse tingimustes tuleks sihipärase makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmena kaaluda ärikinnisvara riskipositsioonide jaoks määratud riskikaalusid või kõrgemat sektoripõhist süsteemse riski puhvri määra. Kõrgem vastutsüklilise puhvri määr või üldine süsteemse riski puhvri määr on sobiv, kui realiseeruvad mitte ainult ärikinnisvaraga seotud, vaid ka ulatuslikud tsüklilised või struktuursed riskid.

| 3. | Enne kapitalipõhiste meetmete käivitamist tuleks hinnata asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et teha kindlaks, kas nende meetmete käivitamine on vajalik, asjakohane ja tõhus. |
| --- | --- |

3.

Enne kapitalipõhiste meetmete käivitamist tuleks hinnata asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et teha kindlaks, kas nende meetmete käivitamine on vajalik, asjakohane ja tõhus.

| 4. | Pärast kapitalipõhiste meetmete käivitamist võib asjaomases EMP riigis tuvastatud haavatavuse parandamiseks olla vaja neid kohandada või käivitada täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid. See sõltub käivitatud kapitalipõhiste meetmete valikust, asjaomaste meetmete algsest kalibreerimisest ning haavatavuse hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

4.

Pärast kapitalipõhiste meetmete käivitamist võib asjaomases EMP riigis tuvastatud haavatavuse parandamiseks olla vaja neid kohandada või käivitada täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid. See sõltub käivitatud kapitalipõhiste meetmete valikust, asjaomaste meetmete algsest kalibreerimisest ning haavatavuse hindamise tulemustest.

Soovituse C punkti 2 osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Järelevalveasutused peaksid tagama, et ärikinnisvarasektori riskidele avatud investeerimisfondide tagasivõtmistingimuste kavandamisel võetakse arvesse ärikinnisvara varade olemuslikku mittelikviidsust, ning andma vajaduse korral täiendavaid suuniseid. |
| --- | --- |

1.

Järelevalveasutused peaksid tagama, et ärikinnisvarasektori riskidele avatud investeerimisfondide tagasivõtmistingimuste kavandamisel võetakse arvesse ärikinnisvara varade olemuslikku mittelikviidsust, ning andma vajaduse korral täiendavaid suuniseid.

| 2. | Järelevalveasutused peaksid arvesse võtma piiranguid, sealhulgas andmete kättesaadavuse ja andmekvaliteediga seotud piiranguid, mis võivad takistada investeerimisfondide sektori likviidsuse mittevastavusest ja finantsvõimendusest tuleneva riski hindamist ärikinnisvaraturu investeeringute ja laenude osas. |
| --- | --- |

2.

Järelevalveasutused peaksid arvesse võtma piiranguid, sealhulgas andmete kättesaadavuse ja andmekvaliteediga seotud piiranguid, mis võivad takistada investeerimisfondide sektori likviidsuse mittevastavusest ja finantsvõimendusest tuleneva riski hindamist ärikinnisvaraturu investeeringute ja laenude osas.

| 3. | Järelevalveasutused peaksid asjakohastel juhtudel:






  a) | hõlbustama asjakohaste likviidsuse juhtimise vahendite õigeaegset rakendamist investeerimisfondide valitsejate poolt; |
| --- | --- | --- |

3.

Järelevalveasutused peaksid asjakohastel juhtudel:

a)

hõlbustama asjakohaste likviidsuse juhtimise vahendite õigeaegset rakendamist investeerimisfondide valitsejate poolt;

| b) | õigeaegselt kasutama oma õigust peatada investeerimisfondide osakute tagasiostmine või tagasivõtmine, või õigust rakendada muid asjakohaseid likviidsuse juhtimise vahendeid. |
| --- | --- |

b)

õigeaegselt kasutama oma õigust peatada investeerimisfondide osakute tagasiostmine või tagasivõtmine, või õigust rakendada muid asjakohaseid likviidsuse juhtimise vahendeid.

Soovituse C punkti 3 osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Järelevalveasutused peaksid tagama kindlustusandjate vastupanuvõime ärikinnisvaraga seotud süsteemsete riskide võimaliku realiseerumise korral, mis võib põhjustada ärikinnisvara laenudest ja ärikinnisvara investeeringutest või majanduslangusest tingitud otsest ja kaudset kahju. |
| --- | --- |

1.

Järelevalveasutused peaksid tagama kindlustusandjate vastupanuvõime ärikinnisvaraga seotud süsteemsete riskide võimaliku realiseerumise korral, mis võib põhjustada ärikinnisvara laenudest ja ärikinnisvara investeeringutest või majanduslangusest tingitud otsest ja kaudset kahju.

| 2. | Asjakohaste poliitikameetmete rakendamisel tuleks arvesse võtta ärikinnisvara allsektorite ja segmentide võimalikku erinevat dünaamikat. |
| --- | --- |

2.

Asjakohaste poliitikameetmete rakendamisel tuleks arvesse võtta ärikinnisvara allsektorite ja segmentide võimalikku erinevat dünaamikat.

| 3. | Enne soovituse C punkti 3 kohaste meetmete rakendamist tuleks hinnata asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et teha kindlaks, kas selliste meetmete võtmine on vajalik, asjakohane ja tõhus. |
| --- | --- |

3.

Enne soovituse C punkti 3 kohaste meetmete rakendamist tuleks hinnata asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et teha kindlaks, kas selliste meetmete võtmine on vajalik, asjakohane ja tõhus.

Soovituse C punkti 5 osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Järelevalveasutused peaksid kaaluma laenusaajapõhiseid meetmeid, et vältida ärikinnisvarasektori haavatavuse suurenemist uute laenude andmisel. |
| --- | --- |

1.

Järelevalveasutused peaksid kaaluma laenusaajapõhiseid meetmeid, et vältida ärikinnisvarasektori haavatavuse suurenemist uute laenude andmisel.

| 2. | Enne laenusaajapõhiste meetmete käivitamist tuleb nende asjakohaseks kalibreerimiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks hinnata asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites. |
| --- | --- |

2.

Enne laenusaajapõhiste meetmete käivitamist tuleb nende asjakohaseks kalibreerimiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks hinnata asjaomase EMP riigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites.

| 3. | Pärast laenusaajapõhiste meetmete käivitamist võib asjaomases EMP riigis tuvastatud haavatavuste parandamiseks olla vaja neid kohandada või käivitada täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid. See sõltub käivitatud laenusaajapõhiste meetmete valikust, asjaomaste meetmete algsest kalibreerimisest ning haavatavuse hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

3.

Pärast laenusaajapõhiste meetmete käivitamist võib asjaomases EMP riigis tuvastatud haavatavuste parandamiseks olla vaja neid kohandada või käivitada täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid. See sõltub käivitatud laenusaajapõhiste meetmete valikust, asjaomaste meetmete algsest kalibreerimisest ning haavatavuse hindamise tulemustest.

Soovitus D – Ärikinnisvara jaoks tegevuspõhiste vahendite väljatöötamine ELis

Soovituse D osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Praeguse makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistiku hindamisel peaks Euroopa Komisjon sidusrühmadega arutama finantseerimisasutuste võrdseid tingimusi ärikinnisvara rahastamisel, et vähendada võimalikku finantsstabiilsust ohustavat õigusaktide erinevuste ärakasutamist. |
| --- | --- |

1.

Praeguse makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistiku hindamisel peaks Euroopa Komisjon sidusrühmadega arutama finantseerimisasutuste võrdseid tingimusi ärikinnisvara rahastamisel, et vähendada võimalikku finantsstabiilsust ohustavat õigusaktide erinevuste ärakasutamist.

| 2. | Euroopa Komisjon peaks võtma arvesse olemasolevaid (või tulevaseid) analüüse laenusaajapõhiste meetmete asjakohasuse kohta ärikinnisvaralaenude osas ning juhul, kui analüüsi tulemused näitavad, et ärikinnisvaralaenud on üldiselt asjakohased, pakkuma ärikinnisvaralaenude jaoks välja laenusaajapõhised meetmed kui tegevuspõhised vahendid. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjon peaks võtma arvesse olemasolevaid (või tulevaseid) analüüse laenusaajapõhiste meetmete asjakohasuse kohta ärikinnisvaralaenude osas ning juhul, kui analüüsi tulemused näitavad, et ärikinnisvaralaenud on üldiselt asjakohased, pakkuma ärikinnisvaralaenude jaoks välja laenusaajapõhised meetmed kui tegevuspõhised vahendid.

---

(1)  Vt „Methodologies for the assessment of real estate vulnerabilities and macroprudential policies: commercial real estate“, ESRN, detsember 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/15

---

Euro vahetuskurss (1)

31. jaanuar 2023

(2023/C 39/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0833 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,27 |
| DKK | Taani kroon | 7,4388 |
| GBP | Inglise nael | 0,88073 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3480 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0032 |
| ISK | Islandi kroon | 153,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,9083 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,792 |
| HUF | Ungari forint | 390,91 |
| PLN | Poola zlott | 4,7090 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9210 |
| TRY | Türgi liir | 20,3787 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5476 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4570 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4898 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6858 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4268 |
| KRW | Korea vonn | 1 338,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,9223 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3198 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 282,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6211 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,192 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 35,787 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5373 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,3961 |
| INR | India ruupia | 88,6360 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0833

JPY

Jaapani jeen

141,27

DKK

Taani kroon

7,4388

GBP

Inglise nael

0,88073

SEK

Rootsi kroon

11,3480

CHF

Šveitsi frank

1,0032

ISK

Islandi kroon

153,10

NOK

Norra kroon

10,9083

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,792

HUF

Ungari forint

390,91

PLN

Poola zlott

4,7090

RON

Rumeenia leu

4,9210

TRY

Türgi liir

20,3787

AUD

Austraalia dollar

1,5476

CAD

Kanada dollar

1,4570

HKD

Hongkongi dollar

8,4898

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6858

SGD

Singapuri dollar

1,4268

KRW

Korea vonn

1 338,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,9223

CNY

Hiina jüaan

7,3198

IDR

Indoneesia ruupia

16 282,57

MYR

Malaisia ringit

4,6211

PHP

Filipiini peeso

59,192

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

35,787

BRL

Brasiilia reaal

5,5373

MXN

Mehhiko peeso

20,3961

INR

India ruupia

88,6360

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/16

---

Eriaruanne 03/2023:

„Elektrienergia siseturu integreerimine – keeruline õiguslik ülesehitus, viivitused, puudused juhtimises ja puudulik turujärelevalve takistavad ambitsioonika eesmärgi täielikku saavutamist“

(2023/C 39/03)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 03/2023: „Elektrienergia siseturu integreerimine – keeruline õiguslik ülesehitus, viivitused, puudused juhtimises ja puudulik turujärelevalve takistavad ambitsioonika eesmärgi täielikku saavutamist“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=63214

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/17

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 39/04)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 21.12.2022 |
| --- | --- |
| Kestus | 21.12.2022 – 31.12.2022 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit (kõik liikmesriigid) |
| Kalavaru või kalavarude rühm | COD/1N2AB. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Püügipiirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | --- |
| Viitenumber | 16/TQ109 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

21.12.2022

Kestus

21.12.2022 – 31.12.2022

Liikmesriik

Euroopa Liit (kõik liikmesriigid)

Kalavaru või kalavarude rühm

COD/1N2AB.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Püügipiirkond

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

---

Viitenumber

16/TQ109

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/18

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 39/05)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 13.12.2022 |
| --- | --- |
| Kestus | 13.12.2022–31.12.2022 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru või kalavarude rühm | SRX/07D. (sealhulgas eritingimused RJC/*2AC4C, RJC/*67AKD, RJC/07D., RJE/07D., RJH/*04-C., RJH/*67AKD, RJH/07D., RJM/*2AC4C, RJM/*67AKD, RJM/07D., RJN/*2AC4C, RJN/*67AKD, RJN/07D., SRX/*2AC4C ja SRX/*67AKD) |
| Liik | Railised (Rajiformes) |
| Püügipiirkond | 7d |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 14/TQ109 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

13.12.2022

Kestus

13.12.2022–31.12.2022

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru või kalavarude rühm

SRX/07D. (sealhulgas eritingimused RJC/*2AC4C, RJC/*67AKD, RJC/07D., RJE/07D., RJH/*04-C., RJH/*67AKD, RJH/07D., RJM/*2AC4C, RJM/*67AKD, RJM/07D., RJN/*2AC4C, RJN/*67AKD, RJN/07D., SRX/*2AC4C ja SRX/*67AKD)

Liik

Railised (Rajiformes)

Püügipiirkond

7d

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

14/TQ109

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/19

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 39/06)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 14.12.2022 |
| --- | --- |
| Kestus | 14.12.2022–31.12.2022 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | NEP/*07U16 |
| Liik | Norra salehomaar (Nephorops norvegicus) |
| Püügipiirkond | ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 15/TQ109 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

14.12.2022

Kestus

14.12.2022–31.12.2022

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru või kalavarude rühm

NEP/*07U16

Liik

Norra salehomaar (Nephorops norvegicus)

Püügipiirkond

ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

15/TQ109

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/20

---

Public holidays 2023

(2023/C 39/07)

| Belgique.België | 1.1, 10.4, 1.5, 18.5, 19.5, 29.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 25.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 2.1, 3.3, 14.4, 15.4, 16.4, 17.4, 1.5, 6.5, 8.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12 |
| Česká republika | 1.1, 15.4, 18.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 6.4, 7.4, 9.4, 10.4, 5.5, 18.5, 28.5, 29.5, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 7.4, 10.4, 1.5, 18.5, 29.5, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 7.4, 9.4, 1.5, 28.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire.Ireland | 1.1, 6.2, 17.3, 10.4, 1.5, 5.6, 7.8, 30.10, 25.12, 26.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 27.2, 25.3, 14.4, 17.4, 1.5, 5.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 6.1, 7.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 8.12, 25.12 |
| France | 1.1, 10.4, 1.5, 8.5, 18.5, 29.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 9.4, 10.4, 1.5, 30.5, 8.6, 22.6, 5.8, 15.8, 1.11, 18.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 10.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος.Kıbrıs | 1.1, 25.3, 7.4, 10.4, 14.4, 17.4, 1.5, 9.5, 18.5, 29.5, 1.10, 1.11, 2.11, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 7.4, 9.4, 10.4, 1.5, 4.5, 23.6, 24.6, 20.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 9.4, 10.4, 1.5, 7.5, 4.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 2.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 1.1, 10.4, 1.5, 9.5, 18.5, 29.5, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 7.4, 10.4, 1.5, 29.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 7.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 7.4, 10.4, 27.4, 28.4, 5.5, 18.5, 19.5, 29.5, 25.12, 26.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 10.4, 1.5, 18.5, 29.5, 8.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 6.1, 10.4, 1.5, 3.5, 8.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 7.4, 9.4, 25.4, 1.5, 8.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 14.4, 16.4, 17.4, 1.5, 1.6, 4.6, 5.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 2.1, 6.4, 7.4, 10.4, 1.5, 29.5, 21.7, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 7.4, 10.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi.Finland | 1.1, 6.1, 7.4, 9.4, 10.4, 1.5, 18.5, 28.5, 23.6, 24.6, 4.11, 6.12, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 7.4, 9.4, 1.5, 28.5, 6.6, 24.6, 4.11, 25.12, 26.12 |

Belgique.België

1.1, 10.4, 1.5, 18.5, 19.5, 29.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 25.12

България

1.1, 2.1, 3.3, 14.4, 15.4, 16.4, 17.4, 1.5, 6.5, 8.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12

Česká republika

1.1, 15.4, 18.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 6.4, 7.4, 9.4, 10.4, 5.5, 18.5, 28.5, 29.5, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 7.4, 10.4, 1.5, 18.5, 29.5, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 7.4, 9.4, 1.5, 28.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire.Ireland

1.1, 6.2, 17.3, 10.4, 1.5, 5.6, 7.8, 30.10, 25.12, 26.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 27.2, 25.3, 14.4, 17.4, 1.5, 5.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

6.1, 7.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 8.12, 25.12

France

1.1, 10.4, 1.5, 8.5, 18.5, 29.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 9.4, 10.4, 1.5, 30.5, 8.6, 22.6, 5.8, 15.8, 1.11, 18.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 10.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος.Kıbrıs

1.1, 25.3, 7.4, 10.4, 14.4, 17.4, 1.5, 9.5, 18.5, 29.5, 1.10, 1.11, 2.11, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 7.4, 9.4, 10.4, 1.5, 4.5, 23.6, 24.6, 20.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 9.4, 10.4, 1.5, 7.5, 4.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 2.11, 24.12, 25.12, 26.12

Luxembourg

1.1, 10.4, 1.5, 9.5, 18.5, 29.5, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 7.4, 10.4, 1.5, 29.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 7.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 7.4, 10.4, 27.4, 28.4, 5.5, 18.5, 19.5, 29.5, 25.12, 26.12

Österreich

1.1, 6.1, 10.4, 1.5, 18.5, 29.5, 8.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

6.1, 10.4, 1.5, 3.5, 8.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 7.4, 9.4, 25.4, 1.5, 8.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 14.4, 16.4, 17.4, 1.5, 1.6, 4.6, 5.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

2.1, 6.4, 7.4, 10.4, 1.5, 29.5, 21.7, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 7.4, 10.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi.Finland

1.1, 6.1, 7.4, 9.4, 10.4, 1.5, 18.5, 28.5, 23.6, 24.6, 4.11, 6.12, 24.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 7.4, 9.4, 1.5, 28.5, 6.6, 24.6, 4.11, 25.12, 26.12

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/21

---

Teade vaba ametikoha kohta: tehnoloogiajuht (palgaaste AD 14)

Konkurentsi peadirektoraat (COMP)

Ajutise töötaja töölevõtmine vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a

COM/2023/10424

(2023/C 39/08)

Euroopa Komisjon on avaldanud teate (viide COM/2023/10424) konkurentsi peadirektoraadi tehnoloogiajuhi vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 14).

Teadet vaba ametikoha kohta saab 24 keeles lugeda ja oma kandideerimisavalduse esitada spetsiaalsel veebilehel Euroopa Komisjoni veebisaidil:

https://europa.eu/!cTFpyw

---

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/22

---

Teade vaba ametikoha kohta: rahvusvahelise ookeanide majandamise ja säästva kalapüügi direktoraadi (MARE.B) direktor (palgaaste AD 14), Brüssel

COM/2023/10423

(2023/C 39/09)

Euroopa Komisjon on avaldanud teate (viide COM/2023/10423) rahvusvahelise ookeanide majandamise ja säästva kalapüügi direktoraadi (MARE.B) direktori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 14).

Teadet vaba ametikoha kohta saab 24 keeles lugeda ja oma kandideerimisavalduse esitada spetsiaalsel veebilehel Euroopa Komisjoni veebisaidil: https://europa.eu/!GgYH8P

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10825 – DAVITA / MEDTRONIC / MEDTRONIC RENAL CARE SOLUTIONS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 39/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | DaVita Inc. („DaVita“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

DaVita Inc. („DaVita“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Medtronic, Inc. („Medtronic“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Medtronic plc., |
| --- | --- |

—

Medtronic, Inc. („Medtronic“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Medtronic plc.,

| — | Medtronic’s Renal Care Solutions Business („RCS business“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Medtronic. |
| --- | --- |

—

Medtronic’s Renal Care Solutions Business („RCS business“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Medtronic.

Da Vita ja Medtronic omandavad ettevõtja RCS business üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | DaVita osutab neerudialüüsi teenuseid ambulatoorsete dialüüsikeskuste võrgustiku kaudu, |
| --- | --- |

—

DaVita osutab neerudialüüsi teenuseid ambulatoorsete dialüüsikeskuste võrgustiku kaudu,

| — | Medtronic on ülemaailmne tervishoiutehnoloogia ettevõte, mis tegeleb inimeste kõige akuutsemate terviseprobleemide väljaselgitamise ja neile lahenduste leidmisega; |
| --- | --- |

—

Medtronic on ülemaailmne tervishoiutehnoloogia ettevõte, mis tegeleb inimeste kõige akuutsemate terviseprobleemide väljaselgitamise ja neile lahenduste leidmisega;

| — | Ettevõtja RCS business äritegevus hõlmab selliste neeruravitoodete ja muude meditsiiniseadmete teadus- ja arendustegevust, tootmist, litsentseerimist, turustamist ja müüki, mida kasutatakse lõppstaadiumis neerupuudulikkusega patsientide raviks (sealhulgas dialüüsimasinad, dialüüsraviks kasutatavad muud seadmed, kateetrid ja muud vaskulaarse juurdepääsu loomiseks või säilitamiseks kasutatavad seadmed). |
| --- | --- |

—

Ettevõtja RCS business äritegevus hõlmab selliste neeruravitoodete ja muude meditsiiniseadmete teadus- ja arendustegevust, tootmist, litsentseerimist, turustamist ja müüki, mida kasutatakse lõppstaadiumis neerupuudulikkusega patsientide raviks (sealhulgas dialüüsimasinad, dialüüsraviks kasutatavad muud seadmed, kateetrid ja muud vaskulaarse juurdepääsu loomiseks või säilitamiseks kasutatavad seadmed).

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama viie päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10825 – DAVITA / MEDTRONIC / MEDTRONIC RENAL CARE SOLUTIONS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11034 – OMRON / KIRIN / KTS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 39/11)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Omron Corporation („Omron“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Omron Corporation („Omron“, Jaapan),

| — | Kirin Brewery („Kirin“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Kirin Brewery („Kirin“, Jaapan),

| — | Kirin Techno-System Company („KTS“, Jaapan), mis on praegu Kirini ainukontrolli all. |
| --- | --- |

—

Kirin Techno-System Company („KTS“, Jaapan), mis on praegu Kirini ainukontrolli all.

Omron ja Kirin omandavad KTSi üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses, moodustades seega ühisettevõtte.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Omron on Jaapani tootja, kes arendab ja tarnib ülemaailmselt juhtimisseadmeid, tehase automatiseerimissüsteeme, elektroonilisi komponente, piletimüügiautomaate ja meditsiiniseadmeid; |
| --- | --- |

—

Omron on Jaapani tootja, kes arendab ja tarnib ülemaailmselt juhtimisseadmeid, tehase automatiseerimissüsteeme, elektroonilisi komponente, piletimüügiautomaate ja meditsiiniseadmeid;

| — | Kirin on Jaapani integreeritud joogiettevõtja, kes toodab ja müüb alkohoolseid jooke. Kirin kuulub kontserni, mis on tegev toiduainete ja jookide, farmaatsiatoodete ja terviseteaduse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Kirin on Jaapani integreeritud joogiettevõtja, kes toodab ja müüb alkohoolseid jooke. Kirin kuulub kontserni, mis on tegev toiduainete ja jookide, farmaatsiatoodete ja terviseteaduse valdkonnas.

KTSi majandustegevus hõlmab järgmist: KTS on Jaapani kontrolliseadmete tootja, kes pakub põhjalikke kontrollisüsteeme, mida kasutatakse pudelite, purkide ja muude mahutite tootmisel paljudes tööstusharudes, sealhulgas toiduaine-, joogi- ja farmaatsiatööstuses.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11034 – OMRON / KIRIN / KTS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10970 – FORTRESS INVESTMENT GROUP / AIR INVESTMENT VALENCIA / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 39/12)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Fortress Investment Group LLC („Fortress Investment Group“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal SoftBank Group Corp (Jaapan), |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group LLC („Fortress Investment Group“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal SoftBank Group Corp (Jaapan),

| — | Air Investment Valencia S.L. („Air Investment Valencia“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Carlos Bertomeu. |
| --- | --- |

—

Air Investment Valencia S.L. („Air Investment Valencia“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Carlos Bertomeu.

Ettevõtjad Fortress Investment Group ja Air Investment Valencia omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses uue ühisettevõtte üle, millele antakse üle ettevõtete CityJet ja Air Nostrum vastav äritegevus.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

Teade sama koondumise kohta esitatud komisjonile ka 19. juunil 2019, kuid see koondumine ei teostunud.

2.

| — | Fortress Investment Group on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv üleilmne investeeringute haldamise ettevõtja. Ta haldab rohkem kui 1 900 institutsionaalse kliendi ja erainvestori varasid kogu maailmas, lähtudes mitmest erinevast investeerimisstrateegiast: krediit ja kinnisvarainvesteeringud ning investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse ja püsikapitali. Fortress Investment Group on börsil noteeritud Jaapani valdusettevõtja SoftBank Group Corp. tütarettevõtja. SoftBank Group, mille peakorter asub Jaapanis Tokyos, on üleilmselt tegutsev emaettevõtja, kelle portfelli kuulub kõrgtehnoloogilise telekommunikatsiooni, internetiteenuste, asjade interneti, robootika ja puhta energia tehnoloogia ettevõtteid, |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv üleilmne investeeringute haldamise ettevõtja. Ta haldab rohkem kui 1 900 institutsionaalse kliendi ja erainvestori varasid kogu maailmas, lähtudes mitmest erinevast investeerimisstrateegiast: krediit ja kinnisvarainvesteeringud ning investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse ja püsikapitali. Fortress Investment Group on börsil noteeritud Jaapani valdusettevõtja SoftBank Group Corp. tütarettevõtja. SoftBank Group, mille peakorter asub Jaapanis Tokyos, on üleilmselt tegutsev emaettevõtja, kelle portfelli kuulub kõrgtehnoloogilise telekommunikatsiooni, internetiteenuste, asjade interneti, robootika ja puhta energia tehnoloogia ettevõtteid,

| — | Air Investment Valencia on Hispaanias Valencias asuv valdusettevõtja, kes on Carlos Bertomeu kontrolli all. Lisaks Air Nostrumile ja teistele ettevõtetele, mille äritegevus antakse üle ühisettevõttele, on Air Investment Valencia kontrolli all ka i) Inversiones Líneas Aéreas Internacionales (valdus- ja konsultatsiooniettevõte, mis tegeleb projektide ja investeeringute kavandamise, haldamise ja kontrollimisega, ning (koos ettevõtjaga Maltair Holding, S.L.) ii) lennuettevõte Mediterranean Aviation Operations Company, Ltd (Melair), mis tegeleb Euroopa ja Aafrika vaheliste lennuliinide teenindamisega, eelkõige pakkudes lennutransporditeenuseid (peamiselt tellimuslende ja märgrenditeenuseid) gaasi- ja naftaettevõtetele, äriklientidele ja humanitaarorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

—

Air Investment Valencia on Hispaanias Valencias asuv valdusettevõtja, kes on Carlos Bertomeu kontrolli all. Lisaks Air Nostrumile ja teistele ettevõtetele, mille äritegevus antakse üle ühisettevõttele, on Air Investment Valencia kontrolli all ka i) Inversiones Líneas Aéreas Internacionales (valdus- ja konsultatsiooniettevõte, mis tegeleb projektide ja investeeringute kavandamise, haldamise ja kontrollimisega, ning (koos ettevõtjaga Maltair Holding, S.L.) ii) lennuettevõte Mediterranean Aviation Operations Company, Ltd (Melair), mis tegeleb Euroopa ja Aafrika vaheliste lennuliinide teenindamisega, eelkõige pakkudes lennutransporditeenuseid (peamiselt tellimuslende ja märgrenditeenuseid) gaasi- ja naftaettevõtetele, äriklientidele ja humanitaarorganisatsioonidele.

3.

Uus loodav ühisettevõte („JV“) hakkab käitama lennukiparki, mis pakub märgrenti (sealhulgas salongipersonalita märgrenti) ning frantsiisi- ja tellimuslende teistele Euroopa lennuettevõtetele.

4.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10970 – FORTRESS INVESTMENT GROUP / AIR INVESTMENT VALENCIA / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

Parandused

| 1.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 39/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 39/29

---

Nõukogu 20. septembri 2022. aasta otsuse (millega nimetatakse ametisse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 393, 13. oktoober 2022
  )

(2023/C 39/13)

| 1. | Leheküljel 6 artikli 1 I jaos „VALITSUSTE ESINDAJAD“ |
| --- | --- |

1.

asendatakse

| „Eesti | Ms Maria JESKOVA
  Ms Kaja TOOMSALU“ | |
| --- | --- | --- |

„Eesti

Ms Maria JESKOVA

Ms Kaja TOOMSALU“

järgmisega:

| „Eesti | Annika SEPP
  Kristi SUUR | Thea TREIER“ |
| --- | --- | --- |

„Eesti

Annika SEPP

Kristi SUUR

Thea TREIER“

| 2. | Leheküljel 7 artikli 1 II jaos „AMETIÜHINGUTE ESINDAJAD“ |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 7 artikli 1 II jaos „AMETIÜHINGUTE ESINDAJAD“

asendatakse

| „Eesti | Ms Piia ZIMMERMANN“ | |
| --- | --- | --- |

„Eesti

Ms Piia ZIMMERMANN“

järgmisega:

| „Eesti | Maria JESKOVA
  Kaja TOOMSALU“ | |
| --- | --- | --- |

„Eesti

Maria JESKOVA

Kaja TOOMSALU“

| 3. | Leheküljel 8 artikli 1 III jaos „TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD“ |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 8 artikli 1 III jaos „TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD“

asendatakse

| „Eesti | Ms Annika SEPP
  Ms Kristi SUUR | Ms Thea TREIER“ |
| --- | --- | --- |

„Eesti

Ms Annika SEPP

Ms Kristi SUUR

Ms Thea TREIER“

järgmisega:

| „Eesti | Piia ZIMMERMANN“ | |
| --- | --- | --- |

„Eesti

Piia ZIMMERMANN“

---