# Uradni list C 125/5. a

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 125 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 665. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 125

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 665. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 12.–15. septembra 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 12.–15. septembra 2022SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 13. septembra 2022 |
| 2023/C 125/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 s priporočili Komisiji za odgovorno zasebno financiranje pravdnih postopkov (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o novi strategiji EU za gozdove do leta 2030 – trajnostno gospodarjenje z gozdovi v Evropi (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o posledicah ustavitve vzgojno-izobraževalnih, kulturnih in športnih dejavnosti zaradi covida-19 za otroke in mlade v EU (2022/2004(INI)) | 44 |
| | sreda 14. septembra 2022 |
| 2023/C 125/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 o novem evropskem Bauhausu (2021/2255(INI)) | 56 |
| | četrtek 15. septembra 2022 |
| 2023/C 125/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o kršitvah človekovih pravic pri prisilni deportaciji ukrajinskih civilistov in prisilnih posvojitvah ukrajinskih otrok v Rusiji (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o kršitvah človekovih pravic v Ugandi in Tanzaniji pri naložbah v projekte na področju fosilnih goriv (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o Nikaragvi, zlasti aretaciji škofa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letih 2020 in 2021 (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v EU: osmo poročilo o koheziji (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o obmejnih regijah EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o izvajanju posodobljene nove industrijske strategije za Evropo: uskladitev porabe s politiko (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o posledicah suše, požarov in drugih ekstremnih vremenskih pojavov: povečanje prizadevanj EU za boj proti podnebnim spremembam (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o razmerah v Tajvanski ožini (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | sreda 14. septembra 2022 |
| 2023/C 125/14 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 13. septembra 2022

2023/C 125/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 s priporočili Komisiji za odgovorno zasebno financiranje pravdnih postopkov (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o novi strategiji EU za gozdove do leta 2030 – trajnostno gospodarjenje z gozdovi v Evropi (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o posledicah ustavitve vzgojno-izobraževalnih, kulturnih in športnih dejavnosti zaradi covida-19 za otroke in mlade v EU (2022/2004(INI))

44

sreda 14. septembra 2022

2023/C 125/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 o novem evropskem Bauhausu (2021/2255(INI))

56

četrtek 15. septembra 2022

2023/C 125/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o kršitvah človekovih pravic pri prisilni deportaciji ukrajinskih civilistov in prisilnih posvojitvah ukrajinskih otrok v Rusiji (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o kršitvah človekovih pravic v Ugandi in Tanzaniji pri naložbah v projekte na področju fosilnih goriv (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o Nikaragvi, zlasti aretaciji škofa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letih 2020 in 2021 (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v EU: osmo poročilo o koheziji (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o obmejnih regijah EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o izvajanju posodobljene nove industrijske strategije za Evropo: uskladitev porabe s politiko (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o posledicah suše, požarov in drugih ekstremnih vremenskih pojavov: povečanje prizadevanj EU za boj proti podnebnim spremembam (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o razmerah v Tajvanski ožini (2022/2822(RSP))

149

PRIPOROČILA

Evropski parlament

sreda 14. septembra 2022

2023/C 125/14

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 13. septembra 2022 |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Enotni postopki kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sprememb Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2022 za proračunsko leto 2022 – vključitev presežka iz proračunskega leta 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Sprememba uredbe o kapitalskih zahtevah na področju reševanja (predlog o verižnem vpisu) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih skupin institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodologijo za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti | 171 |
| 2023/C 125/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu za revizijo večletnega finančnega okvira za leto 2021 (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. septembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Območje konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana: ohranitveni in upravljalni ukrepi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 | 294 |
| | sreda 14. septembra 2022 |
| 2023/C 125/24 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. septembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti (prenovitev) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Ustrezne minimalne plače v Evropski uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji | 397 |
| 2023/C 125/26 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. septembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede spodbujanja energije iz obnovljivih virov ter razveljavitvi Direktive Sveta (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače] | 398 |
| | četrtek 15. septembra 2022 |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini in okrepitev skupnega sklada za rezervacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi obstoja očitnega tveganja v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. septembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (prenovitev) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 13. septembra 2022

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Enotni postopki kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo)

166

2023/C 125/16

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sprememb Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2022 za proračunsko leto 2022 – vključitev presežka iz proračunskega leta 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Sprememba uredbe o kapitalskih zahtevah na področju reševanja (predlog o verižnem vpisu) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih skupin institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodologijo za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

171

2023/C 125/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu za revizijo večletnega finančnega okvira za leto 2021 (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. septembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Območje konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana: ohranitveni in upravljalni ukrepi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007

294

sreda 14. septembra 2022

2023/C 125/24

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. septembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti (prenovitev) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Ustrezne minimalne plače v Evropski uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji

397

2023/C 125/26

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. septembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede spodbujanja energije iz obnovljivih virov ter razveljavitvi Direktive Sveta (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače]

398

četrtek 15. septembra 2022

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini in okrepitev skupnega sklada za rezervacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201

462

2023/C 125/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi obstoja očitnega tveganja v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. septembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (prenovitev) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD))

485

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 12.–15. septembra 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 13. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Odgovorno zasebno financiranje pravdnih postopkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 s priporočili Komisiji za odgovorno zasebno financiranje pravdnih postopkov (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 5 Sklepa Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Sklepa Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/1828 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2020 o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/1828 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2020 o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 11. junija 2013 o skupnih načelih za mehanizme kolektivnih opustitvenih in odškodninskih tožb v državah članicah v zvezi s kršitvami pravic iz prava Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 11. junija 2013 o skupnih načelih za mehanizme kolektivnih opustitvenih in odškodninskih tožb v državah članicah v zvezi s kršitvami pravic iz prava Unije,

| — | ob upoštevanju študije o odgovornem zasebnem financiranju pravdnih postopkov, ki jo je marca 2021 izvedla služba Evropskega parlamenta za raziskave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o odgovornem zasebnem financiranju pravdnih postopkov, ki jo je marca 2021 izvedla služba Evropskega parlamenta za raziskave,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0218/2022),

| A. | ker imajo države članice glavno odgovornost, da v skladu s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah osebam, ki nimajo zadostnih sredstev, zagotovijo brezplačno pravno pomoč, tako da se dostop do sodnega varstva zagotovi vsem; ker javna brezplačna pravna pomoč in javno tožilstvo sta in morata ostati osrednja mehanizma za zagotavljanje temeljne pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker imajo države članice glavno odgovornost, da v skladu s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah osebam, ki nimajo zadostnih sredstev, zagotovijo brezplačno pravno pomoč, tako da se dostop do sodnega varstva zagotovi vsem; ker javna brezplačna pravna pomoč in javno tožilstvo sta in morata ostati osrednja mehanizma za zagotavljanje temeljne pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča;

| B. | ker je poslovno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb vse pogostejša praksa, s katero zasebni vlagatelji (v nadaljnjem besedilu: financerji pravdnih postopkov), ki niso udeleženi v sporu, poslovno investirajo v sodne postopke ter plačajo pravne in druge stroške v zameno za delež morebitne odškodnine; ker so kolektivna pravna sredstva le ena vrsta pravdnih postopkov, v katerih se trenutno uporablja financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, drugi primeri pa so arbitraža, postopki v primeru insolventnosti, izterjava naložb, protimonopolne terjatve in drugo; |
| --- | --- |

B.

ker je poslovno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb vse pogostejša praksa, s katero zasebni vlagatelji (v nadaljnjem besedilu: financerji pravdnih postopkov), ki niso udeleženi v sporu, poslovno investirajo v sodne postopke ter plačajo pravne in druge stroške v zameno za delež morebitne odškodnine; ker so kolektivna pravna sredstva le ena vrsta pravdnih postopkov, v katerih se trenutno uporablja financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, drugi primeri pa so arbitraža, postopki v primeru insolventnosti, izterjava naložb, protimonopolne terjatve in drugo;

| C. | ker bi bilo mogoče financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, če bi bilo ustrezno urejeno, pogosteje uporabljati kot orodje za podporo dostopu do pravnega varstva, zlasti v državah, kjer so pravni stroški zelo visoki, ali za ženske in marginalizirane skupine, katerih dostop do financiranja je dodatno oviran; ker bi lahko instrument financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb tudi vse bolj pomagal zagotoviti, da se zadeve v javnem interesu predložijo sodišču, in zmanjšati znatna gospodarska neravnovesja med podjetji in državljani, ki zahtevajo odškodnino, ter tako zagotoviti ustrezno odgovornost podjetij; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo mogoče financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, če bi bilo ustrezno urejeno, pogosteje uporabljati kot orodje za podporo dostopu do pravnega varstva, zlasti v državah, kjer so pravni stroški zelo visoki, ali za ženske in marginalizirane skupine, katerih dostop do financiranja je dodatno oviran; ker bi lahko instrument financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb tudi vse bolj pomagal zagotoviti, da se zadeve v javnem interesu predložijo sodišču, in zmanjšati znatna gospodarska neravnovesja med podjetji in državljani, ki zahtevajo odškodnino, ter tako zagotoviti ustrezno odgovornost podjetij;

| D. | ker poročilo britanskega inštituta za mednarodno in primerjalno pravo (BIICL) o stanju kolektivnih pravnih sredstev v EU v okviru priporočila Komisije poudarja, da je v nekaterih državah članicah financiranje s strani tretjih oseb postalo bistven dejavnik pri konkretizaciji uporabe kolektivnih pravnih sredstev (3); ker je v poročilu Komisije COM(2018)0040 o izvajanju nezavezujočih priporočil o kolektivnih pravnih sredstvih iz leta 2013 poudarjeno, da je financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb ključni vidik kolektivnih pravnih sredstev, ki ima pomembno čezmejno razsežnost (4); |
| --- | --- |

D.

ker poročilo britanskega inštituta za mednarodno in primerjalno pravo (BIICL) o stanju kolektivnih pravnih sredstev v EU v okviru priporočila Komisije poudarja, da je v nekaterih državah članicah financiranje s strani tretjih oseb postalo bistven dejavnik pri konkretizaciji uporabe kolektivnih pravnih sredstev (3); ker je v poročilu Komisije COM(2018)0040 o izvajanju nezavezujočih priporočil o kolektivnih pravnih sredstvih iz leta 2013 poudarjeno, da je financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb ključni vidik kolektivnih pravnih sredstev, ki ima pomembno čezmejno razsežnost (4);

| E. | ker financerji pravdnih postopkov, ki so vključeni v sodne postopke, lahko delujejo v svojem ekonomskem interesu in ne v interesu tožnikov; ker si lahko prizadevajo za nadzor nad pravdnim postopkom in dosego izida, ki jim prinaša največji donos v najkrajšem času (5); ker je bistveno zagotoviti, da se žrtvam izplača ustrezna odškodnina; |
| --- | --- |

E.

ker financerji pravdnih postopkov, ki so vključeni v sodne postopke, lahko delujejo v svojem ekonomskem interesu in ne v interesu tožnikov; ker si lahko prizadevajo za nadzor nad pravdnim postopkom in dosego izida, ki jim prinaša največji donos v najkrajšem času (5); ker je bistveno zagotoviti, da se žrtvam izplača ustrezna odškodnina;

| F. | ker financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, čeprav v Evropi praktično ne obstaja, cveti v arbitražah na področju naložb, pri katerih večkratno povečuje število in obseg zahtevkov zasebnih vlagateljev do držav; |
| --- | --- |

F.

ker financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, čeprav v Evropi praktično ne obstaja, cveti v arbitražah na področju naložb, pri katerih večkratno povečuje število in obseg zahtevkov zasebnih vlagateljev do držav;

| G. | ker je iz razpoložljivih podatkov razvidno, da financerji pravdnih postopkov v nekaterih državah članicah lahko zahtevajo nesorazmeren delež dosežene odškodnine, ki presega običajno donosnost drugih vrst naložb; ker zneski, ki jih zahtevajo financerji pravdnih postopkov, običajno znašajo od 20 % do 50 % odškodnine (6), zunaj Unije pa lahko takšne terjatve v nekaterih primerih predstavljajo do 300-odstotno donosnost naložb; ker je treba uvesti pravila za zagotovitev, da so provizije, ki se plačajo financerjem pravdnih postopkov, sorazmerne in da, preden se izplačajo financerju pravdnih postopkov, tožnik prejeme dosojen znesek; |
| --- | --- |

G.

ker je iz razpoložljivih podatkov razvidno, da financerji pravdnih postopkov v nekaterih državah članicah lahko zahtevajo nesorazmeren delež dosežene odškodnine, ki presega običajno donosnost drugih vrst naložb; ker zneski, ki jih zahtevajo financerji pravdnih postopkov, običajno znašajo od 20 % do 50 % odškodnine (6), zunaj Unije pa lahko takšne terjatve v nekaterih primerih predstavljajo do 300-odstotno donosnost naložb; ker je treba uvesti pravila za zagotovitev, da so provizije, ki se plačajo financerjem pravdnih postopkov, sorazmerne in da, preden se izplačajo financerju pravdnih postopkov, tožnik prejeme dosojen znesek;

| H. | ker financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb ni edini način za olajšanje dostopa do pravnega varstva in ker so za olajšanje takega dostopa na voljo drugi instrumenti, kot sta brezplačna pravna pomoč ali zavarovanje pravnih stroškov, obstajajo pa tudi izvensodna pravna sredstva za uveljavljanje pravnih sredstev, kot so mediacija, alternativno reševanje sporov/spletno reševanje sporov, varuh človekovih pravic ali pritožbeni sistemi, ki jih upravljajo podjetja; ker te rešitve lahko privedejo do hitrejše in ustreznejše odškodnine za tožnike, čeprav takšna pravna sredstva niso vedno dovolj učinkovita pri zagotavljanju ustreznih pravnih sredstev; ker bi bilo treba tožnikom vedno omogočiti, da neposredno uveljavljajo pravno sredstvo; |
| --- | --- |

H.

ker financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb ni edini način za olajšanje dostopa do pravnega varstva in ker so za olajšanje takega dostopa na voljo drugi instrumenti, kot sta brezplačna pravna pomoč ali zavarovanje pravnih stroškov, obstajajo pa tudi izvensodna pravna sredstva za uveljavljanje pravnih sredstev, kot so mediacija, alternativno reševanje sporov/spletno reševanje sporov, varuh človekovih pravic ali pritožbeni sistemi, ki jih upravljajo podjetja; ker te rešitve lahko privedejo do hitrejše in ustreznejše odškodnine za tožnike, čeprav takšna pravna sredstva niso vedno dovolj učinkovita pri zagotavljanju ustreznih pravnih sredstev; ker bi bilo treba tožnikom vedno omogočiti, da neposredno uveljavljajo pravno sredstvo;

| I. | ker financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb prevladuje v Avstraliji, ZDA, Kanadi, Združenem kraljestvu in na Nizozemskem, in nekateri menijo, da je ključni dejavnik pri zagotavljanju dostopa do pravnega varstva (7), čeprav v nekaterih jurisdikcijah obstajajo tudi pomisleki glede zlorab; ker empirični podatki (8) kažejo, da financerji pravdnih postopkov najpogosteje izberejo zadeve z največjo potencialno donosnostjo, in da ne vlagajo v zadeve, ki jih štejejo za preveč tvegane ali premalo dobičkonosne; |
| --- | --- |

I.

ker financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb prevladuje v Avstraliji, ZDA, Kanadi, Združenem kraljestvu in na Nizozemskem, in nekateri menijo, da je ključni dejavnik pri zagotavljanju dostopa do pravnega varstva (7), čeprav v nekaterih jurisdikcijah obstajajo tudi pomisleki glede zlorab; ker empirični podatki (8) kažejo, da financerji pravdnih postopkov najpogosteje izberejo zadeve z največjo potencialno donosnostjo, in da ne vlagajo v zadeve, ki jih štejejo za preveč tvegane ali premalo dobičkonosne;

| J. | ker je število financerjev pravdnih postopkov težko ugotoviti, pri čemer je znano, da jih v Uniji deluje vsaj 45; ker se pričakuje, da bo imelo financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, čeprav je bila ta praksa v večini držav članic do zdaj omejena, v prihodnjih letih po pričakovanjih vse pomembnejšo vlogo, pri čemer je ta praksa v Uniji še vedno večinoma neregulirana, čeprav bi lahko pomenila ne le koristi, temveč tudi bistvena tveganja za delovanje pravosodja, ki jih je treba obravnavati; |
| --- | --- |

J.

ker je število financerjev pravdnih postopkov težko ugotoviti, pri čemer je znano, da jih v Uniji deluje vsaj 45; ker se pričakuje, da bo imelo financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, čeprav je bila ta praksa v večini držav članic do zdaj omejena, v prihodnjih letih po pričakovanjih vse pomembnejšo vlogo, pri čemer je ta praksa v Uniji še vedno večinoma neregulirana, čeprav bi lahko pomenila ne le koristi, temveč tudi bistvena tveganja za delovanje pravosodja, ki jih je treba obravnavati;

| K. | ker v sedanji regulativni praznini obstaja tveganje, da bodo financerji pravdnih postopkov delovali netransparentno, zaradi česar lahko sodišča včasih tožnikom dodelijo odškodnino, ne da bi se zavedala, da bo del odškodnine, ki bi lahko bil tudi nesorazmeren, pozneje v škodo tožnikov preusmerjen k financerjem pravdnih postopkov; ker taka nezadostna preglednosti lahko pomeni tudi, da niti potencialni upravičenci nimajo ali pa imajo zelo malo informacij o porazdelitvi odškodnine ali o sporazumih o financiranju, zlasti kadar je v okviru sistema kolektivnega pravnega sredstva uporabljen mehanizem odpovedi udeležbi; ker brez skupnih minimalnih standardov na ravni Unije obstaja tveganje razdrobljenosti in regulativnih neravnovesij na področju financiranja pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

K.

ker v sedanji regulativni praznini obstaja tveganje, da bodo financerji pravdnih postopkov delovali netransparentno, zaradi česar lahko sodišča včasih tožnikom dodelijo odškodnino, ne da bi se zavedala, da bo del odškodnine, ki bi lahko bil tudi nesorazmeren, pozneje v škodo tožnikov preusmerjen k financerjem pravdnih postopkov; ker taka nezadostna preglednosti lahko pomeni tudi, da niti potencialni upravičenci nimajo ali pa imajo zelo malo informacij o porazdelitvi odškodnine ali o sporazumih o financiranju, zlasti kadar je v okviru sistema kolektivnega pravnega sredstva uporabljen mehanizem odpovedi udeležbi; ker brez skupnih minimalnih standardov na ravni Unije obstaja tveganje razdrobljenosti in regulativnih neravnovesij na področju financiranja pravdnih postopkov;

| L. | ker Direktiva (EU) 2020/1828 opredeljuje priložnosti in določene zaščitne ukrepe, ki se sicer nanašajo na financiranje pravdnih postopkov, vendar so omejeni na zastopniške tožbe, vložene v imenu potrošnikov, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive, in torej ne ureja številnih drugih vrst tožb, kot so gospodarske tožbe ali tožbe na področju človekovih pravic, ali kategorij tožnikov, kot so organizacije za človekove pravice ali delavske organizacije; ker bi se morali učinkoviti zaščitni ukrepi uporabljati za vse vrste zahtevkov; |
| --- | --- |

L.

ker Direktiva (EU) 2020/1828 opredeljuje priložnosti in določene zaščitne ukrepe, ki se sicer nanašajo na financiranje pravdnih postopkov, vendar so omejeni na zastopniške tožbe, vložene v imenu potrošnikov, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive, in torej ne ureja številnih drugih vrst tožb, kot so gospodarske tožbe ali tožbe na področju človekovih pravic, ali kategorij tožnikov, kot so organizacije za človekove pravice ali delavske organizacije; ker bi se morali učinkoviti zaščitni ukrepi uporabljati za vse vrste zahtevkov;

Uvod

| 1. | ugotavlja, da čeprav je uporaba financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb še vedno omejena, ta praksa v Uniji narašča in ima vse večjo vlogo v pravosodnih sistemih nekaterih držav članic, pa tudi pri tem, kako lahko evropski državljani dostopajo do pravnega varstva, zlasti v čezmejnih zadevah. ugotavlja, da financiranje pravdnih postopkov za zdaj večinoma ni regulirano na ravni Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da bi morala biti ureditev financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb tesno povezana s politikami za izboljšanje dostopa tožnikov do pravnega varstva, na primer z znižanjem pravnih stroškov, zagotavljanjem ustreznega javnega financiranja organizacijam civilne družbe, vključno z organizacijami za varstvo potrošnikov, ali spodbujanjem drugih praks, kot sta brezplačna pravna pomoč ali množično financiranje; poziva države članice, naj si izmenjujejo najboljše prakse na tem področju in se pri zagotavljanju učinkovitega dostopa do pravnega varstva oprejo na ukrepe iz člena 20 Direktive (EU) 2020/1828; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da je treba, da se zagotovi dostop do pravnega varstva za vse in to, da pravosodni sistemi dajejo prednost pravnim sredstvom oškodovancem, ne pa interesom zasebnih vlagateljev, ki morda v pravnih sporih iščejo zgolj poslovne priložnosti, določiti skupne minimalne standarde na ravni Unije, ki obravnavajo ključne vidike financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, vključno s preglednostjo, pravičnostjo in sorazmernostjo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi bil cilj takšne ureditve ureditev dejavnosti financiranja pravdnih postopkov, ki jih izvajajo financerji pravdnih postopkov. Poudarja, da bi morala takšna ureditev urejati dejavnosti financiranja v zvezi z vsemi vrstami zahtevkov, ne glede na naravo terjatev, in da ne bi smela posegati v veljavno mednarodno pravo, pravo Unije in nacionalno pravo, ki omogoča vlaganje zahtevkov, zlasti v pravo o varstvu kolektivnih interesov potrošnikov, pravo varstva okolja in pravo, ki ureja postopke v primeru insolventnosti ali odgovornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je prepričan, da bo vzpostavitev minimalnih standardov za financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ki bodo veljali na ravni Unije, zakonodajalcem omogočila izvajanje učinkovitega nadzora in ustrezno zagotavljanje, da bodo interesi tožnikov zaščiteni; poudarja, da imajo prostovoljni regulativni mehanizmi in kodeksi ravnanja pozitivno vlogo, vendar jih velika večina financerjev ne uporablja, zaradi česar so tožniki močno izpostavljeni; |
| --- | --- |

5.

Regulacija financerjev pravdnih postopkov in nadzor nad njimi

| 6. | priporoča vzpostavitev sistema izdaje dovoljenj za financerje pravdnih postopkov, s katerim naj se tožnikom zagotovi možnost učinkovite uporabe financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb in vzpostavitev ustreznih zaščitnih ukrepov, vključno z uvedbo zahtev glede upravljanja podjetij in nadzornih pooblastil za zaščito tožnikov, in zagotavljanje finančnih sredstev samo s strani subjektov subjekti, ki so zavezani izpolnjevanju minimalnih standardov v smislu preglednosti, neodvisnosti upravljanja in kapitalske ustreznosti, ob upoštevanju fiduciarnega razmerja do tožnikov in predvidenih upravičencev; poudarja, da je treba zagotoviti, da ta sistem ne bo povzročil prevelikega upravnega bremena za države članice ali financerje pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

6.

Etična vprašanja

| 7. | priporoča, naj se financerjem pravdnih postopkov naloži spoštovanje fiduciarne obveznosti skrbnosti, ki od njih zahteva, da delujejo v najboljšem interesu tožnika; meni, da financerji pravdnih postopkov ne morejo neupravičeno obvladovati sodnih postopkov; take sodne postopke morajo obvladovati tožnik in njegovi pravni zastopniki; tako obvladovanje sodnih postopkov, ki jih financirajo, lahko vključuje formalno obvladovanje, kot je obvladovanje na podlagi pogodbenega dogovora, in neformalno obvladovanje, kot je grožnja s prenehanjem financiranja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se lahko pojavijo nasprotja interesov, če obstajajo neprimerni odnosi med financerji pravdnih postopkov, zastopniškimi subjekti, odvetniškimi pisarnami, agregatorji, vključno s platformami za združevanje zahtevkov in porazdelitev odškodnine, ter drugimi subjekti, ki so lahko vključeni v zahtevke in imajo interes v zvezi z izidom sodne zadeve; ugotavlja, da narašča trend, da financerji pravdnih postopkov privolijo, da bodo financirali vrsto prihodnjih primerov odvetniške pisarne (portfeljno financiranje) (9); priporoča sprejetje zaščitnih ukrepov za preprečevanje takih potencialnih nasprotij interesov, opredelitev pravic tožnikov in obveznost razkritja podrobnosti odnosov med financerji pravdnih postopkov in drugimi udeleženimi stranmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da financerjem pravdnih postopkov ne bi smelo biti dovoljeno, razen v omejenih in jasno opredeljenih okoliščinah, da kadar koli med pravdnim postopkom prekinejo financiranje financiranih strani ter tožnikom prepustijo odgovornost za vse stroške pravdnega postopka, ki so morda nastali samo zaradi vključenosti financerja; zato poudarja, da bi bilo treba pogodbene dogovore o pogojnem financiranju šteti za nične; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi morali biti financerji pravdnih postopkov tako kot tožniki odgovorni za stroške toženca, ki izhajajo iz neuspešnega pravdnega postopka, kot so stroški, ki izhajajo iz naložitve plačila stroškov nasprotne strani; poudarja, da bi bi bilo treba financerjem pravdnih postopkov z ureditvijo preprečiti omejevanje njihove odgovornosti za stroške v primeru neuspešnega izida; |
| --- | --- |

10.

Spodbude in omejitve glede povračil

| 11. | meni, da bi morala zakonodaja določati omejitve glede deleža dosežene odškodnine, do katerega so upravičeni financerji pravdnih postopkov, kadar je sodni postopek ali poravnava konča uspešno, na podlagi pogodbenega dogovora; meni, da bi lahko dogovori med financerji pravdnih postopkov in tožniki samo v izjemnih okoliščinah odstopali od splošnega pravila, da se tožnikom izplača vsaj 60 % bruto zneska dosežene poravnave ali odškodnine; |
| --- | --- |

11.

Razkritje in preglednost

| 12. | meni, da bi bilo treba v zvezi z vključitvijo financiranja pravdnih postopkov v sodne postopke zagotoviti preglednost, ki bi zajemala obveznost tožnikov in njihovih odvetnikov, da na pobudo sodišča ali na zahtevo toženca sodišču razkrijejo sporazume o financiranju ter da sodišče obvestijo o obstoju poslovnega financiranja in identiteti financerja v obravnavani zadevi. Meni, da bi moralo sodišče toženca obvestiti o obstoju financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb in identiteti financerja. ugotavlja, da v zdajšnji ureditvi sodišča ali upravni organi in toženci pogosto ne vedo, da zahtevek financira poslovni subjekt; |
| --- | --- |

12.

Pooblastila nadzornih organov in preverjanje, ki ga opravijo sodišča in upravni organi

| 13. | meni, da bi morali imeti nadzorni organi, sodišča in upravni organi, kadar je to ustrezno in v skladu z nacionalnim postopkovnim pravom, pooblastila za olajšanje izvrševanja zakonodaje, sprejete za doseganje zgoraj opredeljenih ciljev; priporoča vzpostavitev sistema pritožb, ki državam članicam ne povzroča pretiranih stroškov ali pretiranega upravnega bremena. meni, da bi morali imeti nadzorni organi, sodišča in upravni organi, kadar je to ustrezno in v skladu z nacionalnim postopkovnim pravom, pooblastila za ukrepanje v primerih goljufivih praks pooblaščenih financerjev pravdnih postopkov, ne da bi bila ogrožena pravica tožnikov in predvidenih upravičencev do pravnega varstva; |
| --- | --- |

13.

Končni vidiki

| 14. | Poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in analizira razvoj financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb v državah članicah, tako v smislu pravnega okvira kot prakse, pri čemer naj posebno pozornost nameni izvajanju Direktive (EU) 2020/1828; nadalje poziva Komisijo, naj po izteku roka za uporabo Direktive (EU) 2020/1828, tj. 25. junija 2023, in ob upoštevanju učinkov navedene direktive na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog direktive za določitev skupnih minimalnih standardov na ravni Unije o poslovnem financiranju pravdnih postopkov s strani tretjih oseb v skladu s priporočili iz Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo in priložena priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

(2)  UL L 409, 4.12.2020, str. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, str. 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=EN, str. 10.

(5)  Avstralski parlament je ugotovil, da zaradi moči in vpliva, ki ju imajo financerji pravdnih postopkov pri skupinskih tožbah, prihaja do položajev, ko njihovi finančni interesi prevladajo nad finančnimi interesi reprezentativnega zastopnika skupine tožnikov in njenih članov, glej Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation Funders, str. 19.

(6)  Študija službe Evropskega parlamenta za raziskave (2021): Odgovorno zasebno financiranje pravdnih postopkov. Priloga – Stanje zasebnega financiranja pravdnih postopkov v EU in veljavna pravila EU, ki se uporabljajo zanj.

(7)  Glej https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, str. 269: „Splošni pogled na pristop Združenega kraljestva k financiranju s strani tretjih oseb je bil ugoden in anketiranci so ocenili razpoložljivost takega financiranja kot ključni dejavnik pri svoji odločitvi za sodelovanje v kolektivnih postopkih. Izkušnje s financiranjem kolektivnih zahtevkov s strani tretjih oseb so bile v praksi na splošno pozitivne. Nobeden od anketirancev ni imel izkušenj z organizacijo, ki bi poskušala financirati zahtevek proti konkurentu. Nobeden od anketirancev ni imel izkušenj s tem, da bi financer očitno poskušal nadzorovati spor, v enem primeru pa je odvetnik opisal položaj, v katerem je financer financiranje prekinil med postopkom, kar je privedlo do predčasne poravnave v zadevi.“

(8)  Glej Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation Funders, str. 34.

(9)  Študija službe Evropskega parlamenta za raziskave (2021): Responsible litigation funding. State of play on the EU private litigation funding landscape and on the current EU rules applicable to private litigation funding, str. 28 in 29.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Predlog

DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o regulaciji financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju zahteve, ki jo je Evropski parlament podal Komisiji (1),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poslovno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb je praksa, ki se razvija v trg storitev na področju pravdnih postopkov, za katerega na ravni Unije ni vzpostavljen poseben zakonodajni okvir. Kljub dejstvu, da so financerji pravdnih postopkov zakonito ustanovljeni in delujejo v različnih državah članicah, na nacionalni ravni ali čezmejno, so se zanje do zdaj uporabljala različna nacionalna pravila in prakse, pri čemer so na splošna pravila, ki urejajo zadevno področje, razdrobljena ali pa jih sploh ni, odvisno od zadevne države članice. Različna pravila in prakse v državah članicah lahko pomenijo oviro za delovanje notranjega trga. Nejasnost pogojev, pod katerimi lahko poslujejo tretji poslovni financerji pravdnih postopkov (v nadaljnjem besedilu: financerji pravdnih postopkov), ni združljiva s pravilnim delovanjem notranjega trga, zlasti ob upoštevanju, da je čezmejne zadeve mogoče financirati le prek tretjih oseb in da so te zadeve še posebej privlačne za financerje pravdnih postopkov. Razlike v pravnih okvirih, ki se uporabljajo v posameznih državah članicah, pomenijo tveganje diskriminacije v zvezi z dostopom do pravnega varstva med tožniki v različnih državah članicah, zlasti v primerih s čezmejnim elementom, ter tveganje, da bodo financerji pravdnih postopkov izbrali najugodnejše sodišče, na kar bi lahko vplivali nekatera ugodna nacionalna pravila v zvezi z njihovo ustanovitvijo, pravo, ki se uporablja za sporazume o financiranju, in nacionalna postopkovna pravila. |
| --- | --- |

(1)

Poslovno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb je praksa, ki se razvija v trg storitev na področju pravdnih postopkov, za katerega na ravni Unije ni vzpostavljen poseben zakonodajni okvir. Kljub dejstvu, da so financerji pravdnih postopkov zakonito ustanovljeni in delujejo v različnih državah članicah, na nacionalni ravni ali čezmejno, so se zanje do zdaj uporabljala različna nacionalna pravila in prakse, pri čemer so na splošna pravila, ki urejajo zadevno področje, razdrobljena ali pa jih sploh ni, odvisno od zadevne države članice. Različna pravila in prakse v državah članicah lahko pomenijo oviro za delovanje notranjega trga. Nejasnost pogojev, pod katerimi lahko poslujejo tretji poslovni financerji pravdnih postopkov (v nadaljnjem besedilu: financerji pravdnih postopkov), ni združljiva s pravilnim delovanjem notranjega trga, zlasti ob upoštevanju, da je čezmejne zadeve mogoče financirati le prek tretjih oseb in da so te zadeve še posebej privlačne za financerje pravdnih postopkov. Razlike v pravnih okvirih, ki se uporabljajo v posameznih državah članicah, pomenijo tveganje diskriminacije v zvezi z dostopom do pravnega varstva med tožniki v različnih državah članicah, zlasti v primerih s čezmejnim elementom, ter tveganje, da bodo financerji pravdnih postopkov izbrali najugodnejše sodišče, na kar bi lahko vplivali nekatera ugodna nacionalna pravila v zvezi z njihovo ustanovitvijo, pravo, ki se uporablja za sporazume o financiranju, in nacionalna postopkovna pravila.

| (2) | Pravo Unije je namenjeno zagotavljanju ravnotežja med zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva in zagotavljanjem ustreznih zaščitnih ukrepov za tiste, ki so vključeni v postopek, da se prepreči neupravičeno izkoriščanje njihove pravice dostopa do sodnega varstva. Ko financerji pravdnih postopkov zagotavljajo finančna sredstva za sodne postopke v zameno za delež morebitne dodeljene odškodnine, lahko pride do tveganja nepravičnosti. Takšno tveganje vključuje možnost financerjev pravdnih postopkov, da tožnike ali tiste, ki jih ti zastopajo, tudi v primeru, ko interese zadevnih potrošnikov zastopajo kvalificirani subjekti, izkoristijo za zadovoljitev lastnih potreb in povečanje svojega donosa, zaradi česar so tožniki ali predvideni upravičenci prejmejo manjši del morebitne nagrade. Tveganja so lahko še posebej velika, kadar so osebe, ki pričakujejo koristi od pravdnega postopka, potrošniki ali žrtve kršitev temeljnih pravic, za katere je lahko vključitev financerja pravdnih postopkov, ki je postopke pripravljen plačati, dobrodošla, pri čemer se ne zavedajo, da lahko njihove interese ogrozijo interesi financerja pravdnih postopkov. |
| --- | --- |

(2)

Pravo Unije je namenjeno zagotavljanju ravnotežja med zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva in zagotavljanjem ustreznih zaščitnih ukrepov za tiste, ki so vključeni v postopek, da se prepreči neupravičeno izkoriščanje njihove pravice dostopa do sodnega varstva. Ko financerji pravdnih postopkov zagotavljajo finančna sredstva za sodne postopke v zameno za delež morebitne dodeljene odškodnine, lahko pride do tveganja nepravičnosti. Takšno tveganje vključuje možnost financerjev pravdnih postopkov, da tožnike ali tiste, ki jih ti zastopajo, tudi v primeru, ko interese zadevnih potrošnikov zastopajo kvalificirani subjekti, izkoristijo za zadovoljitev lastnih potreb in povečanje svojega donosa, zaradi česar so tožniki ali predvideni upravičenci prejmejo manjši del morebitne nagrade. Tveganja so lahko še posebej velika, kadar so osebe, ki pričakujejo koristi od pravdnega postopka, potrošniki ali žrtve kršitev temeljnih pravic, za katere je lahko vključitev financerja pravdnih postopkov, ki je postopke pripravljen plačati, dobrodošla, pri čemer se ne zavedajo, da lahko njihove interese ogrozijo interesi financerja pravdnih postopkov.

| (3) | Vzpostavitev skupnega okvira Unije za minimalne standarde za zagotovitev odgovornega poslovnega financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb bi pripomogla k spodbujanju dostopa do pravnega varstva in zagotovila ustrezno odgovornost podjetij. Dejansko pogosto obstaja znatno gospodarsko neravnovesje med podjetji in državljani, ki zahtevajo odškodnino, financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb pa lahko prispeva k zmanjšanju tega neravnovesja, če se zmanjšajo s tem povezana tveganja, tako financiranje pa se dopolnjuje z drugimi ukrepi za odpravo ovir za dostop do pravnega varstva. V ta namen je bistveno zagotoviti potrebno ravnovesje med izboljšanjem dostopa tožnikov do pravnega varstva in ustreznimi zaščitnimi ukrepi, da se preprečijo zlorabe pravdnih postopkov. Odgovorno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb lahko zniža stroške, poveča njihovo predvidljivost, poenostavi nepotrebne postopke in zagotovi učinkovite storitve, katerih stroški so sorazmerni s spornimi zneski. |
| --- | --- |

(3)

Vzpostavitev skupnega okvira Unije za minimalne standarde za zagotovitev odgovornega poslovnega financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb bi pripomogla k spodbujanju dostopa do pravnega varstva in zagotovila ustrezno odgovornost podjetij. Dejansko pogosto obstaja znatno gospodarsko neravnovesje med podjetji in državljani, ki zahtevajo odškodnino, financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb pa lahko prispeva k zmanjšanju tega neravnovesja, če se zmanjšajo s tem povezana tveganja, tako financiranje pa se dopolnjuje z drugimi ukrepi za odpravo ovir za dostop do pravnega varstva. V ta namen je bistveno zagotoviti potrebno ravnovesje med izboljšanjem dostopa tožnikov do pravnega varstva in ustreznimi zaščitnimi ukrepi, da se preprečijo zlorabe pravdnih postopkov. Odgovorno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb lahko zniža stroške, poveča njihovo predvidljivost, poenostavi nepotrebne postopke in zagotovi učinkovite storitve, katerih stroški so sorazmerni s spornimi zneski.

| (4) | Ker notranji trg olajšuje krepitev čezmejnega trgovanja, ker je vse več sporov čezmejnih in ker so dejavnosti financerjev pravdnih postopkov globalne, obstaja potencialno tveganje velikih razhajanj v pristopih držav članic k zaščitnim ukrepom in zaščiti v zvezi s poslovnim financiranjem pravdnih postopkov s strani tretjih oseb. Prostovoljni pristopi so bili do neke mere uspešni, vendar se k njim ni vedno zavezala večina akterjev panoge, poleg tega nezakonodajni ukrepi v nobenem primeru ne bi bili primerni glede na velika tveganja na primer za ranljive skupine državljanov, vključno z državljani tretjih držav. |
| --- | --- |

(4)

Ker notranji trg olajšuje krepitev čezmejnega trgovanja, ker je vse več sporov čezmejnih in ker so dejavnosti financerjev pravdnih postopkov globalne, obstaja potencialno tveganje velikih razhajanj v pristopih držav članic k zaščitnim ukrepom in zaščiti v zvezi s poslovnim financiranjem pravdnih postopkov s strani tretjih oseb. Prostovoljni pristopi so bili do neke mere uspešni, vendar se k njim ni vedno zavezala večina akterjev panoge, poleg tega nezakonodajni ukrepi v nobenem primeru ne bi bili primerni glede na velika tveganja na primer za ranljive skupine državljanov, vključno z državljani tretjih držav.

| (5) | Cilj te direktive je urediti poslovno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, tj. poslovno prakso, pri kateri tretji subjekti, ki niso neposredno vključeni v spor, investirajo v sodni postopek zaradi dobička, običajno v zameno za delež morebitne poravnave ali odškodnine (v nadaljevanju: financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb). Financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb vključuje primere, v katerih poslovni subjekt vlaga za dosego dobička in deluje v okviru svojih poslovnih interesov; ne vključuje torej zagotavljanja sredstev za sponzoriranje pravdnih postopkov na dobrodelni ali donatorski podlagi, pri čemer financer zgolj plača nastale stroške, ali podobnih dejavnosti, ki se izvajajo pro bono. Namen te direktive je tudi določiti zaščitne ukrepe na eni strani za zagotovitev učinkovitega dostopa do pravnega varstva in zaščito interesov strank v sporu, na drugi strani pa za preprečevanje nasprotja interesov, zlorabe pravdnih postopkov in nesorazmernega dodeljevanja denarnih nagrad financerjem pravdnih postopkov. |
| --- | --- |

(5)

Cilj te direktive je urediti poslovno financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, tj. poslovno prakso, pri kateri tretji subjekti, ki niso neposredno vključeni v spor, investirajo v sodni postopek zaradi dobička, običajno v zameno za delež morebitne poravnave ali odškodnine (v nadaljevanju: financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb). Financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb vključuje primere, v katerih poslovni subjekt vlaga za dosego dobička in deluje v okviru svojih poslovnih interesov; ne vključuje torej zagotavljanja sredstev za sponzoriranje pravdnih postopkov na dobrodelni ali donatorski podlagi, pri čemer financer zgolj plača nastale stroške, ali podobnih dejavnosti, ki se izvajajo pro bono. Namen te direktive je tudi določiti zaščitne ukrepe na eni strani za zagotovitev učinkovitega dostopa do pravnega varstva in zaščito interesov strank v sporu, na drugi strani pa za preprečevanje nasprotja interesov, zlorabe pravdnih postopkov in nesorazmernega dodeljevanja denarnih nagrad financerjem pravdnih postopkov.

| (6) | Izraz „financer pravdnih postopkov“ bi bilo treba razumeti v smislu, da se nanaša na vsa podjetja, ki niso stranke v postopku, vendar v zvezi z zadevnimi postopki sklenejo sporazum o financiranju pravdnih postopkov s strani tretje osebe (v nadaljevanju: sporazum o financiranju s strani tretje osebe). V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije pojem „podjetje“ vključuje vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način njihovega financiranja, zato vključuje vse pravne osebe, vključno z obvladujočimi, odvisnimi ali povezanimi podjetji, ter bi lahko vključeval poklicne ponudnike financiranja pravdnih postopkov, ponudnike finančnih storitev, družbe za obravnavanje odškodninskih zahtevkov ali ponudnike drugih storitev. Pojem financerja pravdnih postopkov naj ne bi vključeval odvetnikov, ki zastopajo stranko v sodnem postopku, ali reguliranih ponudnikov zavarovalniških storitev za tako stranko. |
| --- | --- |

(6)

Izraz „financer pravdnih postopkov“ bi bilo treba razumeti v smislu, da se nanaša na vsa podjetja, ki niso stranke v postopku, vendar v zvezi z zadevnimi postopki sklenejo sporazum o financiranju pravdnih postopkov s strani tretje osebe (v nadaljevanju: sporazum o financiranju s strani tretje osebe). V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije pojem „podjetje“ vključuje vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način njihovega financiranja, zato vključuje vse pravne osebe, vključno z obvladujočimi, odvisnimi ali povezanimi podjetji, ter bi lahko vključeval poklicne ponudnike financiranja pravdnih postopkov, ponudnike finančnih storitev, družbe za obravnavanje odškodninskih zahtevkov ali ponudnike drugih storitev. Pojem financerja pravdnih postopkov naj ne bi vključeval odvetnikov, ki zastopajo stranko v sodnem postopku, ali reguliranih ponudnikov zavarovalniških storitev za tako stranko.

| (7) | V skladu s pravno tradicijo in avtonomijo držav članic vsaka država članica sama določi, ali je financiranje pravdnih postopkov dovoljeno v njenem pravnem sistemu in v kolikšnem obsegu. Kadar se država članica odloči, da bo dovolila financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ta direktiva določa minimalne standarde za zaščito financiranih tožnikov, kar tistim, ki morda uporabijo financiranje pravdnih postopkov v Uniji, zagotavlja minimalno raven zaščite, ki je enotna po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s pravno tradicijo in avtonomijo držav članic vsaka država članica sama določi, ali je financiranje pravdnih postopkov dovoljeno v njenem pravnem sistemu in v kolikšnem obsegu. Kadar se država članica odloči, da bo dovolila financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ta direktiva določa minimalne standarde za zaščito financiranih tožnikov, kar tistim, ki morda uporabijo financiranje pravdnih postopkov v Uniji, zagotavlja minimalno raven zaščite, ki je enotna po vsej Uniji.

| (8) | V državah članicah, v katerih lahko pravni stroški predstavljajo znatno oviro za dostop do pravnega varstva, pa lahko države članice razmislijo o uvedbi zakonodaje, ki bi omogočila financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, pri čemer morajo določiti jasne pogoje in zaščitne ukrepe, ki so v skladu s to direktivo. Čeprav se ta direktiva ne uporablja samo za zastopniške tožbe, bi morale države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev, da stroški postopkov, povezanih z zastopniškimi tožbami, kvalificiranim subjektom ne preprečujejo učinkovitega uveljavljanja njihove pravice do uveljavljanja pravnih sredstev v skladu z Direktivo (EU) 2020/1828 in zlasti njenim členom 20. |
| --- | --- |

(8)

V državah članicah, v katerih lahko pravni stroški predstavljajo znatno oviro za dostop do pravnega varstva, pa lahko države članice razmislijo o uvedbi zakonodaje, ki bi omogočila financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, pri čemer morajo določiti jasne pogoje in zaščitne ukrepe, ki so v skladu s to direktivo. Čeprav se ta direktiva ne uporablja samo za zastopniške tožbe, bi morale države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev, da stroški postopkov, povezanih z zastopniškimi tožbami, kvalificiranim subjektom ne preprečujejo učinkovitega uveljavljanja njihove pravice do uveljavljanja pravnih sredstev v skladu z Direktivo (EU) 2020/1828 in zlasti njenim členom 20.

| (9) | Kadar je dejavnost financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb dovoljena, je potreben sistem za izdajo dovoljenj in nadzor nad financerji pravdnih postopkov, ki ga opravljajo neodvisni upravni organi v državah članicah, da se zagotovi, da ti financerji pravdnih postopkov izpolnjujejo minimalna merila in standarde, določene v tej direktivi. Nad financerji pravdnih postopkov bi se moral izvajati nadzor, in sicer na podoben način kot v okviru obstoječega sistema bonitetnega nadzora, ki se uporablja za ponudnike finančnih storitev. |
| --- | --- |

(9)

Kadar je dejavnost financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb dovoljena, je potreben sistem za izdajo dovoljenj in nadzor nad financerji pravdnih postopkov, ki ga opravljajo neodvisni upravni organi v državah članicah, da se zagotovi, da ti financerji pravdnih postopkov izpolnjujejo minimalna merila in standarde, določene v tej direktivi. Nad financerji pravdnih postopkov bi se moral izvajati nadzor, in sicer na podoben način kot v okviru obstoječega sistema bonitetnega nadzora, ki se uporablja za ponudnike finančnih storitev.

| (10) | Od financerjev pravdnih postopkov v Uniji bi bilo treba zahtevati, da opravljajo svojo dejavnost v Uniji, da pridobijo dovoljenje v Uniji in da sklepajo sporazume o financiranju s strani tretje osebe, za katere se uporabljajo zakoni države članice, v kateri poteka postopek, oziroma države članice tožnika ali predvidenih upravičencev, če gre za drugo državo članico, da se zagotovi, da je nadzor v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo ustrezen. |
| --- | --- |

(10)

Od financerjev pravdnih postopkov v Uniji bi bilo treba zahtevati, da opravljajo svojo dejavnost v Uniji, da pridobijo dovoljenje v Uniji in da sklepajo sporazume o financiranju s strani tretje osebe, za katere se uporabljajo zakoni države članice, v kateri poteka postopek, oziroma države članice tožnika ali predvidenih upravičencev, če gre za drugo državo članico, da se zagotovi, da je nadzor v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo ustrezen.

| (11) | Nadzorni organi v Uniji, ki izdajajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, bi morali biti pooblaščeni, da od financerjev pravdnih postopkov zahtevajo izpolnjevanje minimalnih meril, določenih v tej direktivi. Ta merila bi morala vključevati določbe v zvezi z zaupnostjo, neodvisnostjo, upravljanjem, preglednostjo, kapitalsko ustreznostjo in izpolnjevanjem fiduciarne obveznosti do tožnikov in predvidenih upravičencev. Nadzorni organi bi morali biti pooblaščeni za izdajanje vseh potrebnih odredb, tudi za sprejemanje vlog financerjev pravdnih postopkov za dovoljenje in odločanje o njih, za zbiranje potrebnih informacij, izdajo, zavrnitev, začasen preklic ali odvzem dovoljenj in za uvedbo pogojev, omejitev ali sankcij za posamezne financerje pravdnih postopkov ter za preiskovanje, brez nepotrebnega odlašanja, morebitnih pritožb, ki jih zoper posamezne financerje pravdnih postopkov, ki opravljajo dejavnosti v njihovi jurisdikciji, vloži katera koli fizična ali pravna oseba, razen toženca. Pomisleke, ki jih toženec med sodnim postopkom, ki je v teku, navaja v zvezi s financerjem pravdnih postopkov, bi moralo obravnavati ustrezno sodišče ali upravni organ. |
| --- | --- |

(11)

Nadzorni organi v Uniji, ki izdajajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, bi morali biti pooblaščeni, da od financerjev pravdnih postopkov zahtevajo izpolnjevanje minimalnih meril, določenih v tej direktivi. Ta merila bi morala vključevati določbe v zvezi z zaupnostjo, neodvisnostjo, upravljanjem, preglednostjo, kapitalsko ustreznostjo in izpolnjevanjem fiduciarne obveznosti do tožnikov in predvidenih upravičencev. Nadzorni organi bi morali biti pooblaščeni za izdajanje vseh potrebnih odredb, tudi za sprejemanje vlog financerjev pravdnih postopkov za dovoljenje in odločanje o njih, za zbiranje potrebnih informacij, izdajo, zavrnitev, začasen preklic ali odvzem dovoljenj in za uvedbo pogojev, omejitev ali sankcij za posamezne financerje pravdnih postopkov ter za preiskovanje, brez nepotrebnega odlašanja, morebitnih pritožb, ki jih zoper posamezne financerje pravdnih postopkov, ki opravljajo dejavnosti v njihovi jurisdikciji, vloži katera koli fizična ali pravna oseba, razen toženca. Pomisleke, ki jih toženec med sodnim postopkom, ki je v teku, navaja v zvezi s financerjem pravdnih postopkov, bi moralo obravnavati ustrezno sodišče ali upravni organ.

| (12) | Med drugimi merili za izdajo dovoljenja bi morale države članice od financerjev pravdnih postopkov zahtevati dokazila, da imajo dovolj kapitala za izpolnitev svojih finančnih obveznosti. Če ni zahtev glede kapitalske ustreznosti, se lahko zgodi, da podkapitalizirani financer pravdnih postopkov sklene sporazum o financiranju s strani tretje osebe, nato pa ni pripravljen ali sposoben kriti stroškov pravdnega postopka, ki ga je sklenil podpreti, vključno s stroški ali pristojbinami, ki so potrebni, da se postopek konča, ali morebitnih dosojenih stroškov nasprotne stranke. Pri tem lahko tožniki, ki se zanašajo na financerje pravdnih postopkov, zaradi poslovnih okoliščin ali odločitev financerja pravdnih postopkov utrpijo veliko nepredvideno ekonomsko škodo in morajo morda opustiti postopek, v katerem bi bili sicer lahko uspešni. |
| --- | --- |

(12)

Med drugimi merili za izdajo dovoljenja bi morale države članice od financerjev pravdnih postopkov zahtevati dokazila, da imajo dovolj kapitala za izpolnitev svojih finančnih obveznosti. Če ni zahtev glede kapitalske ustreznosti, se lahko zgodi, da podkapitalizirani financer pravdnih postopkov sklene sporazum o financiranju s strani tretje osebe, nato pa ni pripravljen ali sposoben kriti stroškov pravdnega postopka, ki ga je sklenil podpreti, vključno s stroški ali pristojbinami, ki so potrebni, da se postopek konča, ali morebitnih dosojenih stroškov nasprotne stranke. Pri tem lahko tožniki, ki se zanašajo na financerje pravdnih postopkov, zaradi poslovnih okoliščin ali odločitev financerja pravdnih postopkov utrpijo veliko nepredvideno ekonomsko škodo in morajo morda opustiti postopek, v katerem bi bili sicer lahko uspešni.

| (13) | Financerji pravdnih postopkov bi morali biti zavezani, da bodo ravnali pošteno, pregledno, učinkovito in v najboljšem interesu tožnikov in predvidenih upravičencev zahtevkov. Če ni zahteve, da financerji pravdnih postopkov interesom tožnikov in predvidenih upravičencev dajejo prednost pred lastnimi interesi, obstaja tveganje, da se bodo postopki vodili na način, ki bo na koncu služil interesom financerja pravdnih postopkov in ne interesom tožnika. |
| --- | --- |

(13)

Financerji pravdnih postopkov bi morali biti zavezani, da bodo ravnali pošteno, pregledno, učinkovito in v najboljšem interesu tožnikov in predvidenih upravičencev zahtevkov. Če ni zahteve, da financerji pravdnih postopkov interesom tožnikov in predvidenih upravičencev dajejo prednost pred lastnimi interesi, obstaja tveganje, da se bodo postopki vodili na način, ki bo na koncu služil interesom financerja pravdnih postopkov in ne interesom tožnika.

| (14) | Da se prepreči izogibanje zahtevam iz te direktive, sporazumi, sklenjeni s financerji pravdnih postopkov, ki nimajo potrebnega dovoljenja, ne bi smeli imeti pravnega učinka. Breme pridobivanja potrebnih dovoljenj bi morali nositi sami financerji pravdnih postopkov, zato bi bilo treba tožnikom in predvidenim upravičencem plačati odškodnino za škodo, ki jo je povzročil financer pravdnih postopkov, ki nima potrebnega dovoljenja. |
| --- | --- |

(14)

Da se prepreči izogibanje zahtevam iz te direktive, sporazumi, sklenjeni s financerji pravdnih postopkov, ki nimajo potrebnega dovoljenja, ne bi smeli imeti pravnega učinka. Breme pridobivanja potrebnih dovoljenj bi morali nositi sami financerji pravdnih postopkov, zato bi bilo treba tožnikom in predvidenim upravičencem plačati odškodnino za škodo, ki jo je povzročil financer pravdnih postopkov, ki nima potrebnega dovoljenja.

| (15) | Ta direktiva bi morala urejati dejavnosti financerjev pravdnih postopkov, vendar ne bi smela posegati v druge regulativne obveznosti ali ureditve, kot so obstoječa pravila, ki urejajo opravljanje finančnih storitev, ki se lahko uporabljajo, pri čemer se upoštevajo tudi pravne tradicije držav članic, njihova avtonomija in njihove odločitve glede ustreznosti dovoljevanja financiranja pravdnih postopkov v njihovih nacionalnih pravnih sistemih. |
| --- | --- |

(15)

Ta direktiva bi morala urejati dejavnosti financerjev pravdnih postopkov, vendar ne bi smela posegati v druge regulativne obveznosti ali ureditve, kot so obstoječa pravila, ki urejajo opravljanje finančnih storitev, ki se lahko uporabljajo, pri čemer se upoštevajo tudi pravne tradicije držav članic, njihova avtonomija in njihove odločitve glede ustreznosti dovoljevanja financiranja pravdnih postopkov v njihovih nacionalnih pravnih sistemih.

| (16) | Za olajšanje dosledne uporabe te direktive bi morale države članice zagotoviti, da njihovi nadzorni organi to direktivo uporabljajo v tesnem sodelovanju z nadzornimi organi drugih držav članic. Usklajevanje med nadzornimi organi bi moralo biti organizirano na ravni Unije, da bi se preprečile razlike med nadzornimi standardi, ki bi lahko ogrozile pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(16)

Za olajšanje dosledne uporabe te direktive bi morale države članice zagotoviti, da njihovi nadzorni organi to direktivo uporabljajo v tesnem sodelovanju z nadzornimi organi drugih držav članic. Usklajevanje med nadzornimi organi bi moralo biti organizirano na ravni Unije, da bi se preprečile razlike med nadzornimi standardi, ki bi lahko ogrozile pravilno delovanje notranjega trga.

| (17) | Komisija bi morala v ta namen usklajevati dejavnosti nadzornih organov in olajšati vzpostavitev primerne mreže za sodelovanje. Nadzornim organom bi moralo biti omogočeno, da se po potrebi posvetujejo s Komisijo, Komisiji pa bi moralo biti omogočeno, da za nadzorne organe izdaja smernice, priporočila, obvestila o dobrih praksah ali svetovalna mnenja o uporabi te direktive in v zvezi z vsako očitno nedoslednostjo v zvezi z izvajanjem te direktive. Nadzorni organi bi morali s Komisijo izmenjavati podrobne informacije o svojih dejavnostih, da bi olajšali usklajevanje, vključno z izmenjavo podrobnosti o vseh sprejetih odločitvah in financerjih pravdnih postopkov, ki so jim izdali dovoljenje. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala v ta namen usklajevati dejavnosti nadzornih organov in olajšati vzpostavitev primerne mreže za sodelovanje. Nadzornim organom bi moralo biti omogočeno, da se po potrebi posvetujejo s Komisijo, Komisiji pa bi moralo biti omogočeno, da za nadzorne organe izdaja smernice, priporočila, obvestila o dobrih praksah ali svetovalna mnenja o uporabi te direktive in v zvezi z vsako očitno nedoslednostjo v zvezi z izvajanjem te direktive. Nadzorni organi bi morali s Komisijo izmenjavati podrobne informacije o svojih dejavnostih, da bi olajšali usklajevanje, vključno z izmenjavo podrobnosti o vseh sprejetih odločitvah in financerjih pravdnih postopkov, ki so jim izdali dovoljenje.

| (18) | Za lažje opravljanje storitev financiranja čezmejnih pravdnih postopkov v državah članicah, v katerih je to dovoljeno po nacionalnem pravu, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da sodelujejo ter si izmenjujejo informacije in najboljše prakse, od njih pa bi bilo treba zahtevati, naj v celoti upoštevajo odločbe o dovoljenjih druga druge. Države članice bi morale zagotoviti, da so celovite in jasne informacije in smernice o obstoju možnosti financiranja zahtevkov ter o pogojih in zahtevah, ki se uporabljajo za financiranje zahtevkov, v celoti in prosto dostopne vsem državljanom, ki bi lahko uveljavljali pravna sredstva, tudi najranljivejšim skupinam. V skladu s členom 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi morale države članice vzajemno priznavati predhodna dovoljenja in zato samodejno izdati dovoljenje financerjem pravdnih postopkov, ki delujejo na njihovem ozemlju in imajo dovoljenje za delovanje v drugi državi članici, pod pogojem, da je prvotno dovoljenje še naprej veljavno. Če je nadzorni organ v državi članici prejemnici seznanjen z nepravilnostmi pri ravnanju financerja pravdnih postopkov, bi moral o tem neposredno obvestiti pristojni nadzorni organ. |
| --- | --- |

(18)

Za lažje opravljanje storitev financiranja čezmejnih pravdnih postopkov v državah članicah, v katerih je to dovoljeno po nacionalnem pravu, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da sodelujejo ter si izmenjujejo informacije in najboljše prakse, od njih pa bi bilo treba zahtevati, naj v celoti upoštevajo odločbe o dovoljenjih druga druge. Države članice bi morale zagotoviti, da so celovite in jasne informacije in smernice o obstoju možnosti financiranja zahtevkov ter o pogojih in zahtevah, ki se uporabljajo za financiranje zahtevkov, v celoti in prosto dostopne vsem državljanom, ki bi lahko uveljavljali pravna sredstva, tudi najranljivejšim skupinam. V skladu s členom 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi morale države članice vzajemno priznavati predhodna dovoljenja in zato samodejno izdati dovoljenje financerjem pravdnih postopkov, ki delujejo na njihovem ozemlju in imajo dovoljenje za delovanje v drugi državi članici, pod pogojem, da je prvotno dovoljenje še naprej veljavno. Če je nadzorni organ v državi članici prejemnici seznanjen z nepravilnostmi pri ravnanju financerja pravdnih postopkov, bi moral o tem neposredno obvestiti pristojni nadzorni organ.

| (19) | Države članice bi morale zagotoviti, da financer pravdnih postopkov ne vpliva neupravičeno oziroma ne nadzoruje odločitve v zvezi z ustreznimi sodnimi postopki, vključno s sklepi o poravnavi, na način, ki bi škodoval interesom tožnikov, na katere se nanaša ta tožba. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale zagotoviti, da financer pravdnih postopkov ne vpliva neupravičeno oziroma ne nadzoruje odločitve v zvezi z ustreznimi sodnimi postopki, vključno s sklepi o poravnavi, na način, ki bi škodoval interesom tožnikov, na katere se nanaša ta tožba.

| (20) | Za odpravo morebitnega neravnovesja v znanju ali sredstvih med financerjem pravdnih postopkov in tožnikom, bi morala sodišča ali upravni organi pri ocenjevanju primernosti sporazuma o financiranju s strani tretje osebe upoštevati raven jasnosti in preglednosti takih sporazumov ter v kolikšnem obsegu so bili tožnikom ali tistim, ki jih tožniki zastopajo, pregledno predstavljena tveganja in koristi ter so jih ti zavestno sprejeli. |
| --- | --- |

(20)

Za odpravo morebitnega neravnovesja v znanju ali sredstvih med financerjem pravdnih postopkov in tožnikom, bi morala sodišča ali upravni organi pri ocenjevanju primernosti sporazuma o financiranju s strani tretje osebe upoštevati raven jasnosti in preglednosti takih sporazumov ter v kolikšnem obsegu so bili tožnikom ali tistim, ki jih tožniki zastopajo, pregledno predstavljena tveganja in koristi ter so jih ti zavestno sprejeli.

| (21) | Sporazumi o financiranju s strani tretje osebe bi morali biti predloženi tožnikom v jeziku, ki ga razumejo, ter jasno in z ustreznimi izrazi določati razpon možnih izidov, pa tudi morebitna tveganja in zadevne omejitve. |
| --- | --- |

(21)

Sporazumi o financiranju s strani tretje osebe bi morali biti predloženi tožnikom v jeziku, ki ga razumejo, ter jasno in z ustreznimi izrazi določati razpon možnih izidov, pa tudi morebitna tveganja in zadevne omejitve.

| (22) | Ustreznosti nadzora financerjev pravdnih postopkov in sporazumov o financiranju s strani tretje osebe ni mogoče zagotoviti brez obveznosti financerjev pravdnih postopkov glede preglednosti v zvezi z njihovimi dejavnostmi. To vključuje preglednost v odnosu do sodišč ali upravnih organov, tožencev in tožnikov. Zato bi bilo treba določiti obveznosti, da se zadevno sodišče ali upravni organ obvesti o obstoju poslovnega financiranja in identiteti financerja ter da se sporazumi o financiranju s strani tretjih oseb v celoti razkrijejo sodiščem ali upravnim organom na njihovo zahtevo ali zahtevo, ki jo toženec vloži pri sodišču, in ob upoštevanju ustreznih omejitev za zaščito potrebne zaupnosti. Sodišča ali upravni organi bi morali biti pooblaščeni za dostop do ustreznih informacij o vseh dejavnostih financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ki so pomembne za sodne postopke v njihovi pristojnosti. Poleg tega bi moralo sodišče ali upravni organ tožence seznaniti z obstojem financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb in identiteto financerja. |
| --- | --- |

(22)

Ustreznosti nadzora financerjev pravdnih postopkov in sporazumov o financiranju s strani tretje osebe ni mogoče zagotoviti brez obveznosti financerjev pravdnih postopkov glede preglednosti v zvezi z njihovimi dejavnostmi. To vključuje preglednost v odnosu do sodišč ali upravnih organov, tožencev in tožnikov. Zato bi bilo treba določiti obveznosti, da se zadevno sodišče ali upravni organ obvesti o obstoju poslovnega financiranja in identiteti financerja ter da se sporazumi o financiranju s strani tretjih oseb v celoti razkrijejo sodiščem ali upravnim organom na njihovo zahtevo ali zahtevo, ki jo toženec vloži pri sodišču, in ob upoštevanju ustreznih omejitev za zaščito potrebne zaupnosti. Sodišča ali upravni organi bi morali biti pooblaščeni za dostop do ustreznih informacij o vseh dejavnostih financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ki so pomembne za sodne postopke v njihovi pristojnosti. Poleg tega bi moralo sodišče ali upravni organ tožence seznaniti z obstojem financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb in identiteto financerja.

| (23) | Sodišča ali upravne organe bi bilo treba pooblastiti, da, kadar je sporazum o financiranju s strani tretje osebe pomemben za zadevo, o kateri odločajo, ocenijo, ali je sporazum o financiranju s strani tretje osebe skladen s to direktivo, in da ga v skladu s členom 16 po potrebi pregledajo bodisi na zahtevo stranke v postopku bodisi na pobudo sodišča ali upravnega organa ali na podlagi tožbe, ki je pri njih vložena zoper upravno odločbo nadzornega organa, ki je postala pravnomočna. |
| --- | --- |

(23)

Sodišča ali upravne organe bi bilo treba pooblastiti, da, kadar je sporazum o financiranju s strani tretje osebe pomemben za zadevo, o kateri odločajo, ocenijo, ali je sporazum o financiranju s strani tretje osebe skladen s to direktivo, in da ga v skladu s členom 16 po potrebi pregledajo bodisi na zahtevo stranke v postopku bodisi na pobudo sodišča ali upravnega organa ali na podlagi tožbe, ki je pri njih vložena zoper upravno odločbo nadzornega organa, ki je postala pravnomočna.

| (24) | Financerji pravdnih postopkov bi morali vzpostaviti notranje postopke dobrega upravljanja, da bi preprečili nasprotja interesov med financerjem pravdnih postopkov in tožniki. Z izpolnjevanjem zahtev glede preglednosti bi bilo treba zagotoviti, da so tožniki v celoti seznanjeni z morebitnimi odnosi, ki jih ima financer pravdnih postopkov s toženci, odvetniki, drugimi financerji pravdnih postopkov ali katero koli drugo tretjo osebo, vpleteno v zadevo, in ki bi lahko povzročili dejansko ali navidezno nasprotje interesov. |
| --- | --- |

(24)

Financerji pravdnih postopkov bi morali vzpostaviti notranje postopke dobrega upravljanja, da bi preprečili nasprotja interesov med financerjem pravdnih postopkov in tožniki. Z izpolnjevanjem zahtev glede preglednosti bi bilo treba zagotoviti, da so tožniki v celoti seznanjeni z morebitnimi odnosi, ki jih ima financer pravdnih postopkov s toženci, odvetniki, drugimi financerji pravdnih postopkov ali katero koli drugo tretjo osebo, vpleteno v zadevo, in ki bi lahko povzročili dejansko ali navidezno nasprotje interesov.

| (25) | Financerji pravdnih postopkov v nobenem primeru ne bi smeli zahtevati nepoštene, nesorazmerne ali nerazumne nagrade, ki bi bila v škodo tožnikov. Sodišča ali upravni organi bi morali biti pooblaščeni, da ocenijo sporazume o financiranju pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ki so pomembni za zadevo, o kateri odločajo, ob upoštevanju okoliščin in ozadja, v okviru katerega je bil sporazum sklenjen, da bi učinkovito ugotovili, ali je sporazum pošten in skladen s to direktivo ter celotno ustrezno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(25)

Financerji pravdnih postopkov v nobenem primeru ne bi smeli zahtevati nepoštene, nesorazmerne ali nerazumne nagrade, ki bi bila v škodo tožnikov. Sodišča ali upravni organi bi morali biti pooblaščeni, da ocenijo sporazume o financiranju pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, ki so pomembni za zadevo, o kateri odločajo, ob upoštevanju okoliščin in ozadja, v okviru katerega je bil sporazum sklenjen, da bi učinkovito ugotovili, ali je sporazum pošten in skladen s to direktivo ter celotno ustrezno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo.

| (26) | Kadar sporazumi o financiranju s strani tretje osebe financerjem pravdnih postopkov omogočajo, da nagrado ali provizijo prejmejo preden se tožniku izplača odškodnina, je mogoče, da je preostala odškodnina tako zmanjšana, da tožnikom ostane malo ali nič. Zato bi morali sporazumi o financiranju s strani tretjih oseb vedno zagotavljati, da se vsakršna odškodnina najprej izplačajo tožniku, kar pomeni, da se tožnik poplača pred financerjem. Financerjem pravdnih postopkov ne bi smelo biti omogočeno, da zahtevajo prednostno izplačilo nagrade. |
| --- | --- |

(26)

Kadar sporazumi o financiranju s strani tretje osebe financerjem pravdnih postopkov omogočajo, da nagrado ali provizijo prejmejo preden se tožniku izplača odškodnina, je mogoče, da je preostala odškodnina tako zmanjšana, da tožnikom ostane malo ali nič. Zato bi morali sporazumi o financiranju s strani tretjih oseb vedno zagotavljati, da se vsakršna odškodnina najprej izplačajo tožniku, kar pomeni, da se tožnik poplača pred financerjem. Financerjem pravdnih postopkov ne bi smelo biti omogočeno, da zahtevajo prednostno izplačilo nagrade.

| (27) | Ker v nekaterih državah članicah nagrada, ki jo prejme financer pravdnih postopkov, zmanjša znesek, ki ga prejme tožnik, bi morala sodišča ali upravni organi nadzorovati višino in sorazmernost te nagrade, da bi preprečila nesorazmerno preusmerjanje prisojenih zneskov financerjem pravdnih postopkov. Razen v izjemnih okoliščinah bi bilo treba nagrado, ki jo zahteva financer pravdnih postopkov in ki bi znesek, dosojen tožnikom in predvidenim upravičencem, vključno z vsemi odškodninskimi zneski, stroški, pristojbinami in drugimi izdatki, zmanjšala na 60 % ali manj, šteti za nepravično in neveljavno. |
| --- | --- |

(27)

Ker v nekaterih državah članicah nagrada, ki jo prejme financer pravdnih postopkov, zmanjša znesek, ki ga prejme tožnik, bi morala sodišča ali upravni organi nadzorovati višino in sorazmernost te nagrade, da bi preprečila nesorazmerno preusmerjanje prisojenih zneskov financerjem pravdnih postopkov. Razen v izjemnih okoliščinah bi bilo treba nagrado, ki jo zahteva financer pravdnih postopkov in ki bi znesek, dosojen tožnikom in predvidenim upravičencem, vključno z vsemi odškodninskimi zneski, stroški, pristojbinami in drugimi izdatki, zmanjšala na 60 % ali manj, šteti za nepravično in neveljavno.

| (28) | Določiti bi bilo treba dodatne pogoje, s katerimi bi se zagotovilo, da financerji pravdnih postopkov ne bi neupravičeno vplivali na odločitve tožnikov med postopkom na način, ki bi koristil samemu financerju pravdnih postopkov in škodil tožniku. Financerji pravdnih postopkov zlasti ne bi smeli neupravičeno vplivati na odločitve o poteku zadev, o tem, kateri interesi imajo prednost in ali bi morali tožniki sprejeti kakršen koli konkreten izid, odškodnino ali poravnavo. |
| --- | --- |

(28)

Določiti bi bilo treba dodatne pogoje, s katerimi bi se zagotovilo, da financerji pravdnih postopkov ne bi neupravičeno vplivali na odločitve tožnikov med postopkom na način, ki bi koristil samemu financerju pravdnih postopkov in škodil tožniku. Financerji pravdnih postopkov zlasti ne bi smeli neupravičeno vplivati na odločitve o poteku zadev, o tem, kateri interesi imajo prednost in ali bi morali tožniki sprejeti kakršen koli konkreten izid, odškodnino ali poravnavo.

| (29) | Financerjem pravdnih postopkov se ne bi smelo dovoliti, da z dogovorjenim financiranjem prenehajo, razen v omejenih okoliščinah, navedenih v tej direktivi ali v nacionalnem pravu, sprejetim v skladu s to direktivo, tako da prenehanje financiranja postopka zaradi spremembe poslovnih interesov ali motivov financerja pravdnih postopkov, ki bi škodilo tožnikom ali predvidenim upravičencem, ni mogoče v nobeni fazi postopka. |
| --- | --- |

(29)

Financerjem pravdnih postopkov se ne bi smelo dovoliti, da z dogovorjenim financiranjem prenehajo, razen v omejenih okoliščinah, navedenih v tej direktivi ali v nacionalnem pravu, sprejetim v skladu s to direktivo, tako da prenehanje financiranja postopka zaradi spremembe poslovnih interesov ali motivov financerja pravdnih postopkov, ki bi škodilo tožnikom ali predvidenim upravičencem, ni mogoče v nobeni fazi postopka.

| (30) | Kadar financerji pravdnih postopkov začnejo, podpirajo ali financirajo postopke, ki niso uspešni, bi morali biti skupaj s tožniki odgovorni za vse stroške nasprotne stranke, ki so jih povzročili tožencem in katerih plačilo lahko naložijo sodišča ali upravni organi. Sodišča ali upravni organi bi morali imeti ustrezna pooblastila, da zagotovijo učinkovitost te obveznosti, sporazumi o financiranju s strani tretje osebe pa ne bi smeli izključevati odgovornosti za te stroške nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(30)

Kadar financerji pravdnih postopkov začnejo, podpirajo ali financirajo postopke, ki niso uspešni, bi morali biti skupaj s tožniki odgovorni za vse stroške nasprotne stranke, ki so jih povzročili tožencem in katerih plačilo lahko naložijo sodišča ali upravni organi. Sodišča ali upravni organi bi morali imeti ustrezna pooblastila, da zagotovijo učinkovitost te obveznosti, sporazumi o financiranju s strani tretje osebe pa ne bi smeli izključevati odgovornosti za te stroške nasprotne stranke.

| (31) | Sodišča ali upravni organi držav članic bi morali imeti pravico določiti plačilo stroškov nasprotne stranke v skladu z nacionalnim pravom, vključno z opiranjem na znanstvene, statistične ali tehnične dokaze, ki so lahko pomembni, ali na strokovnjake, ocenjevalce ali davčne računovodje, kakor je ustrezno glede na okoliščine postopka. |
| --- | --- |

(31)

Sodišča ali upravni organi držav članic bi morali imeti pravico določiti plačilo stroškov nasprotne stranke v skladu z nacionalnim pravom, vključno z opiranjem na znanstvene, statistične ali tehnične dokaze, ki so lahko pomembni, ali na strokovnjake, ocenjevalce ali davčne računovodje, kakor je ustrezno glede na okoliščine postopka.

| (32) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Zato bi bilo treba to direktivo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli, vključno s tistimi, povezanimi s pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico do obrambe. |
| --- | --- |

(32)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Zato bi bilo treba to direktivo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli, vključno s tistimi, povezanimi s pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico do obrambe.

| (33) | Ker ciljev te direktive, in sicer harmonizacije pravil držav članic, ki se uporabljajo za financerje pravdnih postopkov in njihove dejavnosti, in s tem zagotavljanja dostopa do pravnega varstva ob hkratnem zagotavljanju skupnih minimalnih standardov za varstvo pravic financiranih tožnikov in predvidenih upravičencev v postopkih, ki se v celoti ali delno financirajo na podlagi sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, ki se uporabljajo v vseh državah članicah, v katerih je financiranje pravdnih postopkov dovoljeno, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj financerji pravdnih postopkov lahko delujejo v več državah članicah in zanje veljajo različna nacionalna pravila in prakse, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije zaradi obsega nastajajočega trga financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, nujnosti preprečevanja različnih pravil in praks, ki bi verjetno ovirale pravilno delovanje notranjega trga, in nujnosti preprečevanja, da financerji pravdnih postopkov, ki si prizadevajo optimizirati nacionalna pravila, izberejo najugodnejše sodišče. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(33)

Ker ciljev te direktive, in sicer harmonizacije pravil držav članic, ki se uporabljajo za financerje pravdnih postopkov in njihove dejavnosti, in s tem zagotavljanja dostopa do pravnega varstva ob hkratnem zagotavljanju skupnih minimalnih standardov za varstvo pravic financiranih tožnikov in predvidenih upravičencev v postopkih, ki se v celoti ali delno financirajo na podlagi sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, ki se uporabljajo v vseh državah članicah, v katerih je financiranje pravdnih postopkov dovoljeno, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj financerji pravdnih postopkov lahko delujejo v več državah članicah in zanje veljajo različna nacionalna pravila in prakse, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije zaradi obsega nastajajočega trga financiranja pravdnih postopkov s strani tretjih oseb, nujnosti preprečevanja različnih pravil in praks, ki bi verjetno ovirale pravilno delovanje notranjega trga, in nujnosti preprečevanja, da financerji pravdnih postopkov, ki si prizadevajo optimizirati nacionalna pravila, izberejo najugodnejše sodišče. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (34) | V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo, kadar bo to potrebno, obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – |
| --- | --- |

(34)

V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo, kadar bo to potrebno, obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja in namen

Ta direktiva določa minimalna pravila, ki se uporabljajo za tretje poslovne financerje pravdnih postopkov in njihove odobrene dejavnosti, in pravni okvir za podporo in zaščito financiranih tožnikov in predvidenih upravičencev, vključno s tistimi, kadar je to ustrezno, katerih interese zastopajo kvalificirani subjekti, v postopkih, ki se v celoti ali delno financirajo iz sredstev tretjih oseb za pravdne postopke. Določa zaščitne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov, zlorabe pravdnih postopkov in nesorazmernega dodeljevanja denarnih nagrad financerjem pravdnih postopkov, hkrati pa zagotavlja, da financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb tožnikom in predvidenim upravičencem omogoča dostop do pravnega varstva, ter zagotavlja odgovornost podjetij.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za tretje osebe, ki so poslovni financerji pravdnih postopkov (v nadaljnjem besedilu: financerji pravdnih postopkov) in za sporazume o poslovnem financiranju s strani tretjih oseb (v nadaljnjem besedilu: sporazumi o financiranju s strani tretjih oseb), ne glede na naravo zahtevkov, na katere se nanašajo. Ne posega v veljavno mednarodno pravo, pravo Unije in nacionalno pravo, ki omogoča vlaganje zahtevkov, zlasti v pravo o varstvu kolektivnih interesov potrošnikov, pravo varstva okolja in pravo, ki ureja postopke v primeru insolventnosti ali odgovornost.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „financer pravdnih postopkov“ pomeni podjetje, ki sklene sporazum o financiranju s strani tretje osebe v zvezi s postopki, čeprav ni niti stranka v teh postopkih, niti odvetnik niti drug pravni strokovnjak, ki zastopa stranko v takih postopkih, niti ponudnik reguliranih zavarovalnih storitev stranki v teh postopkih, in katerega glavni cilj je prejeti povračilo naložbe, ki jo izvede z zagotavljanjem financiranja v zvezi s temi postopki, ali pridobiti konkurenčno prednost na določenem trgu; |
| --- | --- |

(a)

„financer pravdnih postopkov“ pomeni podjetje, ki sklene sporazum o financiranju s strani tretje osebe v zvezi s postopki, čeprav ni niti stranka v teh postopkih, niti odvetnik niti drug pravni strokovnjak, ki zastopa stranko v takih postopkih, niti ponudnik reguliranih zavarovalnih storitev stranki v teh postopkih, in katerega glavni cilj je prejeti povračilo naložbe, ki jo izvede z zagotavljanjem financiranja v zvezi s temi postopki, ali pridobiti konkurenčno prednost na določenem trgu;

| (b) | „tožnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki sproži ali namerava sprožiti postopke zoper drugo stranko pred sodiščem ali upravnim organom; |
| --- | --- |

(b)

„tožnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki sproži ali namerava sprožiti postopke zoper drugo stranko pred sodiščem ali upravnim organom;

| (c) | „sodišče ali upravni organ“ pomeni pristojno sodišče ali upravni, arbitražni ali drug organ, ki odloča v postopkih v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

„sodišče ali upravni organ“ pomeni pristojno sodišče ali upravni, arbitražni ali drug organ, ki odloča v postopkih v skladu z nacionalnim pravom;

| (d) | „predvideni upravičenec“ pomeni osebo, ki je upravičena do deleža odškodnine v postopkih in katere interese v postopkih zastopa financirani tožnik ali kvalificirani subjekt, ki v njenem imenu vloži tožbeni zahtevek v okviru zastopniške tožbe; |
| --- | --- |

(d)

„predvideni upravičenec“ pomeni osebo, ki je upravičena do deleža odškodnine v postopkih in katere interese v postopkih zastopa financirani tožnik ali kvalificirani subjekt, ki v njenem imenu vloži tožbeni zahtevek v okviru zastopniške tožbe;

| (e) | „postopek“ pomeni vsak civilnopravdni ali gospodarski pravdni postopek ali vsak prostovoljni arbitražni postopek ali mehanizem za alternativno reševanje sporov v domovini ali čezmejni postopek, s katerim se pred sodiščem ali upravnim organom v Uniji zahteva povračilo škode v zvezi s sporom; |
| --- | --- |

(e)

„postopek“ pomeni vsak civilnopravdni ali gospodarski pravdni postopek ali vsak prostovoljni arbitražni postopek ali mehanizem za alternativno reševanje sporov v domovini ali čezmejni postopek, s katerim se pred sodiščem ali upravnim organom v Uniji zahteva povračilo škode v zvezi s sporom;

| (f) | „kvalificirani subjekt“ pomeni organizacijo, ki zastopa interese potrošnikov in je kvalificirana v skladu z Direktivo (EU) 2020/1828; |
| --- | --- |

(f)

„kvalificirani subjekt“ pomeni organizacijo, ki zastopa interese potrošnikov in je kvalificirana v skladu z Direktivo (EU) 2020/1828;

| (g) | „nadzorni organ“ pomeni javni organ, ki ga imenuje država članica in je odgovoren za izdajo, začasen preklic ali odvzem dovoljenja financerjem pravdnih postopkov ter nadzor nad dejavnostmi financerjev pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

(g)

„nadzorni organ“ pomeni javni organ, ki ga imenuje država članica in je odgovoren za izdajo, začasen preklic ali odvzem dovoljenja financerjem pravdnih postopkov ter nadzor nad dejavnostmi financerjev pravdnih postopkov;

| (h) | „sporazum o financiranju s strani tretje osebe“ pomeni sporazum, v katerem se financer pravdnih postopkov strinja, da bo financiral vse stroške postopka ali njihov del v zameno za delež denarnega zneska, ki bo dodeljen tožniku, ali provizijo za uspešnost, s čimer financer pravdnih postopkov pokrije financiranje, ki ga je zagotovil, in kadar je ustrezno, plačilo za opravljeno storitev, ki je v celoti ali delno odvisno od izida postopka. Ta opredelitev pojma zajema vse sporazume, v katerih je dogovorjeno tako plačilo, ki je bodisi ponujeno kot neodvisna storitev ali doseženo z nakupom ali dodelitvijo zahtevka. |
| --- | --- |

(h)

„sporazum o financiranju s strani tretje osebe“ pomeni sporazum, v katerem se financer pravdnih postopkov strinja, da bo financiral vse stroške postopka ali njihov del v zameno za delež denarnega zneska, ki bo dodeljen tožniku, ali provizijo za uspešnost, s čimer financer pravdnih postopkov pokrije financiranje, ki ga je zagotovil, in kadar je ustrezno, plačilo za opravljeno storitev, ki je v celoti ali delno odvisno od izida postopka. Ta opredelitev pojma zajema vse sporazume, v katerih je dogovorjeno tako plačilo, ki je bodisi ponujeno kot neodvisna storitev ali doseženo z nakupom ali dodelitvijo zahtevka.

Poglavje II

Poglavje II

Odobritev dejavnosti financerjev pravdnih postopkov v Uniji

Odobritev dejavnosti financerjev pravdnih postopkov v Uniji

Člen 4

Sistem izdaje dovoljenj

1.   Države članice lahko v skladu z nacionalnim pravom določijo, ali se lahko v zvezi s postopki, ki so v njihovih jurisdikcijah, ali v korist tožnikov ali predvidenih upravičencev s prebivališčem na njihovem ozemlju ponujajo sporazumi o financiranju s strani tretje osebe.

2.   Če so dejavnosti financiranja s strani tretjih oseb dovoljene, države članice oblikujejo sistem za izdajo dovoljenj za dejavnosti financerjev pravdnih postopkov na njenem ozemlju in za nadzor teh dejavnosti. Ta sistem vključuje imenovanje neodvisnega nadzornega oddelka ali organa, katerega naloge so izdajanje, začasen preklic ali odvzem dovoljenj financerjem pravdnih postopkov ter nadzor nad dejavnostmi financerjev pravdnih postopkov.

3.   Sistem izdaje dovoljenj iz tega člena se uporablja samo za dejavnosti v zvezi s sporazumi o financiranju s strani tretje osebe, ki ga ponujajo financerji pravdnih postopkov. Če so financerji pravdnih postopkov tudi ponudniki drugih pravnih ali finančnih storitev ali storitev obravnave odškodninskih zahtevkov in jih nadzoruje drug organ v Uniji, ta direktiva ne posega v sistem nadzora in izdaje dovoljenj, ki obstaja v zvezi s temi drugimi storitvami.

Člen 5

Pogoji za pridobitev dovoljenja

1.   Države članice zagotovijo, da nadzorni organi izdajo ali ohranijo samo dovoljenja – bodisi v zvezi s pravdnimi postopki v domovini ali čezmejnimi pravdnimi ali drugimi postopki – tistih financerjev pravdnih postopkov, ki spoštujejo to direktivo ter poleg morebitnih meril primernosti ali drugih meril, ki jih lahko določa nacionalno pravo, izpolnjujejo vsaj naslednja merila:

| (a) | svoje poslovanje opravljajo prek sedeža v državi članici ter v tej isti državi članici zaprosijo za dovoljenje in ga ohranjajo; |
| --- | --- |

(a)

svoje poslovanje opravljajo prek sedeža v državi članici ter v tej isti državi članici zaprosijo za dovoljenje in ga ohranjajo;

| (b) | zavežejo se, da bodo sporazume o financiranju s strani tretje osebe sklepali v skladu s pravom države članice, v kateri je predviden postopek, ali, če gre za drugo državo članico, pravom države članice tožnika ali predvidenih upravičencev; |
| --- | --- |

(b)

zavežejo se, da bodo sporazume o financiranju s strani tretje osebe sklepali v skladu s pravom države članice, v kateri je predviden postopek, ali, če gre za drugo državo članico, pravom države članice tožnika ali predvidenih upravičencev;

| (c) | nadzornemu organu zadovoljivo dokažejo, da imajo vzpostavljene postopke in strukture upravljanja, ki zagotavljajo njihovo neprekinjeno skladnost s to direktivo ter zahtevami glede preglednosti in fiduciarnih razmerij, ki jih določa ta direktiva, ter da so vzpostavili notranje postopke za preprečevanje nasprotja interesov med njimi in toženci v postopkih, ki vključujejo financerja pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

nadzornemu organu zadovoljivo dokažejo, da imajo vzpostavljene postopke in strukture upravljanja, ki zagotavljajo njihovo neprekinjeno skladnost s to direktivo ter zahtevami glede preglednosti in fiduciarnih razmerij, ki jih določa ta direktiva, ter da so vzpostavili notranje postopke za preprečevanje nasprotja interesov med njimi in toženci v postopkih, ki vključujejo financerja pravdnih postopkov;

| (d) | izpolnjujejo zahteve glede kapitalske ustreznosti iz člena 6 ter |
| --- | --- |

(d)

izpolnjujejo zahteve glede kapitalske ustreznosti iz člena 6 ter

| (e) | nadzornemu organu zadovoljivo dokažejo, da imajo vzpostavljeno upravljanje in postopke, ki zagotavljajo izvajanje in spoštovanje fiduciarne obveznosti iz člena 7. |
| --- | --- |

(e)

nadzornemu organu zadovoljivo dokažejo, da imajo vzpostavljeno upravljanje in postopke, ki zagotavljajo izvajanje in spoštovanje fiduciarne obveznosti iz člena 7.

2.   Države članice vzajemno priznajo dovoljenje, dano financerju pravdnih postopkov v drugi državi članici, in mu torej samodejno dovolijo delovanje na svojem ozemlju, pod pogojem, da je prvotno dovoljenje še naprej veljavno.

3.   Sistem izdaje dovoljenj iz člena 4 ne posega v uporabo prava Unije, ki ureja zagotavljanje finančnih storitev, naložbenih dejavnosti ali varstva potrošnikov.

Člen 6

Kapitalska ustreznost

1.   Države članice zagotovijo, da so nadzorni organi pooblaščeni za preverjanje, ali bodo financerji pravdnih postopkov lahko imeli ves čas na razpolago ustrezna finančna sredstva za izpolnjevanje svoje odgovornosti na podlagi sporazumov o financiranju s strani tretje osebe. Nadzorni organi zagotovijo zlasti, da so financerji pravdnih postopkov zmožni:

| (a) | plačati vse dolgove, ki nastanejo na podlagi sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, ko zapadejo v plačilo, ter |
| --- | --- |

(a)

plačati vse dolgove, ki nastanejo na podlagi sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, ko zapadejo v plačilo, ter

| (b) | financirati vse stopnje postopka, ki so se mu zavezali, vključno s sojenjem in morebitnimi poznejšimi pritožbami. |
| --- | --- |

(b)

financirati vse stopnje postopka, ki so se mu zavezali, vključno s sojenjem in morebitnimi poznejšimi pritožbami.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko financerji pravdnih postopkov po potrebi dokažejo, da izpolnjujejo merila iz odstavka 1, tako da predložijo certifikat ali potrdilo, da bo sistem zavarovanja v celoti kril vse stroške iz odstavka 1.

3.   Države članice zagotovijo, da so nadzorni organi pooblaščeni za preverjanje, ali bodo financerji pravdnih postopkov zmožni ves čas ohranjati dostop do minimalne likvidnosti, ki je potrebna za celotno poplačilo vseh predvidenih stroškov nasprotnih strank v vseh postopkih, ki so jih financirali. Države članice zagotovijo, da lahko njihova sodišča ali upravni organi od financerjev pravdnih postopkov zahtevajo varščino za stroške v oblikah, ki jih dovoljuje nacionalno pravo, če tako zahteva tožnik na podlagi utemeljenih posebnih pomislekov.

4.   Države članice lahko ustanovijo poseben zavarovalni sklad za kritje vseh neplačanih stroškov tožnikov, ki so v pravdnem postopku sodelovali v dobri veri, če financer pravdnih postopkov med sodnim postopkom postane insolventen. Kadar tak sklad ustanovi država članica, ta država članica zagotovi, da se sklad javno upravlja in financira z letnimi pristojbinami, ki jih plačujejo pooblaščeni financerji pravdnih postopkov.

Člen 7

Fiduciarna obveznost

1.   Države članice zagotovijo, da so nadzorni organi pooblaščeni za preverjanje, ali imajo financerji pravdnih postopkov vzpostavljene postopke upravljanja in notranje postopke, ki zagotavljajo, da sporazumi o financiranju s strani tretje osebe, ki jih sklenejo, temeljijo na fiduciarnem razmerju, in da se na podlagi teh sporazumov zavežejo pravičnemu in preglednemu delovanju ter spoštovanju fiduciarnih obveznosti skrbnosti, v skladu s katero morajo delovati v najboljšem interesu tožnika.

2.   Kadar namerava tožnik vložiti zahtevek v imenu drugih oseb v postopku, na primer, kadar je tožnik kvalificirani subjekt, ki zastopa potrošnike, se od financerja pravdnega postopka zahteva fiduciarna obveznost do predvidenih upravičencev. Financerji pravdnih postopkov morajo v celotnem postopku ukrepati v skladu s svojo fiduciarno obveznostjo. V primeru nasprotja interesov financerja pravdnega postopka in tožnikov ali predvidenih upravičencev se financer pravdnega postopka zaveže, da bo dal interesom tožnikov ali predvidenih upravičencev prednost pred lastnimi interesi.

Poglavje III

Poglavje III

Pooblastila nadzornih organov in usklajevanje med njimi

Pooblastila nadzornih organov in usklajevanje med njimi

Člen 8

Pooblastila nadzornih organov

1.   Če so sporazumi o financiranju s strani tretje osebe dovoljeni v skladu s členom 4, države članice določijo, da je za nadzor nad izdajo dovoljenj financerjem pravdnih postopkov s sedežem v njihovi jurisdikciji, ponujanjem sporazumov o financiranju s strani tretje osebe tožnikom in predvidenim upravičencem v njihovi jurisdikciji ali v zvezi s postopki v njihovi jurisdikciji odgovoren neodvisen javni nadzorni organ.

2.   Države članice zagotovijo, da je vsaki fizični ali pravni osebi, ki želi izraziti pomisleke pri nadzornem organu glede tega, ali financer pravdnih postopkov izpolnjuje obveznosti iz te direktive in veljavnega nacionalnega prava, na voljo pritožbeni postopek.

3.   Ne glede na pritožbeni postopek iz odstavka 2 v primeru sodnega postopka, ki je v teku in v katerega je vključen financer pravdnih postopkov, pomisleke toženca v zvezi s tem, ali financer pravdnih postopkov izpolnjuje svoje obveznosti iz te direktive in veljavnega nacionalnega prava, obravnava pristojno sodišče ali upravni organ v skladu s členom 16(2).

4.   Vsak nadzorni organ je zlasti pooblaščen in se od njega zahteva, da:

| (a) | sprejema vloge financerjev pravdnih postopkov za izdajo dovoljenj in vse informacije, ki so potrebne za obravnavo teh vlog, in da o vsaki vlogi odloči pravočasno; |
| --- | --- |

(a)

sprejema vloge financerjev pravdnih postopkov za izdajo dovoljenj in vse informacije, ki so potrebne za obravnavo teh vlog, in da o vsaki vlogi odloči pravočasno;

| (b) | sprejema odločitve, ki so potrebne za odobritev ali zavrnitev izdaje dovoljenja vlagatelju za financerja pravdnih postopkov, odvzem dovoljenja ali naložitev pogojev, omejitev ali sankcij pooblaščenemu financerju pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

(b)

sprejema odločitve, ki so potrebne za odobritev ali zavrnitev izdaje dovoljenja vlagatelju za financerja pravdnih postopkov, odvzem dovoljenja ali naložitev pogojev, omejitev ali sankcij pooblaščenemu financerju pravdnih postopkov;

| (c) | odloča o ustreznosti in primernosti financerja pravdnih postopkov, tudi glede na njegove izkušnje, ugled, znanje ter notranje postopke za izogibanje nasprotjem interesov in njihovo reševanje; |
| --- | --- |

(c)

odloča o ustreznosti in primernosti financerja pravdnih postopkov, tudi glede na njegove izkušnje, ugled, znanje ter notranje postopke za izogibanje nasprotjem interesov in njihovo reševanje;

| (d) | na svojem spletnem mestu objavi vsako odločitev, ki jo sprejme v skladu s točko (b), in pri tem ustrezno upošteva poslovno zaupnost; |
| --- | --- |

(d)

na svojem spletnem mestu objavi vsako odločitev, ki jo sprejme v skladu s točko (b), in pri tem ustrezno upošteva poslovno zaupnost;

| (e) | vsaj vsako leto oceni, ali pooblaščeni financer pravdnih postopkov še vedno izpolnjuje merila za dovoljenje iz člena 5(1), in zagotovi, da se dovoljenje začasno prekliče ali odvzame, če financer pravdnih postopkov ne izpolnjuje enega ali več od teh meril; takšen začasen preklic ali odvzem ne vpliva na pravice tožnikov in upravičencev v postopku, v katerega je morebiti vključen financer, ter |
| --- | --- |

(e)

vsaj vsako leto oceni, ali pooblaščeni financer pravdnih postopkov še vedno izpolnjuje merila za dovoljenje iz člena 5(1), in zagotovi, da se dovoljenje začasno prekliče ali odvzame, če financer pravdnih postopkov ne izpolnjuje enega ali več od teh meril; takšen začasen preklic ali odvzem ne vpliva na pravice tožnikov in upravičencev v postopku, v katerega je morebiti vključen financer, ter

| (f) | na podlagi sistema iz člena 9 sprejema in preučuje pritožbe v zvezi z ravnanjem financerja pravdnih postopkov in njegovim spoštovanjem določb iz poglavja IV te direktive in morebitnih drugih veljavnih določb nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(f)

na podlagi sistema iz člena 9 sprejema in preučuje pritožbe v zvezi z ravnanjem financerja pravdnih postopkov in njegovim spoštovanjem določb iz poglavja IV te direktive in morebitnih drugih veljavnih določb nacionalnega prava.

5.   Države članice zagotovijo, da morajo financerji pravdnih postopkov brez nepotrebnega odlašanja obvestiti nadzorni organ o vseh spremembah, ki vplivajo na njihovo izpolnjevanje zahtev glede kapitalske ustreznosti iz člena 6, odstavka 1 in 2. Države članice poleg tega zagotovijo, da financerji pravdnih postopkov vsako leto potrdijo, da še vedno delujejo v skladu s tema odstavkoma.

6.   Države članice zagotovijo, da nadzorni organi na splošno spremljajo fiduciarna razmerja med financerji pravdnih postopkov ter tožniki in predvidenimi upravičenci in da lahko dajejo navodila in sprejemajo odločbe za zagotavljanje varstva interesov tožnikov in predvidenih upravičencev.

Člen 9

Preiskave in pritožbe

1.   Države članice zagotovijo, da je vzpostavljen sistem pritožb, ki omogoča sprejemanje in preučitev pritožb iz člena 8(2).

2.   Države članice v okviru sistema pritožb iz odstavka 1 zagotovijo, da so nadzorni organi pooblaščeni, da brez nepotrebnega odlašanja presodijo, ali financer pravdnih postopkov izpolnjuje vse obveznosti ali pogoje, določene za pridobitev dovoljenja, ter spoštuje določbe iz te direktive in morebitne druge veljavne zahteve nacionalnega prava.

3.   Države članice zagotovijo, da so nadzorni organi pri izvajanju nadzora nad tem, ali financerji pravdnih postopkov spoštujejo obveznosti ali pogoje, določene za pridobitev dovoljenja, pooblaščeni za:

| (i) | obravnavo pritožb, ki jih vloži katera koli fizična ali pravna oseba v skladu s členom 8(2) in ob upoštevanju člena 8(3); |
| --- | --- |

(i)

obravnavo pritožb, ki jih vloži katera koli fizična ali pravna oseba v skladu s členom 8(2) in ob upoštevanju člena 8(3);

| (ii) | preučitev pritožb katerega koli drugega nadzornega organa ali Komisije; |
| --- | --- |

(ii)

preučitev pritožb katerega koli drugega nadzornega organa ali Komisije;

| (iii) | začetek preiskave po uradni dolžnosti; |
| --- | --- |

(iii)

začetek preiskave po uradni dolžnosti;

| (iv) | začetek preiskave na podlagi priporočila sodišča ali upravnega organa, ki ima pomisleke, ki izhajajo iz kakršnega koli postopka pred takim sodiščem ali upravnim organom, v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti ali pogojev, določenih za pridobitev dovoljenja. |
| --- | --- |

(iv)

začetek preiskave na podlagi priporočila sodišča ali upravnega organa, ki ima pomisleke, ki izhajajo iz kakršnega koli postopka pred takim sodiščem ali upravnim organom, v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti ali pogojev, določenih za pridobitev dovoljenja.

Člen 10

Usklajevanje med nadzornimi organi

1.   Države članice zagotovijo, da njihovi nadzorni organi to direktivo uporabljajo v tesnem sodelovanju z nadzornimi organi drugih držav članic.

2.   Komisija nadzoruje in usklajuje dejavnosti nadzornih organov pri opravljanju nalog iz te direktive ter skliče mrežo nadzornih organov in ji predseduje. Komisija za dopolnitev te direktive sprejme delegirane akte v skladu s členom 11, s katerimi določi načine sodelovanja v okviru mreže nadzornih organov, ki jih redno pregleduje v tesnem sodelovanju z nadzornimi organi.

3.   Nadzorni organi se lahko posvetujejo s Komisijo o vsaki zadevi, ki se nanaša na izvajanje te direktive. Komisija lahko za nadzorne organe izda smernice, priporočila, obvestila o dobrih praksah in svetovalna mnenja o izvajanju te direktive in v zvezi z morebitnimi očitnimi nedoslednostmi v tem smislu ali v zvezi z nadzorom financerjev pravdnih postopkov. Komisija lahko ustanovi tudi strokovni center, da bi sodišču ali upravnim organom, ki potrebujejo nasvet glede tega, kako oceniti dejavnosti financerjev pravdnih postopkov v Uniji, zagotovila kvalificirano strokovno znanje.

4.   Vsak nadzorni organ sestavi seznam pooblaščenih financerjev pravdnih postopkov ter ga posreduje Komisiji in javno objavi. Nadzorni organi ta seznam posodobijo ob vsaki spremembi in o tem obvestijo Komisijo.

5.   Vsak nadzorni organ Komisijo in druge nadzorne organe na podlagi poziva obvesti o podrobnostih odločitev, ki jih je sprejel v zvezi z nadzorom financerjev pravdnih postopkov, vključno s podrobnostmi odločitev, sprejetih v skladu s členom 8(4), točka (b).

6.   Kadar financer pravdnih postopkov nadzorni organ zaprosi za dovoljenje, nato pa za dovoljenje zaprosi še drug nadzorni organ, ta organa uskladita in si izmenjata informacije v ustreznem obsegu, da lahko sprejmeta dosledne odločitve, pri čemer ustrezno upoštevata različna nacionalna pravila.

7.   Kadar ima financer pravdnih postopkov dovoljenje nadzornega organa neke države članice in želi sporazum o financiranju s strani tretje osebe ponuditi tožniku ali predvidenemu upravičencu iz druge države članice ali za postopke v drugi državi članici, mora predložiti dokazilo, da mu je dovoljenje izdal nadzorni organ matične države članice. Če je nadzorni organ te druge države članice seznanjen z nepravilnostmi pri ravnanju financerja pravdnih postopkov, o tem neposredno obvesti pristojni nadzorni organ.

Člen 11

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... [datum začetka veljavnosti temeljnega zakonodajnega akta ali kateri koli drug datum, ki ga določita sozakonodajalca].

Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotujeta najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 10(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku [dveh mesecev] od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za [dva meseca].

Poglavje IV

Poglavje IV

Sporazumi o financiranju s strani tretje osebe in dejavnosti financerjev pravdnih postopkov

Sporazumi o financiranju s strani tretje osebe in dejavnosti financerjev pravdnih postopkov

Člen 12

Vsebina sporazumov o financiranju s strani tretje osebe

Države članice zagotovijo, da morajo sporazumi o financiranju s strani tretje osebe biti napisani jasno in zlahka razumljivo v enem ali več uradnih jezikih države članice, v kateri prebiva tožnik in predvideni upravičenci, ter morajo vključevati vsaj:

| (a) | različne stroške in izdatke, ki jih bo kril financer pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

različne stroške in izdatke, ki jih bo kril financer pravdnih postopkov;

| (b) | delež vsakršne odškodnine ali provizijo, ki se plača financerju pravdnih postopkov ali kateri koli drugi tretji osebi, ali kakršne koli druge finančne stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo tožniki in/ali predvideni upravičenci; |
| --- | --- |

(b)

delež vsakršne odškodnine ali provizijo, ki se plača financerju pravdnih postopkov ali kateri koli drugi tretji osebi, ali kakršne koli druge finančne stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo tožniki in/ali predvideni upravičenci;

| (c) | sklicevanje na odgovornost financerja pravdnih postopkov v zvezi s stroški nasprotne stranke v skladu s členom 18 te direktive; |
| --- | --- |

(c)

sklicevanje na odgovornost financerja pravdnih postopkov v zvezi s stroški nasprotne stranke v skladu s členom 18 te direktive;

| (d) | klavzulo, ki določa, da se vsakršna odškodnina, od katere se odtegne provizija financerja, najprej v celoti izplača tožniku, ki nato plača dogovorjen znesek financerju pravdnih postopkov kot provizijo ali opravnino, pri čemer zadrži vsaj najnižji znesek, določen v tej direktivi; |
| --- | --- |

(d)

klavzulo, ki določa, da se vsakršna odškodnina, od katere se odtegne provizija financerja, najprej v celoti izplača tožniku, ki nato plača dogovorjen znesek financerju pravdnih postopkov kot provizijo ali opravnino, pri čemer zadrži vsaj najnižji znesek, določen v tej direktivi;

| (e) | tveganja, ki jih prevzamejo tožniki in/ali predvideni upravičenci, vključno z:






  (i) | obsegom naraščanja stroškov v pravdnem postopku in njegovim vplivom na finančne interese tožnikov in/ali upravičencev; |
| --- | --- | --- |

(e)

tveganja, ki jih prevzamejo tožniki in/ali predvideni upravičenci, vključno z:

(i)

obsegom naraščanja stroškov v pravdnem postopku in njegovim vplivom na finančne interese tožnikov in/ali upravičencev;

| (ii) | natančno določenimi okoliščinami, v katerih se lahko sporazum o financiranju s strani tretje osebe odpove, in tveganji za tožnike in/ali upravičence v tem primeru ter |
| --- | --- |

(ii)

natančno določenimi okoliščinami, v katerih se lahko sporazum o financiranju s strani tretje osebe odpove, in tveganji za tožnike in/ali upravičence v tem primeru ter

| (iii) | vsemi morebitnimi tveganji glede plačila stroškov nasprotne stranke, vključno z okoliščinami, v katerih zavarovanje za stroške nasprotne stranke ali odškodnina morda ne pokrije te izpostavljenosti tveganjem; |
| --- | --- |

(iii)

vsemi morebitnimi tveganji glede plačila stroškov nasprotne stranke, vključno z okoliščinami, v katerih zavarovanje za stroške nasprotne stranke ali odškodnina morda ne pokrije te izpostavljenosti tveganjem;

| (f) | izjavo o nepogojevanju financiranja v zvezi s postopkovnimi koraki; |
| --- | --- |

(f)

izjavo o nepogojevanju financiranja v zvezi s postopkovnimi koraki;

| (g) | izjavo financerja pravdnih postopkov o neobstoju nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(g)

izjavo financerja pravdnih postopkov o neobstoju nasprotja interesov.

Člen 13

Zahteve glede preglednosti in izogibanje nasprotjem interesov

1.   Države članice zahtevajo, da financerji pravdnih postopkov vzpostavijo politiko in izvajajo notranje postopke za izogibanje nasprotjem interesov in njihovo reševanje. Ta politika in ti notranji postopki ustrezajo naravi, obsegu in zapletenosti poslovanja financerja pravdnih postopkov ter so določeni v pisni obliki in javno dostopni na njegovem spletnem mestu. Prav tako so jasno navedeni v prilogi k vsakemu sporazumu o financiranju s strani tretje osebe.

2.   Države članice zahtevajo, da financerji pravdnih postopkov tožniku in predvidenim upravičencem v sporazumu o financiranju s strani tretje osebe razkrijejo vse informacije, za katere se upravičeno domneva, da bi lahko povzročile nasprotje interesov. Financerji pravdnih postopkov morajo razkriti vsaj naslednje:

| (a) | podrobnosti o vseh finančnih ali drugih dogovorih med financerjem pravdnih postopkov in katerim koli drugim podjetjem, ki se nanašajo na postopek, vključno z morebitnimi dogovori z ustreznimi kvalificiranimi subjekti, agregatorji zahtevkov, odvetniki ali drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o vseh finančnih ali drugih dogovorih med financerjem pravdnih postopkov in katerim koli drugim podjetjem, ki se nanašajo na postopek, vključno z morebitnimi dogovori z ustreznimi kvalificiranimi subjekti, agregatorji zahtevkov, odvetniki ali drugimi zainteresiranimi stranmi;

| (b) | podrobnosti o morebitnih upoštevnih povezavah med financerjem pravdnih postopkov in tožencem v postopku, zlasti v zvezi s kakršnim koli konkurenčnim položajem. |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o morebitnih upoštevnih povezavah med financerjem pravdnih postopkov in tožencem v postopku, zlasti v zvezi s kakršnim koli konkurenčnim položajem.

Člen 14

Neveljavni sporazumi in klavzule

1.   Države članice zagotovijo, da sporazumi o financiranju s strani tretje osebe, sklenjeni s fizičnimi ali pravnimi osebami, ki niso pooblaščene kot financer pravdnih postopkov, nimajo pravnega učinka.

2.   Države članice zagotovijo, da financerji pravdnih postopkov ne smejo vplivati na odločitve tožnikov med postopkom na način, ki bi koristil samemu financerju pravdnih postopkov in škodil tožniku. Zato morebitne klavzule iz sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, v katerih je financerju pravdnih postopkov dodeljeno pooblastilo za sprejemanje odločitev v zvezi s postopkom ali vplivanje nanje, nimajo pravnega učinka. Brez pravnega učinka je vsaka klavzula ali dogovor, ki med drugim vsebuje:

| (a) | dodelitev izrecnega pooblastila financerju pravdnih postopkov za sprejemanje odločitev ali vplivanje nanje med postopkom, kot na primer v zvezi s specifičnimi zahtevki, poravnavo v zadevi ali upravljanjem stroškov, povezanih s postopkom; |
| --- | --- |

(a)

dodelitev izrecnega pooblastila financerju pravdnih postopkov za sprejemanje odločitev ali vplivanje nanje med postopkom, kot na primer v zvezi s specifičnimi zahtevki, poravnavo v zadevi ali upravljanjem stroškov, povezanih s postopkom;

| (b) | zagotavljanje kapitala ali drugih sredstev z denarno vrednostjo za namene postopka, ki je pogojeno s tem, da posamično uporabo teh sredstev odobri financer pravdnih postopkov. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje kapitala ali drugih sredstev z denarno vrednostjo za namene postopka, ki je pogojeno s tem, da posamično uporabo teh sredstev odobri financer pravdnih postopkov.

3.   Države članice določijo, da sporazumi, ki financerju pravdnih postopkov zagotavljajo prejem minimalnega donosa na njegovo naložbo, preden tožnik ali predvideni upravičenec prejme svoj delež, nimajo pravnega učinka.

4.   Sporazum o financiranju pravdnih postopkov, ki določa, da ima financer pravdnih postopkov pravico do deleža vsakršne odškodnine, s katerim bi se delež, ki je na voljo tožniku in predvidenim upravičencem, zmanjšal na 60 % celotne dosežene odškodnine, vključno z vsemi odškodninskimi zneski, stroški, pristojbinami in drugimi izdatki, ali manj, nima pravnega učinka, razen če obstajajo izjemne okoliščine.

5.   Države članice zagotovijo, da sporazumi o financiranju s strani tretje osebe ne vsebujejo določb, ki bi po neuspešnem postopku omejile odgovornost financerja pravdnih postopkov v zvezi s sklepom o naložitvi plačila stroškov nasprotne stranke. Določbe, katerih namen je omejiti odgovornost financerja pravdnih postopkov v zvezi s stroški, nimajo pravnega učinka.

6.   Države članice zagotovijo, da pogoji, ki urejajo sporazume o financiranju s strani tretjih oseb, ne dovoljujejo umika tega financiranja, razen v predpisanih okoliščinah, ki jih določa nacionalna zakonodaja v skladu s členom 15(1).

7.   Tožnikom in predvidenim upravičencem se povrnejo vse morebitne izgube, ki jih povzroči financer pravdnih postopkov, ki je sklenil neveljaven sporazum o financiranju s strani tretje osebe. To ne vpliva na pravice tožnikov in predvidenih upravičencev v postopku.

Člen 15

Odpoved sporazumov o financiranju s strani tretje osebe

1.   Države članice prepovedo, da financer pravdnih postopkov brez informirane privolitve tožnika odpove sporazum o financiranju s strani tretje osebe, razen če je sodišče ali upravni organ financerju pravdnih postopkov izdal dovoljenje za odpoved sporazuma, potem ko je preučil, ali bodo interesi tožnika in predvidenih upravičencev kljub odpovedi ustrezno zaščiteni.

2.   Pri odpovedi sporazuma o financiranju s strani tretje osebe je treba upoštevati ustrezen odpovedni rok, kot je predviden v nacionalnem pravu.

Poglavje V

Poglavje V

Preverjanje, ki ga opravijo sodišča ali upravni organi

Preverjanje, ki ga opravijo sodišča ali upravni organi

Člen 16

Razkritje sporazuma o financiranju s strani tretje osebe

1.   Države članice zagotovijo, da se od tožnikov ali njihovih zastopnikov zahteva, da zadevno sodišče ali upravni organ obvestijo o obstoju sporazuma o financiranju s strani tretje osebe in o identiteti financerja pravdnih postopkov ter da na zahtevo sodišča ali upravnega organa ali toženca ustreznemu sodišču ali upravnemu organu v najzgodnejši fazi tega postopka predložijo celovito in nespremenjeno kopijo takih sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, ki se nanašajo na zadevni postopek. Države članice zagotovijo tudi, da sodišče ali upravni organ tožence seznani z obstojem sporazuma o financiranju pravdnih postopkov s strani tretjih oseb in z identiteto financerja.

2.   Države članice zagotovijo, da so sodišča ali upravni organi pooblaščeni, da preverijo, ali je sporazum o financiranju s strani tretje osebe v skladu s členom 17, na lastno pobudo ali na predlog stranke v postopku, ki ima utemeljene pomisleke o tem, ali je sporazum o financiranju s strani tretje osebe v skladu s to direktivo in morebitnim drugim veljavnim nacionalnim pravom.

Člen 17

Preverjanje sporazumov o financiranju s strani tretje osebe, ki ga opravijo sodišča ali upravni organi

Države članice določijo, katero sodišče ali upravni organ, je pristojen za izvajanje različnih pravosodnih in upravnih nalog iz te direktive. Ob taki določitvi se navede, da sodišče ali upravni organ, pred katerim poteka zasebno financirana zadeva, brez nepotrebnega odlašanja in na zahtevo stranke v postopku ali na lastno pobudo izvaja nadzor nad vplivom sporazumov o financiranju na zadeve, o katerih odloča, in sicer z izvajanjem pooblastil za:

| (a) | izdajanje odredb ali dajanje navodil, ki so zavezujoča za financerja pravdnih postopkov, kot je zahteva, da financer pravdnih postopkov zagotovi financiranje, kot je dogovorjeno v ustreznem sporazumu o financiranju s strani tretje osebe, ali zahteva, da financer pravdnih postopkov sprejme spremembe v zvezi z ustreznim financiranjem; |
| --- | --- |

(a)

izdajanje odredb ali dajanje navodil, ki so zavezujoča za financerja pravdnih postopkov, kot je zahteva, da financer pravdnih postopkov zagotovi financiranje, kot je dogovorjeno v ustreznem sporazumu o financiranju s strani tretje osebe, ali zahteva, da financer pravdnih postopkov sprejme spremembe v zvezi z ustreznim financiranjem;

| (b) | ocenjevanje skladnosti posameznih sporazumov o financiranju s strani tretje osebe z določbami iz te direktive, zlasti s fiduciarno obveznostjo do tožnikov in predvidenih upravičencev iz člena 7, kadar pa se ugotovi neskladnost tega sporazuma, odreditve, da financer pravdnih postopkov uvede potrebne spremembe, ali razglasitve klavzule za nično v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanje skladnosti posameznih sporazumov o financiranju s strani tretje osebe z določbami iz te direktive, zlasti s fiduciarno obveznostjo do tožnikov in predvidenih upravičencev iz člena 7, kadar pa se ugotovi neskladnost tega sporazuma, odreditve, da financer pravdnih postopkov uvede potrebne spremembe, ali razglasitve klavzule za nično v skladu s členom 14;

| (c) | ocenjevanje skladnosti vsakega sporazuma o financiranju s strani tretje osebe z zahtevami glede preglednosti iz člena 13; |
| --- | --- |

(c)

ocenjevanje skladnosti vsakega sporazuma o financiranju s strani tretje osebe z zahtevami glede preglednosti iz člena 13;

| (d) | ocenjevanje, ali je delež odškodnine, do katerega je na podlagi sporazuma o financiranju s strani tretje osebe upravičen financer pravdnih postopkov, nepošten, nesorazmeren ali nerazumen glede na člen 14(4), ter ustrezne razveljavitve ali prilagoditve takih sporazumov. Države članice določijo, da lahko pristojna sodišča ali upravni organi pri opravljanju take ocene upoštevajo značilnosti in okoliščine predvidenega ali tekočega postopka, vključno z, kakor je ustrezno:






  (i) | stranmi, ki so udeležene v zadevi, in predvidenimi upravičenci postopka ter s tem, kar je bilo po njihovem razumevanju dogovorjeno v zvezi z zneskom, ki ga bo financer pravdnih postopkov prejel na podlagi sporazuma o financiranju, če bodo v sporu uspeli; |
| --- | --- | --- |

(d)

ocenjevanje, ali je delež odškodnine, do katerega je na podlagi sporazuma o financiranju s strani tretje osebe upravičen financer pravdnih postopkov, nepošten, nesorazmeren ali nerazumen glede na člen 14(4), ter ustrezne razveljavitve ali prilagoditve takih sporazumov. Države članice določijo, da lahko pristojna sodišča ali upravni organi pri opravljanju take ocene upoštevajo značilnosti in okoliščine predvidenega ali tekočega postopka, vključno z, kakor je ustrezno:

(i)

stranmi, ki so udeležene v zadevi, in predvidenimi upravičenci postopka ter s tem, kar je bilo po njihovem razumevanju dogovorjeno v zvezi z zneskom, ki ga bo financer pravdnih postopkov prejel na podlagi sporazuma o financiranju, če bodo v sporu uspeli;

| (ii) | najverjetnejšo vrednostjo odškodnine; |
| --- | --- |

(ii)

najverjetnejšo vrednostjo odškodnine;

| (iii) | vrednostjo finančnega prispevka financerja pravdnih postopkov in deležem celotnih stroškov tožnika, ki ga financira financer pravdnih postopkov, ter |
| --- | --- |

(iii)

vrednostjo finančnega prispevka financerja pravdnih postopkov in deležem celotnih stroškov tožnika, ki ga financira financer pravdnih postopkov, ter

| (iv) | deležem vsakršne odškodnine, do katerega so upravičeni tožnik in predvideni upravičenci; |
| --- | --- |

(iv)

deležem vsakršne odškodnine, do katerega so upravičeni tožnik in predvideni upravičenci;

| (e) | naložitvijo sankcij, ki je po mnenju sodišča ali upravnega organa primerna za zagotovitev skladnosti s to direktivo; |
| --- | --- |

(e)

naložitvijo sankcij, ki je po mnenju sodišča ali upravnega organa primerna za zagotovitev skladnosti s to direktivo;

| (f) | posvetovanjem z neodvisnimi osebami z ustreznim znanjem, vključno s katerim koli ustrezno kvalificiranim strokovnjakom ali nadzornim organom, ali pridobitvijo njihovega strokovnega mnenja, ki je lahko sodišču ali upravnemu organu v pomoč pri izvajanju pristojnosti ocenjevanja. |
| --- | --- |

(f)

posvetovanjem z neodvisnimi osebami z ustreznim znanjem, vključno s katerim koli ustrezno kvalificiranim strokovnjakom ali nadzornim organom, ali pridobitvijo njihovega strokovnega mnenja, ki je lahko sodišču ali upravnemu organu v pomoč pri izvajanju pristojnosti ocenjevanja.

Člen 18

Odgovornost za stroške nasprotne stranke

1.   Kadar tožnik nima zadostnih sredstev za poplačilo stroškov nasprotne stranke, države članice zagotovijo, da so sodišča ali upravni organi pooblaščeni, da po neuspehu v postopku plačilo stroškov naložijo financerjem pravdnih postopkov, bodisi posamično ali solidarno s tožniki. V takem primeru lahko sodišča ali upravni organi od financerjev pravdnih postopkov zahtevajo, da plačajo ustrezne stroške nasprotne stranke, ob upoštevanju:

| (a) | vrednosti in deleža vsakršne odškodnine, ki bi jo prejel financer pravdnih postopkov, če bi bil zahtevek uspešen; |
| --- | --- |

(a)

vrednosti in deleža vsakršne odškodnine, ki bi jo prejel financer pravdnih postopkov, če bi bil zahtevek uspešen;

| (b) | tega, v kolikšnem obsegu bi morali stroške, ki jih ne plača financer pravdnih postopkov, namesto tega kriti toženec, tožnik ali drugi predvideni upravičenci. |
| --- | --- |

(b)

tega, v kolikšnem obsegu bi morali stroške, ki jih ne plača financer pravdnih postopkov, namesto tega kriti toženec, tožnik ali drugi predvideni upravičenci.

| (c) | ravnanja financerja pravdnih postopkov skozi ves postopek, zlasti pa njegovega spoštovanja te direktive in tega, ali je njegovo ravnanje prispevalo k skupnemu strošku postopka, ter |
| --- | --- |

(c)

ravnanja financerja pravdnih postopkov skozi ves postopek, zlasti pa njegovega spoštovanja te direktive in tega, ali je njegovo ravnanje prispevalo k skupnemu strošku postopka, ter

| (d) | vrednosti začetne naložbe financerja pravdnih postopkov. |
| --- | --- |

(d)

vrednosti začetne naložbe financerja pravdnih postopkov.

Poglavje VI

Poglavje VI

Končne določbe

Končne določbe

Člen 19

Sankcije

1.   Države članice določijo pravila o sankcijah, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Tako določene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne kršitvi in morajo učinkovati odvračajoče. Države članice o teh pravilih in ukrepih [do .../brez odlašanja] uradno obvestijo Komisijo in jo [brez odlašanja] uradno obveščajo o vsakršni naknadni spremembi v zvezi z njimi.

2.   Nadzorni organi lahko zlasti naložijo sorazmerne globe, izračunane na podlagi prometa podjetja, začasno ali za nedoločen čas odvzamejo dovoljenje za delovanje in naložijo druge ustrezne upravne sankcije.

Člen 20

Pregled

1.   Komisija najpozneje ... [(...) let po datumu začetka uporabe te direktive] opravi oceno te direktive ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah. Ocena se opravi v skladu s smernicami Komisije za boljše pravno urejanje. Komisija v poročilu zlasti oceni učinkovitost direktive, predvsem glede višine provizij ali obresti, ki se v korist financerjev pravdnih postopkov odtegnejo od odškodnin tožnikov, vključno s tistimi za predvidene upravičence, vpliva financerjev pravdnih postopkov na obseg dejavnosti reševanja sporov in tega, v kakšni meri je financiranje pravdnih postopkov s strani tretjih oseb omogočilo boljši dostop do pravnega varstva.

2.   Države članice prvič najpozneje do ... [(...) leta po datumu začetka uporabe te direktive] nato pa vsako leto Komisiji zagotovijo naslednje informacije, ki so potrebne za pripravo poročila iz odstavka 1:

| (a) | identiteto, število in vrsto subjektov, ki so priznani kot pooblaščeni financerji pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

identiteto, število in vrsto subjektov, ki so priznani kot pooblaščeni financerji pravdnih postopkov;

| (b) | vse spremembe tega seznama in razloge zanje; |
| --- | --- |

(b)

vse spremembe tega seznama in razloge zanje;

| (c) | število in vrsto postopkov, ki jih v celoti ali delno financira financer pravdnih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

število in vrsto postopkov, ki jih v celoti ali delno financira financer pravdnih postopkov;

| (d) | izide teh postopkov v smislu zneskov, ki so jih zaslužili financerji pravdnih postopkov, v primerjavi z odškodninami, dodeljenimi tožnikom in predvidenim upravičencem. |
| --- | --- |

(d)

izide teh postopkov v smislu zneskov, ki so jih zaslužili financerji pravdnih postopkov, v primerjavi z odškodninami, dodeljenimi tožnikom in predvidenim upravičencem.

Člen 21

Prenos

1.   Države članice do ... sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te ukrepe uporabljajo od ... [dan/mesec/leto].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo določb predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 23

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

---

(1)  UL [...]

1

(2)  UL [...]

2

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 – trajnostno gospodarjenje z gozdovi v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o novi strategiji EU za gozdove do leta 2030 – trajnostno gospodarjenje z gozdovi v Evropi (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (2),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 4,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) v Parizu 12. decembra 2015 (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) v Parizu 12. decembra 2015 (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) ter naknadnih političnih usmeritev predsednice Komisije Ursule von der Leyen in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) ter naknadnih političnih usmeritev predsednice Komisije Ursule von der Leyen in Komisije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (5) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o energiji iz obnovljivih virov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (5) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o energiji iz obnovljivih virov),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (6),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/268 z dne 28. oktobra 2020 o spremembi Priloge IV k Uredbi (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta glede referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki jih morajo države članice upoštevati v obdobju 2021–2025 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/268 z dne 28. oktobra 2020 o spremembi Priloge IV k Uredbi (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta glede referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki jih morajo države članice upoštevati v obdobju 2021–2025 (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (COM(2021)0345),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. oktobra 2018 z naslovom Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. oktobra 2018 z naslovom Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem (COM(2018)0673),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133),

| — | ob upoštevanju pobude novi evropski Bauhaus, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude novi evropski Bauhaus,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 702/2014 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 702/2014 (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. novembra 2021 o novi strategiji EU za gozdove do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. novembra 2021 o novi strategiji EU za gozdove do leta 2030,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 o sporočilu Komisije z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 o sporočilu Komisije z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (9),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 28. aprila 2022 o sporočilu Komisije z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 28. aprila 2022 o sporočilu Komisije z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030,

| — | ob upoštevanju odgovornosti držav članic EU na podlagi Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovornosti držav članic EU na podlagi Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča iz leta 2021 z naslovom Posebno poročilo 21/2021 – Financiranje EU za biotsko raznovrstnost in podnebne spremembe v gozdovih EU: pozitivni, vendar omejeni rezultati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča iz leta 2021 z naslovom Posebno poročilo 21/2021 – Financiranje EU za biotsko raznovrstnost in podnebne spremembe v gozdovih EU: pozitivni, vendar omejeni rezultati,

| — | ob upoštevanju publikacije Komisije iz leta 2018 z naslovom Smernice o kaskadni uporabi biomase z izbranimi primeri dobre prakse za lesno biomaso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Komisije iz leta 2018 z naslovom Smernice o kaskadni uporabi biomase z izbranimi primeri dobre prakse za lesno biomaso,

| — | ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča Komisije iz leta 2020 z naslovom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Kartiranje in ocenjevanje ekosistemov in njihovih storitev: ocena ekosistemov EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča Komisije iz leta 2020 z naslovom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Kartiranje in ocenjevanje ekosistemov in njihovih storitev: ocena ekosistemov EU),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz leta 2020 z naslovom State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz leta 2020 z naslovom State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018),

| — | ob upoštevanju poročila Forest Europe iz leta 2020 z naslovom State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov leta 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Forest Europe iz leta 2020 z naslovom State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov leta 2020),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju Kunminške izjave z naslovom Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth (Ekološka civilizacija: izgradnja skupne prihodnosti za vsa živa bitja na planetu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kunminške izjave z naslovom Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth (Ekološka civilizacija: izgradnja skupne prihodnosti za vsa živa bitja na planetu),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine II za medvladni odbor (IPCC) o podnebnih spremembah z naslovom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Podnebne spremembe 2022: vplivi, prilagoditev in ranljivost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine II za medvladni odbor (IPCC) o podnebnih spremembah z naslovom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Podnebne spremembe 2022: vplivi, prilagoditev in ranljivost),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila IPCC o podnebnih spremembah, dezertifikaciji, degradaciji tal, trajnostnem gospodarjenju z zemljišči, prehranski varnosti in tokovih toplogrednih plinov v kopenskih ekosistemih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila IPCC o podnebnih spremembah, dezertifikaciji, degradaciji tal, trajnostnem gospodarjenju z zemljišči, prehranski varnosti in tokovih toplogrednih plinov v kopenskih ekosistemih,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 17. aprila 2018 v zadevi C-441/17, Evropska komisija proti Republiki Poljski (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 17. aprila 2018 v zadevi C-441/17, Evropska komisija proti Republiki Poljski (10),

| — | ob upoštevanju več projektov in praks za usklajevanje informacij o gozdovih v Evropi (Evropska nacionalna mreža za popis gozdov (ENFIN), projekt FutMon, projekt Diabolo, European Atlas of Forest Tree Species (evropski atlas gozdnih drevesnih vrst), program kartiranja in ocenjevanja ekosistemov in njihovih storitev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju več projektov in praks za usklajevanje informacij o gozdovih v Evropi (Evropska nacionalna mreža za popis gozdov (ENFIN), projekt FutMon, projekt Diabolo, European Atlas of Forest Tree Species (evropski atlas gozdnih drevesnih vrst), program kartiranja in ocenjevanja ekosistemov in njihovih storitev),

| — | ob upoštevanju poročila z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala 10. junija 2021 pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala 10. junija 2021 pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0225/2022),

| A. | ker je EU določila zavezujoče cilje, da je treba do leta 2030 emisije toplogrednih plinov zmanjšati za najmanj 55 % in najkasneje do leta 2050 (11) doseči podnebno nevtralnost; ker se je EU zavezala doseganju ciljev trajnostnega razvoja OZN, tudi cilja št. 15, ki je zaščititi, obnoviti in spodbujati trajnostno izkoriščanje kopenskih ekosistemov, trajnostno gospodariti z gozdovi, boriti se proti dezertifikaciji, zaustaviti degradacijo tal in odpraviti njene posledice ter zaustaviti zmanjševanje biotske raznovrstnosti, ter zavezam Pariškega sporazuma in konference OZN o podnebnih spremembah iz leta 2021 (COP26); ker bodo imeli gozdovi ter panoge in storitve, ki temeljijo na gozdarstvu, kot tudi lastniki in delavci pomembno in nenadomestljivo vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma, gozdni ekosistemi in njihova skladišča ogljika pa so bistveni za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, saj absorbirajo in skladiščijo približno 10 % emisij toplogrednih plinov v Evropi (12) ter so glavni gostitelji biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je EU določila zavezujoče cilje, da je treba do leta 2030 emisije toplogrednih plinov zmanjšati za najmanj 55 % in najkasneje do leta 2050 (11) doseči podnebno nevtralnost; ker se je EU zavezala doseganju ciljev trajnostnega razvoja OZN, tudi cilja št. 15, ki je zaščititi, obnoviti in spodbujati trajnostno izkoriščanje kopenskih ekosistemov, trajnostno gospodariti z gozdovi, boriti se proti dezertifikaciji, zaustaviti degradacijo tal in odpraviti njene posledice ter zaustaviti zmanjševanje biotske raznovrstnosti, ter zavezam Pariškega sporazuma in konference OZN o podnebnih spremembah iz leta 2021 (COP26); ker bodo imeli gozdovi ter panoge in storitve, ki temeljijo na gozdarstvu, kot tudi lastniki in delavci pomembno in nenadomestljivo vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma, gozdni ekosistemi in njihova skladišča ogljika pa so bistveni za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, saj absorbirajo in skladiščijo približno 10 % emisij toplogrednih plinov v Evropi (12) ter so glavni gostitelji biotske raznovrstnosti;

| B. | ker člen 4 PDEU določa deljene pristojnosti in odgovornost v zvezi z gozdovi, zlasti v okviru okoljske politike EU, pri čemer se ne sklicuje na skupno gozdarsko politiko EU in tako ohranja gozdarsko politiko v pristojnosti držav članic; ker je treba na področjih, kjer okoljska, podnebna in druge ustrezne politike obravnavajo gozdove, zaradi velike raznolikosti gozdov EU z vidikov biogeografije, strukture, velikosti, biotske raznovrstnosti, vzorcev lastništva in obstoječih politik pri oblikovanju in izvajanju nove strategije EU za gozdove (v nadaljnjem besedilu: strategija) in zadevne zakonodaje EU ustrezno uporabljati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; ker je treba podrobnosti o gospodarjenju z gozdovi prilagoditi na nacionalni in regionalni ravni s pristopom od spodaj navzgor; ker je potrebno nadaljnje usklajevanje na ravni EU, da bi uspešneje izpolnjevali cilje evropskega zelenega dogovora ter izračunali morebitne zmanjšanje emisij in omejitve rabe gozdov, saj imajo gozdovi pomembno vlogo pri doseganju evropskih podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

B.

ker člen 4 PDEU določa deljene pristojnosti in odgovornost v zvezi z gozdovi, zlasti v okviru okoljske politike EU, pri čemer se ne sklicuje na skupno gozdarsko politiko EU in tako ohranja gozdarsko politiko v pristojnosti držav članic; ker je treba na področjih, kjer okoljska, podnebna in druge ustrezne politike obravnavajo gozdove, zaradi velike raznolikosti gozdov EU z vidikov biogeografije, strukture, velikosti, biotske raznovrstnosti, vzorcev lastništva in obstoječih politik pri oblikovanju in izvajanju nove strategije EU za gozdove (v nadaljnjem besedilu: strategija) in zadevne zakonodaje EU ustrezno uporabljati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; ker je treba podrobnosti o gospodarjenju z gozdovi prilagoditi na nacionalni in regionalni ravni s pristopom od spodaj navzgor; ker je potrebno nadaljnje usklajevanje na ravni EU, da bi uspešneje izpolnjevali cilje evropskega zelenega dogovora ter izračunali morebitne zmanjšanje emisij in omejitve rabe gozdov, saj imajo gozdovi pomembno vlogo pri doseganju evropskih podnebnih ciljev;

| C. | ker bi bilo treba med izvajanjem strategije pri upravljanju kompromisov, vzpostavljanju sinergij in iskanju primernega ravnovesja med več funkcijami gozdov, vključno s socialno-ekonomsko, okoljsko in podnebno, upoštevati načelo evropskega zelenega dogovora kot medsektorskega pristopa za obravnavo podnebnih in okoljskih izzivov, ki omogoča ustrezno zaščito narave in biotske raznovrstnosti, tako da se pri tem ustvarjajo trajnostna rast in delovna mesta v z viri gospodarnem, brezogljičnem, v celoti krožnem in konkurenčnem gospodarstvu v mejah zmogljivosti planeta; ker je „ekosistem“ fizično okolje, sestavljeno iz živih in neživih delov, ki so med seboj povezani; ker ekosistemi s temi povezavami ustvarjajo koristi za ljudi in gospodarstvo, imenovane „ekosistemske storitve“; ker podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti ter povezane ekosistemske storitve sistemsko ogrožajo družbo; ker je gozdovi ponujajo širok nabor ekosistemskih storitev, kot so oskrba z lesom, nelesnimi proizvodi in hrano, sekvestracija ogljika, zatočišče za biotsko raznovrstnost, čist zrak in voda, koristi za lokalno podnebje, zaščita pred naravnimi tveganji, kot so plazovi, poplave, sušo in udori kamenja, imajo pa tudi rekreacijsko, kulturno in zgodovinsko vrednost; ker si je treba pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi prizadevati za ravnovesje različnih ekosistemskih storitev in podpirati prizadevanja za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba med izvajanjem strategije pri upravljanju kompromisov, vzpostavljanju sinergij in iskanju primernega ravnovesja med več funkcijami gozdov, vključno s socialno-ekonomsko, okoljsko in podnebno, upoštevati načelo evropskega zelenega dogovora kot medsektorskega pristopa za obravnavo podnebnih in okoljskih izzivov, ki omogoča ustrezno zaščito narave in biotske raznovrstnosti, tako da se pri tem ustvarjajo trajnostna rast in delovna mesta v z viri gospodarnem, brezogljičnem, v celoti krožnem in konkurenčnem gospodarstvu v mejah zmogljivosti planeta; ker je „ekosistem“ fizično okolje, sestavljeno iz živih in neživih delov, ki so med seboj povezani; ker ekosistemi s temi povezavami ustvarjajo koristi za ljudi in gospodarstvo, imenovane „ekosistemske storitve“; ker podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti ter povezane ekosistemske storitve sistemsko ogrožajo družbo; ker je gozdovi ponujajo širok nabor ekosistemskih storitev, kot so oskrba z lesom, nelesnimi proizvodi in hrano, sekvestracija ogljika, zatočišče za biotsko raznovrstnost, čist zrak in voda, koristi za lokalno podnebje, zaščita pred naravnimi tveganji, kot so plazovi, poplave, sušo in udori kamenja, imajo pa tudi rekreacijsko, kulturno in zgodovinsko vrednost; ker si je treba pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi prizadevati za ravnovesje različnih ekosistemskih storitev in podpirati prizadevanja za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| D. | ker lesni proizvodi prispevajo k blaženju podnebnih sprememb s shranjevanjem ogljika in nadomeščanjem izdelkov z velikim ogljičnim odtisom, vključno z gradbenim materialom, materialom za embalažo, tekstilom, kemikalijami in gorivi; ker so lesni proizvodi obnovljivi in jih je v veliki meri mogoče reciklirati ter imajo zato velik potencial za podporo krožnem biogospodarstvu; ker so zato gozdarski sektor in gozdarske panoge ključni akterji zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

D.

ker lesni proizvodi prispevajo k blaženju podnebnih sprememb s shranjevanjem ogljika in nadomeščanjem izdelkov z velikim ogljičnim odtisom, vključno z gradbenim materialom, materialom za embalažo, tekstilom, kemikalijami in gorivi; ker so lesni proizvodi obnovljivi in jih je v veliki meri mogoče reciklirati ter imajo zato velik potencial za podporo krožnem biogospodarstvu; ker so zato gozdarski sektor in gozdarske panoge ključni akterji zelenega gospodarstva;

| E. | ker se s svežnjem „Pripravljeni na 55“ in v skladu s ciljem uskladitve podnebne politike s Pariškim sporazumom revidirata direktiva o energiji iz obnovljivih virov in uredba o vključitvi emisij toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (13); ker je Komisija predlagala uredbo o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; ker morajo biti te pobude glede na evropski koncept večnamenskih gozdov skladne s političnimi cilji na visoki ravni iz zelenega dogovora, akcijskim načrtom za biogospodarstvo, strategijo za krožno gospodarstvo, strategijo za gozdove, strategijo za biotsko raznovrstnost in dolgoročno vizijo za podeželska območja; |
| --- | --- |

E.

ker se s svežnjem „Pripravljeni na 55“ in v skladu s ciljem uskladitve podnebne politike s Pariškim sporazumom revidirata direktiva o energiji iz obnovljivih virov in uredba o vključitvi emisij toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (13); ker je Komisija predlagala uredbo o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; ker morajo biti te pobude glede na evropski koncept večnamenskih gozdov skladne s političnimi cilji na visoki ravni iz zelenega dogovora, akcijskim načrtom za biogospodarstvo, strategijo za krožno gospodarstvo, strategijo za gozdove, strategijo za biotsko raznovrstnost in dolgoročno vizijo za podeželska območja;

| F. | ker je lastništvo gozdov v Evropi raznoliko v smislu velikosti površin in lastniške strukture, kar vodi v veliko raznolikost modelov gospodarjenja; ker približno 60 % gozdov EU pripada 16 milijonom zasebnih lastnikov (14), med katerimi je znaten delež malih posestnikov (15), preostalih približno 40 % gozdov v EU pa je v različnih oblikah javne lasti; ker ima majhno število lastnikov gozdov v lasti velik delež gozdnih površin, nekateri od njih pa so tudi lastniki glavnih obratov za predelavo lesa v EU; ker bodo vključevanje, spremljanje in spodbujanje teh lastnikov – pred kaznovanjem – s celovitim političnim in zakonodajnim okvirom, ki bo zagotavljal pravno varnost in bo temeljil na priznanju njihovih lastninskih pravic, upravljavskih izkušenj, obsegu prihodka iz upravljanja z gozdovi in posebnih izzivov, ključni za doseganje ciljev strategije, vključno z zagotavljanjem podnebnih in drugih ekosistemskih storitev; ker je zato pomembno poskrbeti, da bo ta okvir jasen, pregleden in deležnikom ne bo nalagal velikih upravnih bremen; |
| --- | --- |

F.

ker je lastništvo gozdov v Evropi raznoliko v smislu velikosti površin in lastniške strukture, kar vodi v veliko raznolikost modelov gospodarjenja; ker približno 60 % gozdov EU pripada 16 milijonom zasebnih lastnikov (14), med katerimi je znaten delež malih posestnikov (15), preostalih približno 40 % gozdov v EU pa je v različnih oblikah javne lasti; ker ima majhno število lastnikov gozdov v lasti velik delež gozdnih površin, nekateri od njih pa so tudi lastniki glavnih obratov za predelavo lesa v EU; ker bodo vključevanje, spremljanje in spodbujanje teh lastnikov – pred kaznovanjem – s celovitim političnim in zakonodajnim okvirom, ki bo zagotavljal pravno varnost in bo temeljil na priznanju njihovih lastninskih pravic, upravljavskih izkušenj, obsegu prihodka iz upravljanja z gozdovi in posebnih izzivov, ključni za doseganje ciljev strategije, vključno z zagotavljanjem podnebnih in drugih ekosistemskih storitev; ker je zato pomembno poskrbeti, da bo ta okvir jasen, pregleden in deležnikom ne bo nalagal velikih upravnih bremen;

| G. | ker je približno 5 % celotne svetovne gozdne površine v EU, gozdovi pa predstavljajo 43 % kopenske površine EU, kar je malo večji delež od kmetijskih površin, in 80 % njene kopenske biotske raznovrstnosti (16); ker se je po poročanju Evropske agencije za okolje o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo (17), biotska raznovrstnost v Evropi močno zmanjšala; ker je skoraj 23 % evropskih gozdov uvrščenih med območja Natura 2000 – v nekaterih državah članicah ta delež presega 50 % gozdov; ker skoraj polovico naravnih habitatov v omrežju Natura 2000 predstavljajo gozdovi; |
| --- | --- |

G.

ker je približno 5 % celotne svetovne gozdne površine v EU, gozdovi pa predstavljajo 43 % kopenske površine EU, kar je malo večji delež od kmetijskih površin, in 80 % njene kopenske biotske raznovrstnosti (16); ker se je po poročanju Evropske agencije za okolje o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo (17), biotska raznovrstnost v Evropi močno zmanjšala; ker je skoraj 23 % evropskih gozdov uvrščenih med območja Natura 2000 – v nekaterih državah članicah ta delež presega 50 % gozdov; ker skoraj polovico naravnih habitatov v omrežju Natura 2000 predstavljajo gozdovi;

| H. | ker najnovejši podatki, zbrani v skladu s členom 17 direktive o habitatih, kažejo, da je samo 49 % gozdnih habitatov v dobrem stanju (18), za 29,6 % stanje ni znano, 21,1 % pa jih je v slabem stanju ali jih je treba izboljšati; ker osredotočanje izključno na zbirne podatke morda ne zadošča za opredelitev in obravnavo ključnih informacij o najnujnejših vprašanjih in je zato treba upoštevati bolj specifične kazalnike trendov stanja in pritiskov ter prispevati k temu, da bodo manjkajoči podatki v prihodnje na voljo; ker ti kazalniki ne podpirajo skupne negativne ocene stanja gozdov EU, ampak kažejo tako pozitivne kot negativne trende (19), na katere se je treba odzvati večplastno in v vsakem primeru posebej; ker so gozdovi vse občutljivejši na vplive podnebnih sprememb, zlasti na vse pogostejše gozdne požare; ker je obsežna količinska opredelitev posledic takšnih motenj za odpornost in produktivnost gozdov še vedno velik izziv; |
| --- | --- |

H.

ker najnovejši podatki, zbrani v skladu s členom 17 direktive o habitatih, kažejo, da je samo 49 % gozdnih habitatov v dobrem stanju (18), za 29,6 % stanje ni znano, 21,1 % pa jih je v slabem stanju ali jih je treba izboljšati; ker osredotočanje izključno na zbirne podatke morda ne zadošča za opredelitev in obravnavo ključnih informacij o najnujnejših vprašanjih in je zato treba upoštevati bolj specifične kazalnike trendov stanja in pritiskov ter prispevati k temu, da bodo manjkajoči podatki v prihodnje na voljo; ker ti kazalniki ne podpirajo skupne negativne ocene stanja gozdov EU, ampak kažejo tako pozitivne kot negativne trende (19), na katere se je treba odzvati večplastno in v vsakem primeru posebej; ker so gozdovi vse občutljivejši na vplive podnebnih sprememb, zlasti na vse pogostejše gozdne požare; ker je obsežna količinska opredelitev posledic takšnih motenj za odpornost in produktivnost gozdov še vedno velik izziv;

| I. | ker bi moralo boljše poznavanje morebitnih podnebno pogojenih naravnih motenj za evropske gozdove zagotoviti nadaljnjo podporo pri usmerjanju gospodarjenja z gozdovi in prispevati k politikam prilagajanja za obravnavo teh ranljivosti; |
| --- | --- |

I.

ker bi moralo boljše poznavanje morebitnih podnebno pogojenih naravnih motenj za evropske gozdove zagotoviti nadaljnjo podporo pri usmerjanju gospodarjenja z gozdovi in prispevati k politikam prilagajanja za obravnavo teh ranljivosti;

| J. | ker so zbiranje in vzdrževanje preglednih in zanesljivih visokokakovostnih podatkov, izmenjava znanja in najboljših praks ter ustrezno financirane in dobro usklajene raziskave osrednjega pomena za soočanje z izzivi in ustvarjanje priložnosti ter za omogočanje različnih funkcij gozdov, vključno z različnimi koristmi, ki jih zagotavljajo proizvodi gospodarskih panog, ki temeljijo na gozdarstvu, v vse bolj zapletenem okolju; ker so razpoložljivi podatki o gozdovih na ravni EU nepopolni in različne kakovosti, kar ovira usklajevanje med EU in državami članicami na področju gospodarjenja z gozdovi in njihovega ohranjanja; ker je zlasti potrebno boljše spremljanje stanja gozdnih ekosistemov, pa tudi učinkov gozdarskih ukrepov na biotsko raznovrstnost in podnebje; |
| --- | --- |

J.

ker so zbiranje in vzdrževanje preglednih in zanesljivih visokokakovostnih podatkov, izmenjava znanja in najboljših praks ter ustrezno financirane in dobro usklajene raziskave osrednjega pomena za soočanje z izzivi in ustvarjanje priložnosti ter za omogočanje različnih funkcij gozdov, vključno z različnimi koristmi, ki jih zagotavljajo proizvodi gospodarskih panog, ki temeljijo na gozdarstvu, v vse bolj zapletenem okolju; ker so razpoložljivi podatki o gozdovih na ravni EU nepopolni in različne kakovosti, kar ovira usklajevanje med EU in državami članicami na področju gospodarjenja z gozdovi in njihovega ohranjanja; ker je zlasti potrebno boljše spremljanje stanja gozdnih ekosistemov, pa tudi učinkov gozdarskih ukrepov na biotsko raznovrstnost in podnebje;

| K. | ker je Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) glavni forum na mednarodni ravni za razvoj mednarodno dogovorjenih opredelitev gozdov in gozdarstva; ker FAO zbira in daje na voljo podatke o gozdovih in gozdarstvu; ker Evropska komisija in države članice prispevajo k delu FAO; |
| --- | --- |

K.

ker je Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) glavni forum na mednarodni ravni za razvoj mednarodno dogovorjenih opredelitev gozdov in gozdarstva; ker FAO zbira in daje na voljo podatke o gozdovih in gozdarstvu; ker Evropska komisija in države članice prispevajo k delu FAO;

| L. | ker so različne gozdne ekosistemske storitve v vsem gozdarskem sektorju in gozdarskih panogah pomemben steber dohodkov in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z njihovo nadaljnjo uporabo pa tudi na mestnih območjih; ker bi bilo treba pri izvajanju strategije ustrezno pozornost nameniti razvoju dohodkov in zaposlovanja, pa tudi privlačnosti zaposlovanja v sektorju z razvojem kakovostnih zaposlitev, socialne varnosti, nenehnega izpopolnjevanja priložnosti za usposabljanje prek deležnikov in ustreznih izobraževanj za upravljavce in delavce; ker se je zaposlenost v evropskem gozdarstvu med letoma 2000 in 2015 zmanjšala za tretjino – predvsem zaradi povečane mehanizacije v lesni in papirni industriji (20); ker lahko izboljšana zasnova gozdarskih strojev prispeva k varstvu delavcev in zmanjša vpliv na tla in vodo; ker sta sečnja in lesna industrija med najnevarnejšimi sektorji industrije in imata visoko stopnjo nesreč pri delu, poklicnih bolezni in veliko primerov zgodnje upokojitve; |
| --- | --- |

L.

ker so različne gozdne ekosistemske storitve v vsem gozdarskem sektorju in gozdarskih panogah pomemben steber dohodkov in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z njihovo nadaljnjo uporabo pa tudi na mestnih območjih; ker bi bilo treba pri izvajanju strategije ustrezno pozornost nameniti razvoju dohodkov in zaposlovanja, pa tudi privlačnosti zaposlovanja v sektorju z razvojem kakovostnih zaposlitev, socialne varnosti, nenehnega izpopolnjevanja priložnosti za usposabljanje prek deležnikov in ustreznih izobraževanj za upravljavce in delavce; ker se je zaposlenost v evropskem gozdarstvu med letoma 2000 in 2015 zmanjšala za tretjino – predvsem zaradi povečane mehanizacije v lesni in papirni industriji (20); ker lahko izboljšana zasnova gozdarskih strojev prispeva k varstvu delavcev in zmanjša vpliv na tla in vodo; ker sta sečnja in lesna industrija med najnevarnejšimi sektorji industrije in imata visoko stopnjo nesreč pri delu, poklicnih bolezni in veliko primerov zgodnje upokojitve;

| M. | ker se površina in količina biomase v evropskih gozdovih povečujeta (21) v nasprotju z zaskrbljujočimi svetovnimi trendi krčenja gozdov; ker ima lahko EU pomembno vlogo pri obravnavanju svetovnega krčenja gozdov, kot je poudarila Evropska komisija v predlogu uredbe o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; ker bi lahko evropska strategija za gozdove, ki vključuje dobre prakse za gospodarsko vzdržno trajnostno gospodarjenje z gozdovi, poleg urejanja uvoza prispevala k izboljšanju gospodarjenja z gozdovi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

M.

ker se površina in količina biomase v evropskih gozdovih povečujeta (21) v nasprotju z zaskrbljujočimi svetovnimi trendi krčenja gozdov; ker ima lahko EU pomembno vlogo pri obravnavanju svetovnega krčenja gozdov, kot je poudarila Evropska komisija v predlogu uredbe o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; ker bi lahko evropska strategija za gozdove, ki vključuje dobre prakse za gospodarsko vzdržno trajnostno gospodarjenje z gozdovi, poleg urejanja uvoza prispevala k izboljšanju gospodarjenja z gozdovi na svetovni ravni;

| N. | ker se po svetu uporabljajo prostovoljne sheme certificiranja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; ker so sheme certificiranja bistveno orodje za izpolnjevanje zahtev iz uredbe EU o lesu (22) glede skrbnega pregleda (23); |
| --- | --- |

N.

ker se po svetu uporabljajo prostovoljne sheme certificiranja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; ker so sheme certificiranja bistveno orodje za izpolnjevanje zahtev iz uredbe EU o lesu (22) glede skrbnega pregleda (23);

| O. | ker bi proces trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v Evropi moral prinesti pravo ravnotežje med tremi trajnostnimi stebri, ki so varstvo okolja, socialni razvoj in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

O.

ker bi proces trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v Evropi moral prinesti pravo ravnotežje med tremi trajnostnimi stebri, ki so varstvo okolja, socialni razvoj in gospodarski razvoj;

| P. | ker merila in kazalniki za opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki se običajno uporabljajo v EU, temeljijo na vseevropskem sodelovanju v procesu Forest Europe, katerega podpisnice so vse države članice in Evropska komisija; ker je organizacija Forest Europe kot del svojega stalnega delovnega programa začela ponovno presojati opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; ker organizacija Forest Europe zbira in daje na voljo informacije o stanju in trendih v gozdovih in gozdarstvu na podlagi meril trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; ker je treba zagotoviti, da kazalniki in pragovi temeljijo na dokazih, ter v zvezi s tem tesno sodelovati z državami članicami; ker bi novi pregledni kazalniki in pragovi lahko izboljšali trajnost sektorja zaradi njegovega pomena za okoljske, gospodarske in družbene vrednote; ker bo treba okvir za trajnostno gospodarjenje z gozdovi jasno opredeliti, zlasti glede meril, kazalnikov in pragov v zvezi z zdravjem ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami, da bo postal natančnejše in uporabnejše presejalno orodje za določitev in primerjavo različnih pristopov h gospodarjenju, njihovega vpliva ter splošnega stanja in ohranjenosti evropskih gozdov; ker bi trajnostno gospodarjenje z gozdovi moralo spremljati spodbujanje večnamenske vloge gozdov, da bi bilo povsem usklajeno z raznolikostjo gozdov ter posebnimi značilnostmi posameznih regij; |
| --- | --- |

P.

ker merila in kazalniki za opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki se običajno uporabljajo v EU, temeljijo na vseevropskem sodelovanju v procesu Forest Europe, katerega podpisnice so vse države članice in Evropska komisija; ker je organizacija Forest Europe kot del svojega stalnega delovnega programa začela ponovno presojati opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; ker organizacija Forest Europe zbira in daje na voljo informacije o stanju in trendih v gozdovih in gozdarstvu na podlagi meril trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; ker je treba zagotoviti, da kazalniki in pragovi temeljijo na dokazih, ter v zvezi s tem tesno sodelovati z državami članicami; ker bi novi pregledni kazalniki in pragovi lahko izboljšali trajnost sektorja zaradi njegovega pomena za okoljske, gospodarske in družbene vrednote; ker bo treba okvir za trajnostno gospodarjenje z gozdovi jasno opredeliti, zlasti glede meril, kazalnikov in pragov v zvezi z zdravjem ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami, da bo postal natančnejše in uporabnejše presejalno orodje za določitev in primerjavo različnih pristopov h gospodarjenju, njihovega vpliva ter splošnega stanja in ohranjenosti evropskih gozdov; ker bi trajnostno gospodarjenje z gozdovi moralo spremljati spodbujanje večnamenske vloge gozdov, da bi bilo povsem usklajeno z raznolikostjo gozdov ter posebnimi značilnostmi posameznih regij;

| Q. | ker je kmetijsko-gozdarski sistem, opredeljen kot sistem rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču sočasno gojijo drevesa in izvaja kmetijstvo, skupek sistemov upravljanja zemljišč, kjer se lahko spodbudi splošna produktivnost, ustvarja več biomase, ohranjajo in obnavljajo tla, preprečuje dezertifikacija ter zagotavljajo dragocene ekosistemske storitve; ker v EU obstajata dve glavni vrsti kmetijsko-gozdarskih sistemov: drevesno-pašno kmetijsko gozdarstvo (paša živali ali živalska krma pod drevesi) in drevesno-poljedelsko kmetijsko gozdarstvo (gojenje pridelkov pod drevesi, z razmikom med vrstami, da je dovolj prostora za traktor); ker je večina obstoječih kmetijsko-gozdarskih sistemov v EU gozdno-pašnih sistemov, razširitev drevesno-poljedelskih sistemov pa lahko prinese številne koristi zaradi pritiskov na okolje; |
| --- | --- |

Q.

ker je kmetijsko-gozdarski sistem, opredeljen kot sistem rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču sočasno gojijo drevesa in izvaja kmetijstvo, skupek sistemov upravljanja zemljišč, kjer se lahko spodbudi splošna produktivnost, ustvarja več biomase, ohranjajo in obnavljajo tla, preprečuje dezertifikacija ter zagotavljajo dragocene ekosistemske storitve; ker v EU obstajata dve glavni vrsti kmetijsko-gozdarskih sistemov: drevesno-pašno kmetijsko gozdarstvo (paša živali ali živalska krma pod drevesi) in drevesno-poljedelsko kmetijsko gozdarstvo (gojenje pridelkov pod drevesi, z razmikom med vrstami, da je dovolj prostora za traktor); ker je večina obstoječih kmetijsko-gozdarskih sistemov v EU gozdno-pašnih sistemov, razširitev drevesno-poljedelskih sistemov pa lahko prinese številne koristi zaradi pritiskov na okolje;

| R. | ker je namen strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 „opredeliti, evidentirati, spremljati in strogo zavarovati vse preostale primarne in starorasle gozdove v EU“; ker je varstvo gozdov, vključno z vsemi preostalimi primarnimi in staroraslimi gozdovi EU, ključnega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti in blažitev podnebnih sprememb; ker je v skladu s poročilom Skupnega raziskovalnega središča (24) iz leta 2021 v Evropi ohranjenih le 4,9 milijona hektarjev primarnih gozdov in pragozdov, kar predstavlja zgolj 3 % skupnih gozdnih površin Unije in 1,2 % njene kopenske mase; ker imajo primarni in starorasli gozdovi ključno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti; ker so v primerjavi z drugimi gozdovi v isti ekoregiji pogosto biotsko zelo raznovrstni in ker v njih živijo številne različne vrste, vključno s specifičnim živalstvom in rastlinstvom; ker primarni in starorasli gozdovi zagotavljajo tudi širok nabor drugih ključnih ekosistemskih storitev; ker je za pravilno oblikovanje, izvajanje in spremljanje politik potrebna operativna opredelitev primarnih in staroraslih gozdov; |
| --- | --- |

R.

ker je namen strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 „opredeliti, evidentirati, spremljati in strogo zavarovati vse preostale primarne in starorasle gozdove v EU“; ker je varstvo gozdov, vključno z vsemi preostalimi primarnimi in staroraslimi gozdovi EU, ključnega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti in blažitev podnebnih sprememb; ker je v skladu s poročilom Skupnega raziskovalnega središča (24) iz leta 2021 v Evropi ohranjenih le 4,9 milijona hektarjev primarnih gozdov in pragozdov, kar predstavlja zgolj 3 % skupnih gozdnih površin Unije in 1,2 % njene kopenske mase; ker imajo primarni in starorasli gozdovi ključno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti; ker so v primerjavi z drugimi gozdovi v isti ekoregiji pogosto biotsko zelo raznovrstni in ker v njih živijo številne različne vrste, vključno s specifičnim živalstvom in rastlinstvom; ker primarni in starorasli gozdovi zagotavljajo tudi širok nabor drugih ključnih ekosistemskih storitev; ker je za pravilno oblikovanje, izvajanje in spremljanje politik potrebna operativna opredelitev primarnih in staroraslih gozdov;

| S. | ker je mreža Integrate platforma predstavnikov različnih evropskih držav, ki je nastala na pobudo več držav članic, podpira pa jo Stalni odbor Komisije za gozdarstvo, ponuja pa znanstvene nasvete in deluje kot pomembno gonilo za opredeljevanje načinov vključevanja ohranjanja narave v trajnostno gospodarjenje z gozdovi; ker ima delo platforme pomembno vlogo pri izmenjavi izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

S.

ker je mreža Integrate platforma predstavnikov različnih evropskih držav, ki je nastala na pobudo več držav članic, podpira pa jo Stalni odbor Komisije za gozdarstvo, ponuja pa znanstvene nasvete in deluje kot pomembno gonilo za opredeljevanje načinov vključevanja ohranjanja narave v trajnostno gospodarjenje z gozdovi; ker ima delo platforme pomembno vlogo pri izmenjavi izkušenj in dobrih praks;

| T. | ker je bil v projektu Alterfor, ki se je financiral iz programa Obzorje 2020, obravnavan potencial za optimizacijo metod gospodarjenja z gozdovi, ki se zdaj uporabljajo, in so bili predstavljeni alternativni modeli gospodarjenja s pripadajočimi seznami priložnosti in izzivov; |
| --- | --- |

T.

ker je bil v projektu Alterfor, ki se je financiral iz programa Obzorje 2020, obravnavan potencial za optimizacijo metod gospodarjenja z gozdovi, ki se zdaj uporabljajo, in so bili predstavljeni alternativni modeli gospodarjenja s pripadajočimi seznami priložnosti in izzivov;

| U. | ker se v projektu SINCERE, financiranem iz programa Obzorje 2020, razvijajo nove politike in novi poslovni modeli s povezovanjem znanja in strokovnih izkušenj iz prakse, znanosti in politike, in sicer po vsej Evropi in zunaj nje, cilj projekta pa je raziskati nove načine za okrepitev gozdnih ekosistemskih storitev tako, da to koristi lastnikom gozdov in ustreza širšim družbenim potrebam; |
| --- | --- |

U.

ker se v projektu SINCERE, financiranem iz programa Obzorje 2020, razvijajo nove politike in novi poslovni modeli s povezovanjem znanja in strokovnih izkušenj iz prakse, znanosti in politike, in sicer po vsej Evropi in zunaj nje, cilj projekta pa je raziskati nove načine za okrepitev gozdnih ekosistemskih storitev tako, da to koristi lastnikom gozdov in ustreza širšim družbenim potrebam;

| V. | ker bo vojna v Ukrajini močno vplivala na uvoz lesa, zlasti brezovega, katerega 80-odstotni delež na svetovni ravni proizvede Rusija, ter na evropski lesnopredelovalni sektor in uvoz predelanih proizvodov; ker se zaradi legitimnih sankcij, ki so bile naložene Rusiji po invaziji na Ukrajino, postavlja vprašanje odvisnosti EU od uvoza lesa iz Rusije; ker EU približno 80 % povpraševanja po lesu zadovolji z domačimi viri, uvoz iz Rusije pa pomeni le približno 2 % celotne porabe; ker sta Finska in Švedska največji uvoznici neobdelanega okroglega lesa v EU iz Rusije in ju bo prepoved trgovine prizadela (25); |
| --- | --- |

V.

ker bo vojna v Ukrajini močno vplivala na uvoz lesa, zlasti brezovega, katerega 80-odstotni delež na svetovni ravni proizvede Rusija, ter na evropski lesnopredelovalni sektor in uvoz predelanih proizvodov; ker se zaradi legitimnih sankcij, ki so bile naložene Rusiji po invaziji na Ukrajino, postavlja vprašanje odvisnosti EU od uvoza lesa iz Rusije; ker EU približno 80 % povpraševanja po lesu zadovolji z domačimi viri, uvoz iz Rusije pa pomeni le približno 2 % celotne porabe; ker sta Finska in Švedska največji uvoznici neobdelanega okroglega lesa v EU iz Rusije in ju bo prepoved trgovine prizadela (25);

| W. | ker je nezakonita sečnja, tudi sečnja na zavarovanih območjih, kot so območja Natura 2000, trajajoča in nerešena težava v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

W.

ker je nezakonita sečnja, tudi sečnja na zavarovanih območjih, kot so območja Natura 2000, trajajoča in nerešena težava v številnih državah članicah;

| X. | ker so gozdovi bistvenega pomena za telesno in duševno zdravje in dobro počutje ljudi, spodbujajo prehod na gospodarstvo brez fosilnih goriv in imajo pomembno vlogo v življenju lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju, kjer pomembno prispevajo k možnostim preživljanja lokalnih prebivalcev; |
| --- | --- |

X.

ker so gozdovi bistvenega pomena za telesno in duševno zdravje in dobro počutje ljudi, spodbujajo prehod na gospodarstvo brez fosilnih goriv in imajo pomembno vlogo v življenju lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju, kjer pomembno prispevajo k možnostim preživljanja lokalnih prebivalcev;

1.

pozdravlja novo strategijo EU za gozdove in njen cilj, da bi povečali uravnotežen prispevek večnamenskih gozdov k ciljem zelenega dogovora in strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, zlasti ciljema ustvarjanja zelene rasti in zelenih delovnih mest, ter cilju doseganja ogljično nevtralnega, okoljsko trajnostnega in povsem krožnega gospodarstva in podnebne nevtralnosti najkasneje do leta 2050; poudarja pomen trdne znanstveno podprte strategije, ki upošteva okoljske, socialne in gospodarske razsežnosti trajnosti na celosten in uravnotežen način, saj gozdovi poleg tega, da prispevajo k podnebnim ciljem in ciljem biotske raznovrstnosti, tudi z varstvom tal in vode, zagotavljajo gospodarske in družbene koristi ter številne storitve, od sredstev za preživljanje do rekreacije;

2.

obžaluje, da nova strategija EU za gozdove ni bila ustrezno pripravljena v sodelovanju z Evropskim parlamentom, državami članicami in deležniki ter da se stališča sozakonodajalcev niso ustrezno upoštevala; poudarja, da je pomembno krepiti sodelovanje v smislu izvajanja nove strategije EU za gozdove do leta 2030;

3.

priznava, da so v skladu s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi ter za povečanje kakovosti in raznolikosti gozdnih ekosistemov ohranjanje, varstvo, krepitev, obnova in trajnostna raba zdravih in odpornih gozdov temeljni cilji strategije EU za gozdove ter vseh akterjev v gozdarstvu in vrednostni verigi, ki temelji na gozdarstvu, pri čemer se les uporablja kot vsestranska, obnovljiva surovina za čim večjo samozadostnost v EU; poleg tega ugotavlja, da so ti cilji v skladu s pričakovanji in zahtevami družbe ter ključnimi prednostnimi nalogami prebivalcev EU; poudarja, da lahko sonaravno gozdarstvo in trajnostno gospodarjenje z gozdovi prineseta podobne ali boljše gospodarske koristi, hkrati pa se pri tem ohranjata in spodbujata celovitost in odpornost ekosistemov, potencial gozdov kot ponorov ogljika in zatočišč biotske raznovrstnosti ter za okrevanje biotske raznovrstnosti pa se izboljšuje;

4.

priznava, da imajo gozdovi, njihova biotska raznovrstnost in edinstveni ekosistemi ključno vlogo pri prispevanju k zdravju okolja, ukrepom za blažitev podnebnih sprememb, zagotavljanju čistega zraka, stabilnosti vode in tal ter rodovitnosti, hkrati pa številnim vrstam zagotavljajo raznolike habitate in mikrohabitate, s čimer podpirajo bogato biotsko raznovrstnost; poudarja bistveno vlogo gozdov za zdravje in dobro počutje ljudi, kar zajema tudi urbane in primestne gozdove, ki so dostopni tistim, ki najbolj nimajo stika z naravo, ter za zagotavljanje izobraževalnih in turističnih storitev; poudarja, da je treba spodbujati pristop „eno zdravje“, pri katerem se priznava neločljiva povezanost med zdravjem ljudi, zdravjem živali in zdravo naravo; poudarja, da je dobro gospodarjenje z območji Natura 2000 bistveno za ohranjanje in krepitev evropske biotske raznovrstnosti ter ekosistemov in storitev, ki jih zagotavljajo;

5.

poudarja bistveno vlogo gozdnih ekosistemov pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter prispevanju k cilju EU, da najpozneje do leta 2050 doseže podnebno nevtralnost; priznava, da podnebne spremembe na nekaterih območjih spreminjajo zmogljivost gozdov za rast, povečujejo pogostost in resnost suše, poplav in požarov ter spodbujajo novih širjenje škodljivih organizmov in bolezni, ki vplivajo na gozdove; ugotavlja, da imajo neokrnjeni ekosistemi večjo sposobnost za premagovanje okoljskih stresorjev kot degradirani ekosistemi, vključno s spremembami podnebja, saj jim njihove lastnosti omogočajo, da čim bolj povečajo prilagoditveno sposobnost; poudarja, da bodo podnebne spremembe v prihodnjih letih še bolj negativno vplivale na evropske gozdove, še zlasti na območjih z monokulturnimi gozdnimi sestoji z drevesi enake starosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti odpornost evropskih gozdov, zlasti s povečanjem strukturne in funkcionalne raznolikosti gozdov ter raznolikosti njihove sestave; vztraja, da so strukturno bogati mešani gozdovi s široko ekološko amplitudo bolj odporni in se lahko bolje prilagajajo; poudarja, da lahko v nekaterih pogojih stabilen mešani gozd naravno vsebuje omejeno število vrst; poudarja, da so gozdna zemljišča s svojimi skladišči ogljika v živih drevesih in odmrlem lesu ključni dejavnik za omejitev globalnega segrevanja, prispevanje k ciljem EU glede podnebne nevtralnosti in povečanje biotske raznovrstnosti; meni, da je spodbujanje biološko raznolikih gozdov najučinkovitejše varstvo pred podnebnimi spremembami in izgubo biotske raznovrstnosti;

6.

poudarja, da se pokritost in obseg gozdov (26) v EU kljub upočasnitvi v zadnjih letih nenehno povečujeta, kar je v nasprotju s svetovnim trendom krčenja gozdov (27); priznava prizadevanja vseh akterjev v vrednostni verigi, temelječi na gozdarstvu, ki so prispevali k temu; je zaskrbljen zaradi vedno večjega pritiska na gozdove EU in njihove habitate, ki se stopnjujejo zaradi posledic podnebnih sprememb, ter poudarja, da je nujno treba povečati odpornost gozdov in ekosistemov, tudi z ukrepi za prilagajanje na podnebne spremembe, ter zmanjšati pritisk, kjer je to izvedljivo, ob tem pa upoštevati posebnosti gozdov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je ranljivost evropskih gozdov zaradi invazivnih škodljivih organizmov in patogenov očitno povečala in da je zato ogrožen sekvestrirani ogljik (28), biotska raznovrstnost in kakovost lesa;

7.

poziva države članice, naj v okviru svoje zakonodaje zagotovijo čim večje varstvo gozdov pred onesnaževanjem in škodo; opozarja zlasti na varstvo pred nečistočami, kot so strelivo, ki vsebuje svinec, ali pesticidi, pred skrajnim pritiskom na zemljišča zaradi neprilagojene uporabe strojev in zaščito pred škodljivim objedanjem ali škodo, ki jo povzročijo prevelike populacije divjih kopitarjev;

8.

poudarja specifičnost in raznolikost gozdarskega sektorja v državah članicah in dejstvo, da so za gozdove EU značilni raznoliki naravni pogoji, kot so biogeografija, velikost, struktura in biotska raznolikost, pa tudi vzorci lastništva, oblike upravljanja, izzivi in priložnosti ter da so jih oblikovala stoletja človeške izmenjave, posegov in gospodarjenja, zaradi česar so gozdovi oblika kulturne dediščine; poudarja, da so primarni in starorasli gozdovi gozdna območja, ki so se razvila z naravnimi procesi z malo ali nič človeških posegov in gospodarjenja; poudarja, da je za izvajanje strategije za različne vrste gozda in različne položaje včasih treba uporabiti različne pristope v smislu gospodarjenja z gozdovi in ponudbe ekosistemskih storitev;

9.

priznava, da je gospodarjenje značilno za posamezno območje in da so lahko glede na različne pogoje in tipe gozdov potrebni različni pristopi k gospodarjenju na podlagi različnih ekoloških potreb in značilnosti gozdnih zemljišč ter se upoštevajo pravice in interesi delavcev v gozdarskem sektorju, lastnikov in drugih zadevnih akterjev;

10.

poudarja dosedanji prispevek lastnikov gozdov in akterjev vzdolž celotne vrednostne verige, ki temelji na gozdarstvu, k prizadevanjem za doseganje trajnostnega in podnebno nevtralnega gospodarstva do leta 2050 ter vrednost generacijskega in preteklega znanja in strokovnih izkušenj v gozdarstvu in pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi;

11.

priznava, da je ocenjevanje stanja gozdov zapleteno, dostopnost, raznolikost in kakovost podatkov pa so nedosledni, ter zato poudarja, da je za boljše zbiranje in po potrebi harmonizacijo podatkov potreben stalen politični in znanstveni dialog na vseh ravneh, začenši s posvetovanji z državami članicami ter zlasti upravljavci in lastniki gozdov; poudarja, da je treba upoštevati tudi finančna sredstva in človeške vire, zlasti da bi lahko že v zgodnji fazi opredelili z viri gospodarno rabo gozdov in omejitve uporabe gozdov;

12.

poudarja, da morata biti strategija in njeno izvajanje, čeprav se osredotočata na gozdove v EU, skladna z delom, ki ga na vseevropski ravni opravljajo organizacija Forest Europe in mednarodne organizacije, kot je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, ter upoštevati mnenja strokovnih skupin in delo na ravni držav članic; poudarja, da bi se morala strategija in njeno izvajanje izogibati podvajanju dela in povečanju upravnega bremena; poleg tega meni, da bi bilo treba glede na to, da je EU trdno zavezana varstvu biotske raznovrstnosti in ponorov ogljika ter spodbujanju trajnostnega pridobivanja in uporabe virov na globalni ravni, kot je poudarjeno v predlogu Komisije za uredbo o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov, strategijo izvajati tako, da bi veljala za model najboljših praks za različne začetne scenarije, pri čemer bi pritegnila tudi posnemovalce v drugih regijah;

13.

poudarja, da mora biti za izpolnjevanje različnih ciljev izvajanje strategije primerno namenu na regionalni in lokalni ravni ob upoštevanju njenih morebitnih socialno-ekonomskih vplivov, med drugim tako, da se prilagodi lokalnim razmeram in izkušnjam ter tradicionalnim znanjem in navadam, pri tem pa upošteva znanstvena dognanja, deležnikom pa omogoči pridobivanje potrebnih spretnosti; ugotavlja, da mora temeljiti na popolnem priznavanju lastninskih pravic, gospodarsko, okoljsko in socialno vzdržnem gozdarskem sektorju ter načelu „onesnaževalec plača“ kot ključnih elementov pri zagotavljanju različnih gozdarskih storitev in izboljšanju odpornosti;

14.

poziva Evropsko komisijo, naj celovito oceni učinek strategije, da bi opredelila posledice za razmere na trgu, podeželska območja in različne potrebe po financiranju, tudi za raziskave in razvoj, razvijanje znanj in spretnosti, infrastrukturo, blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter povečanje biotske raznovrstnosti;

Spodbujanje uravnotežene večnamenskosti

Spodbujanje uravnotežene večnamenskosti

| 15. | priznava ključno vlogo gozdov in celotne vrednostne verige, ki temelji na gozdarstvu, pri varstvu podnebja in biotske raznovrstnosti, blaženju posledic podnebnih sprememb ter doseganju trajnostnega in podnebno nevtralnega gospodarstva najkasneje do leta 2050; poudarja, da večnamenska vloga gozdov zajema več ekosistemskih storitev in socialno-ekonomskih funkcij, kot so ohranjanje in povečanje biotske raznovrstnosti in tal, blažitev podnebnih sprememb, sekvestracija in shranjevanje ogljika iz ozračja, preprečevanje degradacije tal, zagotavljanje obnovljivih in naravnih surovin ter medicinskih, užitnih in kulinaričnih proizvodov, pa tudi neekstrativne gospodarske dejavnosti, vključno s trajnostnim ekoturizmom, ki prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in gospodarske rasti na podeželskih in mestnih območjih, preprečujejo upadanje števila prebivalcev na podeželju, prispevajo k zagotavljanju čiste vode in zraka, varujejo pred naravnimi nevarnostmi ter ponujajo rekreacijske, zdravstvene, estetske in kulturne koristi; poudarja, da je treba z izvajanjem strategije zagotoviti uravnoteženo zagotavljanje vseh storitev ter ohraniti in izboljšati konkurenčnost in inovacije; poudarja, da je za uspešno zagotavljanje storitev potrebno trajnostno aktivno gospodarjenje; |
| --- | --- |

15.

priznava ključno vlogo gozdov in celotne vrednostne verige, ki temelji na gozdarstvu, pri varstvu podnebja in biotske raznovrstnosti, blaženju posledic podnebnih sprememb ter doseganju trajnostnega in podnebno nevtralnega gospodarstva najkasneje do leta 2050; poudarja, da večnamenska vloga gozdov zajema več ekosistemskih storitev in socialno-ekonomskih funkcij, kot so ohranjanje in povečanje biotske raznovrstnosti in tal, blažitev podnebnih sprememb, sekvestracija in shranjevanje ogljika iz ozračja, preprečevanje degradacije tal, zagotavljanje obnovljivih in naravnih surovin ter medicinskih, užitnih in kulinaričnih proizvodov, pa tudi neekstrativne gospodarske dejavnosti, vključno s trajnostnim ekoturizmom, ki prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in gospodarske rasti na podeželskih in mestnih območjih, preprečujejo upadanje števila prebivalcev na podeželju, prispevajo k zagotavljanju čiste vode in zraka, varujejo pred naravnimi nevarnostmi ter ponujajo rekreacijske, zdravstvene, estetske in kulturne koristi; poudarja, da je treba z izvajanjem strategije zagotoviti uravnoteženo zagotavljanje vseh storitev ter ohraniti in izboljšati konkurenčnost in inovacije; poudarja, da je za uspešno zagotavljanje storitev potrebno trajnostno aktivno gospodarjenje;

| 16. | meni, da bi moralo biti ključno načelo uravnoteževanja več namenov gozdov ter opredeljevanja ciljev in ukrepov za doseganje vseh ekosistemskih storitev prizadevanje za kar največjo sinergijo in čim manjše kompromise, ki bi temeljilo na dokazanih informacijah; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moralo biti ključno načelo uravnoteževanja več namenov gozdov ter opredeljevanja ciljev in ukrepov za doseganje vseh ekosistemskih storitev prizadevanje za kar največjo sinergijo in čim manjše kompromise, ki bi temeljilo na dokazanih informacijah;

| 17. | poudarja, da gozdovi s sekvestracijo ogljika, shranjevanjem ogljika ter trajnostnim nadomeščanjem fosilnih goriv, na fosilnih surovinah temelječih izdelkov in materialov ter energetskih virov in drugih proizvodov z velikim okoljskim in ogljičnim odtisom z lesom in lesnimi proizvodi prispevajo k blaženju podnebnih sprememb; poudarja, da je les edini pomemben naravni obnovljivi vir, ki lahko nadomesti nekatere energijsko zelo intenzivne materiale, kot sta cement in plastika, in da se bo v prihodnosti povpraševanje po njem povečalo; ugotavlja, da ima strategija poseben poudarek na shranjevanju v gradbeništvu, in meni, da bi bilo treba z njenim izvajanjem jasno podpirati širšo uporabo različnih možnosti lesnih nadomestkov in se opirati na znanstvene in zanesljive ocene življenjskega kroga, v skladu z okoljskimi cilji EU in cilji strategije za biogospodarstvo in industrijo, da bi izkoristili ves potencial gozdnih proizvodov pri krepitvi krožnega gospodarstva in v boju proti podnebnim spremembam ter da bi dosegli gospodarstvo, za katerega so fosilna goriva preteklost; poudarja vlogo raziskav o nadomeščanju materialov iz fosilnih goriv in samih fosilnih goriv; poudarja, da je treba na splošno zmanjšati porabo v EU, in pozdravlja uvedbo metodologije za količinsko opredelitev podnebnih koristi lesne gradnje; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da gozdovi s sekvestracijo ogljika, shranjevanjem ogljika ter trajnostnim nadomeščanjem fosilnih goriv, na fosilnih surovinah temelječih izdelkov in materialov ter energetskih virov in drugih proizvodov z velikim okoljskim in ogljičnim odtisom z lesom in lesnimi proizvodi prispevajo k blaženju podnebnih sprememb; poudarja, da je les edini pomemben naravni obnovljivi vir, ki lahko nadomesti nekatere energijsko zelo intenzivne materiale, kot sta cement in plastika, in da se bo v prihodnosti povpraševanje po njem povečalo; ugotavlja, da ima strategija poseben poudarek na shranjevanju v gradbeništvu, in meni, da bi bilo treba z njenim izvajanjem jasno podpirati širšo uporabo različnih možnosti lesnih nadomestkov in se opirati na znanstvene in zanesljive ocene življenjskega kroga, v skladu z okoljskimi cilji EU in cilji strategije za biogospodarstvo in industrijo, da bi izkoristili ves potencial gozdnih proizvodov pri krepitvi krožnega gospodarstva in v boju proti podnebnim spremembam ter da bi dosegli gospodarstvo, za katerega so fosilna goriva preteklost; poudarja vlogo raziskav o nadomeščanju materialov iz fosilnih goriv in samih fosilnih goriv; poudarja, da je treba na splošno zmanjšati porabo v EU, in pozdravlja uvedbo metodologije za količinsko opredelitev podnebnih koristi lesne gradnje;

| 18. | poudarja, da ne gre spregledati velikega pomena zdravih in rodovitnih gozdnih tal, saj so nujna za ohranjanje življenja, povečanje produktivnosti gozda (29), shranjevanje ogljika in zaščito bistvene podzemne mreže gliv, ki drevesom omogoča izmenjavo virov, kot so hranila, voda ali obrambni signali, večjo odpornost proti škodljivim organizmom in boleznim ali celo suši in ekstremnim vremenskim dogodkom (30) (31) (32), ki bodo zaradi podnebnih sprememb verjetno pogostejši ali intenzivnejši; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da ne gre spregledati velikega pomena zdravih in rodovitnih gozdnih tal, saj so nujna za ohranjanje življenja, povečanje produktivnosti gozda (29

30

31

32

| 19. | poudarja, da je treba lesne proizvode uporabljati kar najučinkoviteje in najbolj trajnostno, če želimo, da bodo optimalno prispevali k blaženju podnebnih sprememb in krožnemu gospodarstvu; meni, da je treba odvzem količine lesa omejiti z mejami trajnosti in da je načelo kaskadne uporabe (33) dobra smernica za učinkovito uporabo, vendar ne sme uporabljati statičnega pristopa, zato ga je treba redno prilagajati, da bi odražalo inovativne načine uporabe, kot na primer v gradbeništvu, za tekstil, biokemikalije, medicinsko uporabo in materiale za akumulatorje; poudarja, da je treba lesne vire uporabljati čim bolj učinkovito, pri čemer je treba pri gospodarskih in operativnih odločitvah upoštevati nacionalne posebnosti, in poudarja, da lahko dobro delujoč in neizkrivljen trg spodbuja učinkovito in trajnostno rabo lesnih virov v povezavi z ustreznimi ukrepi za zagotavljanje varstva okolja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba lesne proizvode uporabljati kar najučinkoviteje in najbolj trajnostno, če želimo, da bodo optimalno prispevali k blaženju podnebnih sprememb in krožnemu gospodarstvu; meni, da je treba odvzem količine lesa omejiti z mejami trajnosti in da je načelo kaskadne uporabe (33

| 20. | poudarja, kako pomembna je zanesljiva oskrba z lesom, lesnimi proizvodi in gozdno biomaso za doseganje ciljev EU na področju trajnosti, vključno s ciljem ogljične nevtralnosti do leta 2050 ter ciljem zelene rasti in delovnih mest iz zelenega dogovora; ugotavlja, da naj bi se povpraševanje po pričakovanjih še naprej povečevalo (34) in da bi bilo treba za njegovo zadostitev spodbujati trajnostno uporabo lokalno in trajnostno proizvedenega lesa; meni, da gozdarski sektor EU zagotavlja surovine iz visoko trajnostnih virov; poziva Komisijo, naj razmisli o učinkih sproščanja in premestitvenih učinkih fosilnih goriv ter o neobnovljivih materialih, kot tudi o učinkih na konkurenčnost gozdarskega sektorja in gozdarskih panog ter spremlja morebitne učinke na dostopnost lesa po uvedbi ukrepov v skladu s strategijo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, kako pomembna je zanesljiva oskrba z lesom, lesnimi proizvodi in gozdno biomaso za doseganje ciljev EU na področju trajnosti, vključno s ciljem ogljične nevtralnosti do leta 2050 ter ciljem zelene rasti in delovnih mest iz zelenega dogovora; ugotavlja, da naj bi se povpraševanje po pričakovanjih še naprej povečevalo (34

| 21. | Poudarja, da vse večje povpraševanje po lesu kot surovini, zlasti po lesu, ki se uporablja kot vir energije, predstavlja velike izzive v okviru političnih kriz, kot je vojna v Ukrajini, in zahteva stalno spremljanje domačih gozdnih virov, da bi se prepoznalo morebitno pomanjkanje; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo odvisnost od uvoza lesa iz Rusije glede na legitimne sankcije po ruski invaziji na Ukrajino in po potrebi razvijejo strategije za blažitev motenj, ob tem pa na ravni EU preprečujejo spreminjanje kmetijskih površin, primernih za pridelavo hrane; poudarja, da sta zanesljiva oskrba in lastna pridobivanje surovin v EU bistveni v širšem okviru ciljev zelenega dogovora; poudarja, da lahko zanemarjanje gozdov v določenih okoliščinah povzroči izgubo delovnih mest na podeželju in poveča odvisnost od uvoza gozdarskih proizvodov iz delov sveta, kjer je gospodarjenje z gozdovi manj trajnostno; |
| --- | --- |

21.

Poudarja, da vse večje povpraševanje po lesu kot surovini, zlasti po lesu, ki se uporablja kot vir energije, predstavlja velike izzive v okviru političnih kriz, kot je vojna v Ukrajini, in zahteva stalno spremljanje domačih gozdnih virov, da bi se prepoznalo morebitno pomanjkanje; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo odvisnost od uvoza lesa iz Rusije glede na legitimne sankcije po ruski invaziji na Ukrajino in po potrebi razvijejo strategije za blažitev motenj, ob tem pa na ravni EU preprečujejo spreminjanje kmetijskih površin, primernih za pridelavo hrane; poudarja, da sta zanesljiva oskrba in lastna pridobivanje surovin v EU bistveni v širšem okviru ciljev zelenega dogovora; poudarja, da lahko zanemarjanje gozdov v določenih okoliščinah povzroči izgubo delovnih mest na podeželju in poveča odvisnost od uvoza gozdarskih proizvodov iz delov sveta, kjer je gospodarjenje z gozdovi manj trajnostno;

| 22. | opozarja, da v gozdarskem sektorju dela 2,1 milijona ljudi, razširjena vrednostna veriga, ki temelji na gozdarstvu, pa podpira 4 milijone delovnih mest v zelenem gospodarstvu, pri čemer niso zajete dejavnosti prodaje na drobno in dejavnosti, ki niso povezane z lesom, kot so prostočasne dejavnosti, povezane z gozdom in znanstveno delo v zvezi z gozdom; ugotavlja, da se je zaposlenost v gozdarskem sektorju med letoma 2000 in 2015 zmanjšala za 33 %, predvsem zaradi mehanizacije, sečnja pa se je medtem povečala; poudarja, da imajo gozdovi pomembno vlogo pri ustvarjanju zelenih delovnih mest in rasti na podeželskih in v gorskih območjih; ugotavlja, da imajo nelesni gozdni proizvodi, kot so različna naravna živila, zdravila in rešitve za osnovne materiale, pomembno vlogo kot vir dohodka z ocenjeno vrednostjo približno 4 milijarde EUR v letu 2015 (35) in so globoko zakoreninjeni v regionalnih običajih; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo gospodarske koristi bolj sonaravnega pristopa, vključno z neposredno ali posredno ustvarjenimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da v gozdarskem sektorju dela 2,1 milijona ljudi, razširjena vrednostna veriga, ki temelji na gozdarstvu, pa podpira 4 milijone delovnih mest v zelenem gospodarstvu, pri čemer niso zajete dejavnosti prodaje na drobno in dejavnosti, ki niso povezane z lesom, kot so prostočasne dejavnosti, povezane z gozdom in znanstveno delo v zvezi z gozdom; ugotavlja, da se je zaposlenost v gozdarskem sektorju med letoma 2000 in 2015 zmanjšala za 33 %, predvsem zaradi mehanizacije, sečnja pa se je medtem povečala; poudarja, da imajo gozdovi pomembno vlogo pri ustvarjanju zelenih delovnih mest in rasti na podeželskih in v gorskih območjih; ugotavlja, da imajo nelesni gozdni proizvodi, kot so različna naravna živila, zdravila in rešitve za osnovne materiale, pomembno vlogo kot vir dohodka z ocenjeno vrednostjo približno 4 milijarde EUR v letu 2015 (35

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo in ocenijo učinke spremembe ravnovesja med funkcijami gozdov na splošno stanje na področju zaposlovanja in dobičkonosnosti lesnega sektorja, zlasti na podeželju in v spodnjem delu lesno-predelovalne industrije, ter poudarja, da je treba pri spremembah praks upravljanja ohranjati in krepiti privlačnost zaposlitve v sektorju, pa tudi izboljševati varnost na delovnem mestu; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo in ocenijo učinke spremembe ravnovesja med funkcijami gozdov na splošno stanje na področju zaposlovanja in dobičkonosnosti lesnega sektorja, zlasti na podeželju in v spodnjem delu lesno-predelovalne industrije, ter poudarja, da je treba pri spremembah praks upravljanja ohranjati in krepiti privlačnost zaposlitve v sektorju, pa tudi izboljševati varnost na delovnem mestu;

| 24. | Priznava, da obstaja več dodatnih koristi, povezanih s pogozdovanjem in ogozdovanjem, kot so filtracija vode, večja razpoložljivost vode, blažitev suš, nadzorovanje poplav, preprečevanje sedimentacije, ustvarjanje habitatov prostoživečih živali, povečanje rodovitnosti tal in filtriranje zraka; pozdravlja načrt za pogozdovanje in ogozdovanje, po katerem naj bi v EU do leta 2030 zasadili najmanj tri milijarde dreves; poudarja, da bi bilo treba takšne pobude izvajati v skladu z jasnimi ekološkimi načeli in bi morale biti v celoti skladne s ciljem biotske raznovrstnosti, pri čemer bi bilo treba dati prednost obnovi gozdnih ekosistemov; opozarja, da je sajenje dreves odvisno od podpore lokalnih deležnikov in regionalnega načrtovanja; poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo zasaditvi primernih dreves na degradiranih zemljiščih in območjih, ki jih je prizadela dezertifikacija, ter ponovno poudarja, kako pomembno je zaščititi primarne in starorasle gozdove; poudarja, da lahko povečanje pogozdenega zemljišča učinkovito prispeva k boju proti podnebnim spremembam ter naravnemu obnavljanju degradiranih gozdnih sistemov, kar bi srednjeročno in dolgoročno vodilo h gospodarskemu in socialnemu razvoju ter ustvarjanju novih delovnih mest; poziva Komisijo, naj v svoja načela dodatnosti vključi drevesa, zasajena v okviru novih ekoshem skupne kmetijske politike (SKP) ter okoljskih, podnebnih in drugih upravljavskih obveznosti, pa tudi tiste iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, saj se bosta nova skupna kmetijska politika ter mehanizem za okrevanje in odpornost izvajala po sprejetju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poudarja, da bi bilo treba glede na to, da so zemljišča omejen vir, imeti sajenje dreves v obstoječih gozdovih, na obrobnih zemljiščih in na mestnih območjih prednost pred spreminjanjem proizvodnih kmetijskih zemljišč, zlasti v novih geopolitičnih razmerah, pa tudi pred spremembo pašnikov in naravnih travišč, saj to ne vodi do znatnih sprememb organskega ogljika v tleh (36); v zvezi s tem opozarja na priložnost za razvoj mestnih gozdov; vendar želi spomniti, da bi bilo morda treba pri pogozdovanju in ogozdovanju sklepati kompromise za biotsko raznovrstnost, na primer na biotsko raznovrstnih traviščih; |
| --- | --- |

24.

Priznava, da obstaja več dodatnih koristi, povezanih s pogozdovanjem in ogozdovanjem, kot so filtracija vode, večja razpoložljivost vode, blažitev suš, nadzorovanje poplav, preprečevanje sedimentacije, ustvarjanje habitatov prostoživečih živali, povečanje rodovitnosti tal in filtriranje zraka; pozdravlja načrt za pogozdovanje in ogozdovanje, po katerem naj bi v EU do leta 2030 zasadili najmanj tri milijarde dreves; poudarja, da bi bilo treba takšne pobude izvajati v skladu z jasnimi ekološkimi načeli in bi morale biti v celoti skladne s ciljem biotske raznovrstnosti, pri čemer bi bilo treba dati prednost obnovi gozdnih ekosistemov; opozarja, da je sajenje dreves odvisno od podpore lokalnih deležnikov in regionalnega načrtovanja; poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo zasaditvi primernih dreves na degradiranih zemljiščih in območjih, ki jih je prizadela dezertifikacija, ter ponovno poudarja, kako pomembno je zaščititi primarne in starorasle gozdove; poudarja, da lahko povečanje pogozdenega zemljišča učinkovito prispeva k boju proti podnebnim spremembam ter naravnemu obnavljanju degradiranih gozdnih sistemov, kar bi srednjeročno in dolgoročno vodilo h gospodarskemu in socialnemu razvoju ter ustvarjanju novih delovnih mest; poziva Komisijo, naj v svoja načela dodatnosti vključi drevesa, zasajena v okviru novih ekoshem skupne kmetijske politike (SKP) ter okoljskih, podnebnih in drugih upravljavskih obveznosti, pa tudi tiste iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, saj se bosta nova skupna kmetijska politika ter mehanizem za okrevanje in odpornost izvajala po sprejetju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poudarja, da bi bilo treba glede na to, da so zemljišča omejen vir, imeti sajenje dreves v obstoječih gozdovih, na obrobnih zemljiščih in na mestnih območjih prednost pred spreminjanjem proizvodnih kmetijskih zemljišč, zlasti v novih geopolitičnih razmerah, pa tudi pred spremembo pašnikov in naravnih travišč, saj to ne vodi do znatnih sprememb organskega ogljika v tleh (36

Varstvo, obnova, pogozdovanje in ogozdovanje ter trajnostno upravljanje

Varstvo, obnova, pogozdovanje in ogozdovanje ter trajnostno upravljanje

| 25. | poudarja večstransko vlogo gozdov in pomen zdravih, ekološko odpornih gozdnih ekosistemov, ki družbi zagotavljajo številne storitve, kot je ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje obnovljivih surovin, kar prispeva k ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju gospodarske rasti na podeželju; poudarja, da politike, ki podpirajo varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti, prispevajo v boju proti podnebnim spremembam; poziva k trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi pri uresničevanju podnebnih ciljev, saj je ključno za zmanjšanje krčenja in degradacije gozdov, ter vztraja, da je treba ohranjanje biotske raznovrstnosti ter varstvo in ohranjanje habitatov vključiti v trajnostno gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

25.

poudarja večstransko vlogo gozdov in pomen zdravih, ekološko odpornih gozdnih ekosistemov, ki družbi zagotavljajo številne storitve, kot je ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje obnovljivih surovin, kar prispeva k ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju gospodarske rasti na podeželju; poudarja, da politike, ki podpirajo varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti, prispevajo v boju proti podnebnim spremembam; poziva k trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi pri uresničevanju podnebnih ciljev, saj je ključno za zmanjšanje krčenja in degradacije gozdov, ter vztraja, da je treba ohranjanje biotske raznovrstnosti ter varstvo in ohranjanje habitatov vključiti v trajnostno gospodarjenje z gozdovi;

| 26. | poudarja, da je pomembno, da EU spodbuja varstvo, ohranjanje in obnovo gozdnih ekosistemov, pri čemer upošteva prihodnjo zakonodajo EU o obnovi narave, ter izboljšanje njihove odpornosti, hkrati pa podpira razvoj gospodarsko vzdržnega in dinamičnega gozdarskega sektorja ter lokalnih skupnosti; poziva k dolgoročni viziji za varstvo in obnovo evropskih gozdov; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je pomembno, da EU spodbuja varstvo, ohranjanje in obnovo gozdnih ekosistemov, pri čemer upošteva prihodnjo zakonodajo EU o obnovi narave, ter izboljšanje njihove odpornosti, hkrati pa podpira razvoj gospodarsko vzdržnega in dinamičnega gozdarskega sektorja ter lokalnih skupnosti; poziva k dolgoročni viziji za varstvo in obnovo evropskih gozdov;

| 27. | je seznanjen z napovedjo Komisije, da bo razvila dodatne kazalnike in mejne vrednosti za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki bodo jih bodo lahko države članice še naprej neobvezno izvajale na nacionalni in regionalni ravni; meni, da bi morali ti kazalniki in pragovi izboljšati razumevanje, ali se z gozdom gospodari trajnostno na ravni gozdnih sestojev ali vsaj na ravni krajine, in ugotoviti, katera obnovitvena prizadevanja so bila uspešna; poziva Komisijo, naj razvije z dokazi podprte kazalnike in pragove, ki bodo dopolnjevali okvir za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, zlasti kar zadeva oblikovanje jasnih meril v zvezi z zdravjem ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami, da bi postali učinkovito orodje za izboljšanje trajnosti gozdov EU in zagotovili, da bo gospodarjenje z gozdovi prispevalo k ciljem EU na področju podnebja in biotske raznovrstnosti; meni, da so ti dodatni kazalniki in pragovi ključno orodje za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti ter za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v gozdarskem sektorju; poudarja, da je bila v okviru vseevropskega procesa Forest Europe dogovorjena opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki je bila vključena v nacionalno zakonodajo in prostovoljne sisteme držav članic, kot je certificiranje gozdov; zato poudarja, da je treba zagotoviti skladnost med delom Komisije ter delom organizacije Forest Europe in FAO, preprečiti podvajanje prizadevanj ali nesorazmerno povečanje upravnega bremena ter sodelovati s pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi organi, javnimi in zasebnimi upravljavci gozdov, lastniki gozdov ter drugimi ustreznimi deležniki, da bi zagotovili, da so kazalniki in razponi vrednosti primerni za uporabo na lokalni in regionalni ravni v posebnih biogeografskih razmerah; poudarja, da se je v okviru Forest Europe začela ponovna obravnava opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in s tem povezanih orodij; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za ustrezno izvajanje nacionalnih strategij in zakonodaje v zvezi s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi ter naj jih prilagodijo svojim nacionalnim, regionalnim in lokalnim okoliščinam; poziva države članice, naj ustrezno prenesejo in izvajajo zakonodajo EU ter zavezujoče cilje o gozdovih, hkrati poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje in izvrševanje direktiv o pticah in habitatih, vključno z omrežjem Natura 2000; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen z napovedjo Komisije, da bo razvila dodatne kazalnike in mejne vrednosti za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki bodo jih bodo lahko države članice še naprej neobvezno izvajale na nacionalni in regionalni ravni; meni, da bi morali ti kazalniki in pragovi izboljšati razumevanje, ali se z gozdom gospodari trajnostno na ravni gozdnih sestojev ali vsaj na ravni krajine, in ugotoviti, katera obnovitvena prizadevanja so bila uspešna; poziva Komisijo, naj razvije z dokazi podprte kazalnike in pragove, ki bodo dopolnjevali okvir za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, zlasti kar zadeva oblikovanje jasnih meril v zvezi z zdravjem ekosistemov, biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami, da bi postali učinkovito orodje za izboljšanje trajnosti gozdov EU in zagotovili, da bo gospodarjenje z gozdovi prispevalo k ciljem EU na področju podnebja in biotske raznovrstnosti; meni, da so ti dodatni kazalniki in pragovi ključno orodje za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti ter za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v gozdarskem sektorju; poudarja, da je bila v okviru vseevropskega procesa Forest Europe dogovorjena opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki je bila vključena v nacionalno zakonodajo in prostovoljne sisteme držav članic, kot je certificiranje gozdov; zato poudarja, da je treba zagotoviti skladnost med delom Komisije ter delom organizacije Forest Europe in FAO, preprečiti podvajanje prizadevanj ali nesorazmerno povečanje upravnega bremena ter sodelovati s pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi organi, javnimi in zasebnimi upravljavci gozdov, lastniki gozdov ter drugimi ustreznimi deležniki, da bi zagotovili, da so kazalniki in razponi vrednosti primerni za uporabo na lokalni in regionalni ravni v posebnih biogeografskih razmerah; poudarja, da se je v okviru Forest Europe začela ponovna obravnava opredelitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in s tem povezanih orodij; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za ustrezno izvajanje nacionalnih strategij in zakonodaje v zvezi s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi ter naj jih prilagodijo svojim nacionalnim, regionalnim in lokalnim okoliščinam; poziva države članice, naj ustrezno prenesejo in izvajajo zakonodajo EU ter zavezujoče cilje o gozdovih, hkrati poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje in izvrševanje direktiv o pticah in habitatih, vključno z omrežjem Natura 2000;

| 28. | poudarja, da se pritisk na gozdove, ki ga povzročajo škodljivci, bolezni in zajedavci, naravne nesreče, spremenjeno vodno ravnovesje, višje povprečne temperature in druge motnje, vedno bolj povečuje zaradi podnebnih sprememb in da je nujno treba okrepiti prilagajanje in odpornost gozdnih ekosistemov s pomočjo dejavnega trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; je seznanjen z gospodarskim učinkom teh motenj na gozdarski sektor kot celoto; ugotavlja, da lahko večja uporaba trajnostnih inovativnih tehnologij in praks gospodarjenja pri obnovi, ogozdovanju in pogozdovanju prispeva k večji odpornosti in biotski raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj zbira in razširja znanje med države članice o prilagajanju gozdov na sedanje in pričakovane podnebne spremembe v skladu z novo strategijo EU za prilagajanje in strategijo za biološko raznovrstnost; ugotavlja, da trajnostno gospodarjenje z gozdovi kot dinamičen koncept zajema širok nabor ukrepov in praks, prilagajanja, med katerimi imajo lahko mnogi pomembno vlogo pri potencialu gozdov za blažitev podnebnih sprememb, hkrati pa ponuja ukrepe za uvedbo bolje prilagojenih evropskih vrst in izboljšanega porekla, večji prispevek gozdov k vodnemu ciklusu, sečnjo za zajezitev škodljivcev, patogenov in invazivnih vrst, preprečevanje gozdnih požarov in med drugim ohranjanje zaščitnih funkcij, hkrati pa podpira večnamensko vlogo gozdov; poudarja, da je za vse večje, odporne in raznolike gozdne površine potreben tudi dostop do genskih virov; poudarja, da je pomembno podpirati nacionalne genske banke sadik, da bi zagotovili dovolj avtohtonih drevesnih vrst za lokalne in regionalne pobude za pogozdovanje in ogozdovanje; opozarja, da ima za prihodnost gozdov pomembno vlogo naravno obnavljanje, saj lahko spodbuja nemoten razvoj korenin, večjo vitalnost in stabilnost dreves ter nižje stroške sajenja, hkrati pa ugotavlja, da naravno obnavljanje ni vedno mogoče zaradi posebnih gozdnih razmer; poudarja, da so za raznolike gozdove in podnebne razmere v EU potrebne različne prakse trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki bi jih bilo treba naprej razvijati na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na trdni skupni osnovi; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da se pritisk na gozdove, ki ga povzročajo škodljivci, bolezni in zajedavci, naravne nesreče, spremenjeno vodno ravnovesje, višje povprečne temperature in druge motnje, vedno bolj povečuje zaradi podnebnih sprememb in da je nujno treba okrepiti prilagajanje in odpornost gozdnih ekosistemov s pomočjo dejavnega trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; je seznanjen z gospodarskim učinkom teh motenj na gozdarski sektor kot celoto; ugotavlja, da lahko večja uporaba trajnostnih inovativnih tehnologij in praks gospodarjenja pri obnovi, ogozdovanju in pogozdovanju prispeva k večji odpornosti in biotski raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj zbira in razširja znanje med države članice o prilagajanju gozdov na sedanje in pričakovane podnebne spremembe v skladu z novo strategijo EU za prilagajanje in strategijo za biološko raznovrstnost; ugotavlja, da trajnostno gospodarjenje z gozdovi kot dinamičen koncept zajema širok nabor ukrepov in praks, prilagajanja, med katerimi imajo lahko mnogi pomembno vlogo pri potencialu gozdov za blažitev podnebnih sprememb, hkrati pa ponuja ukrepe za uvedbo bolje prilagojenih evropskih vrst in izboljšanega porekla, večji prispevek gozdov k vodnemu ciklusu, sečnjo za zajezitev škodljivcev, patogenov in invazivnih vrst, preprečevanje gozdnih požarov in med drugim ohranjanje zaščitnih funkcij, hkrati pa podpira večnamensko vlogo gozdov; poudarja, da je za vse večje, odporne in raznolike gozdne površine potreben tudi dostop do genskih virov; poudarja, da je pomembno podpirati nacionalne genske banke sadik, da bi zagotovili dovolj avtohtonih drevesnih vrst za lokalne in regionalne pobude za pogozdovanje in ogozdovanje; opozarja, da ima za prihodnost gozdov pomembno vlogo naravno obnavljanje, saj lahko spodbuja nemoten razvoj korenin, večjo vitalnost in stabilnost dreves ter nižje stroške sajenja, hkrati pa ugotavlja, da naravno obnavljanje ni vedno mogoče zaradi posebnih gozdnih razmer; poudarja, da so za raznolike gozdove in podnebne razmere v EU potrebne različne prakse trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki bi jih bilo treba naprej razvijati na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na trdni skupni osnovi;

| 29. | je močno zaskrbljen, da so obsežni in intenzivnejši požari v naravi vse večji izziv po vsej Evropski uniji in zlasti da je bila sezona požarov v EU leta 2021 brez primere, saj je požar uničil približno 0,5 milijona ha, zlasti v regijah Evrope, kjer je dvig povprečne temperature najvišji, kot je Sredozemlje; poudarja, da se intenzivnost in pogostost megapožarov na svetovni ravni povečujeta; opozarja, da raznolika pokrajina z raznolikimi gozdovi bolje varuje oziroma predstavlja večjo naravno oviro pred obsežnimi gozdnimi požari, ki jih ni mogoče nadzorovati; poudarja, da bi obnova raznolikih gozdov pripomogla k preprečevanju in omejevanju požarov; poudarja, da je treba zagotoviti več sredstev za znanstveno podprto obvladovanje požarov in podporo za krepitev zmogljivosti prek svetovalnih služb ter njun razvoj, da bi odpravili posledice podnebnih sprememb v gozdovih; poziva Komisijo in države članice, naj bolje spodbujajo in uporabljajo koncept celostnega obvladovanja požarov, in ugotavlja, da bodo za to morda potrebne boljše regulativne zmogljivosti v državah članicah, krepitev javnih storitev ter namenska podpora in tesnejše sodelovanje pri preprečevanju nesreč, pripravljenosti in odzivanju nanje; poudarja, kako pomembno je nadalje razvijati in v celoti izkoristiti mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite v primeru gozdnih požarov in drugih naravnih nesreč; poziva Komisijo, naj zbira in razširja znanje med države članice o prilagajanju gozdov na sedanje in pričakovane podnebne spremembe v skladu z novo strategijo EU za prilagajanje; poziva Komisijo, naj na podlagi izboljšanih proizvodov programa Copernicus, umetne inteligence in drugih podatkov z daljinskim zaznavanjem pripravi ocene in zemljevide požarne ogroženosti in tako podpre preventivno ukrepanje; |
| --- | --- |

29.

je močno zaskrbljen, da so obsežni in intenzivnejši požari v naravi vse večji izziv po vsej Evropski uniji in zlasti da je bila sezona požarov v EU leta 2021 brez primere, saj je požar uničil približno 0,5 milijona ha, zlasti v regijah Evrope, kjer je dvig povprečne temperature najvišji, kot je Sredozemlje; poudarja, da se intenzivnost in pogostost megapožarov na svetovni ravni povečujeta; opozarja, da raznolika pokrajina z raznolikimi gozdovi bolje varuje oziroma predstavlja večjo naravno oviro pred obsežnimi gozdnimi požari, ki jih ni mogoče nadzorovati; poudarja, da bi obnova raznolikih gozdov pripomogla k preprečevanju in omejevanju požarov; poudarja, da je treba zagotoviti več sredstev za znanstveno podprto obvladovanje požarov in podporo za krepitev zmogljivosti prek svetovalnih služb ter njun razvoj, da bi odpravili posledice podnebnih sprememb v gozdovih; poziva Komisijo in države članice, naj bolje spodbujajo in uporabljajo koncept celostnega obvladovanja požarov, in ugotavlja, da bodo za to morda potrebne boljše regulativne zmogljivosti v državah članicah, krepitev javnih storitev ter namenska podpora in tesnejše sodelovanje pri preprečevanju nesreč, pripravljenosti in odzivanju nanje; poudarja, kako pomembno je nadalje razvijati in v celoti izkoristiti mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite v primeru gozdnih požarov in drugih naravnih nesreč; poziva Komisijo, naj zbira in razširja znanje med države članice o prilagajanju gozdov na sedanje in pričakovane podnebne spremembe v skladu z novo strategijo EU za prilagajanje; poziva Komisijo, naj na podlagi izboljšanih proizvodov programa Copernicus, umetne inteligence in drugih podatkov z daljinskim zaznavanjem pripravi ocene in zemljevide požarne ogroženosti in tako podpre preventivno ukrepanje;

| 30. | poudarja, da nabor orodij za trajnostno gospodarjenje z gozdovi vsebuje različne ravni varstva; poudarja, da pogosto celo varstvo gozdov še vedno zahteva nekatere oblike posredovanja, na primer za obravnavanje naravnih nevarnosti ali potrebnih prilagoditev; ugotavlja, da so gozdovi z drevjem različnih starosti in različnih vrst ter s trajnim zastorom odpornejši na podnebne vplive, kot so požari, suša in nesezonski vremenski dogodki, tudi kot del trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in so zato pomembna naložba za prihodnost; vztraja, da monokulturnih nasadov, ki so manj odporni proti škodljivcem in boleznim, pa tudi proti sušam, vetru, neurjem in požarom, ne bi smeli podpirati s sredstvi EU; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da nabor orodij za trajnostno gospodarjenje z gozdovi vsebuje različne ravni varstva; poudarja, da pogosto celo varstvo gozdov še vedno zahteva nekatere oblike posredovanja, na primer za obravnavanje naravnih nevarnosti ali potrebnih prilagoditev; ugotavlja, da so gozdovi z drevjem različnih starosti in različnih vrst ter s trajnim zastorom odpornejši na podnebne vplive, kot so požari, suša in nesezonski vremenski dogodki, tudi kot del trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in so zato pomembna naložba za prihodnost; vztraja, da monokulturnih nasadov, ki so manj odporni proti škodljivcem in boleznim, pa tudi proti sušam, vetru, neurjem in požarom, ne bi smeli podpirati s sredstvi EU;

| 31. | priznava, da nekatere prakse gospodarjenja ne prispevajo k sekvestraciji ogljika v gozdovih, vendar poudarja, da se lahko prakse in izvajalci prilagodijo in posodobijo, da bi čim bolje uravnotežili kompromise, optimizirali svoj pristop k doseganju več ciljev ter ustvarili sinergije s cilji blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter večimi drugimi funkcijami gozdov; v zvezi s tem poudarja, da obstajajo kompromisi in sinergije med povpraševanjem po lesu in pričakovanji, da bodo gozdovi delovali kot ponori ogljika in nudili habitate za rastlinstvo in živalstvo; poziva Komisijo in njene službe, naj delujejo strateško in poskrbijo za skladnost vseh dejavnosti na področju gozdarstva ter izboljšajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, pri tem pa v celoti spoštujejo načelo subsidiarnosti; poudarja, da lahko nekatere prakse gospodarjenja, zlasti prostovoljne prahe, pripomorejo k obnovi gozdov in pozitivno vplivajo na sekvestracijo ogljika, biotsko raznovrstnost in ekološko stanje; ugotavlja, da se lahko v gozdovih ravni biotske raznovrstnosti ter zmogljivosti za sekvestracijo in skladiščenje ogljika močno razlikujejo, to pa je odvisno od gospodarjenja, uporabe strojev, intenzivnosti in pogostosti sečnje, stanja tal, zajedavcev in intenzivnosti bolezni, starosti gozdnih sestojev itd.; poudarja, da nekateri gozdovi sedaj sproščajo več ogljika, kot ga absorbirajo; ugotavlja, da gozdov ne bi smeli obravnavati izključno kot ponore CO2 in kot rešitev za nezadostno zmanjšanje emisij v drugih sektorjih; |
| --- | --- |

31.

priznava, da nekatere prakse gospodarjenja ne prispevajo k sekvestraciji ogljika v gozdovih, vendar poudarja, da se lahko prakse in izvajalci prilagodijo in posodobijo, da bi čim bolje uravnotežili kompromise, optimizirali svoj pristop k doseganju več ciljev ter ustvarili sinergije s cilji blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter večimi drugimi funkcijami gozdov; v zvezi s tem poudarja, da obstajajo kompromisi in sinergije med povpraševanjem po lesu in pričakovanji, da bodo gozdovi delovali kot ponori ogljika in nudili habitate za rastlinstvo in živalstvo; poziva Komisijo in njene službe, naj delujejo strateško in poskrbijo za skladnost vseh dejavnosti na področju gozdarstva ter izboljšajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, pri tem pa v celoti spoštujejo načelo subsidiarnosti; poudarja, da lahko nekatere prakse gospodarjenja, zlasti prostovoljne prahe, pripomorejo k obnovi gozdov in pozitivno vplivajo na sekvestracijo ogljika, biotsko raznovrstnost in ekološko stanje; ugotavlja, da se lahko v gozdovih ravni biotske raznovrstnosti ter zmogljivosti za sekvestracijo in skladiščenje ogljika močno razlikujejo, to pa je odvisno od gospodarjenja, uporabe strojev, intenzivnosti in pogostosti sečnje, stanja tal, zajedavcev in intenzivnosti bolezni, starosti gozdnih sestojev itd.; poudarja, da nekateri gozdovi sedaj sproščajo več ogljika, kot ga absorbirajo; ugotavlja, da gozdov ne bi smeli obravnavati izključno kot ponore CO2

| 32. | pozdravlja stalno sodelovanje Komisije in držav članic pri prostovoljnih smernicah za sonaravno gozdarstvo v okviru delovne skupine za gozdove in naravo; meni, da bi morale zaradi dodane vrednosti smernice o tem konceptu v celoti spoštovati načelo subsidiarnosti in vključevati širok nabor v rezultate usmerjenih, znanstveno dokazanih trajnostnih orodij in praks gospodarjenja z gozdovi, zlasti upoštevajoč potrebe na lokalni in regionalni ravni, da bi lastnikom in upravljavcem gozdov priskrbeli orodja in ustrezne finančne spodbude za boljše povezave in sodelovanje in bi varstvo biotske raznovrstnosti bolje vključevali v izboljšane prakse gospodarjenja hkrati namenjene zagotavljanju drugih ekosistemskih storitev in proizvodov, kot je pokazalo omrežje Integrate; poudarja, da so gozdovi v Uniji zelo različni in da so zato močno potrebni različni pristopi k politiki in upravljanju, ki pa imajo trdno skupno osnovo; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja stalno sodelovanje Komisije in držav članic pri prostovoljnih smernicah za sonaravno gozdarstvo v okviru delovne skupine za gozdove in naravo; meni, da bi morale zaradi dodane vrednosti smernice o tem konceptu v celoti spoštovati načelo subsidiarnosti in vključevati širok nabor v rezultate usmerjenih, znanstveno dokazanih trajnostnih orodij in praks gospodarjenja z gozdovi, zlasti upoštevajoč potrebe na lokalni in regionalni ravni, da bi lastnikom in upravljavcem gozdov priskrbeli orodja in ustrezne finančne spodbude za boljše povezave in sodelovanje in bi varstvo biotske raznovrstnosti bolje vključevali v izboljšane prakse gospodarjenja hkrati namenjene zagotavljanju drugih ekosistemskih storitev in proizvodov, kot je pokazalo omrežje Integrate; poudarja, da so gozdovi v Uniji zelo različni in da so zato močno potrebni različni pristopi k politiki in upravljanju, ki pa imajo trdno skupno osnovo;

| 33. | poudarja pomen primarnih in staroraslih gozdov z bogato biotsko raznovrstnostjo, ki nudijo veliko različnih mikrohabitatov, ki so bistveni za ohranjanje visoke ravni biotske raznovrstnosti, ter njihovo osrednjo vlogo pri varstvu biotske raznovrstnosti, sekvestraciji in shranjevanju ogljika ter oskrbi s sladko vodo; ponovno poziva, naj bodo vsi starorasli in primarni gozdovi strogo zaščiteni v skladu s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; vztraja, da je treba zaščititi tudi varovalne pasove ob primarnih in staroraslih gozdovih, da bi podprli razvoj značilnosti staroraslega gozda; poudarja, da se bo z razširitvijo ustreznega varstva na varovalne pasove izboljšala povezljivost habitatov velike ekološke vrednosti, kar bo znatno prispevalo k ohranjanju in blažitvi negativnih učinkov razdrobljenosti; priznava, da so skoraj vsi primarni gozdovi izginili, in je zaskrbljen zaradi nezakonite sečnje v nekaterih državah članicah EU; je seznanjen z različnimi opredelitvami primarnih in staroraslih gozdov, oblikovanih na mednarodni ravni, in poudarja, da morajo države članice, lastniki in upravljavci gozdov ter drugi deležniki pred nadaljnjim označevanjem gozdov na podlagi obstoječih opredelitev oblikovati nove opredelitve primarnih in staroraslih gozdov; obžaluje, da Komisija v letu 2021 ni sprejela smernic za opredelitev primarnih in staroraslih gozdov, kot je navedla v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, vendar pozdravlja, da delovna skupina za gozdove in naravo pripravlja te opredelitve; poudarja, da je treba razmisliti o raznolikem in celovitem svežnju atributov, s čimer bi poskrbeli za prilagodljivost pri specifičnih razmerah v biogeografskih regijah in vrstah gozdov, ter ustrezno razlikovati med staroraslimi gozdovi in starejšimi gozdnimi sestoji z dolgo obhodnjo; poudarja, da se je treba o teh opredelitvah čim prej dogovoriti, da morajo temeljiti na ekoloških načelih in upoštevati raznolikost evropskih gozdov, lastnikov, tradicij gospodarjenja, naravnih vrst in spreminjajočih se podnebnih območij, hkrati pa zahteve za gospodarjenje za sosednje gozdove in gozdne površine ne smejo biti nesorazmerne in morajo omogočati upravljavske ukrepe, povezane z vprašanji, kot je preprečevanje nesreč; opozarja na vlogo finančnih spodbud pri prostovoljnem razvoju nekaterih staroraslih gozdov na zemljiščih v prahi v prihodnje; poudarja, da je porazdelitev primarnih in staroraslih gozdov v EU neenakomerna, saj jih je 90 % v samo štirih državah članicah (37); |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen primarnih in staroraslih gozdov z bogato biotsko raznovrstnostjo, ki nudijo veliko različnih mikrohabitatov, ki so bistveni za ohranjanje visoke ravni biotske raznovrstnosti, ter njihovo osrednjo vlogo pri varstvu biotske raznovrstnosti, sekvestraciji in shranjevanju ogljika ter oskrbi s sladko vodo; ponovno poziva, naj bodo vsi starorasli in primarni gozdovi strogo zaščiteni v skladu s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; vztraja, da je treba zaščititi tudi varovalne pasove ob primarnih in staroraslih gozdovih, da bi podprli razvoj značilnosti staroraslega gozda; poudarja, da se bo z razširitvijo ustreznega varstva na varovalne pasove izboljšala povezljivost habitatov velike ekološke vrednosti, kar bo znatno prispevalo k ohranjanju in blažitvi negativnih učinkov razdrobljenosti; priznava, da so skoraj vsi primarni gozdovi izginili, in je zaskrbljen zaradi nezakonite sečnje v nekaterih državah članicah EU; je seznanjen z različnimi opredelitvami primarnih in staroraslih gozdov, oblikovanih na mednarodni ravni, in poudarja, da morajo države članice, lastniki in upravljavci gozdov ter drugi deležniki pred nadaljnjim označevanjem gozdov na podlagi obstoječih opredelitev oblikovati nove opredelitve primarnih in staroraslih gozdov; obžaluje, da Komisija v letu 2021 ni sprejela smernic za opredelitev primarnih in staroraslih gozdov, kot je navedla v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, vendar pozdravlja, da delovna skupina za gozdove in naravo pripravlja te opredelitve; poudarja, da je treba razmisliti o raznolikem in celovitem svežnju atributov, s čimer bi poskrbeli za prilagodljivost pri specifičnih razmerah v biogeografskih regijah in vrstah gozdov, ter ustrezno razlikovati med staroraslimi gozdovi in starejšimi gozdnimi sestoji z dolgo obhodnjo; poudarja, da se je treba o teh opredelitvah čim prej dogovoriti, da morajo temeljiti na ekoloških načelih in upoštevati raznolikost evropskih gozdov, lastnikov, tradicij gospodarjenja, naravnih vrst in spreminjajočih se podnebnih območij, hkrati pa zahteve za gospodarjenje za sosednje gozdove in gozdne površine ne smejo biti nesorazmerne in morajo omogočati upravljavske ukrepe, povezane z vprašanji, kot je preprečevanje nesreč; opozarja na vlogo finančnih spodbud pri prostovoljnem razvoju nekaterih staroraslih gozdov na zemljiščih v prahi v prihodnje; poudarja, da je porazdelitev primarnih in staroraslih gozdov v EU neenakomerna, saj jih je 90 % v samo štirih državah članicah (37

| 34. | pozdravlja dejstvo, da se v smernicah Komisije o novih zavarovanih območjih priznava potreba po nekaterih tekočih dejavnostih, na primer pri gospodarjenju s parkljarji z lovom, da bi zaščitili najrazličnejše tipe gozdnega habitata; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja dejstvo, da se v smernicah Komisije o novih zavarovanih območjih priznava potreba po nekaterih tekočih dejavnostih, na primer pri gospodarjenju s parkljarji z lovom, da bi zaščitili najrazličnejše tipe gozdnega habitata;

| 35. | opozarja na velik primanjkljaj pri kartiranju primarnih in staroraslih gozdov ter poudarja, da je nujno treba dokončati okvir in poskrbeti za celovito in usklajeno kartiranje na podlagi jasnih operativnih meril in opredelitev; poziva Komisijo, naj prizna dosedanje delo za opredelitev, kartiranje in oceno teh gozdov v nekaterih državah članicah ter spodbuja izmenjavo najboljših praks in znanja; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo obstoječe podatke, zapolnijo vrzeli glede lokacije primarnih in staroraslih gozdov ter vzpostavijo podatkovno zbirko vseh potencialnih območij, ki izpolnjujejo merila za starorasle in primarne gozdove; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo pregledno in zlahka dostopno podatkovno zbirko vseh potencialnih območij, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev med starorasle in primarne gozdove; |
| --- | --- |

35.

opozarja na velik primanjkljaj pri kartiranju primarnih in staroraslih gozdov ter poudarja, da je nujno treba dokončati okvir in poskrbeti za celovito in usklajeno kartiranje na podlagi jasnih operativnih meril in opredelitev; poziva Komisijo, naj prizna dosedanje delo za opredelitev, kartiranje in oceno teh gozdov v nekaterih državah članicah ter spodbuja izmenjavo najboljših praks in znanja; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo obstoječe podatke, zapolnijo vrzeli glede lokacije primarnih in staroraslih gozdov ter vzpostavijo podatkovno zbirko vseh potencialnih območij, ki izpolnjujejo merila za starorasle in primarne gozdove; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo pregledno in zlahka dostopno podatkovno zbirko vseh potencialnih območij, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev med starorasle in primarne gozdove;

| 36. | je seznanjen z delom Komisije pri pripravi smernic za ogozdovanje in pogozdovanje, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim državam članicam z nizko gozdnatostjo in – kjer je to primerno in ne škoduje ciljem biotske raznovrstnosti –, na obrobnih in drugih zemljiščih, ki niso primerna za pridelavo hrane, v bližini mestnih in primestnih območij ter na gorskih območjih, ter podpirati razvoj odpornih, mešanih in zdravih gozdov; poudarja, da je treba v opredelitvah ogozdovanja in pogozdovanja, ki podpira biotsko raznovrstnost, upoštevati raznolikost evropskih gozdov, lastništva, tradicij gospodarjenja z njimi in tipov naravnega okolja narave, kot tudi različnih podnebnih pasov, ter jih določiti v tesnem sodelovanju z državami članicami in ustreznimi deležniki; poleg tega vztraja, da se za ogozdovanje ne bi smelo izsušiti neizsušenih mokrišč ali šotišč, v primeru zgodovinsko izsušenih zemljišč pa ne bi smelo biti dovoljeno nadaljnje ali dodatno izsuševanje; poleg tega poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti preprečevanju erozije v gozdovih na gorskih območjih; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen z delom Komisije pri pripravi smernic za ogozdovanje in pogozdovanje, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim državam članicam z nizko gozdnatostjo in – kjer je to primerno in ne škoduje ciljem biotske raznovrstnosti –, na obrobnih in drugih zemljiščih, ki niso primerna za pridelavo hrane, v bližini mestnih in primestnih območij ter na gorskih območjih, ter podpirati razvoj odpornih, mešanih in zdravih gozdov; poudarja, da je treba v opredelitvah ogozdovanja in pogozdovanja, ki podpira biotsko raznovrstnost, upoštevati raznolikost evropskih gozdov, lastništva, tradicij gospodarjenja z njimi in tipov naravnega okolja narave, kot tudi različnih podnebnih pasov, ter jih določiti v tesnem sodelovanju z državami članicami in ustreznimi deležniki; poleg tega vztraja, da se za ogozdovanje ne bi smelo izsušiti neizsušenih mokrišč ali šotišč, v primeru zgodovinsko izsušenih zemljišč pa ne bi smelo biti dovoljeno nadaljnje ali dodatno izsuševanje; poleg tega poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti preprečevanju erozije v gozdovih na gorskih območjih;

Gozdovom in njihovim upravljavcem omogočiti izpolnjevanje več ciljev

Gozdovom in njihovim upravljavcem omogočiti izpolnjevanje več ciljev

| 37. | ugotavlja, da sta skupna kmetijska politika in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) glavna vira podpore gozdarskim ukrepom, saj predstavljata 90 % skupnega financiranja EU za gozdarstvo; poudarja, da je Komisija v oceni gozdarskih ukrepov iz leta 2017 ugotovila, da je imela podpora za razvoj podeželja za gozdove na splošno pozitiven učinek in bi lahko pomembno prispevala k zagotavljanju ekonomskih, okoljskih in socialnih koristi (38); ugotavlja, da so države članice med letoma 2014 in 2020 porabile le 49 % razpoložljivih sredstev, Komisija pa je kot razloge za nizko porabo navedla upravno breme, premajhno privlačnost premij in pomanjkanje svetovalnih storitev, to pa bi bilo treba upoštevati pri prilagajanju novih strateških načrtov SKP; poziva države članice, naj odpravijo upravno breme, da bi Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja za gozdarske ukrepe uporabljali učinkoviteje; pozdravlja cilj Komisije, da poveča črpanje razpoložljivih sredstev, in poudarja, da se s financiranjem in subvencijami ne sme podpirati dejavnosti, ki ogrožajo uravnoteženo zagotavljanje različnih ekosistemskih storitev; poudarja, da je treba v strateške načrte SKP vključiti konkretne in dovolj privlačne ukrepe, da se bodo intervencije in ukrepi uporabljali za bolj trajnostno gospodarjenje z gozdovi in krepitev njihove večnamenske vloge v EU in strateških načrtih SKP, da se podprejo pobude za gozdne ekosisteme, zlasti za zaustavitev izgubljanja biotske raznovrstnosti v gozdovih, za spodbujanje sajenja ustreznih avtohtonih vrst dreves, kadar je to primerno za specifično okolje, za boljše gospodarjenje z gozdovi in da se sredstva uporabljajo v skladu z ustreznimi cilji politike; obžaluje, da Komisija ne spremlja odhodkov za gozdarstvo v okviru drugih ukrepov za razvoj podeželja; poudarja, da je podpora prostovoljnim ukrepom za ohranjanje narave v skladu z lastniškimi pravicami in načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da sta skupna kmetijska politika in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) glavna vira podpore gozdarskim ukrepom, saj predstavljata 90 % skupnega financiranja EU za gozdarstvo; poudarja, da je Komisija v oceni gozdarskih ukrepov iz leta 2017 ugotovila, da je imela podpora za razvoj podeželja za gozdove na splošno pozitiven učinek in bi lahko pomembno prispevala k zagotavljanju ekonomskih, okoljskih in socialnih koristi (38

| 38. | poziva Komisijo, naj poišče nove načine, da bi povečali privlačnost in olajšali izvajanje kombinacije različnih skladov, pri čemer naj upošteva in izkorišča večnamenski značaj gozdov in gozdnih ekosistemskih storitev, ter naj bolje spodbuja druge vire financiranja EU, kot so program LIFE, Obzorje Evropa, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in finančni mehanizem Evropske investicijske banke za naravni kapital; poziva Komisijo, naj oceni skladnost različnih instrumentov financiranja v okviru proračuna Unije in instrumenta EU za okrevanje, vključno z nacionalnimi strateškimi načrti SKP, zavezami in cilji iz strategije EU za gozdove in strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj v okviru pomoči za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov upošteva tudi zaveze glede varstva in strogega varstva gozdov, ki izhajajo iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in nove strategije EU za gozdove do leta 2030; poziva Komisijo, naj te zaveze podaljša za obdobja, daljša od sedmih let, zlasti v primeru strogo zavarovanih gozdnih območij; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj poišče nove načine, da bi povečali privlačnost in olajšali izvajanje kombinacije različnih skladov, pri čemer naj upošteva in izkorišča večnamenski značaj gozdov in gozdnih ekosistemskih storitev, ter naj bolje spodbuja druge vire financiranja EU, kot so program LIFE, Obzorje Evropa, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in finančni mehanizem Evropske investicijske banke za naravni kapital; poziva Komisijo, naj oceni skladnost različnih instrumentov financiranja v okviru proračuna Unije in instrumenta EU za okrevanje, vključno z nacionalnimi strateškimi načrti SKP, zavezami in cilji iz strategije EU za gozdove in strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj v okviru pomoči za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov upošteva tudi zaveze glede varstva in strogega varstva gozdov, ki izhajajo iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in nove strategije EU za gozdove do leta 2030; poziva Komisijo, naj te zaveze podaljša za obdobja, daljša od sedmih let, zlasti v primeru strogo zavarovanih gozdnih območij;

| 39. | poudarja, da gozdarski sektor v še večji meri kot kmetijski sektor deluje predvsem kot tržni sektor brez posebne odvisnosti od subvencij, hkrati pa ugotavlja, da mora financiranje skupne kmetijske politike ostati usmerjeno predvsem v proizvodnjo hrane in zagotavljanje prehranske varnosti v Uniji; poudarja, da zaradi večjega poudarka na drugih ekosistemskih storitvah ne sme priti do nesorazmerne odvisnosti od subvencij, ter podpira Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za razvoj prostovoljnih tržnih plačilnih shem za ekosistemske storitve, kot so sekvestracija ogljika, podpiranje biotske raznovrstnosti, varstvo tal, upravljanje voda, zbiranje podatkov in spremljanje; poudarja, da je pomembno uporabljati načelo dodatnosti in oblikovanja programov na način, ki bo v celoti priznaval delo vodilnih in drugih udeležencev, hkrati pa motiviral številne lastnike gozdov; nadalje poudarja, da je treba pri posebnih zahtevah programov upoštevati veliko raznolikost gozdov ter njihove raznolike izzive in priložnosti; ugotavlja, da je razpoložljivost zanesljivih podatkov o ekosistemskih storitvah bistvena za vsako plačilno shemo; pozdravlja sporočilo Komisije o sekvestraciji ogljika v kmetijske površine (39), ki je namenjeno spodbujanju novih poslovnih modelov javnih in zasebnih virov z nagrajevanjem praks gospodarjenja, ki povečujejo sekvestracijo v živo biomaso in tla po ekoloških načelih; poudarja, da so potrebne pobude za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine, ki bodo temeljile na zanesljivi znanstveni metodologiji, po pristopih, kjer intervencije niso potrebne, in v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost; glede na to pobudo poudarja, da lahko dejavno trajnostno gospodarjenje z gozdovi prispeva k povečanju zalog ogljika in rasti gozdov; poudarja, da bi se bilo treba pri odvzemih ogljika v gozdovih osredotočiti na spodbude za lastnike in upravljavce gozdov, da bi glede na potrebe vlagali v aktivno in trajnostno gospodarjenje z gozdovi in njihovo zaščito, spodbujanje obnove in večjo rast; pozdravlja načrt Komisije, da do konca leta 2022 predlaga zavezujoč regulativni okvir EU za certificiranje odvzema ogljika, da bi pravilno količinsko opredelili prizadevanja za odvzem ogljika, o njih poročali in jih certificirali ter preprečili tveganje za napačno prikazovanje in lažno zeleno oglaševanje; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da gozdarski sektor v še večji meri kot kmetijski sektor deluje predvsem kot tržni sektor brez posebne odvisnosti od subvencij, hkrati pa ugotavlja, da mora financiranje skupne kmetijske politike ostati usmerjeno predvsem v proizvodnjo hrane in zagotavljanje prehranske varnosti v Uniji; poudarja, da zaradi večjega poudarka na drugih ekosistemskih storitvah ne sme priti do nesorazmerne odvisnosti od subvencij, ter podpira Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za razvoj prostovoljnih tržnih plačilnih shem za ekosistemske storitve, kot so sekvestracija ogljika, podpiranje biotske raznovrstnosti, varstvo tal, upravljanje voda, zbiranje podatkov in spremljanje; poudarja, da je pomembno uporabljati načelo dodatnosti in oblikovanja programov na način, ki bo v celoti priznaval delo vodilnih in drugih udeležencev, hkrati pa motiviral številne lastnike gozdov; nadalje poudarja, da je treba pri posebnih zahtevah programov upoštevati veliko raznolikost gozdov ter njihove raznolike izzive in priložnosti; ugotavlja, da je razpoložljivost zanesljivih podatkov o ekosistemskih storitvah bistvena za vsako plačilno shemo; pozdravlja sporočilo Komisije o sekvestraciji ogljika v kmetijske površine (39

| 40. | priznava pomembno vlogo, ki jo imajo obstoječe, tržno zasnovane sheme certificiranja in njihov prispevek k še bolj razširjenemu trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi; ugotavlja, da se je večina teh shem izkazala za verodostojna in učinkovita orodja za spodbujanje trajnostnih praks gospodarjenja z gozdovi po vsej Evropi; pozdravlja stalen nadzor, ki ga izvajajo institucije EU, kot pomoč pri nenehnih izboljšavah; pozdravlja napoved Komisije, da bo pripravila prostovoljno shemo certificiranja sonaravnosti; poziva Komisijo, naj te pobude izboljšujejo gozdne ekosisteme, ščitijo biotsko raznovrstnost in zagotavljajo dodano vrednost s praksami sonaravnega gospodarjenja z gozdovi; spodbuja Komisijo, naj sodeluje z obstoječimi in preverjenimi shemami certificiranja, uporabi njihove izkušnje ter podpre prizadevanja za njihovo izboljšanje, tudi kar zadeva preglednost za potrošnike in upoštevanje njihovih želja; meni, da mora prostovoljno certificiranje sonaravnosti, če naj ustvarja dodano vrednost, temeljiti na jasnem obveznem okviru in mora lastnikom gozdov ponuditi zadostno cenovno premijo za zagotavljanje ekosistemskih storitev, na primer z uvedbo znaka kakovosti EU z lokalno prilagojenimi smernicami za sonaravno gozdarstvo, da bi spodbujali prakse gospodarjenja, ki najbolj upoštevajo biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj po dokončani opredelitvi sonaravnosti oceni dodano vrednost in stroške, ki jih imajo lastniki gozdov zaradi takega sistema certificiranja; ugotavlja, da je prostovoljno certificiranje samo eden od korakov, potrebnih za razvoj bolj trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v EU; |
| --- | --- |

40.

priznava pomembno vlogo, ki jo imajo obstoječe, tržno zasnovane sheme certificiranja in njihov prispevek k še bolj razširjenemu trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi; ugotavlja, da se je večina teh shem izkazala za verodostojna in učinkovita orodja za spodbujanje trajnostnih praks gospodarjenja z gozdovi po vsej Evropi; pozdravlja stalen nadzor, ki ga izvajajo institucije EU, kot pomoč pri nenehnih izboljšavah; pozdravlja napoved Komisije, da bo pripravila prostovoljno shemo certificiranja sonaravnosti; poziva Komisijo, naj te pobude izboljšujejo gozdne ekosisteme, ščitijo biotsko raznovrstnost in zagotavljajo dodano vrednost s praksami sonaravnega gospodarjenja z gozdovi; spodbuja Komisijo, naj sodeluje z obstoječimi in preverjenimi shemami certificiranja, uporabi njihove izkušnje ter podpre prizadevanja za njihovo izboljšanje, tudi kar zadeva preglednost za potrošnike in upoštevanje njihovih želja; meni, da mora prostovoljno certificiranje sonaravnosti, če naj ustvarja dodano vrednost, temeljiti na jasnem obveznem okviru in mora lastnikom gozdov ponuditi zadostno cenovno premijo za zagotavljanje ekosistemskih storitev, na primer z uvedbo znaka kakovosti EU z lokalno prilagojenimi smernicami za sonaravno gozdarstvo, da bi spodbujali prakse gospodarjenja, ki najbolj upoštevajo biotsko raznovrstnost; poziva Komisijo, naj po dokončani opredelitvi sonaravnosti oceni dodano vrednost in stroške, ki jih imajo lastniki gozdov zaradi takega sistema certificiranja; ugotavlja, da je prostovoljno certificiranje samo eden od korakov, potrebnih za razvoj bolj trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v EU;

| 41. | pozdravlja sklep Komisije z dne 4. junija 2021 o izdaji dovoljenj za logotip Natura 2000 (40); ugotavlja, da bi označevalna shema Natura 2000 morala spodbujati najstrožje ekološke standarde EU za zaščito najranljivejših habitatnih tipov in vrst na kopnem; opozarja, da omrežje Natura 2000 pokriva približno 18 % kopnega EU; poudarja, da bi morale države članice poskrbeti, da se ne bi izvajale dejavnosti, ki škodijo habitatom ali vznemirjajo vrste v habitatih, opredeljenih kot območja Natura 2000; poziva k ambicioznim ciljem v okviru strategije EU za gozdove za ohranitev in obnovo ekološke vrednosti opredeljenih območij ob upoštevanju socialnih in kulturnih zahtev ter regionalnih in lokalnih značilnosti območij; ugotavlja, da bi morala biti prizadevanja za ohranitev območij Natura 2000 povsem v skladu z direktivama o habitatih in pticah ter strategijo EU o biotski raznovrstnosti do leta 2030; ugotavlja, da območja Natura 2000 javnosti nudijo dragocene ekosistemske storitve; poudarja, da bi logotip Natura 2000 na blagu ali storitvah moral pomeniti, da to blago ali storitve prispevajo k ciljem ohranjanja območja Natura 2000, s katerega izhajajo; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja sklep Komisije z dne 4. junija 2021 o izdaji dovoljenj za logotip Natura 2000 (40

| 42. | pozdravlja strateški delovni načrt za znak EU za okolje za obdobje 2020–2024, ki ga je objavila Evropska komisija; opozarja, da je znak EU za okolje prostovoljna oznaka okoljske odličnosti; ugotavlja, da shema znaka za okolje spodbuja krožno gospodarstvo EU in prispeva k praksam trajnostne potrošnje ter proizvodnje; poziva k strogim standardom in spremljanju ter spodbujanju širše uporabe znaka za okolje v gozdarskem sektorju EU; poudarja, da je pomembno razširiti področje uporabe okoljskega znaka na lesne proizvode, da bi vključili raven trajnostnosti teh proizvodov; poziva države članice, naj proizvajalce spodbujajo k širši uporabi oznake Natura 2000 za nelesne gozdne proizvode; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja strateški delovni načrt za znak EU za okolje za obdobje 2020–2024, ki ga je objavila Evropska komisija; opozarja, da je znak EU za okolje prostovoljna oznaka okoljske odličnosti; ugotavlja, da shema znaka za okolje spodbuja krožno gospodarstvo EU in prispeva k praksam trajnostne potrošnje ter proizvodnje; poziva k strogim standardom in spremljanju ter spodbujanju širše uporabe znaka za okolje v gozdarskem sektorju EU; poudarja, da je pomembno razširiti področje uporabe okoljskega znaka na lesne proizvode, da bi vključili raven trajnostnosti teh proizvodov; poziva države članice, naj proizvajalce spodbujajo k širši uporabi oznake Natura 2000 za nelesne gozdne proizvode;

| 43. | poudarja, da so za izpolnitev ciljev biotske raznovrstnosti in sprostitev celotnega potenciala gozdov za prispevanje k podnebnim ciljem in ciljem krožnega gospodarstva EU potrebne nadaljnje raziskave, inovacije in razvoj, ki bi jih bilo treba spodbujati na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, zlasti prilagajanja podnebnim spremembam, in alternativ na biološki osnovi za proizvode na osnovi fosilnih goriv in druge proizvode z velikim ogljičnim odtisom; spodbuja nadaljnjo podporo trajnostnim inovacijam, povezanim z lesom, kot so tekstil na osnovi lesa, ki ima velik potencial kot nadomestek za sintetična tekstilna vlakna in bombaž, ter drugi materiali na osnovi lesa, ki so dobili pozitivno oceno okoljskega in podnebnega življenjskega cikla; poudarja, da morajo take alternative na biološki osnovi potrošnikom ponuditi proizvode po dostopnih cenah, če naj bodo konkurenčne; ugotavlja, da lahko razvojni cikli v sektorju trajajo 10 let ali več, in poudarja, da je predvidljivo in stabilno regulativno okolje prvi pogoj za privabljanje naložb; poudarja, da imajo mnoge inovacije v sektorju visoko dodano vrednost in zagotavljajo kakovostna delovna mesta na podeželju, pa tudi v vrednostni verigi gozdarskega sektorja in povezanih industrijskih panogah na biološki osnovi, ter v zvezi s tem poudarja vlogo malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da so za izpolnitev ciljev biotske raznovrstnosti in sprostitev celotnega potenciala gozdov za prispevanje k podnebnim ciljem in ciljem krožnega gospodarstva EU potrebne nadaljnje raziskave, inovacije in razvoj, ki bi jih bilo treba spodbujati na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, zlasti prilagajanja podnebnim spremembam, in alternativ na biološki osnovi za proizvode na osnovi fosilnih goriv in druge proizvode z velikim ogljičnim odtisom; spodbuja nadaljnjo podporo trajnostnim inovacijam, povezanim z lesom, kot so tekstil na osnovi lesa, ki ima velik potencial kot nadomestek za sintetična tekstilna vlakna in bombaž, ter drugi materiali na osnovi lesa, ki so dobili pozitivno oceno okoljskega in podnebnega življenjskega cikla; poudarja, da morajo take alternative na biološki osnovi potrošnikom ponuditi proizvode po dostopnih cenah, če naj bodo konkurenčne; ugotavlja, da lahko razvojni cikli v sektorju trajajo 10 let ali več, in poudarja, da je predvidljivo in stabilno regulativno okolje prvi pogoj za privabljanje naložb; poudarja, da imajo mnoge inovacije v sektorju visoko dodano vrednost in zagotavljajo kakovostna delovna mesta na podeželju, pa tudi v vrednostni verigi gozdarskega sektorja in povezanih industrijskih panogah na biološki osnovi, ter v zvezi s tem poudarja vlogo malih in srednjih podjetij;

| 44. | meni, da je treba za bolj usklajeno zagotavljanje okoljskih, socialnih, družbenih in gospodarskih gozdarskih storitev bolje uskladiti ustrezne okvirne programe EU, vključno s programom Obzorje Evropa, programom LIFE, evropskim partnerstvom za inovacije v kmetijstvu (EIP-AGRI), programom LEADER in Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo; pozdravlja predlog Komisije za boljše sodelovanje EU tako, da predlaga partnerstvo za raziskave in inovacije v gozdarstvu, ter poziva Komisijo, naj pripravi celovite programe, osredotočene na gozdove, ki bodo vključevali različne funkcije in dele vrednostne verige v gozdarskem sektorju ter žive laboratorije za preskušanje in predstavitev rešitev za najpomembnejše izzive, in sicer na podlagi obstoječih in preizkušenih platform, kot so mreža Integrate, tehnološka platforma za gozdarski sektor in Evropski inštitut za gozdove, ter z vključevanjem vseevropskih in mednarodnih partnerjev; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba za bolj usklajeno zagotavljanje okoljskih, socialnih, družbenih in gospodarskih gozdarskih storitev bolje uskladiti ustrezne okvirne programe EU, vključno s programom Obzorje Evropa, programom LIFE, evropskim partnerstvom za inovacije v kmetijstvu (EIP-AGRI), programom LEADER in Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo; pozdravlja predlog Komisije za boljše sodelovanje EU tako, da predlaga partnerstvo za raziskave in inovacije v gozdarstvu, ter poziva Komisijo, naj pripravi celovite programe, osredotočene na gozdove, ki bodo vključevali različne funkcije in dele vrednostne verige v gozdarskem sektorju ter žive laboratorije za preskušanje in predstavitev rešitev za najpomembnejše izzive, in sicer na podlagi obstoječih in preizkušenih platform, kot so mreža Integrate, tehnološka platforma za gozdarski sektor in Evropski inštitut za gozdove, ter z vključevanjem vseevropskih in mednarodnih partnerjev;

| 45. | opozarja, da je 60 % gozdov EU v zasebni lasti in da velik delež lastništva predstavljajo mali lastniki; poudarja, da se je treba za uresničitev ciljev strategije osredotočiti na to, da se vsem različnim, zlasti pa malim lastnikom in upravljavcem gozdov omogoči uresničevanje mnogoterih funkcij gozdov; priznava, da lastniki in upravljavci gozdov potrebujejo veliko prožnosti pri svojih praksah gospodarjenja z gozdovi, ampak na močni skupni osnovi, da bodo lahko nudili vse potrebne ekosistemske storitve, ter poziva Komisijo in države članice, naj bodo podporni programi, sheme prostovoljnega plačila za ekosistemske storitve in financiranje raziskav privlačni, razumljivi in zlahka dostopni malim lastnikom; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je 60 % gozdov EU v zasebni lasti in da velik delež lastništva predstavljajo mali lastniki; poudarja, da se je treba za uresničitev ciljev strategije osredotočiti na to, da se vsem različnim, zlasti pa malim lastnikom in upravljavcem gozdov omogoči uresničevanje mnogoterih funkcij gozdov; priznava, da lastniki in upravljavci gozdov potrebujejo veliko prožnosti pri svojih praksah gospodarjenja z gozdovi, ampak na močni skupni osnovi, da bodo lahko nudili vse potrebne ekosistemske storitve, ter poziva Komisijo in države članice, naj bodo podporni programi, sheme prostovoljnega plačila za ekosistemske storitve in financiranje raziskav privlačni, razumljivi in zlahka dostopni malim lastnikom;

| 46. | poudarja, da je razpoložljivost svetovalnih storitev pomembno gonilo za širjenje praks trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; spodbuja države članice, naj poskrbijo, da bodo svetovalne storitve na voljo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo malim lastnikom; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je razpoložljivost svetovalnih storitev pomembno gonilo za širjenje praks trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; spodbuja države članice, naj poskrbijo, da bodo svetovalne storitve na voljo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo malim lastnikom;

| 47. | ugotavlja, da je približno 40 % gozdov v EU v javni lasti občin ter regionalnih ali nacionalnih vlad, v nekaterih državah članicah pa je delež javnega lastništva gozdov precej večji, v jugovzhodni Evropi v povprečju znaša 90 %; poudarja, da imajo lahko javni gozdovi osrednje mesto pri ohranjanju gozdnih ekosistemov, varstvu biotske raznovrstnosti, blaženju podnebnih sprememb, spodbujanju razvoja podeželja ter oskrbi z lesom in nelesnim blagom in storitvami ter da imajo lahko državne agencije za gozdove pomembno vlogo, da zasebnim lastnikom gozdov nudijo znanje na področju sonaravnega gozdarstva in prilagajanja na posledice podnebnih sprememb; poziva k povečanju človeških in finančnih virov za državne agencije za gozdove, kjer je to potrebno; v zvezi s tem poziva države članice, naj bodo zgled za trajnostno gospodarjenje z gozdovi v javnih gozdovih za javno dobro, zlasti glede okoljskih, gospodarskih in socialnih vidikov; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da je približno 40 % gozdov v EU v javni lasti občin ter regionalnih ali nacionalnih vlad, v nekaterih državah članicah pa je delež javnega lastništva gozdov precej večji, v jugovzhodni Evropi v povprečju znaša 90 %; poudarja, da imajo lahko javni gozdovi osrednje mesto pri ohranjanju gozdnih ekosistemov, varstvu biotske raznovrstnosti, blaženju podnebnih sprememb, spodbujanju razvoja podeželja ter oskrbi z lesom in nelesnim blagom in storitvami ter da imajo lahko državne agencije za gozdove pomembno vlogo, da zasebnim lastnikom gozdov nudijo znanje na področju sonaravnega gozdarstva in prilagajanja na posledice podnebnih sprememb; poziva k povečanju človeških in finančnih virov za državne agencije za gozdove, kjer je to potrebno; v zvezi s tem poziva države članice, naj bodo zgled za trajnostno gospodarjenje z gozdovi v javnih gozdovih za javno dobro, zlasti glede okoljskih, gospodarskih in socialnih vidikov;

| 48. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 ter priznanje vloge gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi pri ohranjanju dostojnega dela in preživetja na podeželskih območjih; poudarja, kako pomembna sta gozdarski sektor in lesna industrija kot vir delovnih mest v podeželskih skupnostih, prek nadaljnje uporabe pa tudi na mestnih območjih; poudarja, kako pomembno je spodbujati gozdarske gospodarske dejavnosti, ki ne temeljijo na lesu, da bi diverzificirali lokalna gospodarstva in delovna mesta ter obrnili trend zmanjševanja prebivalstva na podeželskih in oddaljenih območjih; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja stalno zmanjševanje zaposlenosti v gozdarstvu in sečnji, ki se je po podatkih Eurostata med letoma 2000 in 2019 zmanjšalo za 7 % (41), in veliko število nesreč v tem sektorju (42); poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo učinke ukrepov v okviru strategije za zaposlovanje in varnost pri delu glede na spreminjajoče se prakse upravljanja, saj so obravnavane možnosti pogosto povezane z večjo intenzivnostjo (fizičnega) dela, kar prinaša tudi različna tveganja za delavce in zahteva visokokakovostno poklicno usposabljanje ter možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo; poudarja, kako pomembno je, da ta vrsta zaposlitve postane privlačna, ter opozarja na možnosti za bolj trajnostno gospodarjenje z gozdovi v ta namen; v zvezi s tem poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za večjo varnost pri delu in ustrezno usposabljanje delavcev ter podpreti posodobitev gozdarske opreme in orodij; poziva države članice, naj v zvezi s tem ocenijo svoje svetovalne storitve in jih po potrebi izboljšajo ter naj dajo prednost stalnemu kakovostnemu poklicnemu usposabljanju na področju ekološke gradnje in trgovine, povezane z lesom; ponovno poziva Komisijo, naj v sodelovanju s proizvajalci gozdne mehanizacije sprejme pobude za boljšo okoljsko zasnovo gozdne mehanizacije, ki naj omogoča visoko zaščito in varnost delavcev ter čim manjše posledice za tla in vodo v gozdovih; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 ter priznanje vloge gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi pri ohranjanju dostojnega dela in preživetja na podeželskih območjih; poudarja, kako pomembna sta gozdarski sektor in lesna industrija kot vir delovnih mest v podeželskih skupnostih, prek nadaljnje uporabe pa tudi na mestnih območjih; poudarja, kako pomembno je spodbujati gozdarske gospodarske dejavnosti, ki ne temeljijo na lesu, da bi diverzificirali lokalna gospodarstva in delovna mesta ter obrnili trend zmanjševanja prebivalstva na podeželskih in oddaljenih območjih; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja stalno zmanjševanje zaposlenosti v gozdarstvu in sečnji, ki se je po podatkih Eurostata med letoma 2000 in 2019 zmanjšalo za 7 % (41

42

| 49. | poudarja, kako pomembno je v ta sektor pritegniti mlade in podjetnice, zlasti v okviru digitalnega in zelenega prehoda gozdarskih dejavnosti; vendar poudarja, da zaradi slabih delovnih pogojev v gozdarskem sektorju v nekaterih delih Evrope ta trenutno ni privlačna poklicna izbira; poudarja, da so potrebne naložbe v sektor in vzdolž celotne vrednostne verige ter ugodno okolje na podeželju, vključno z digitalno, prometno in lokalno infrastrukturo; pozdravlja predloge Komisije, da spodbudi vzpostavitev partnerstva za znanja in spretnosti v okviru pakta za znanja in spretnosti ter uporabi Evropski socialni sklad plus, da bi skupaj povečali možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo v gozdarstvu, ustvarili kakovostna delovna mesta ter delavcem zagotovili priložnosti in ustrezne delovne pogoje v lesnem biogospodarstvu, s čimer bi to postalo privlačnejša poklicna izbira; |
| --- | --- |

49.

poudarja, kako pomembno je v ta sektor pritegniti mlade in podjetnice, zlasti v okviru digitalnega in zelenega prehoda gozdarskih dejavnosti; vendar poudarja, da zaradi slabih delovnih pogojev v gozdarskem sektorju v nekaterih delih Evrope ta trenutno ni privlačna poklicna izbira; poudarja, da so potrebne naložbe v sektor in vzdolž celotne vrednostne verige ter ugodno okolje na podeželju, vključno z digitalno, prometno in lokalno infrastrukturo; pozdravlja predloge Komisije, da spodbudi vzpostavitev partnerstva za znanja in spretnosti v okviru pakta za znanja in spretnosti ter uporabi Evropski socialni sklad plus, da bi skupaj povečali možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo v gozdarstvu, ustvarili kakovostna delovna mesta ter delavcem zagotovili priložnosti in ustrezne delovne pogoje v lesnem biogospodarstvu, s čimer bi to postalo privlačnejša poklicna izbira;

Spremljanje, poročanje in zbiranje podatkov

Spremljanje, poročanje in zbiranje podatkov

| 50. | poudarja pomen točnih, povezanih, kakovostnih pravočasno pripravljenih, primerljivih in posodobljenih podatkov o evropskih gozdovih ter je seznanjen s pobudo za zakonodajni predlog o okviru za opazovanje gozdov, poročanje o njih in zbiranje podatkov; opozarja na pomen preverjenih podatkov, zlasti tistih, zbranih na lokalni ravni, saj je številne značilnosti gozdov mogoče preveriti le na terenu; poudarja, da so široka razpoložljivost, visoka kakovost, preglednost, popolnost in harmonizacija podatkov in poročanja bistveni za doseganje ciljev strategije, in meni, da mora okvir, če naj ustvarja dejansko dodano vrednost, temeljiti na obstoječih mehanizmih in postopkih, kot so nacionalni popisi gozdov, evropski informacijski sistem za gozdove, mreža ENFIN, organizacija Forest Europe in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, po pristopu od spodaj navzgor, da bi kar najbolje izkoristili strokovno znanje in izkušnje v državah članicah, hkrati pa je treba okvir razvijati v skladu z mednarodno dogovorjenimi zavezami in povezanimi pristojnostmi držav članic, pri čemer se je treba izogibati podvajanju dela, pretiranemu upravnemu bremenu in pretiranim stroškom; poudarja, da bi moral okvir vključevati mehanizme za preprečevanje napak, kot je dvojno štetje; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno financiranje in človeške vire za operativno podporo okviru; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen točnih, povezanih, kakovostnih pravočasno pripravljenih, primerljivih in posodobljenih podatkov o evropskih gozdovih ter je seznanjen s pobudo za zakonodajni predlog o okviru za opazovanje gozdov, poročanje o njih in zbiranje podatkov; opozarja na pomen preverjenih podatkov, zlasti tistih, zbranih na lokalni ravni, saj je številne značilnosti gozdov mogoče preveriti le na terenu; poudarja, da so široka razpoložljivost, visoka kakovost, preglednost, popolnost in harmonizacija podatkov in poročanja bistveni za doseganje ciljev strategije, in meni, da mora okvir, če naj ustvarja dejansko dodano vrednost, temeljiti na obstoječih mehanizmih in postopkih, kot so nacionalni popisi gozdov, evropski informacijski sistem za gozdove, mreža ENFIN, organizacija Forest Europe in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, po pristopu od spodaj navzgor, da bi kar najbolje izkoristili strokovno znanje in izkušnje v državah članicah, hkrati pa je treba okvir razvijati v skladu z mednarodno dogovorjenimi zavezami in povezanimi pristojnostmi držav članic, pri čemer se je treba izogibati podvajanju dela, pretiranemu upravnemu bremenu in pretiranim stroškom; poudarja, da bi moral okvir vključevati mehanizme za preprečevanje napak, kot je dvojno štetje; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno financiranje in človeške vire za operativno podporo okviru;

| 51. | meni, da je treba za dostopnost zanesljivih, preglednih in visokokakovostnih podatkov preveriti nove inovativne pristope, kot je tehnologija daljinskega zaznavanja, in jih povezati s podatki, pridobljenimi s spremljanjem na terenu, rezultate pa razlagati v tesnem sodelovanju z znanstveniki ter neodvisnimi in lokalnimi strokovnjaki ter pristojnimi organi in upravljavci gozdov; meni, da lahko ti pristopi prispevajo tudi k uravnoteženju večnamenskosti gozdov ter k razvoju in izmenjavi novih pristopov in praks ter da bi morali vključevati finančna sredstva, potrebna za dostop do podatkov, in prispevati k njihovemu pridobivanju; meni, da lahko sinergija in dopolnjevanje med satelitskimi posnetki ter podatki o položaju in lokaciji postaneta glavna dejavnika za upravljavce gozdov in vladne organe; poudarja pomen programa Copernicus pri spremljanju na daljavo in ocenah stanja pri popisih gozdov ter pri odkrivanju težav, kot sta nezakonita sečnja in krčenje gozdov; pozdravlja tudi dejstvo, da se bo v informacijskem sistemu za gozdove EU povečalo obstoječe spremljanje podnebnih učinkov in drugih naravnih motenj gozdov ter motenj, ki jih povzroča človek; poudarja osrednjo vlogo, ki jo ima analiza teh podatkov pri podpiranju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in njihovega varstva, tudi pri preprečevanju nezakonite sečnje ter predvidevanju in blaženju posledic naravnih motenj, kot so nevihte, požari v naravi in škodljivci; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba za dostopnost zanesljivih, preglednih in visokokakovostnih podatkov preveriti nove inovativne pristope, kot je tehnologija daljinskega zaznavanja, in jih povezati s podatki, pridobljenimi s spremljanjem na terenu, rezultate pa razlagati v tesnem sodelovanju z znanstveniki ter neodvisnimi in lokalnimi strokovnjaki ter pristojnimi organi in upravljavci gozdov; meni, da lahko ti pristopi prispevajo tudi k uravnoteženju večnamenskosti gozdov ter k razvoju in izmenjavi novih pristopov in praks ter da bi morali vključevati finančna sredstva, potrebna za dostop do podatkov, in prispevati k njihovemu pridobivanju; meni, da lahko sinergija in dopolnjevanje med satelitskimi posnetki ter podatki o položaju in lokaciji postaneta glavna dejavnika za upravljavce gozdov in vladne organe; poudarja pomen programa Copernicus pri spremljanju na daljavo in ocenah stanja pri popisih gozdov ter pri odkrivanju težav, kot sta nezakonita sečnja in krčenje gozdov; pozdravlja tudi dejstvo, da se bo v informacijskem sistemu za gozdove EU povečalo obstoječe spremljanje podnebnih učinkov in drugih naravnih motenj gozdov ter motenj, ki jih povzroča človek; poudarja osrednjo vlogo, ki jo ima analiza teh podatkov pri podpiranju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in njihovega varstva, tudi pri preprečevanju nezakonite sečnje ter predvidevanju in blaženju posledic naravnih motenj, kot so nevihte, požari v naravi in škodljivci;

| 52. | meni, da bi bilo treba podatke programa Copernicus uporabiti kot dokaz pri kazenskem pregonu in oblikovanju politik, in sicer s certificiranjem podatkov in iz njih pridobljenih informacijskih produktov, ter poziva, naj se certificiranje podatkov programa Copernicus določi v naslednjem zakonodajnem predlogu za okvir za opazovanje gozdov, poročanje in zbiranje podatkov; poudarja, da bi lahko imeli taki certificirani podatki pomembno vlogo pri spremljanju različnih pojavov (kot so gozdnatost, nezakonita sečnja, zdravje gozdov, karakterizacija dreves, vzorci rasti in vpliv gozdnih požarov) ter pri spremljanju skladnosti; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi bilo treba podatke programa Copernicus uporabiti kot dokaz pri kazenskem pregonu in oblikovanju politik, in sicer s certificiranjem podatkov in iz njih pridobljenih informacijskih produktov, ter poziva, naj se certificiranje podatkov programa Copernicus določi v naslednjem zakonodajnem predlogu za okvir za opazovanje gozdov, poročanje in zbiranje podatkov; poudarja, da bi lahko imeli taki certificirani podatki pomembno vlogo pri spremljanju različnih pojavov (kot so gozdnatost, nezakonita sečnja, zdravje gozdov, karakterizacija dreves, vzorci rasti in vpliv gozdnih požarov) ter pri spremljanju skladnosti;

| 53. | je seznanjen z zamislijo o uvedbi strateških načrtov za gozdove znotraj okvira za opazovanje gozdov, poročanje o njih in zbiranje podatkov; poleg tega ugotavlja, da več držav članic že ima nacionalne strategije za gozdove, ki jih Komisija ne more enotno oceniti, in da bi jih bilo treba oblikovati ali nadalje razvijati na način, ki bi podpiral cilje strategije EU za gozdove; poudarja, da bi moral ta predlog preprečiti pretirano povečanje upravnega bremena in stroškov; poudarja, da bi bilo treba pojasniti natančen namen in potrebnost takih načrtov in da je treba spoštovati pristojnosti držav članic na področju gozdov; poziva Komisijo, naj zakonodajni predlog v celoti spoštuje obstoječe nacionalne strategije na ravni držav članic in po potrebi na lokalni ravni, pri čemer poudarja, da bi moralo biti strateško načrtovanje na ravni EU usklajeno z obstoječimi nacionalnimi strategijami, ne sme pa biti v nasprotju z njimi ali jih podvajati; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko to orodje uporabili za podporo zlasti tistim državam članicam, ki še nimajo vzpostavljenih nacionalnih strategij; |
| --- | --- |

53.

je seznanjen z zamislijo o uvedbi strateških načrtov za gozdove znotraj okvira za opazovanje gozdov, poročanje o njih in zbiranje podatkov; poleg tega ugotavlja, da več držav članic že ima nacionalne strategije za gozdove, ki jih Komisija ne more enotno oceniti, in da bi jih bilo treba oblikovati ali nadalje razvijati na način, ki bi podpiral cilje strategije EU za gozdove; poudarja, da bi moral ta predlog preprečiti pretirano povečanje upravnega bremena in stroškov; poudarja, da bi bilo treba pojasniti natančen namen in potrebnost takih načrtov in da je treba spoštovati pristojnosti držav članic na področju gozdov; poziva Komisijo, naj zakonodajni predlog v celoti spoštuje obstoječe nacionalne strategije na ravni držav članic in po potrebi na lokalni ravni, pri čemer poudarja, da bi moralo biti strateško načrtovanje na ravni EU usklajeno z obstoječimi nacionalnimi strategijami, ne sme pa biti v nasprotju z njimi ali jih podvajati; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko to orodje uporabili za podporo zlasti tistim državam članicam, ki še nimajo vzpostavljenih nacionalnih strategij;

Upravljanje in izvajanje

Upravljanje in izvajanje

| 54. | meni, da mora izvajanje strategije zaradi večnamenskega prispevka gozdov k različnim ciljem EU ter udeležbe različnih upravnih ravni in skupin deležnikov temeljiti na tesnem sodelovanju in izmenjavi najboljših praks z nacionalnimi in regionalnimi strokovnjaki, deležniki, zlasti zasebnimi in javnimi lastniki gozdov in upravljavci gozdov, znanstveniki, shemami certificiranja in civilno družbo, pa tudi z ustrezno zastopanostjo domorodnih ljudstev v Evropi in ob spoštovanju načela subsidiarnosti; poudarja, da je treba pri upravljanju upoštevati sodelovanje EU in držav članic z organizacijo Forest Europe in na mednarodni ravni, vključno z organizacijo FAO, ter da bi si bilo treba pri izvajanju strategije prizadevati za ustvarjanje sinergij z delom pri mednarodnih zavezah in sodelovanju, vključno s stalnim razvojem terminologije in opredelitev; želi spomniti na pomen čezmejnega sodelovanja za dolgoročno preživetje najdragocenejših in najbolj ogroženih vrst in habitatov v Evropi; poziva okoljske in gozdarske deležnike, naj z različnimi izobraževalnimi orodji in programi nagovorijo večje skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

54.

meni, da mora izvajanje strategije zaradi večnamenskega prispevka gozdov k različnim ciljem EU ter udeležbe različnih upravnih ravni in skupin deležnikov temeljiti na tesnem sodelovanju in izmenjavi najboljših praks z nacionalnimi in regionalnimi strokovnjaki, deležniki, zlasti zasebnimi in javnimi lastniki gozdov in upravljavci gozdov, znanstveniki, shemami certificiranja in civilno družbo, pa tudi z ustrezno zastopanostjo domorodnih ljudstev v Evropi in ob spoštovanju načela subsidiarnosti; poudarja, da je treba pri upravljanju upoštevati sodelovanje EU in držav članic z organizacijo Forest Europe in na mednarodni ravni, vključno z organizacijo FAO, ter da bi si bilo treba pri izvajanju strategije prizadevati za ustvarjanje sinergij z delom pri mednarodnih zavezah in sodelovanju, vključno s stalnim razvojem terminologije in opredelitev; želi spomniti na pomen čezmejnega sodelovanja za dolgoročno preživetje najdragocenejših in najbolj ogroženih vrst in habitatov v Evropi; poziva okoljske in gozdarske deležnike, naj z različnimi izobraževalnimi orodji in programi nagovorijo večje skupine prebivalstva;

| 55. | poudarja, da je stalni odbor za gozdarstvo pomemben forum, ki nudi celovito strokovno znanje na področju gozdarstva in razpravo o dejavnostih v okviru strategije in drugih politik EU, ki vplivajo na gozdarski sektor; meni, da bi morala Komisija za doseganje skladnosti politik okrepiti dialog med stalnim odborom za gozdarstvo in drugimi strokovnimi skupinami, kot so delovna skupina za gozdove in naravo, skupina za civilni dialog o gozdarstvu in pluti, ki ima pomembno vlogo pri ustreznem vključevanju deležnikov v pripravo in izvajanje gozdarskih politik EU, delovna podskupina koordinacijske skupine za biotsko raznovrstnost in naravo za gozdove in naravo ter strokovna skupina za gozdarske panoge; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je stalni odbor za gozdarstvo pomemben forum, ki nudi celovito strokovno znanje na področju gozdarstva in razpravo o dejavnostih v okviru strategije in drugih politik EU, ki vplivajo na gozdarski sektor; meni, da bi morala Komisija za doseganje skladnosti politik okrepiti dialog med stalnim odborom za gozdarstvo in drugimi strokovnimi skupinami, kot so delovna skupina za gozdove in naravo, skupina za civilni dialog o gozdarstvu in pluti, ki ima pomembno vlogo pri ustreznem vključevanju deležnikov v pripravo in izvajanje gozdarskih politik EU, delovna podskupina koordinacijske skupine za biotsko raznovrstnost in naravo za gozdove in naravo ter strokovna skupina za gozdarske panoge;

| 56. | priznava, da lahko izvajanje strategije povzroči precejšnje sistemske spremembe za gozdarski sektor, in sicer s prehodom s tokov prihodkov, ki temeljijo predvsem na lesu, na bolj zapletene, pri čemer se vse bolj opira na zagotavljanje drugih ekosistemskih storitev, ter poudarja, da je treba spremljati in razumeti njene posledice; ugotavlja, da obsežno in včasih nasprotujoče si prekrivanje med politikami in zakonodajo ter v nekaterih primerih nasprotujoči si cilji vplivajo na gozdove in gozdarski sektor ter lahko povzročijo razdrobljenost zakonodaje; poudarja, kako pomembno je ohranjati celovitost; poziva Komisijo in države članice, naj stalno ocenjujejo kumulativne učinke različnih pobud iz strategije, skupaj z drugo ustrezno zakonodajo in politikami EU, da bi zagotovile skladnost vseh ukrepov na področju gozdarstva in okrepile trajnostno gospodarjenje z gozdovi, pri tem pa v celoti spoštovale načelo subsidiarnosti; poudarja, da je treba v teh ocenah v sodelovanju z lokalnimi akterji poglobljeno oceniti vpliv sistema varstva primarnih in staroraslih gozdov na lokalne skupnosti, pri čemer je 90 % teh gozdov v samo štirih državah članicah (43); poziva Komisijo, naj o tem poroča v svojem poročilu o izvajanju; |
| --- | --- |

56.

priznava, da lahko izvajanje strategije povzroči precejšnje sistemske spremembe za gozdarski sektor, in sicer s prehodom s tokov prihodkov, ki temeljijo predvsem na lesu, na bolj zapletene, pri čemer se vse bolj opira na zagotavljanje drugih ekosistemskih storitev, ter poudarja, da je treba spremljati in razumeti njene posledice; ugotavlja, da obsežno in včasih nasprotujoče si prekrivanje med politikami in zakonodajo ter v nekaterih primerih nasprotujoči si cilji vplivajo na gozdove in gozdarski sektor ter lahko povzročijo razdrobljenost zakonodaje; poudarja, kako pomembno je ohranjati celovitost; poziva Komisijo in države članice, naj stalno ocenjujejo kumulativne učinke različnih pobud iz strategije, skupaj z drugo ustrezno zakonodajo in politikami EU, da bi zagotovile skladnost vseh ukrepov na področju gozdarstva in okrepile trajnostno gospodarjenje z gozdovi, pri tem pa v celoti spoštovale načelo subsidiarnosti; poudarja, da je treba v teh ocenah v sodelovanju z lokalnimi akterji poglobljeno oceniti vpliv sistema varstva primarnih in staroraslih gozdov na lokalne skupnosti, pri čemer je 90 % teh gozdov v samo štirih državah članicah (43

| 57. | je resno zaskrbljen zaradi poročil o nezakoniti sečnji in spremembah rabe zemljišč v nekaterih državah članicah, tudi v državnih gozdovih in na zaščitenih območjih, ter zaradi s tem povezanih tekočih postopkov za ugotavljanje kršitev (44); poudarja, da ima lahko nezakonita sečnja učinke, ki jih je težko ali nemogoče odpraviti, lahko prispeva k izgubi biotske raznovrstnosti, pospešitvi podnebnih sprememb in izgubi naravnih virov iz gozdov, od katerih so odvisne gozdarske skupnosti, ter lahko privede do kršitev človekovih pravic; globoko obžaluje in obsoja umore in nasilje nad gozdarji, novinarji in aktivisti, ki so posledica nezakonite sečnje, ter od držav članic pričakuje, da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja, in da bodo odpravile nadlegovanje gozdnih čuvajev; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in učinkovito izvajajo ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU, zlasti naj opredelijo nezakonito sečnjo, povečajo skrbno spremljanje, po potrebi namenijo več sredstev za kazenski pregon in boj proti korupciji ter izboljšajo gospodarjenje z gozdovi in zemljišči; poudarja, da je treba povečati vlogo pristojnih organov držav članic v boju proti nezakoniti sečnji in se opreti na izkušnje, pridobljene pri izvajanju in izvrševanju uredbe EU o lesu; ugotavlja, da lahko sečnja, ki krši naravovarstvene ukrepe, načrte upravljanja za območja Natura 2000 ter direktivi o pticah in habitatih, predstavlja tudi nezakonito sečnjo; poudarja, da ima nezakonita sečnja velike negativne gospodarske, družbene in okoljske posledice ter povzroča izgubo prihodkov za lokalne skupnosti; je seznanjen s povezavo med nezakonito sečnjo in slabimi življenjskimi pogoji; obžaluje, da je Komisija potrebovala toliko časa za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev, saj to pomeni veliko tveganje, da se bo nezakonita sečnja nadaljevala in da bo prepozno za ustavitev in odpravo ogromne škode, ki jo povzroča; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za zaustavitev nezakonite sečnje in poostrijo nadzor nad nezakonito trgovino z lesom, in sicer s podrobnim spremljanjem in izvrševanjem veljavnih predpisov ter uporabo geoprostorskih tehnologij in tehnologij daljinskega zaznavanja; |
| --- | --- |

57.

je resno zaskrbljen zaradi poročil o nezakoniti sečnji in spremembah rabe zemljišč v nekaterih državah članicah, tudi v državnih gozdovih in na zaščitenih območjih, ter zaradi s tem povezanih tekočih postopkov za ugotavljanje kršitev (44

| 58. | poziva Komisijo, naj na mednarodni ravni spodbuja standarde in ambicije EU za varstvo gozdov; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj na mednarodni ravni spodbuja standarde in ambicije EU za varstvo gozdov;

| 59. | poziva Komisijo, naj se začne ponovno pogajati o mednarodni pravno zavezujoči konvenciji o gozdovih, ki bi prispevala h gospodarjenju z gozdovi, njihovemu ohranjanju in trajnostnemu razvoju ter zagotovila njihove številne in dopolnjujoče se funkcije in vrste uporabe, vključno z ukrepi za ponovno pogozdovanje, ogozdovanje in ohranjanje gozdov, pri tem pa upoštevala družbene, gospodarske, ekološke, kulturne in duhovne potrebe sedanjih in prihodnjih generacij, priznavala bistveno vlogo vseh vrst gozdov pri ohranjanju ekoloških procesov in ravnotežja ter podpirala identiteto, kulturo in pravice domorodnih ljudstev, njihovih skupnosti ter drugih skupnosti in prebivalcev gozdov; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj se začne ponovno pogajati o mednarodni pravno zavezujoči konvenciji o gozdovih, ki bi prispevala h gospodarjenju z gozdovi, njihovemu ohranjanju in trajnostnemu razvoju ter zagotovila njihove številne in dopolnjujoče se funkcije in vrste uporabe, vključno z ukrepi za ponovno pogozdovanje, ogozdovanje in ohranjanje gozdov, pri tem pa upoštevala družbene, gospodarske, ekološke, kulturne in duhovne potrebe sedanjih in prihodnjih generacij, priznavala bistveno vlogo vseh vrst gozdov pri ohranjanju ekoloških procesov in ravnotežja ter podpirala identiteto, kulturo in pravice domorodnih ljudstev, njihovih skupnosti ter drugih skupnosti in prebivalcev gozdov;

| 60. | poziva Unijo, naj spoštuje načelo skladnosti politik za razvoj in zagotovi, da bodo njena razvojna, trgovinska, kmetijska in podnebna politika med seboj usklajene; priznava pozitivni gospodarski, družbeni in okoljski prispevek gozdarskega sektorja in poziva k nadaljnjim naložbam v raziskave, inovacije in tehnološki napredek; |
| --- | --- |

60.

poziva Unijo, naj spoštuje načelo skladnosti politik za razvoj in zagotovi, da bodo njena razvojna, trgovinska, kmetijska in podnebna politika med seboj usklajene; priznava pozitivni gospodarski, družbeni in okoljski prispevek gozdarskega sektorja in poziva k nadaljnjim naložbam v raziskave, inovacije in tehnološki napredek;

| 61. | poziva Komisijo, naj spodbuja zrcalne določbe na mednarodnih trgih za biogospodarstvo ter izkoristi vseevropska in mednarodna partnerstva ter tuje trgovinske sporazume za promocijo podnebnih ciljev EU in trajnostne rabe gozdov zunaj EU; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj spodbuja zrcalne določbe na mednarodnih trgih za biogospodarstvo ter izkoristi vseevropska in mednarodna partnerstva ter tuje trgovinske sporazume za promocijo podnebnih ciljev EU in trajnostne rabe gozdov zunaj EU;

o

o o

| 62. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

62.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 395, 29.9.2021, str. 37.

1

(2)  UL C 346, 21.9.2016, str. 17.

2

(3)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

3

(4)  UL L 156, 19.6.2018, str. 1.

4

(5)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

5

(6)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

6

(7)  UL L 60, 22.2.2021, str. 21.

7

(8)  UL L 189, 10.5.2022, str. 1.

8

(9)  UL C 152, 6.4.2022, str. 169.

9

(10)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 17. aprila 2018Evropska komisija proti Republiki Poljski C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Neizpolnitev obveznosti države – Okolje – Direktiva 92/43/EGS – Ohranjanje naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst – Člen 6(1) in (3) – Člen 12(1) – Direktiva 2009/147/ES – Ohranjanje prostoživečih ptic – Člena 4 in 5 – Območje Natura 2000 „Puszcza Białowieska“ – Sprememba gozdnogospodarskega načrta – Povečanje količine lesa, ki ga je mogoče izkoriščati – Načrt ali projekt, ki ni neposredno potreben za upravljanje območja in lahko na to območje pomembno vpliva – Ustrezna presoja posledic za območje – Poseg v celovitost območja – Dejansko izvajanje ohranitvenih ukrepov – Vplivi na razmnoževališča in počivališča zavarovanih vrst).

10

Evropska komisija proti Republiki Poljski

(11)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti.

11

(12)  Poročilo Evropske agencije za okolje št. 5/2016 z naslovom European Forest Ecosystems: State and Trends (Evropski gozdni ekosistemi – stanje in gibanja).

12

(13)  Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

13

(14)  Sporočilo Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572).

14

(15)  V Evropi kot celoti večina zasebnih gospodarstev obsega 10 ha ali manj – Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020; 50 % gozdov v zasebni lasti v Nemčiji je manjših od 20 hektarjev, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/ Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; približno dve tretjini gozdov v zasebni lasti v Franciji je manjših od 1 hektarja, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/ 2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; približno 45 % lastnikov na Finskem imajo po manj kot 10 hektarjev, https://www.luke.fi/en/natural-resources/forest/forest-resources-and-forest-planning/forest-ownership/; približno 50 % lastnikov v Latviji imajo po manj kot 5 hektarjev, https://www.zm.gov.lv/public/ck/ files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf

15

State of Europe’s Forests 2020

(16)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation (Znanost za okoljsko politiko, Evropski gozdovi za biotsko raznovrstnost, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje), Future Brief 25, Oddelek za znanstveno komuniciranje, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

16

European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation

(17)  Evropska agencija za okolje, The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Poročilo o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020 ter znanju za prehod na trajnostno Evropo), 11. maj 2020, str. 83, https://www.eea.europa.eu/soer-2020/

17

The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe

(18)  Sporočilo Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572).

18

(19)  Skupno raziskovalno središče (JRC), Mapping and Assessment of Ecosystems and Their Services: An EU ecosystem assessment (Kartiranje in ocenjevanje ekosistemov in njihovih storitev: ocena ekosistemov EU), 2020. za trende stanja glej tudi Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov), 2020.

19

Mapping and Assessment of Ecosystems and Their Services: An EU ecosystem assessment

State of Europe’s Forests 2020

(20)  Poročilo Forest Europe iz leta 2020 z naslovom State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov leta 2020).

20

(21)  Skupno raziskovalno središče (JRC), Mapping and Assessment of Ecosystems and Their Services: An EU ecosystem assessment (Kartiranje in ocenjevanje ekosistemov in njihovih storitev: ocena ekosistemov EU), 2020. za trende stanja glej tudi Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

21

Mapping and Assessment of Ecosystems and Their Services: An EU ecosystem assessment

State of Europe’s Forests 2020

(22)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 295, 12.11.2010, str. 23).

22

(23)  Evropska komisija, Generalni direktorat za okolje, tudy on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products (Študija o shemah certificiranja in preverjanja v gozdarskem sektorju in za lesne izdelke, Urad za publikacije Evropske unije), 2021, https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1

23

tudy on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products

(24)  Skupno raziskovalno središče (JRC), Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe ((Kartiranje in ocenjevanje primarnih in staroraslih gozdov v Evropi), 2021.

24

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_SL.pdf.

26

(27)  Organizacija Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov v letu 2020).

27

State of Europe’s Forests 2020

(28)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation (Znanost za okoljsko politiko, Evropski gozdovi za biotsko raznovrstnost, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje), Future Brief 25, Oddelek za znanstveno komuniciranje, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/ znanost-okoljska politika.

28

(29)  Sporočilo Komisije z dne 17. novembra 2021 z naslovom Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. in Simard, S. W., „Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought“, Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage (Mikorizno posredovanje tal: plodnost, struktura in skladiščenje obljika), Elsevier, Amsterdam, 2017, str. 319–339.

30

Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage

(31)  Gorzelak M.A. in drugi, Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities (Komunikacija med rastlinami prek mikoriznih mrež ureja kompleksno prilagoditveno vedenje rastlinskih skupnosti) AoB Plants, 2015.

31

AoB Plants

(32)  Usman, M. in drugi, Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests (Mikorizna simbioza za boljše prilagajanje dreves abiotskemu stresu, ki ga podnebne spremembe povzročajo v gozdovih zmernega in borealnega pasu) Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

Frontiers in Forests and Global Change

(33)  Evropska komisija, Generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja, Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass (Smernice za kaskadno uporabo biomase z izbranimi primeri dobre prakse za lesno biomaso), Urad za publikacije, 2019.

33

Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass

(34)  Hetemaдki, L., Palahi, M. in Nasi, R., Seeing the wood in forest (Videti drevo v gozdu). Znanje za ukrep 1, Evropski gozdarski inštitut, 2020; glej tudi WWF Living Forests Report (Poročilo o živih gozdovih), poglavje 5, https://wwf.panda.org/discover/ our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/

34

Seeing the wood in forest

Znanje za ukrep 1

(35)  Na območju Forest Europe; glej Organizacija Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov v letu 2020), 2020.

35

State of Europe’s Forests 2020

(36)  Delovni dokument služb Komisije z dne 16. julija 2021 o zavezi za zasaditev 3 milijard dreves za leto 2030 (SWD(2021)0651).

36

(37)  Skupno raziskovalno središče (JRC), Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe (Kartiranje in ocenjevanje primarnih in staroraslih gozdov v Evropi), 2021.

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  Sporočilo Komisije z dne 15. decembra 2021 o trajnostnih ogljikovih krogih (COM(2021)0800).

39

(40)  UL C 229, 15.6.2021, str. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  Organizacija Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov v letu 2020), 2020.

42

State of Europe’s Forests 2020

(43)  Skupno raziskovalno središče (JRC), Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe (Kartiranje in ocenjevanje primarnih in staroraslih gozdov v Evropi), 2021.

43

(44)  Pet tekočih postopkov za ugotavljanje kršitev proti štirim državam članicam (zadeve 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 in 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Posledice ustavitve vzgojno-izobraževalnih, kulturnih, mladinskih in športnih dejavnosti zaradi covida-19 za otroke in mlade v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o posledicah ustavitve vzgojno-izobraževalnih, kulturnih in športnih dejavnosti zaradi covida-19 za otroke in mlade v EU (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 5(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 5(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 165, 166 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165, 166 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 14, 15 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14, 15 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3 in 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3 in 4,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu covida-19 na mlade in šport (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu covida-19 na mlade in šport (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (5),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za konferenco o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za konferenco o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (6),

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Sveta z dne 10. decembra 2021 o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (COM(2021)0770) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Sveta z dne 10. decembra 2021 o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (COM(2021)0770) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2021)0367),

| — | ob upoštevanju novice z dne 7. aprila 2020 z naslovom COVID-19: kako se lahko odzove poklicno izobraževanje in usposabljanje?, ki jo je objavil generalni direktorat Komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novice z dne 7. aprila 2020 z naslovom COVID-19: kako se lahko odzove poklicno izobraževanje in usposabljanje?, ki jo je objavil generalni direktorat Komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624),

| — | ob upoštevanju raziskave Erasmus+ in evropske solidarnostne enote o vplivu covida-19 na učno mobilnost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Erasmus+ in evropske solidarnostne enote o vplivu covida-19 na učno mobilnost (8),

| — | ob upoštevanju prihodnjega sporočila Komisije o dolgotrajni oskrbi ter otroški vzgoji in varstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega sporočila Komisije o dolgotrajni oskrbi ter otroški vzgoji in varstvu,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Izobraževanje in mladi v Evropi po pandemiji covida-19 – učinki krize in politična priporočila, ki jo je 4. maja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Izobraževanje in mladi v Evropi po pandemiji covida-19 – učinki krize in politična priporočila, ki jo je 4. maja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (9),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Mladi v Evropi: učinki covida-19 na njihove ekonomski in socialni položaj, ki jo je 24. septembra 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Mladi v Evropi: učinki covida-19 na njihove ekonomski in socialni položaj, ki jo je 24. septembra 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (10),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Kulturni in ustvarjalni sektorji v Evropi po pandemiji covida-19 – učinki krize in politična priporočila, ki jo je 18. februarja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Kulturni in ustvarjalni sektorji v Evropi po pandemiji covida-19 – učinki krize in politična priporočila, ki jo je 18. februarja 2021 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (11),

| — | ob upoštevanju priložnostnega poročila NESET št. 3/2021 z naslovom Distance learning from a student perspective (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega poročila NESET št. 3/2021 z naslovom Distance learning from a student perspective (12),

| — | ob upoštevanju priložnostnega poročila NESET z naslovom The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all (Vpliv covida-19 na učne dosežke študentov po Evropi: izzivi učenja na daljavo za vse), priložnostno poročilo NESET št. 2/2021 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega poročila NESET z naslovom The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all (Vpliv covida-19 na učne dosežke študentov po Evropi: izzivi učenja na daljavo za vse), priložnostno poročilo NESET št. 2/2021 (13),

| — | ob upoštevanju analitičnega poročila Evropske mreže strokovnjakov za ekonomijo izobraževanja (EENEE) in analitičnega poročila NESET z naslovom The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitičnega poročila Evropske mreže strokovnjakov za ekonomijo izobraževanja (EENEE) in analitičnega poročila NESET z naslovom The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (14),

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila Skupnega raziskovalnega središča z naslovom The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Verjeten vpliv covida-19 na izobraževanje: razmisleki na podlagi obstoječe literature in nedavnih mednarodnih nizov podatkov) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila Skupnega raziskovalnega središča z naslovom The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Verjeten vpliv covida-19 na izobraževanje: razmisleki na podlagi obstoječe literature in nedavnih mednarodnih nizov podatkov) (15),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people (Onkraj zaprtja: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people (Onkraj zaprtja: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija) (16),

| — | ob upoštevanju Unicefovega poročila z dne 4. oktobra 2021 z naslovom The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health (V mojih mislih: spodbujanje in varovanje duševnega zdravja otrok ter skrb zanj) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Unicefovega poročila z dne 4. oktobra 2021 z naslovom The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health (V mojih mislih: spodbujanje in varovanje duševnega zdravja otrok ter skrb zanj) (17),

| — | ob upoštevanju političnega pregleda OECD z dne 12. maja 2021 z naslovom Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega pregleda OECD z dne 12. maja 2021 z naslovom Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis (18),

| — | ob upoštevanju raziskave organizacije Young Minds iz februarja 2021 z naslovom Coronavirus: Impact on young people with mental health needs (Vpliv na mlade s potrebami na področju duševnega zdravja) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave organizacije Young Minds iz februarja 2021 z naslovom Coronavirus: Impact on young people with mental health needs (Vpliv na mlade s potrebami na področju duševnega zdravja) (19),

| — | ob upoštevanju projekta Obzorje 2020 z naslovom Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta Obzorje 2020 z naslovom Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health (20),

| — | ob upoštevanju poročila fundacije Mental Health Foundation Scotland iz septembra 2020 z naslovom Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila fundacije Mental Health Foundation Scotland iz septembra 2020 z naslovom Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people (21),

| — | ob upoštevanju raziskovalnega poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 9. novembra 2021 z naslovom Vpliv pandemije covida-19 na mlade v EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 9. novembra 2021 z naslovom Vpliv pandemije covida-19 na mlade v EU (22),

| — | ob upoštevanju kampanje YouMoveEurope o peticiji o mednarodnem združenju mentorjev za mladinsko delo z naslovom Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kampanje YouMoveEurope o peticiji o mednarodnem združenju mentorjev za mladinsko delo z naslovom Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (24),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, zlasti njenega člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, zlasti njenega člena 12,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, zlasti njenega člena 30, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, zlasti njenega člena 30,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2020 o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2020 o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (26),

| — | ob upoštevanju evropskih ciljev za mlade, zlasti ciljev 5, 9 in 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih ciljev za mlade, zlasti ciljev 5, 9 in 11,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o oblikovanju politike na področju digitalnega izobraževanja (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o oblikovanju politike na področju digitalnega izobraževanja (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (30),

| — | ob upoštevanju projekta OECD „Student Agency for 2030“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta OECD „Student Agency for 2030“,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0216/2022),

| A. | ker so zaradi zaprtja ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo, šol, univerz, prostorov za pomoč mladim in mladinsko delo, pa tudi zunajšolskih dejavnosti, kulturnih prostorov in športnih objektov otroci in mladi prikrajšani za možnosti sodelovanja v dejavnostih, ki so bistvene za njihov splošni razvoj, učni napredek, njihovo intelektualno, telesno, čustveno in duševno zdravje in dobro počutje ter za njihovo socialno in poklicno vključenost; |
| --- | --- |

A.

ker so zaradi zaprtja ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo, šol, univerz, prostorov za pomoč mladim in mladinsko delo, pa tudi zunajšolskih dejavnosti, kulturnih prostorov in športnih objektov otroci in mladi prikrajšani za možnosti sodelovanja v dejavnostih, ki so bistvene za njihov splošni razvoj, učni napredek, njihovo intelektualno, telesno, čustveno in duševno zdravje in dobro počutje ter za njihovo socialno in poklicno vključenost;

| B. | ker so otroci in mladi med najranljivejšimi skupinami v naši družbi in so zaprtja, povezana s pandemijo covida-19, nanje vplivala v najpomembnejšem in najbolj kritičnem obdobju življenja; ker je duševno zdravje prvi pogoj in temelj za zdravo družbo in demokracijo; ker je dostop do storitev na področju duševnega zdravja torej neločljivo povezan z drugimi temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

B.

ker so otroci in mladi med najranljivejšimi skupinami v naši družbi in so zaprtja, povezana s pandemijo covida-19, nanje vplivala v najpomembnejšem in najbolj kritičnem obdobju življenja; ker je duševno zdravje prvi pogoj in temelj za zdravo družbo in demokracijo; ker je dostop do storitev na področju duševnega zdravja torej neločljivo povezan z drugimi temeljnimi pravicami;

| C. | ker je odpoved izobraževalnih, kulturnih, mladinskih in športnih dejavnosti ter dogodkov okrepila digitalni prehod v tolikšni meri, da se je nenadoma spremenila vsakodnevna rutina, pa tudi način, kako otroci in mladi medsebojno vzdržujejo stike in komunicirajo brez socialnih ali fizičnih stikov; ker se je zaradi zaprtja šol, kulturnih prostorov in športnih objektov, ki gostijo takšne dejavnosti in dogodke, zmanjšala telesna sposobnost mladih do te mere, da trenutno le eden od štirih enajstletnikov opravlja zadostno telesno dejavnost; ker ima zato vsak tretji otrok prekomerno telesno težo ali je debel, kar povečuje dejavnik tveganja za invalidnost in večjo obolevnost (31); |
| --- | --- |

C.

ker je odpoved izobraževalnih, kulturnih, mladinskih in športnih dejavnosti ter dogodkov okrepila digitalni prehod v tolikšni meri, da se je nenadoma spremenila vsakodnevna rutina, pa tudi način, kako otroci in mladi medsebojno vzdržujejo stike in komunicirajo brez socialnih ali fizičnih stikov; ker se je zaradi zaprtja šol, kulturnih prostorov in športnih objektov, ki gostijo takšne dejavnosti in dogodke, zmanjšala telesna sposobnost mladih do te mere, da trenutno le eden od štirih enajstletnikov opravlja zadostno telesno dejavnost; ker ima zato vsak tretji otrok prekomerno telesno težo ali je debel, kar povečuje dejavnik tveganja za invalidnost in večjo obolevnost (31);

| D. | ker je bilo izobraževanje med pandemijo covida-19 uvrščeno med najbolj čustveno izčrpavajoče sektorje (32), raziskave pa so pokazale jasno povezavo med duševnim zdravjem učiteljev in učencev (33); ker ima izobraževanje na daljavo omejitve pri poučevanju laboratorijskih in umetniških predmetov ter poklicno izobraževanje in telesno vzgojo; ker je izobraževanje na daljavo pogosto pedagoško neustrezno, zlasti za mlajše učence, ki bolj potrebujejo medosebne stike z učiteljem, in ker učitelji nimajo dovolj priložnosti, da bi bili ustrezno usposobljeni za učinkovito uporabo digitalnih orodij v šolah; ker se pri učenju na daljavo v večini primerov niso upoštevale potrebe učencev, ki se izobražujejo v regionalnih ali manjšinskih jezikih; ker se lahko ta pristop šteje za diskriminatornega in ker ustvarja stisko, tesnobo in občutek negotovosti pri teh učencih; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo izobraževanje med pandemijo covida-19 uvrščeno med najbolj čustveno izčrpavajoče sektorje (32), raziskave pa so pokazale jasno povezavo med duševnim zdravjem učiteljev in učencev (33); ker ima izobraževanje na daljavo omejitve pri poučevanju laboratorijskih in umetniških predmetov ter poklicno izobraževanje in telesno vzgojo; ker je izobraževanje na daljavo pogosto pedagoško neustrezno, zlasti za mlajše učence, ki bolj potrebujejo medosebne stike z učiteljem, in ker učitelji nimajo dovolj priložnosti, da bi bili ustrezno usposobljeni za učinkovito uporabo digitalnih orodij v šolah; ker se pri učenju na daljavo v večini primerov niso upoštevale potrebe učencev, ki se izobražujejo v regionalnih ali manjšinskih jezikih; ker se lahko ta pristop šteje za diskriminatornega in ker ustvarja stisko, tesnobo in občutek negotovosti pri teh učencih;

| E. | ker se zdi, da so številni dijaki distancirani, da jih šolsko življenje ne zanima ter ne najdejo lastnega ritma, koncentracije, občutka pripadnosti in skupnih ciljev šolske skupnosti, ker ni določen dnevni urnik, ki bi ustvarjal rutino in ki pomirja, in se je v nekaterih državah članicah izgubila navada obiskovanja šole za daljše obdobje, čeprav so te zdaj odprte; |
| --- | --- |

E.

ker se zdi, da so številni dijaki distancirani, da jih šolsko življenje ne zanima ter ne najdejo lastnega ritma, koncentracije, občutka pripadnosti in skupnih ciljev šolske skupnosti, ker ni določen dnevni urnik, ki bi ustvarjal rutino in ki pomirja, in se je v nekaterih državah članicah izgubila navada obiskovanja šole za daljše obdobje, čeprav so te zdaj odprte;

| F. | ker je zaprtje kulturnih prizorišč, ki so se prva zaprla in zadnja odprla, mladim kulturnim ustvarjalcem in zlasti mladim izvajalcem onemogočilo, da bi začeli in razvijali svojo poklicno pot v pomembni zgodnji fazi; |
| --- | --- |

F.

ker je zaprtje kulturnih prizorišč, ki so se prva zaprla in zadnja odprla, mladim kulturnim ustvarjalcem in zlasti mladim izvajalcem onemogočilo, da bi začeli in razvijali svojo poklicno pot v pomembni zgodnji fazi;

| G. | ker so negativne posledice pandemije močno prizadele množične športne dejavnosti, saj so se mnoge med njimi dlje časa prenehale izvajati; ker poklicni športni klubi, zlasti na lokalni in regionalni ravni, lahko pričakujejo, da se bodo lahko dolgoročno spoprijemala z resnimi izzivi pri finančnem okrevanju; ker bi trajna izguba množičnega športa neposredno vplivala na mlade športnike, tako z vidika družbenega razvoja kot z vidika morebitne prihodnje poklicne športne poti; |
| --- | --- |

G.

ker so negativne posledice pandemije močno prizadele množične športne dejavnosti, saj so se mnoge med njimi dlje časa prenehale izvajati; ker poklicni športni klubi, zlasti na lokalni in regionalni ravni, lahko pričakujejo, da se bodo lahko dolgoročno spoprijemala z resnimi izzivi pri finančnem okrevanju; ker bi trajna izguba množičnega športa neposredno vplivala na mlade športnike, tako z vidika družbenega razvoja kot z vidika morebitne prihodnje poklicne športne poti;

| H. | ker se je splošno stanje duševnega zdravja in dobrega počutja mladih med pandemijo znatno poslabšalo, pri čemer so se težave, povezane z duševnim zdravjem, v več državah članicah podvojile v primerjavi z ravnmi pred krizo (34), zaradi česar komentatorji to imenujejo „tiha pandemija“ ali „pandemična brazgotina“; ker je pandemija razkrila pomanjkanje podpore mladim, ki se soočajo s težavami, povezanimi z duševnim zdravjem; ker pri drugih marginaliziranih skupinah, kot so osebe LGBTIQ+, rasne in etične manjšine ali mladi s posebnimi potrebami obstaja večje tveganje za nastanek duševnih motenj; ker je dejanske posledice težav z duševnim zdravjem za mlade pogosto težko opredeliti in zaenkrat še niso v celoti vidne; |
| --- | --- |

H.

ker se je splošno stanje duševnega zdravja in dobrega počutja mladih med pandemijo znatno poslabšalo, pri čemer so se težave, povezane z duševnim zdravjem, v več državah članicah podvojile v primerjavi z ravnmi pred krizo (34), zaradi česar komentatorji to imenujejo „tiha pandemija“ ali „pandemična brazgotina“; ker je pandemija razkrila pomanjkanje podpore mladim, ki se soočajo s težavami, povezanimi z duševnim zdravjem; ker pri drugih marginaliziranih skupinah, kot so osebe LGBTIQ+, rasne in etične manjšine ali mladi s posebnimi potrebami obstaja večje tveganje za nastanek duševnih motenj; ker je dejanske posledice težav z duševnim zdravjem za mlade pogosto težko opredeliti in zaenkrat še niso v celoti vidne;

| I. | ker je prehud pritisk na učence, naj bodo nadpovprečno uspešni, že v rani mladosti, dodatno obremenil duševno zdravje in dobro počutje učencev; ker težave z duševnim zdravjem povzročajo močno stigmatizacijo v naših družbah, zato so mladi s težavami v duševnem zdravju izpostavljeni tudi predsodkom, družbeni osamitvi, verbalnemu nasilju ali ustrahovanju ter občutijo učno okolje kot nevarno, v katerem je težko poiskati pomoč ali zdravljenje; |
| --- | --- |

I.

ker je prehud pritisk na učence, naj bodo nadpovprečno uspešni, že v rani mladosti, dodatno obremenil duševno zdravje in dobro počutje učencev; ker težave z duševnim zdravjem povzročajo močno stigmatizacijo v naših družbah, zato so mladi s težavami v duševnem zdravju izpostavljeni tudi predsodkom, družbeni osamitvi, verbalnemu nasilju ali ustrahovanju ter občutijo učno okolje kot nevarno, v katerem je težko poiskati pomoč ali zdravljenje;

| J. | ker obstajajo velike razlike med specifičnimi razmerami v državah članicah zaradi različne narave in trajanja sprejetih ukrepov ter razlik v dostopu do tehnologije in digitalnih orodij, ki povečujejo neenakosti med podeželjem in mesti; |
| --- | --- |

J.

ker obstajajo velike razlike med specifičnimi razmerami v državah članicah zaradi različne narave in trajanja sprejetih ukrepov ter razlik v dostopu do tehnologije in digitalnih orodij, ki povečujejo neenakosti med podeželjem in mesti;

| K. | ker prisilni prehod na virtualno učenje ni le zaostril že obstoječe neenakosti, ampak je ustvaril tudi nove, saj so bili otroci iz socialno prikrajšanih okolij zapostavljeni zaradi utesnjenih stanovanjskih razmer, pomanjkanja digitalne infrastrukture ali opreme in težav s povezljivostjo, s čimer se je povečalo tveganje za nizke učne rezultate in posledično osip med učenci z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

K.

ker prisilni prehod na virtualno učenje ni le zaostril že obstoječe neenakosti, ampak je ustvaril tudi nove, saj so bili otroci iz socialno prikrajšanih okolij zapostavljeni zaradi utesnjenih stanovanjskih razmer, pomanjkanja digitalne infrastrukture ali opreme in težav s povezljivostjo, s čimer se je povečalo tveganje za nizke učne rezultate in posledično osip med učenci z manj priložnostmi;

| L. | ker se je zaradi zaprtja ustanov za učenje zmanjšalo pridobljeno znanje, izgubili so se načini za pridobivanje novega in se je dejansko izgubilo učenje; ker so te izgube, ki bodo najverjetneje dolgoročno negativno vplivale na blaginjo otrok in mladih v prihodnosti, večje med učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih gospodinjstev, ki so zaradi študija med pandemijo prejeli manj podpore; |
| --- | --- |

L.

ker se je zaradi zaprtja ustanov za učenje zmanjšalo pridobljeno znanje, izgubili so se načini za pridobivanje novega in se je dejansko izgubilo učenje; ker so te izgube, ki bodo najverjetneje dolgoročno negativno vplivale na blaginjo otrok in mladih v prihodnosti, večje med učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih gospodinjstev, ki so zaradi študija med pandemijo prejeli manj podpore;

| M. | ker je bilo ugotovljeno, da je 64 % mladih v starostni skupini od 18 do 34 let spomladi 2021 grozila depresija (35) in da je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi (36) zaradi stresa, osamljenosti, osamitve, depresije, psihološke stiske, pomanjkanja izobraževalnih, zaposlitvenih ali finančnih priložnosti ter povečanja brezposelnosti mladih, pa tudi negotovosti med mladimi v zvezi s širšimi družbenimi in življenjskimi obeti; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo ugotovljeno, da je 64 % mladih v starostni skupini od 18 do 34 let spomladi 2021 grozila depresija (35) in da je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi (36) zaradi stresa, osamljenosti, osamitve, depresije, psihološke stiske, pomanjkanja izobraževalnih, zaposlitvenih ali finančnih priložnosti ter povečanja brezposelnosti mladih, pa tudi negotovosti med mladimi v zvezi s širšimi družbenimi in življenjskimi obeti;

| N. | ker obstajajo velike regionalne razlike v EU pri dostopu do storitev na področju duševnega zdravja, medtem ko je dostop bolnikov, tudi otrok iz socialno prikrajšanih okolij še bolj omejen zaradi obstoječih omejitev v nekaterih državah članicah pri povračilu stroškov psihoterapije iz javnozdravstvenega proračuna; ker obstaja izjemna potreba po evropskem pristopu k duševnemu zdravju otrok in mladih, kjer se je treba posebej osredotočiti na izobraževanje in šolsko svetovanje ter svetovanje mladim; |
| --- | --- |

N.

ker obstajajo velike regionalne razlike v EU pri dostopu do storitev na področju duševnega zdravja, medtem ko je dostop bolnikov, tudi otrok iz socialno prikrajšanih okolij še bolj omejen zaradi obstoječih omejitev v nekaterih državah članicah pri povračilu stroškov psihoterapije iz javnozdravstvenega proračuna; ker obstaja izjemna potreba po evropskem pristopu k duševnemu zdravju otrok in mladih, kjer se je treba posebej osredotočiti na izobraževanje in šolsko svetovanje ter svetovanje mladim;

| O. | ker so ukrepi za omejitev izhoda še posebej negativno vplivali na invalide ali osebe s posebnimi potrebami; ker bi morale države članice pri vseh ukrepih, ki jih sprejmejo v izjemnih razmerah, vedno spoštovati temeljne pravice invalidov ter jim zagotoviti enak in nediskriminatoren dostop do zdravstvenega varstva, socialnih storitev, izobraževanja, mladinskih, kulturnih in športnih dejavnosti; |
| --- | --- |

O.

ker so ukrepi za omejitev izhoda še posebej negativno vplivali na invalide ali osebe s posebnimi potrebami; ker bi morale države članice pri vseh ukrepih, ki jih sprejmejo v izjemnih razmerah, vedno spoštovati temeljne pravice invalidov ter jim zagotoviti enak in nediskriminatoren dostop do zdravstvenega varstva, socialnih storitev, izobraževanja, mladinskih, kulturnih in športnih dejavnosti;

| P. | ker razlike med spoloma vplivajo na to, kako je pandemija prizadela otroke in mlade, saj dekleta in mlade ženske pogosteje trpijo zaradi nasilja v družini, psihosomatičnih bolezni in motenj razpoloženja (37); ker se je razlika v plačilu med moškimi in ženskami med pandemijo še povečala, kar vpliva na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja pri ženskah ter njihovo finančno odvisnost od partnerjev, sorodnikov ali prijateljev; ker se je z zaporednimi zaprtji med pandemijo povečala obremenitev staršev in skrbnikov zaradi šolanja na domu, negotovosti zaposlitve in posledičnega finančnega bremena, kar je povečalo tveganje za zlorabo psihoaktivnih snovi pri starših in nasilje v družini, kar vpliva na duševno zdravje in dobro počutje najranljivejših, pa tudi otrok in mladih; |
| --- | --- |

P.

ker razlike med spoloma vplivajo na to, kako je pandemija prizadela otroke in mlade, saj dekleta in mlade ženske pogosteje trpijo zaradi nasilja v družini, psihosomatičnih bolezni in motenj razpoloženja (37); ker se je razlika v plačilu med moškimi in ženskami med pandemijo še povečala, kar vpliva na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja pri ženskah ter njihovo finančno odvisnost od partnerjev, sorodnikov ali prijateljev; ker se je z zaporednimi zaprtji med pandemijo povečala obremenitev staršev in skrbnikov zaradi šolanja na domu, negotovosti zaposlitve in posledičnega finančnega bremena, kar je povečalo tveganje za zlorabo psihoaktivnih snovi pri starših in nasilje v družini, kar vpliva na duševno zdravje in dobro počutje najranljivejših, pa tudi otrok in mladih;

| Q. | ker težave z duševnim zdravjem v zgodnji fazi osebnega razvoja povečujejo verjetnost, da se bodo težave z duševnim zdravjem pojavile v odraslosti, kar ima daljnosežne posledice za osebni, socialni in poklicni razvoj ter kakovost življenja; ker otroci in mladi prehajajo skozi kritične faze nevrološkega razvoja in so še posebej občutljivi na obsežno uporabo digitalnih orodij za učenje na daljavo; ker ta intenzivna digitalizacija izobraževanja poraja vprašanja v zvezi z vplivom tehnologije na nastanek učnih motenj; |
| --- | --- |

Q.

ker težave z duševnim zdravjem v zgodnji fazi osebnega razvoja povečujejo verjetnost, da se bodo težave z duševnim zdravjem pojavile v odraslosti, kar ima daljnosežne posledice za osebni, socialni in poklicni razvoj ter kakovost življenja; ker otroci in mladi prehajajo skozi kritične faze nevrološkega razvoja in so še posebej občutljivi na obsežno uporabo digitalnih orodij za učenje na daljavo; ker ta intenzivna digitalizacija izobraževanja poraja vprašanja v zvezi z vplivom tehnologije na nastanek učnih motenj;

| R. | ker se je zaradi zaprtja zmanjšala telesna sposobnost mladih do te mere, da trenutno le eden od štirih enajstletnikov opravlja zadostno telesno dejavnost; |
| --- | --- |

R.

ker se je zaradi zaprtja zmanjšala telesna sposobnost mladih do te mere, da trenutno le eden od štirih enajstletnikov opravlja zadostno telesno dejavnost;

| S. | ker je 2022 evropsko leto mladih; |
| --- | --- |

S.

ker je 2022 evropsko leto mladih;

| T. | ker mora vsaka strategija EU za duševno zdravje, namenjena otrokom in mladim, predvsem omogočiti, da se jih sliši, njihov prispevek pa upoštevati pri pripravi vključujočih odzivov; ker mora uspešna strategija vključevati poleg šol in učiteljev tudi starše in družine, prijatelje, mladinske organizacije, storitve za pomoč mladim, mladinske delavce, kulturne ustanove in športne klube, in sicer z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja, kako pristopati k težavam z duševnim zdravjem, da bi omogočili celosten pristop in zagotovili, da bodo doseženi mladi iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij in marginaliziranih skupin; |
| --- | --- |

T.

ker mora vsaka strategija EU za duševno zdravje, namenjena otrokom in mladim, predvsem omogočiti, da se jih sliši, njihov prispevek pa upoštevati pri pripravi vključujočih odzivov; ker mora uspešna strategija vključevati poleg šol in učiteljev tudi starše in družine, prijatelje, mladinske organizacije, storitve za pomoč mladim, mladinske delavce, kulturne ustanove in športne klube, in sicer z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja, kako pristopati k težavam z duševnim zdravjem, da bi omogočili celosten pristop in zagotovili, da bodo doseženi mladi iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij in marginaliziranih skupin;

| U. | ker znanstveni podatki kažejo, da se je raven institucionalnega zaupanja med mlajšimi generacijami zmanjšala; ker je to posledica stresa in negotovosti, povezanih s samo pandemijo, pa tudi omejene učinkovitosti uradnih komunikacijskih kanalov držav članic pri doseganju mlajše generacije ter porasta dezinformacij in lažnih novic, povezanih s pandemijo; ker je treba posebno pozornost nameniti ponovni vzpostavitvi tega zaupanja, ki ga je mogoče doseči s starosti primerno udeležbo, tudi s ponujanjem priložnosti mladim, da sprejmejo pobude in odločitve o oblikovanju sveta, v katerem živijo, ter s spodbujanjem delovanja mladih, da bi jim omogočili, da si prizadevajo za samoodločbo in razvijejo odpornost; |
| --- | --- |

U.

ker znanstveni podatki kažejo, da se je raven institucionalnega zaupanja med mlajšimi generacijami zmanjšala; ker je to posledica stresa in negotovosti, povezanih s samo pandemijo, pa tudi omejene učinkovitosti uradnih komunikacijskih kanalov držav članic pri doseganju mlajše generacije ter porasta dezinformacij in lažnih novic, povezanih s pandemijo; ker je treba posebno pozornost nameniti ponovni vzpostavitvi tega zaupanja, ki ga je mogoče doseči s starosti primerno udeležbo, tudi s ponujanjem priložnosti mladim, da sprejmejo pobude in odločitve o oblikovanju sveta, v katerem živijo, ter s spodbujanjem delovanja mladih, da bi jim omogočili, da si prizadevajo za samoodločbo in razvijejo odpornost;

| V. | ker je pandemija ponudila priložnost za celostno obravnavo dolgotrajnih vprašanj, povezanih z duševnim zdravjem, ki so bila prej prezrta; ker je bilo duševno zdravje vključeno v posebne cilje Programa EU za zdravje, ki prispeva k oblikovanju evropske zdravstvene unije, temelječe na močnejših, dostopnejših in odpornejših zdravstvenih sistemih, pripravljenih na morebitne prihodnje krize; |
| --- | --- |

V.

ker je pandemija ponudila priložnost za celostno obravnavo dolgotrajnih vprašanj, povezanih z duševnim zdravjem, ki so bila prej prezrta; ker je bilo duševno zdravje vključeno v posebne cilje Programa EU za zdravje, ki prispeva k oblikovanju evropske zdravstvene unije, temelječe na močnejših, dostopnejših in odpornejših zdravstvenih sistemih, pripravljenih na morebitne prihodnje krize;

| W. | ker lahko vojna v Ukrajini in njene uničujoče človeške, prehranske, energetske in finančne posledice ter druge svetovne grožnje povzročijo negotovosti, ki bodo verjetno še dodatno negativno vplivale na duševno zdravje in dobro počutje otrok in mladih; |
| --- | --- |

W.

ker lahko vojna v Ukrajini in njene uničujoče človeške, prehranske, energetske in finančne posledice ter druge svetovne grožnje povzročijo negotovosti, ki bodo verjetno še dodatno negativno vplivale na duševno zdravje in dobro počutje otrok in mladih;

| X. | ker je vojna v Ukrajini privedla do več milijonov razseljenih otrok in mladih, ki so doživeli obsežne travme; |
| --- | --- |

X.

ker je vojna v Ukrajini privedla do več milijonov razseljenih otrok in mladih, ki so doživeli obsežne travme;

| 1. | opozarja na vlogo, ki jo imajo šole, ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo ter ustanove za neformalno in priložnostno učenje pri zagotavljanju potrebne materialne in psihološke podpore mladim in njihovim družinam, ter poziva države članice in regije, naj zagotovijo zadostno finančno podporo ustanovam za redno izobraževanje, zlasti z znatnimi naložbami v javno izobraževanje, ter zaposlijo in obdržijo visokokvalificirane učitelje in pedagoško osebje, da bi zagotovili zadovoljivo spodbujanje pedagoškega, psihološkega, fizičnega, čustvenega, kognitivnega in/ali družbenega razvoja mladih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v zvezi s tem poziva države članice, naj znatno povečajo javno porabo za izobraževanje in usposabljanje nad povprečje EU (5 % BDP v letu 2020); poudarja zlasti vlogo, ki jo imajo učitelji, vzgojitelji in mladinski delavci, ko prispevajo k psihološki podpori in razvoju otrok in mladih; v zvezi s tem poudarja, da je treba priznati pomen spodbujanja pismenosti na področju duševnega zdravja učiteljev, izobraževalnega osebja, vodstva šol, socialnih delavcev in mladinskih delavcev ter študentov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice in Komisijo, naj prekinejo molk v zvezi z duševnim zdravjem in s celostnim pristopom odpravijo s tem povezano diskriminatorno družbeno stigmatizacijo; zato poziva Komisijo in države članice, naj začnejo vseevropsko kampanjo za ozaveščanje o duševnem zdravju v izobraževalnih ustanovah in ustanovah za poklicno usposabljanje, da bi se borili proti uveljavljeni stigmatizaciji in mladim zagotovili dostop do informacij o duševnem zdravju ter ustvarili jasno in širše družbeno razumevanje težav z duševnim zdravjem; poziva države članice, naj v učne načrte vključijo psihološko prvo pomoč in obvezno izobraževanje o duševnem zdravju brez stigmatizacije, da bodo učenci, učitelji, profesorji, vodje usposabljanja in akademski vodje bolje pripravljeni, da se odzovejo, kadar imajo učenci in mladi težave z duševnim zdravjem, s čimer bi zagotovili enako spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja državljanov po vsej EU; poziva države članice, naj prilagodijo vsebino učnih načrtov, sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo kognitivnih vrzeli, ki so nastale med učenjem na daljavo, in preprečijo morebitno povečanje šolskega neuspeha in osipa; vztraja, da morajo države članice vsakemu otroku v Evropi zagotoviti dostop do vključujočega in enakopravnega kakovostnega izobraževanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se je treba boriti proti pojavu nezadostnega poročanja o duševnem zdravju in dobrem počutju ter premajhni zastopanosti otrok in mladih v znanstvenih raziskavah na področju duševnega zdravja; zato poziva Komisijo, naj izvede raziskavo s celovito oceno dolgoročnih učinkov vseh preventivnih ukrepov, povezanih s pandemijo covida-19, ki so jih sprejele države članice, na otroke in mlade za ublažitev posledic pandemije ali morebitnih prihodnjih zdravstvenih kriz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja izzive pri merjenju duševnega zdravja in dobrega počutja ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo skupno celovito razumevanje zdravja in varnosti, ki bo vključevalo splošno telesno, duševno in socialno dobro počutje, ter zahteva celovite strategije preprečevanja in zdravljenja, vključno z razvojem nepristranskih kazalnikov za merjenje duševnega zdravja in dobrega počutja, orodij za oceno tveganja in sistemov poročanja, ob posvetovanju z učitelji, učenci, starši, ustrezno specializiranimi strokovnjaki in znanstveniki ter z vključevanjem kulturnih in športnih dejavnosti in iger ter spodbujanjem razvoja ustvarjalnih in socialnih spretnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba trajnostno in hitro obnoviti in okrepiti strukturo evropskega mladinskega dela, ki jo je pandemija oslabila ali celo uničila; poudarja, da je treba prepoznati, da je mladinsko delo podporno orodje, ki pomembno prispeva k osebnemu razvoju, dobremu počutju in samouresničevanju mladih; zato poziva države članice, naj izvedejo konkretne izboljšave na področju mladinskega dela, da bi zagotovile podporo tistim, ki jo najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se odprto mladinsko delo prizna po vsej EU kot osrednje sredstvo socializacije za mlade ter naj se zavestno in vse intenzivneje ustvarjajo prostori za mlade, pogosto iste starosti, zunaj doma in formalnega izobraževanja, ki jim bodo omogočala, da se samoorganizirajo in sodelujejo v pobudah skupnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem poziva države članice, naj izboljšajo in dodatno razvijejo okvir za zdravje in varnost v učnem okolju, da bi učencem, učiteljem, mladim in strokovnjakom zagotovili podporo zadostnega števila usposobljenega osebja, kot so specializirani psihologi ali drugi strokovnjaki za duševno zdravje, ki imajo lahko ključno vlogo ne le za posameznike, temveč tudi za splošno šolsko ozračje, da bi ustvarili varno okolje za otroke in mlade v vseh vrstah izobraževalnih ustanov, kjer bodo lahko učenci v zgodnjih fazah duševnih težav iskali psihološko pomoč; poziva države članice, naj zagotovijo podporno osebje za posebne izobraževalne potrebe, ki lahko prispeva k temu, da bodo razredi in socialni prostori postali prijeten in privlačen kraj za rast, učenje, izmenjavo mnenj v okolju zaupanja ter konstruktivno razpravo in premagovanje razlik; poudarja pomen nizkopražne, polprofesionalne psihološke podpore za učence; poziva k vzpostavitvi delujoče evropske mreže za izmenjavo dobrih praks in metod za reševanje teh izzivov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava, da je za izboljšanje učinkovitosti politik in programov ključnega pomena, da se mladim omogoči, da izrazijo svoje potrebe in sodelujejo pri izvajanju teh politik in programov; zato poziva izobraževalne ustanove, naj razširijo pravice študentov in mladih do sodelovanja in soodločanja v šolah, na univerzah, v poklicnem usposabljanju, na delovnem mestu in v socialnih ustanovah ter vključijo mlade, zlasti mlade ženske, v raziskave in oblikovanje programov, da bi bolje razumeli njihove življenjske izkušnje, prednostne naloge in dojemanje ter se bolje odzivali nanje in tako zagotovili njihovo vključenost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj spodbujajo medsektorske naložbe v boj proti duševnim motnjam med otroki in mladimi ter oblikujejo nacionalne akcijske načrte, da bi zagotovile njihovo izvajanje na regionalni in lokalni ravni, pri tem pa naj upoštevajo dejanske potrebe otrok in mladih, s posebnim poudarkom na najbolj prikrajšanih skupinah; poziva Komisijo in države članice, naj bolj sistematično, tudi finančno, podpirajo delo mladinskih organizacij in mladinsko delo, organizirano v nevladnih organizacijah, zlasti glede na njihov pomen za neformalno in priložnostno učenje, ter naj s tem dolgoročno povečajo odpornost svojih struktur za čezmejno izmenjavo in sodelovanje na krize; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so nevirtualne medosebne dejavnosti in odnosi v vsakdanjem življenju otrok in mladih bistvenega pomena za njihovo splošno blaginjo, saj so temelj procesa socializacije in pospešujejo izkušnjo občutka pripadnosti, ob upoštevanju pomembne vloge socializacije v izobraževanju; zato poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne zdravstvene in varnostne ukrepe, da bi zagotovile, da bodo v primeru prihodnjih pandemij ali drugih razmer brez primere ostala varno odprta vsa učna okolja, tako formalna kot priložnostna ali neformalna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spodbuditi države članice, naj se v primerih, ko so nujno potrebni posebni ukrepi, posvetujejo s strokovnjaki za zdravje in varnost, šolami, učitelji, mladinskimi organizacijami in službami za socialno varstvo mladih, pa tudi starši, da bi ustrezno upoštevali potrebe različnih starostnih skupin, ranljivih skupin in mladih s posebnimi potrebami, težavami z mobilnostjo ali drugimi oblikami invalidnosti, pa tudi prikrajšanih in marginaliziranih skupin, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen, in naj ne uporabljajo univerzalnega pristopa; poudarja, kako pomembno je zagotoviti jezikovno kontinuiteto, da bi učencem, ki se izobražujejo v regionalnih ali manjšinskih jezikih, omogočili nadaljnje učenje v teh jezikih na daljavo ali pri kombiniranem učenju; zato poziva države članice, naj upoštevajo različne značilnosti in potrebe izobraževalnih, kulturnih, mladinskih in športnih dejavnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pozitivno vlogo, ki jo je imelo mentorstvo med pandemijo v nekaterih državah za pomoč mladim pri reševanju težav, saj je spodbujalo duševno zdravje mladih in jim omogočalo medosebno povezanost, kar jim je odpiralo obete za prihodnost in nudilo psihološko podporo v času osamitve; poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi na evropski ravni podprla in financirala take mentorske programe, s tem pa spodbudila njihov razvoj v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da je kriza zaradi pandemije covida-19 poglobila že obstoječe razlike v izobraževanju, saj je omejila možnosti za številne najranljivejše otroke in mlade, vključno s tistimi, ki živijo na revnih ali podeželskih območjih, dekleta, begunce in invalide; poziva k večjim prizadevanjem za prepoznavanje in podpiranje otrok, mladih in družin, ki jih je pandemija nesorazmerno prizadela, ob priznavanju kulturnih in kontekstualnih dejavnikov, ki vplivajo nanje, da bi opredelili vrzeli pri zagotavljanju storitev na področju duševnega zdravja, ki so obstajale pred pandemijo, in bolje prilagodili javne sisteme; poziva države članice, naj preučijo posledice covida-19 z vidika spola in zagotovijo nadaljevanje tečajev spolne vzgoje ter storitev spolnega in reproduktivnega zdravja v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo otrokom in mladim, ki so še posebej ranljivi, kot so mladi LGBTQ+, rasizirani otroci in mladi ter tisti, ki že imajo potrebe na področju duševnega zdravja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ima zdrava in uravnotežena prehrana pomembno vlogo za duševno zdravje otrok in mladih; zato vztraja pri pomembni socialni podpori, ki jo zagotavljajo šole, kot so uravnoteženi dnevni obroki, ki jih nekateri otroci sicer doma ne dobijo; poziva države članice, naj izvajajo priporočilo št. 4 o jamstvu za otroke, ki med drugim zahteva prost dostop do vsaj enega zdravega obroka na šolski dan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vztraja, da je treba povečati financiranje in ustrezno spodbujati priložnosti, ki jih ponujajo programi, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in evropska solidarnostna enota, da bi izboljšali izkušnje mobilnosti, ki prispevajo k razvoju koristnih in potrebnih socialnih spretnosti za prihodnjo osebno in poklicno rast mlajše generacije, ter povečali njihovo dostopnost za vse; pri tem poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo poklicno usposabljanje in naredijo programe odporne na morebitne omejitve mobilnosti ter izboljšajo sistematično izmenjavo rezultatov projektov, da bi povečale njihovo prepoznavnost, razvoj in dolgoročni učinek; poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji večletnega finančnega okvira poveča financiranje teh programov Unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža zaskrbljenost, da bodo učinki mehanizma za okrevanje in odpornost na otroke in mlade v številnih primerih morda omejeni in morda ne bodo privedli do rezultatov ali strukturnih reform, ki bi otrokom in mladim omogočile dostop do kakovostnega izobraževanja ali ublažile negativne posledice zaprtja kulturnih prizorišč, povezanega s covidom-19, in dostop do kulturnih ustvarjalcev zlasti za mlade izvajalce, ki jim je bila odvzeta možnost, da bi začeli in razvijali svojo poklicno pot v ključni zgodnji fazi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje ter pravične pogodbene in delovne pogoje za vse mlade avtorje, izvajalce, umetnike in vse druge kulturne ustvarjalce, delavce in strokovnjake v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, tudi v družbenih medijih, ki jih je prizadela pandemija, naj povečajo svoja splošna prizadevanja za podporo novim umetnikom in kulturnim delavcem, naj spodbujajo mlade in socialno podjetništvo ter ta cilj opredelijo v ločenem oddelku Evropskega statusa umetnika o mladih umetnikih; ponavlja svoje priporočilo, naj se 10 % sredstev nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost nameni izobraževanju, 2 % pa kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju; poziva Komisijo, naj temeljito oceni projekte in reforme, povezane z izobraževanjem, mladimi ter kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji, ki jih države članice izvajajo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ter ponovno poudarja, da je treba v nacionalnih poročilih, pripravljenih v okviru ocene evropskega semestra, tem temam nameniti več pozornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na pomen izkušenj z mobilnostjo in izmenjave dobrih praks med učitelji, pedagogi, profesorji, vodji usposabljanja, prostovoljci in strokovnimi delavci v mladinskih delovnih organizacijah in mladinskih organizacijah, kulturnimi ustvarjalci in športnimi trenerji pri širjenju znanja o ozaveščanju mladih ter krepitvi mednarodne in večjezične razsežnosti, zlasti z vidika evropskega izobraževalnega prostora, ki ga je treba uresničiti do leta 2025; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k celostnemu razumevanju zdravja, ki bo vključevalo splošno telesno, duševno in družbeno dobro počutje ter zahtevalo celovite strategije preprečevanja in zdravljenja, vključno s kulturnimi in športnimi dejavnostmi, ter spodbujanje razvoja ustvarjalnih in socialnih spretnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja potrebo po spodbujanju oblikovanja in zagotavljanja ciljno usmerjenih medgeneracijskih storitev, pri katerih so združene izkušnje starejših in pogum mladih, ki imajo vzajemno korist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja temeljni pomen kulture za razvoj individualne osebnosti otrok in mladih, pa tudi za njihovo izobraževanje, vključno z njihovim razumevanjem naše družbe, in za njihovo splošno blaginjo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je nujno treba že od zgodnjega otroštva ustvariti vključujoče, ustvarjalno, dinamično in zdravo učno okolje, da bi zmanjšali tveganje za psihofizične motnje v odraslosti; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo vključitev in razširitev vseh oblik umetniškega izražanja, tj. glasbe, gledališča, kinematografije, dokumentarcev, animacije, vizualne umetnosti, plesa in novih eksperimentalnih umetniških oblik, v šolske učne načrte ter kot zunajšolske umetniške in športne dejavnosti, s čimer bi spodbudili svobodno izražanje in ustvarjalnost ter študentom omogočili dejavno sodelovanje in raziskovanje njihovih talentov; poudarja, da je lahko umetnost idealen sestavni del interdisciplinarnih projektov in lahko spodbuja kritično razmišljanje, zato ne bi smela biti omejena na učne ure s področja umetnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice in javne organe, naj razvijejo športno infrastrukturo in celovito povečajo obseg telesne vzgoje in zunajšolskih telesnih dejavnosti v šolah, vključno z dejavnostmi za invalidne otroke in mlade; poudarja, da je lahko šport, tako kot umetnost, močno sredstvo za vključevanje otrok, ki jim grozi izključenost; opozarja, da lahko umetnost in šport v šolskih učnih načrtih močno pripomoreta pri premagovanju svetovnih izzivov za mlade in na področju izobraževanja, vključno z učnimi težavami in učnimi motnjami ter ustrahovanjem, sovražnim govorom in uživanjem psihotropnih snovi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in ustrezno financirajo majhne lokalne kulturne pobude, športne klube, prostočasne objekte, mladinske organizacije in institucije za dobro počutje mladih za izvajanje prostočasnih, neformalnih in priložnostnih učnih dejavnosti, ki imajo ključno vlogo pri razvoju in dobrem počutju mladih in njihovih družin, tako da zagotovijo materialno in psihološko podporo, tudi za mlade z manj ekonomskimi možnostmi ali ki se soočajo z diskriminacijo; poudarja, da so te dejavnosti na prikrajšanih, podeželskih ali odročnih območjih edina priložnost za otroke in mlade, da se družijo, povečajo občutek državljanstva in vzdržujejo dobro raven duševnega zdravja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva k podpori množičnega športa in zunajšolskih dejavnosti, saj so jih uničujoče posledice pandemije covida-19 nesorazmerno prizadele; poudarja, da je amaterski šport osnova za poklicnega ter prispeva k osebnemu razvoju in dobremu počutju ter regionalnemu razvoju podeželja; poudarja pomen ohranjanja odprtosti in podpore oživitvi profesionalnih športnih klubov in športnih organizacij ter podpore športnikom; poziva Komisijo, naj ustrezno podpre te klube in organizacije, saj imajo ključno vlogo pri dobrem počutju in socializaciji mladih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k večjemu usklajevanju na evropski ravni med državami članicami, regionalnimi organi in lokalnimi predstavniki športnih ekip in klubov, kulturnimi združenji, mladinskimi in študentskimi organizacijami, izobraževalnimi in univerzitetnimi ustanovami, socialnimi partnerji, ki so vključeni v izobraževanje, ter zasebnim sektorjem, da bi okrepili dialog in sodelovanje ter ustvarili dinamično družbeno mrežo na več ravneh, ki se bo lahko odzivala na prihodnje izzive in se prilagajala nanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo EU kot celota močnejša in bolj samozadostna, pri čemer nihče ne bo zapostavljen; poudarja, da je treba nasloviti širše strukturne vrzeli, ki jih povzroča pomanjkanje digitalne infrastrukture in digitalnih orodij na podeželskih in obrobnih območjih ter na žariščih in v drugih okoljih, ki so socialno-ekonomsko zapostavljena; poziva Komisijo, naj razširi področje delovanja s strani EU financiranih, neodvisnih neprofitnih izobraževalnih platform EU, ki so skladne s standardi EU s področja zasebnosti podatkov, kot so eTwinning, EPALE, Erasmus+ in School Education Gateway, in jih okrepi, da bodo lahko javne šole, učitelji, vodje usposabljanja in izobraževalci v EU v središču procesa digitalnega izobraževanja, ne da bi bili odvisni od pridobitnih platform; poleg tega opozarja, da je treba upoštevati morebitne potrebe teh območij v primeru prihodnjih pandemij ali drugih neobičajnih razmer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi si bilo treba prizadevati za posplošitev digitalne pismenosti na vseh ravneh družbe, da bi omogočili pravilno uporabo digitalnih orodij in infrastrukture; zato poziva države članice, naj digitalno pismenost vključijo v učne načrte vseh izobraževalnih ustanov ter zagotovijo potrebno usposabljanje in opremo za učitelje in izobraževalce; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, ki so digitalno izključeni; opozarja na težaven položaj učencev iz družin z mnogimi otroki in staršev, ki so učitelji, za katere obveznost dela, poučevanja in učenja na daljavo vključuje visoke stroške, da bi iz svojih skromnih zasebnih virov kupili dodatno opremo, ki je potrebna za učenje/delo na daljavo, ki si jih pogosto ne morejo privoščiti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da digitalne tehnologije učiteljem, vodjem usposabljanja in pedagogom ter učencem nudijo veliko možnosti, saj so dostopne, odprte, socialne in individualizirane ter lahko zato omogočijo bolj vključujoče učne poti; meni tudi, da lahko državljani s pametno uporabo digitalnih tehnologij, ki temelji na inovativnih metodah poučevanja in opolnomočenju učencev, pridobijo osnovna življenjska znanja in spretnosti; vendar poudarja, da je tveganje odvisnosti in motenj duševnega zdravja ob premajhnem nadzoru nad digitalnim učenjem mladih večje, zlasti v prikrajšanih in oddaljenih okoljih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj vlagajo v posebne politike, tudi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki se bodo odzivale na lokalne potrebe, da bi (i) zapolnili vse obstoječe vrzeli, vključno z neenakostjo med spoloma ter gospodarskimi, tehnološkimi in socialnimi regionalnimi neenakostmi; (ii) zagotovili, da bodo ustanove za izobraževanje in poklicno usposabljanje, mladinske organizacije in strukture ter učenci in mladi na splošno prejemale zadostno finančno podporo, s posebnim poudarkom na najranljivejših učencih, ki zaostajajo in potrebujejo dodatno podporo, da bi dosegli pričakovane učne cilje, ter na šolah, ki služijo prebivalstvu, ki živi v visoki revščini in med katerim je veliko pripadnikov manjšin; (iii) zagotovili potrebne tehnologije, inovacije, zmogljivosti in orodja za učno podporo, vključno z digitalnimi orodji, za utrjevanje, nadaljnji razvoj in zagotavljanje kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter priložnosti za priložnostno in neformalno učenje za vse; in (iv) podprli lokalne pobude na področju kulture, ki združujejo otroke in mlade pri kulturnem okrevanju lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da so lahko že obstoječe spolne norme in pričakovanja pomembni dejavniki, ki negativno vplivajo na duševno in telesno zdravje ter priložnosti za izobraževanje; poudarja, da je bistveno razvijati zmogljivosti pedagogov z ustreznimi viri in podporo, da bi lažje prepoznavali in obravnavali s spolom povezane posledice zaprtij na področju izobraževanja, kulture in športa na splošno zdravje in dobro počutje otrok in mladih; poziva države članice, naj spodbujajo odporne in pravične izobraževalne sisteme, ki bodo upoštevali vidik spola ter zagotavljali izpolnjevanje z njim povezanih potreb, kot sta celovita spolna vzgoja ter preprečevanje nasilja na podlagi spola in odzivanje nanj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poudarja, kako pomembno je vlagati v inovacije in raziskave v izobraževanju, da bo imel državni izobraževalni sistem dostop do „kulture inovacij“ po vsej EU in da bodo visokokakovostna učna gradiva, pedagoški pristopi in orodja dostopni in brezplačno na voljo vsem; glede tega opozarja, da je potreben finančni okvir, ki bo omogočal povračljiv nakup ali najem ustreznih digitalnih orodij, tudi računalniške opreme in dostopa do učinkovitega internetnega omrežja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba pospešiti digitalizacijo kulturnih virov in virov s področja dediščine ter avdiovizualnih knjižnic in uvesti diskontne sisteme, ki bodo omogočali splošni dostop do kulturnih virov, tudi za marginalizirane osebe in šole na obrobju, ki si ne morejo privoščiti naročnine po ceni, ki velja za koncesije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba s sodelovanjem in dialogom neposredno z mladimi, pa tudi s strokovnjaki, pedagogi, socialnimi partnerji na področju izobraževanja in predstavniki civilne družbe spremljati razvoj ter pedagoške, zdravstvene in varnostne posledice tehnološkega in digitalnega napredka; poudarja, da je treba nujno kritično preučiti morebitne nevarnosti digitalnega napredka in njegove nepredvidljive posledice, pri čemer je treba upoštevati, da je njihov glavni namen zadovoljiti potrebe ljudi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, naj spodbujajo znanost in raziskave s področja duševnega zdravja mladih ter ocenijo dolgoročni vpliv zaprtja šol, zlasti dolgotrajnega učenja na daljavo, osamitve in negotovosti, na pridobivanje znanja, nevrološki razvoj in družbeno-čustvene spretnosti ter razvijejo ciljno usmerjene ukrepe za podporo najbolj prizadetim, da bi se borili proti dolgoročnim duševnim težavam in jih preprečevali; poziva Komisijo in države članice, naj dosledno zbirajo in primerjajo rezultate raziskav, izkušnje in znanje pri obravnavi težav z duševnim zdravjem pri mladih v EU; nadalje poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo dobre prakse in vzajemno učenje med državami članicami v zvezi s tem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj mlade ozavešča o koristih in tveganjih, povezanih z digitalno tehnologijo, pri čemer naj jim zagotovi ne le dostop do tehnoloških orodij, temveč tudi zmožnost njihove varne in ustrezne uporabe, da bi služili kot dragoceni instrumenti za socializacijo in demokracijo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da imajo lahko daljša obdobja, preživeta v digitalnem okolju, daljnosežne posledice za duševno zdravje in varnost otrok in mladih, kot so utrujenost in odvisnost od interneta, pa tudi izpostavljenost spletnemu nasilju in nadlegovanju in lažnim novicam, kar lahko privede ne le do depresije, tesnobe in socialne izključenosti, ampak tudi do samomorov med mladimi; poziva Komisijo, naj spodbuja povečana skupna in sistematična preventivna prizadevanja, da bi mlade zaščitili pred takšno škodo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj razglasi evropsko leto duševnega zdravja in razvije evropski načrt za varovanje duševnega zdravja v izobraževanju, poklicnem usposabljanju ter priložnostnem in neformalnem učenju; meni, da bi moral vsak tak načrt temeljiti na ugotovitvah delovne skupine za strateški okvir za evropski izobraževalni prostor in zagotoviti celovite smernice, predlagati primere dobre prakse in ustvariti spodbude za države članice, da bodo uvedle namenske ukrepe in module usposabljanja, s čimer bi učitelje, vodje usposabljanja, izobraževalce, mladinske delavce in delodajalce opremili s potrebnimi znanji in spretnostmi za prepoznavanje zgodnjih znakov izgorelosti, stresa in psihološkega stresa pri učencih, mladih in mladih pripravnikih ali mladih, ki se poklicno usposabljajo, da bi aktivirali ciljno usmerjene preventivne ukrepe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi bilo treba z načrtom spodbujati brezplačno in redno psihološko podporo za učitelje, vzgojitelje in delavce v otroškem varstvu ter posebno pozornost nameniti marginaliziranim in prikrajšanim skupinam ter invalidom, da bi upoštevali njihove posebne potrebe in zagotovili enak dostop do vseh dejavnosti in priložnosti; poudarja, da bi moral načrt spodbujati tudi krepitev povezav med izobraževalnimi ustanovami ter kulturnimi, mladinskimi in športnimi organizacijami, da bi zagotovili zunajšolske dejavnosti, ki izhajajo iz širše skupnosti, in s tem okrepili občutek pripadnosti učencev, spodbujali njihovo delovanje in povečali njihovo družbeno angažiranost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj sledijo priporočilom konference o prihodnosti Evrope o zmanjšanju vpliva hujše krize na mlade in njihovo duševno zdravje ter pri vseh svojih priporočilih in predlogih upoštevajo tudi vidik prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj v letu 2023 nadaljuje z razvojem blažilnih ukrepov v zvezi z negativnimi posledicami zaprtja zaradi covida-19 za otroke in mlade ter to leto izkoristi za predlaganje trdne zapuščine evropskega leta mladih 2022 za prihodnost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(2)  UL C 395, 29.9.2021, str. 101.

(3)  UL C 465, 17.11.2021, str. 82.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0045.

(5)  UL C 15, 12.1.2022, str. 184.

(6)  UL L 462, 28.12.2021, str. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/news/covid-19-how-can-vet-respond-2020-04-07_sl

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Študija – Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations (Izobraževanje in mladi v Evropi po pandemiji covida-19 – učinki krize in politična priporočila), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 4. maj 2021.

(10)  Študija – Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladi v Evropi: učinki covida-19 na njihove ekonomski in socialni položaj), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor A – gospodarska in znanstvena politika ter kakovost življenja, 24. september 2021.

(11)  Študija – Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations (Kulturni in ustvarjalni sektorji v Evropi po pandemiji covida-19 – učinki krize in politična priporočila), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 18. februar 2021.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. in Villarejo, B., Distance learning from a student perspective, priložnostno poročilo NESET št. 3/2021.

(13)  Sternadel, D., The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all, priložnostno poročilo NESET št. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. in Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof, poročilo NESET-EENEE, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. in Mazza, J., The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. in Șerban, A., Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Onkraj pandemije: vpliv COVID-19 na mlade v Evropi), Evropski mladinski forum, Bruselj, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. in Prinz, C., Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis, OECD Policy Responses to Coronavirus (COVID-19), 2021.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  UL C 224, 8.6.2022, str. 2.

(25)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(26)  UL C 371, 15.9.2021, str. 6.

(27)  UL C 385, 22.9.2021, str. 152.

(28)  UL C 404, 6.10.2021, str. 152.

(29)  UL C 494, 8.12.2021, str. 2.

(30)  UL C 184, 5.5.2022, str. 88.

(31)  Evropsko poročilo Svetovne zdravstvene organizacije o regionalni debelosti.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  Članek Unicefa z naslovom The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children (4. oktober 2021).

(37)  Raziskava Flash Eurobarometer Evropskega parlamenta: Ženske v času covida-19.

---

sreda 14. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Novi evropski Bauhaus

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 o novem evropskem Bauhausu (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 4 o kakovostnem izobraževanju, cilja 11 o trajnostnih mestih in skupnostih ter cilja 13 o podnebnih ukrepih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 4 o kakovostnem izobraževanju, cilja 11 o trajnostnih mestih in skupnostih ter cilja 13 o podnebnih ukrepih,

| — | ob upoštevanju poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) z dne 4. aprila 2022 z naslovom Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) z dne 4. aprila 2022 z naslovom Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2021 z naslovom Novi evropski Bauhaus – Lepo, trajnostno, skupaj (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2021 z naslovom Novi evropski Bauhaus – Lepo, trajnostno, skupaj (COM(2021)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – Za močnejša, povezana, odporna in uspešna podeželska območja do leta 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – Za močnejša, povezana, odporna in uspešna podeželska območja do leta 2040 (COM(2021)0345),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom Pripravljeni na 55: uresničevanje podnebnega cilja EU do leta 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom Pripravljeni na 55: uresničevanje podnebnega cilja EU do leta 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021)0550),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2021 o kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude novi evropski Bauhaus (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2021 o kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude novi evropski Bauhaus (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o čim večjem izkoriščanju potenciala stavbnega fonda EU za energetsko učinkovitost (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o čim večjem izkoriščanju potenciala stavbnega fonda EU za energetsko učinkovitost (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2021 o evropskem izobraževalnem prostoru: skupni celostni pristop (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2021 o evropskem izobraževalnem prostoru: skupni celostni pristop (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o kohezijski politiki in regionalnih okoljskih strategijah v boju proti podnebnim spremembam (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o kohezijski politiki in regionalnih okoljskih strategijah v boju proti podnebnim spremembam (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov (11) (uredba o programu Obzorje Evropa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov (11) (uredba o programu Obzorje Evropa),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa (15),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport (16),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (17),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota (18),

| — | ob upoštevanju nove Leipziške listine – preobrazbena moč mest za skupno dobro, ki je bila sprejeta na neformalnem ministrskem srečanju o urbanih vprašanjih 30. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove Leipziške listine – preobrazbena moč mest za skupno dobro, ki je bila sprejeta na neformalnem ministrskem srečanju o urbanih vprašanjih 30. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 6. oktobra 2021 z naslovom Na poti k skupni arhitekturni kulturi: vlaganje v visokokakovostno življenjsko okolje za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 6. oktobra 2021 z naslovom Na poti k skupni arhitekturni kulturi: vlaganje v visokokakovostno življenjsko okolje za vse,

| — | ob upoštevanju izjave iz Davosa, ki jo je konferenca ministrov za kulturo sprejela 22. januarja 2018, z naslovom Na poti k visokokakovostni gradbeni kulturi za Evropo, pa tudi zatem razvitega sistema kakovosti Davos Baukultur „Eight criteria for a high- quality Baukultur (Osem meril za visokokakovostno gradbeno kulturo)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Davosa, ki jo je konferenca ministrov za kulturo sprejela 22. januarja 2018, z naslovom Na poti k visokokakovostni gradbeni kulturi za Evropo, pa tudi zatem razvitega sistema kakovosti Davos Baukultur „Eight criteria for a high- quality Baukultur (Osem meril za visokokakovostno gradbeno kulturo)“,

| — | ob upoštevanju končnega poročila komisije vlade Združenega kraljestva „Building Better, Building Beautiful“ z dne 30. januarja 2020 z naslovom „Living with Beauty“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila komisije vlade Združenega kraljestva „Building Better, Building Beautiful“ z dne 30. januarja 2020 z naslovom „Living with Beauty“,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, zlasti člena 17 o lastninski pravici, člena 18 o pravici do azila, člena 19 o varstvu v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, člena 26 o vključevanju invalidov, člena 34 o socialni varnosti in socialni pomoči, člena 36 o dostopu do storitev splošnega gospodarskega pomena in člena 37 o varstvu okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, zlasti člena 17 o lastninski pravici, člena 18 o pravici do azila, člena 19 o varstvu v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, člena 26 o vključevanju invalidov, člena 34 o socialni varnosti in socialni pomoči, člena 36 o dostopu do storitev splošnega gospodarskega pomena in člena 37 o varstvu okolja,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti poglavja III o socialni zaščiti in vključevanju, načela 19 o stanovanjih in pomoči za brezdomce ter načela 20 o dostopu do osnovnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti poglavja III o socialni zaščiti in vključevanju, načela 19 o stanovanjih in pomoči za brezdomce ter načela 20 o dostopu do osnovnih storitev,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je v zvezi z novim evropskim Bauhausom (NEB) opravilo Skupno raziskovalno središče Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je v zvezi z novim evropskim Bauhausom (NEB) opravilo Skupno raziskovalno središče Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0213/2022),

| A. | ker se je Evropa znašla sredi ekološkega, digitalnega in socialnega prehoda, ki ga pospešujejo gospodarske in socialne posledice covida-19; ker se geopolitične razmere v Evropi spreminjajo zaradi ruske agresije proti Ukrajini; ker so v porastu populizem, ekstremizem in protievropsko razpoloženje; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropa znašla sredi ekološkega, digitalnega in socialnega prehoda, ki ga pospešujejo gospodarske in socialne posledice covida-19; ker se geopolitične razmere v Evropi spreminjajo zaradi ruske agresije proti Ukrajini; ker so v porastu populizem, ekstremizem in protievropsko razpoloženje;

| B. | ker se EU odziva na izzive degradacije okolja, podnebnih sprememb in vse hujšega pomanjkanja naravnih virov, ki zahtevajo daljnosežne in ambiciozne politične ukrepe za izvajanje evropskega zelenega dogovora, ki poganja prizadevanja za obnovo in inovacije ob upoštevanju omejitev planeta; ker novi evropski Bauhaus predstavlja duh evropskega zelenega dogovora ter stremi k obravnava prostorskih in okoljskih potreb Evrope na transdisciplinaren, trajnosten, vključujoč in estetski način; |
| --- | --- |

B.

ker se EU odziva na izzive degradacije okolja, podnebnih sprememb in vse hujšega pomanjkanja naravnih virov, ki zahtevajo daljnosežne in ambiciozne politične ukrepe za izvajanje evropskega zelenega dogovora, ki poganja prizadevanja za obnovo in inovacije ob upoštevanju omejitev planeta; ker novi evropski Bauhaus predstavlja duh evropskega zelenega dogovora ter stremi k obravnava prostorskih in okoljskih potreb Evrope na transdisciplinaren, trajnosten, vključujoč in estetski način;

| C. | ker je prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050 velika priložnost, pa tudi izziv za Unijo, njene države članice in podjetja iz vseh sektorjev; ker mora novi evropski Bauhaus zaradi podnebne krize, vojne, pandemije in naravnih nesreč, ki povečujejo socialne neenakosti, na novo poustvariti originalni Bauhaus; |
| --- | --- |

C.

ker je prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050 velika priložnost, pa tudi izziv za Unijo, njene države članice in podjetja iz vseh sektorjev; ker mora novi evropski Bauhaus zaradi podnebne krize, vojne, pandemije in naravnih nesreč, ki povečujejo socialne neenakosti, na novo poustvariti originalni Bauhaus;

| D. | ker kultura in svoboda umetnosti znatno prispevata k živahnosti družbe, saj nam omogočata boljše skupno življenje, izgradnjo demokratičnih, vključujočih in svobodnih družb ter ponovno občutenje skupne identitete in pripadnosti; ker bi moral imeti vsakdo pravico dostopa do kulture in sodelovanja v njej; ker je kultura bistvena tudi za raziskovanje zapletenih družbenih izzivov, kulturna prizorišča pa so osrednji prostori svobode izražanja in razprave; |
| --- | --- |

D.

ker kultura in svoboda umetnosti znatno prispevata k živahnosti družbe, saj nam omogočata boljše skupno življenje, izgradnjo demokratičnih, vključujočih in svobodnih družb ter ponovno občutenje skupne identitete in pripadnosti; ker bi moral imeti vsakdo pravico dostopa do kulture in sodelovanja v njej; ker je kultura bistvena tudi za raziskovanje zapletenih družbenih izzivov, kulturna prizorišča pa so osrednji prostori svobode izražanja in razprave;

| E. | ker je kultura za EU strateški sektor, ki z znatnim prispevkom k BDP in zaposlovanju ter posrednim prispevkom k drugim sektorjem in industrijam prispeva k uspehu njenega gospodarstva; ker so kulturni in ustvarjalni sektorji in industrije (CCSI) med področji, ki jih je pandemija najbolj prizadela, in okrevajo počasneje kot ostalo gospodarstvo EU, zato bi jih bilo treba dodatno spodbujati in podpirati; ker lahko novi evropski Bauhaus omogoči dodatne naložbe v ta sektor in v svoje izvajanje na terenu pritegne različne akterje; |
| --- | --- |

E.

ker je kultura za EU strateški sektor, ki z znatnim prispevkom k BDP in zaposlovanju ter posrednim prispevkom k drugim sektorjem in industrijam prispeva k uspehu njenega gospodarstva; ker so kulturni in ustvarjalni sektorji in industrije (CCSI) med področji, ki jih je pandemija najbolj prizadela, in okrevajo počasneje kot ostalo gospodarstvo EU, zato bi jih bilo treba dodatno spodbujati in podpirati; ker lahko novi evropski Bauhaus omogoči dodatne naložbe v ta sektor in v svoje izvajanje na terenu pritegne različne akterje;

| F. | ker se arhitektura, urbanistično in prostorsko načrtovanje, mobilnost, oblikovanje, umetnost, sociologija in inženirstvo dopolnjujejo in so osnovni gradniki vključujoče, trajnostne in lepe družbe; ker je kriza zaradi covida-19 povzročila motnje v teh sektorjih, ki so zelo pomembni pri spodbujanju raziskav in inovacij za trajnostni razvoj, trajnostno kulturo gradnje ter inovativne, prostorsko učinkovite rešitve v skladu z našim zelenim in digitalnim prehodom; |
| --- | --- |

F.

ker se arhitektura, urbanistično in prostorsko načrtovanje, mobilnost, oblikovanje, umetnost, sociologija in inženirstvo dopolnjujejo in so osnovni gradniki vključujoče, trajnostne in lepe družbe; ker je kriza zaradi covida-19 povzročila motnje v teh sektorjih, ki so zelo pomembni pri spodbujanju raziskav in inovacij za trajnostni razvoj, trajnostno kulturo gradnje ter inovativne, prostorsko učinkovite rešitve v skladu z našim zelenim in digitalnim prehodom;

| G. | ker je treba v gradbenem in energetskem sektorju nujno razviti bolj trajnostne gospodarske modele, ki bodo omogočali krožno gospodarstvo in pomagali v boju proti energijski revščini in prispevali k doseganju podnebnih ciljev Unije; |
| --- | --- |

G.

ker je treba v gradbenem in energetskem sektorju nujno razviti bolj trajnostne gospodarske modele, ki bodo omogočali krožno gospodarstvo in pomagali v boju proti energijski revščini in prispevali k doseganju podnebnih ciljev Unije;

| H. | ker se za stavbe porabi 40 % energije v EU in ustvarijo 36 % emisij toplogrednih plinov iz energije (19); |
| --- | --- |

H.

ker se za stavbe porabi 40 % energije v EU in ustvarijo 36 % emisij toplogrednih plinov iz energije (19);

| I. | ker je cilj strategije vala prenove podvojiti stopnjo prenove stavb v Evropi, s tem pa prenoviti več kot 35 milijonov stavb in ustvariti do 160 000 delovnih mest v gradbenem sektorju; |
| --- | --- |

I.

ker je cilj strategije vala prenove podvojiti stopnjo prenove stavb v Evropi, s tem pa prenoviti več kot 35 milijonov stavb in ustvariti do 160 000 delovnih mest v gradbenem sektorju;

| J. | ker je dostop do stanovanja temeljna pravica; ker sta brezdomstvo in nerazpoložljivost kakovostnih, cenovno dostopnih stanovanj v nekaterih delih EU kritična; |
| --- | --- |

J.

ker je dostop do stanovanja temeljna pravica; ker sta brezdomstvo in nerazpoložljivost kakovostnih, cenovno dostopnih stanovanj v nekaterih delih EU kritična;

| K. | ker so mesta kraji pluralizma, ustvarjalnosti in solidarnosti; ker so slabo načrtovanje in oblikovanje javnih prostorov ter širjenje mestnih območij privedli do poslabšanja kakovosti stavb po vsej Evropi; ker ima novi evropski Bauhaus potencial, da razišče možnosti trajnostne, estetske in vključujoče uporabe omejenega prostora v mestih, boljšega povezovanja mestnih in podeželskih območij ter zagotavljanja udeležbe prebivalcev pri prostorskem načrtovanju, s čimer jim pomaga, da si ponovno prisvojijo mesto kot prostor, ustvarjen za interakcije in kulturne dejavnosti; |
| --- | --- |

K.

ker so mesta kraji pluralizma, ustvarjalnosti in solidarnosti; ker so slabo načrtovanje in oblikovanje javnih prostorov ter širjenje mestnih območij privedli do poslabšanja kakovosti stavb po vsej Evropi; ker ima novi evropski Bauhaus potencial, da razišče možnosti trajnostne, estetske in vključujoče uporabe omejenega prostora v mestih, boljšega povezovanja mestnih in podeželskih območij ter zagotavljanja udeležbe prebivalcev pri prostorskem načrtovanju, s čimer jim pomaga, da si ponovno prisvojijo mesto kot prostor, ustvarjen za interakcije in kulturne dejavnosti;

| L. | ker se boljša prihodnost začne s kakovostnim izobraževanjem in usposabljanjem, vključno z okoljskim izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem, med drugim prek spletnih priložnosti za učenje, ki bi morale biti dostopne vsem, pa tudi z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem; ker je dostop do kakovostnega izobraževanja temeljna pravica; ker sta izobraževanje in kultura bistvena za osebni razvoj ter igrata ključno vlogo pri demokratični in državljanski udeležbi državljanov; ker je treba za kakovostno grajeno okolje usposobiti vešče strokovnjake, obrtnike in kulturne delavce; ker je doseganje strateške avtonomije Unije odvisno od njene sposobnosti, da se odlikuje v izobraževanju, raziskavah in inovacijah; |
| --- | --- |

L.

ker se boljša prihodnost začne s kakovostnim izobraževanjem in usposabljanjem, vključno z okoljskim izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem, med drugim prek spletnih priložnosti za učenje, ki bi morale biti dostopne vsem, pa tudi z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem; ker je dostop do kakovostnega izobraževanja temeljna pravica; ker sta izobraževanje in kultura bistvena za osebni razvoj ter igrata ključno vlogo pri demokratični in državljanski udeležbi državljanov; ker je treba za kakovostno grajeno okolje usposobiti vešče strokovnjake, obrtnike in kulturne delavce; ker je doseganje strateške avtonomije Unije odvisno od njene sposobnosti, da se odlikuje v izobraževanju, raziskavah in inovacijah;

| M. | ker podnebne spremembe in degradacija okolja vse bolj vplivajo na kulturno dediščino, ki odraža vrednote skupnosti, sooča pa se še z drugimi izzivi, kot so premajhne naložbe, slabo načrtovanje in slabo upravljanje turističnih tokov; ker lahko novi evropski Bauhaus prispeva k ohranjanju, obnovi, prilagoditvi in zaščiti kulturne dediščine za prihodnost; ker morajo strokovnjaki v gradbenem sektorju s spoštovanjem kulturne dediščine prispevati k skupnemu dobremu; |
| --- | --- |

M.

ker podnebne spremembe in degradacija okolja vse bolj vplivajo na kulturno dediščino, ki odraža vrednote skupnosti, sooča pa se še z drugimi izzivi, kot so premajhne naložbe, slabo načrtovanje in slabo upravljanje turističnih tokov; ker lahko novi evropski Bauhaus prispeva k ohranjanju, obnovi, prilagoditvi in zaščiti kulturne dediščine za prihodnost; ker morajo strokovnjaki v gradbenem sektorju s spoštovanjem kulturne dediščine prispevati k skupnemu dobremu;

| N. | ker so za projekte novega evropskega Bauhausa potrebni regulativni okvir, ki jih bo podpiral in bo skladen s sektorsko zakonodajo EU, ter vzdržne prakse javnega naročanja; |
| --- | --- |

N.

ker so za projekte novega evropskega Bauhausa potrebni regulativni okvir, ki jih bo podpiral in bo skladen s sektorsko zakonodajo EU, ter vzdržne prakse javnega naročanja;

| O. | ker Rusija v svojih vojaških napadih namerno cilja javno infrastrukturo, stanovanjske stavbe, kulturno dediščino in drugo civilno infrastrukturo v Ukrajini; |
| --- | --- |

O.

ker Rusija v svojih vojaških napadih namerno cilja javno infrastrukturo, stanovanjske stavbe, kulturno dediščino in drugo civilno infrastrukturo v Ukrajini;

Glavni cilji

| 1. | opozarja, da je zgodovinsko gibanje Bauhaus spremenilo paradigme v oblikovanju, arhitekturi in umetnosti ter zapustilo pomembno dediščino, kot je optimizacija razmerja med obliko in funkcijo s ciljem demokratizacije kulture, kar je privedlo do radikalnega premisleka in inovacij ter odražalo resnične kulturne in družbene spremembe v naprednem umetniškem in izobraževalnem kontekstu obdobja po prvi svetovni vojni, obenem pa ljudem prineslo resnične vsakdanje koristi; ugotavlja, da enako lahko novi evropski Bauhaus pozitivno vpliva na naše vsakdanje življenje z resničnimi spremembami na terenu in prispevanjem k pravičnemu prehodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja pobudo novi evropski Bauhaus, ki poskuša ustvariti vseevropsko kulturno gibanje, ki bo prispevalo k pametnejšemu, bolj trajnostnemu, vključujočemu in prijetnemu življenjskemu okolju ter spodbujalo lokalno in globalno znanje; poudarja, da se mora osredotočiti predvsem na izboljšanje kakovosti življenja ljudi z ustvarjanjem zdravih in cenovno dostopnih življenjskih prostorov, ponoven razmislek o trenutnem stanju in preoblikovanje prostorov, stavb, mest in ozemelj, kjer živijo, tudi na manj razvitih, primestnih, podeželskih, oddaljenih ali čezmejnih območjih in regijah, v skladu z agendo EU za mesta in na podlagi uspešnega dela, ki ga je opravil program URBACT, hkrati pa mora izboljšati soobstoj in javne prostore za socialno in teritorialno kohezijo in demokratično življenje, obravnavati prostorsko segregacijo in zgodovinsko izključenost družbenih skupin ter varovati okolje med načrtovanjem in gradnjo stavb in okoliških prostorov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da je novi evropski Bauhaus ustvarjalna ter interdisciplinarna in transdiciplinarna pobuda, ki v ospredju politik EU prvič združuje arhitekturo, oblikovanje, umetnosti in znanost, obenem pa poskuša prispevati k drugim programom in pobudam Unije, tudi njenega digitalnega in zelenega prehoda, s čimer spreminja evropski zeleni dogovor v oprijemljivo, pozitivno in vključujočo izkušnjo za vse ter mu daje ustvarjalno in kulturno razsežnost, s čimer sproža naslednji val inovacij; poudarja, da mora novi evropski Bauhaus tudi zaščititi državljane pred naravnimi nesrečami in nesrečami, povezanimi s spremembami podnebja, tako da med svoje cilje vključi varnostno komponento; ugotavlja, da bo to spodbudilo nove načine gradnje ter uporabo inovativnih, visokokakovostnih, trajnostnih in odpornih gradbenih materialov, tudi pri obnovi po nesrečah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja, da ima novi evropski Bauhaus potencial za preoblikovanje načina oblikovanja politik, vključno s sodelovanjem s skupnostmi, za gojenje politik in sprememb zakonodaje, ki vplivajo na grajeno okolje in dobro počutje delovne sile, ter za opredelitev okolja prihodnosti z izpolnjevanjem potrebe po prostorih, ki bodo dostopni in prilagojeni novim in spreminjajočim se načinom življenja, kot so prostori za netradicionalno sestavljena gospodinjstva, večgeneracijska stanovanja, prilagodljivi skupni delovni prostori, otrokom prijazno mestno okolje ter varnejši prostori za ženske in ranljive osebe; vztraja, da mora novi evropski Bauhaus pokazati raven ambicij, ki bo skladna s podnebnimi zavezami Unije, in oblikovati smernice za države članice, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora biti novi evropski Bauhaus, če želi biti uspešen, dostopen, pregleden, cenovno sprejemljiv, socialno in geografsko pravičen ter vključujoč in da mora dejavno vključevati državljane EU, organizacije skupnosti in lokalno prebivalstvo tet zagotavljati socialno in teritorialno raznolikost in podpirati projekte vseh velikosti, in sicer od spodaj navzgor, od zasnove projekta do njegove izvedbe in ocene, obenem pa sprejeti aktivne ukrepe, da se preprečijo morebitni elitistični pristopi ali škodljivi učinki gentrifikacije in da se izboljša posvetovanje z državljani in njihovo sodelovanje; poudarja, da je treba k pobudi pritegniti mlade, zlasti mlade arhitekte, umetnike in delavce v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je pomembno zagotoviti dostopnost za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, osebe s posebnimi potrebami in prikrajšane skupine, da bodo vsem dostopne javne storitve ter kulturno, družbeno in gospodarsko življenje; v zvezi s tem poudarja pomen dobrega oblikovanja; vztraja, da morajo biti viri namenjeni tudi izključenim, marginaliziranim in prikrajšanim skupnostim; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da lahko Evropa s tem inovativnim kulturnim gibanjem prevzame vodilno vlogo na svetu na področju trajnostne arhitekture, ozemeljskega in prostorskega načrtovanja, oblikovanja, kulture, trajnostne mobilnosti in logistike, tehnologije, krožnega gospodarstva, energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije s spodbujanjem načinov za boljše skupno življenje, delo in prostočasne dejavnosti, ki se lahko uporabljajo tudi zunaj EU; meni, da je treba družbene in tehnološke inovacije ustrezno podpreti, tudi z javnimi in zasebnimi naložbami v raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj dodatno razširi doseg novega evropskega Bauhausa, tako da v pobudo vključi pridružene in partnerske države zunaj EU, tudi s stalnim dialogom o tej pobudi; priznava, da lahko novi evropski Bauhaus prispeva k povojni obnovi mest, družb in gospodarstva, zlasti glede na sedanjo vojno v Ukrajini in sodelovanje ukrajinskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja in panog ter njihovih strokovnjakov; |
| --- | --- |

8.

Financiranje in upravljanje

| 9. | poudarja, da financiranje novega evropskega Bauhausa v prvih letih obstoja ni uspelo doseči vseh držav EU in zainteresiranih strani v njih; poziva Komisijo in države članice, naj ozaveščajo o tej pobudi in izboljšajo usklajevanje med vsemi ravnmi upravljanja, ki jim je treba omogočiti pravočasen in enak dostop do informacij, priložnosti in financiranja; spodbuja Komisijo, naj se redno sestaja z državami članicami in partnerskimi državami ter vzpostavi kontaktne točke v državah članicah, da bi olajšala izvajanje novega evropskega Bauhausa in dostop do financiranja; poudarja pomen ustreznih virov na ravni EU in nacionalni ravni za podporo izvajanju te pobude na terenu ter prilagojenih modelov in postopkov financiranja, pa tudi zmanjšanja upravnega bremena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja države članice, naj novi evropski Bauhaus izvajajo v svojih nacionalnih politikah; poudarja, da lahko ta pobuda pomaga odpraviti velike razlike med državami članicami, kar zadeva njihovo zmožnost doseganja ciljev pobude, in tako prispeva k enakim konkurenčnim pogojem; spodbuja vse javne organe, vključno z institucijami Unije, naj načela novega evropskega Bauhausa vključijo v upravljanje lastnega grajenega okolja in v postopke javnega naročanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj z ustreznim teritorialnim načrtovanjem in na podlagi splošnega okvira upravljanja oblikuje celovit, nediskriminatoren, pregleden, odgovoren in teritorialno strukturiran model upravljanja za novi evropski Bauhaus, ki bo vključeval sodelovanje in prevzemanje odgovornosti javnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj pravočasno zagotovi informacije o tem, kako sodelovati v pobudi novi evropski Bauhaus, tudi s tehnično pomočjo zainteresiranim deležnikom in najboljšimi praksami, ter naj pojasni splošna merila za izbiro in ocenjevanje projektov in pobud novega evropskega Bauhausa ter za dodelitev sredstev, zlasti:






  — | podpiranje izvajanja ključnih politik (npr. zelenega dogovora, okoljske, industrijske, socialne in kulturne politike), |
| --- | --- | --- |

12.

—

podpiranje izvajanja ključnih politik (npr. zelenega dogovora, okoljske, industrijske, socialne in kulturne politike),

| — | upoštevanje vodilnih načel novega evropskega Bauhausa, in sicer trajnosti, vključenosti in estetike, ter zgledovanje po sistemu kakovosti Davos Baukultur, |
| --- | --- |

—

upoštevanje vodilnih načel novega evropskega Bauhausa, in sicer trajnosti, vključenosti in estetike, ter zgledovanje po sistemu kakovosti Davos Baukultur,

| — | ustvarjanje novih delovnih mest s kakovostnimi delovnimi pogoji in poslovnih priložnosti, ki prinašajo dodano gospodarsko vrednost in izboljšujejo evropsko konkurenčnost, v skladu z načeli trajnostnega financiranja, s posebnim poudarkom na racionalizaciji postopkov za prijavo za oznako novi evropski Bauhaus in financiranju EU ter krepitvi sposobnosti preživetja malih in srednjih podjetij (MSP) in prispevanju h krožnosti in trajnosti evropskega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje novih delovnih mest s kakovostnimi delovnimi pogoji in poslovnih priložnosti, ki prinašajo dodano gospodarsko vrednost in izboljšujejo evropsko konkurenčnost, v skladu z načeli trajnostnega financiranja, s posebnim poudarkom na racionalizaciji postopkov za prijavo za oznako novi evropski Bauhaus in financiranju EU ter krepitvi sposobnosti preživetja malih in srednjih podjetij (MSP) in prispevanju h krožnosti in trajnosti evropskega gospodarstva,

| — | spodbujanje dostopnosti z uporabo posebnih projektnih meril ter cenovne dostopnosti, vključenosti, vključevanja načela enakosti spolov, raznolikosti, pluralizma, varnosti in razvoja civilnega socialnega kapitala, |
| --- | --- |

—

spodbujanje dostopnosti z uporabo posebnih projektnih meril ter cenovne dostopnosti, vključenosti, vključevanja načela enakosti spolov, raznolikosti, pluralizma, varnosti in razvoja civilnega socialnega kapitala,

| — | spodbujanje udeležbe in stikov vseh deležnikov, vključno z lokalnimi in regionalnimi vladami, organizacijami civilne družbe in organizacijami, ki jih vodijo skupnosti, zainteresiranimi posamezniki, strokovnjaki in njihovimi predstavniškimi organizacijami, |
| --- | --- |

—

spodbujanje udeležbe in stikov vseh deležnikov, vključno z lokalnimi in regionalnimi vladami, organizacijami civilne družbe in organizacijami, ki jih vodijo skupnosti, zainteresiranimi posamezniki, strokovnjaki in njihovimi predstavniškimi organizacijami,

| — | vključevanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in panog, vključno s kulturnimi ustvarjalci, |
| --- | --- |

—

vključevanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in panog, vključno s kulturnimi ustvarjalci,

| — | zagotavljanje usklajenosti novega evropskega Bauhausa s cilji trajnostnega razvoja OZN na podlagi kazalnikov Agende 2030, zavez Unije v skladu s Pariškim sporazumom, podnebne, okoljske in energetske politike EU, evropskega stebra socialnih pravic ter osrednjih evropskih vrednot; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje usklajenosti novega evropskega Bauhausa s cilji trajnostnega razvoja OZN na podlagi kazalnikov Agende 2030, zavez Unije v skladu s Pariškim sporazumom, podnebne, okoljske in energetske politike EU, evropskega stebra socialnih pravic ter osrednjih evropskih vrednot;

| 13. | poziva Komisijo, naj načela novega evropskega Bauhausa vključi v vso ustrezno prihodnjo zakonodajo, hkrati pa poudarja, da je treba novi evropski Bauhaus uskladiti z obstoječo zakonodajo, programi in pobudami Unije ter poskrbeti za to, da bo obstoječi regulativni okvir, kot sta direktiva o energetski učinkovitosti stavb in direktiva o energetski učinkovitosti, podpiral izvajanje in ambicije novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poleg tega poziva k oblikovanju posebnih meril za ustrezne sektorje, zlasti gradbeništvo in arhitekturo, energetiko, mobilnost, oblikovanje, tehnologijo, turizem, izobraževanje ter veščine in spretnosti, obrti, kulturo in umetnost ter kulturno dediščino, v tesnem sodelovanju z deležniki v teh sektorjih, pri čemer se upoštevajo sektorska potrdila in standardi, ter k ukrepanju za spodbujanje sinergij med temi sektorji; opozarja, da je bistveno upoštevati geografsko uravnoteženost, da bi se novi evropski Bauhaus lahko enakomerno razširil po EU in zunaj nje; poleg tega poudarja, da ni nujno, da so projekti meddržavni, da bi prejeli oznako novi evropski Bauhaus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, ker ni jasno, kako se bo novi evropski Bauhaus financiral po letu 2023; poziva k spremembi uredbe o programu Obzorje Evropa pri vmesni reviziji sedanjega večletnega finančnega okvira, da bi dodali nalogo novi evropski Bauhaus, ki bi se financirala s 500 milijoni EUR; poudarja, da bi bilo treba program podpreti tudi z drugimi ustreznimi programi, da se ustvarijo dodatni učinki, in da lahko obstoječi programi Unije pripomorejo k uresničitvi ciljev novega evropskega Bauhausa; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo novi evropski Bauhaus dopolnjeval druge politike EU, tudi kohezijsko politiko, in naj vključi podporo zanj v partnerske sporazume in programe, katere podpirajo strukturne in kohezijske politike EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog, da bi novi evropski Bauhaus do naslednjega večletnega finančnega okvira postal samostojni program EU, s čimer naj se konkretne ideje in cilji pospremijo z ustreznim financiranjem; potrjuje prizadevanja Komisije za objavo prvih razpisov za projekte s črpanjem sredstev iz obstoječih programov, vendar meni, da njihov učinek ni sorazmeren z ravnjo ambicij projekta; vztraja, da bodo za to potrebna nova sredstva v posebni in stabilni proračunski vrstici; poudarja, da se s tem novim programom ne smejo niti zmanjšati sredstva za druge programe, ki so premalo financirani, zlasti programi Ustvarjalna Evropa, Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, ne glede na povezave in sinergije, ki jih lahko ustvari z njima, niti se ne sme preusmeriti pozornosti od dogovorjenih političnih prednostnih nalog; poudarja, da bi bilo treba sredstva novega evropskega Bauhausa nameniti predvsem za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj pripravi jasen načrt za pritegnitev javnih in etičnih zasebnih naložb, tudi množičnega financiranja, s posebnim poudarkom na spodbujanju žensk na vodilnih položajih v skladih tveganega kapitala in zagonskih podjetjih; spodbuja države članice, naj v okviru svojega fiskalnega manevrskega prostora v skladu z načeli novega evropskega Bauhausa dodelijo ustrezna sredstva prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov za projekte, ki so skladni z načeli in cilje novega evropskega Bauhausa, da bi spodbudile trajnostni razvoj in zajele partnerstva, ki vključujejo javne in zasebne subjekte; ugotavlja, da bo to prineslo oprijemljive rezultate na terenu; poudarja, da bi moral novi evropski Bauhaus prispevati tudi k ustvarjanju prostorov in stavb, ki spodbujajo podjetništvo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba preseči faze sooblikovanja, izvajanja in razširjanja ter zagotoviti, da se bo ustvarjalno razmišljanje nadaljevalo v vseh fazah; poziva Komisijo, naj vzpostavi pregleden in na dokazih temelječ mehanizem spremljanja in ocenjevanja, v katerega bodo vključeni vsi ustrezni deležniki, ki bi moral stalno pregledovati vse dejavnosti novega evropskega Bauhausa na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z njihovim družbenim in podnebnim vplivom, njihovim vplivom na razvoj regij in njihovim dejanskim ustvarjanjem vrednosti skozi čas, ter o tem redno poročati Parlamentu in Svetu; pričakuje, da bo prvo poročilo o spremljanju prejel leta 2022; |
| --- | --- |

18.

Razvoj in prednostna področja

| 19. | meni, da bi moralo gibanje novi evropski Bauhaus spodbujati bolj trajnostne, socialno vključujoče in inovativne načine življenja, ki bodo temeljili na novih holističnih modelih načrtovanja, gradnje in bivanja v našem grajenem okolju, pri čemer bi morali biti stanovalci smiselno vključeni v postopke odločanja, da bi zadostili novim potrebam ter spreminjajočim se vzorcem potrošnje in mobilnosti ter pomagali zagotoviti dostojna, kakovostna in cenovno dostopna stanovanja za vse, zlasti za ranljive skupine, tudi z bojem proti izključenosti iz stanovanjskega trga in brezdomstvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je novi evropski Bauhaus priložnost za predvidevanje dobro zasnovane zelene prenove javnih prostorov, da bi dosegli cilje razogljičenja, posodobili zastarele stavbe in spremenili njihovo namembnost, spremenili stara industrijska območja v nove zelene mestne in javne površine ter zgradili ustrezno infrastrukturo za spodbujanje telesnih aktivnosti, znanja in kulturnih izmenjav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj novi evropski Bauhaus podpira tako imenovana 15-minutna mesta, da bodo občanom vse osnovne storitve in službe dostopne peš, ter zagotovi inovativne rešitve za razvoj trajnostnih mestnih območij, tudi rešitve za trajnostno mobilnost; poudarja, da mora novi evropski Bauhaus predstaviti cenovno dostopne, socialno vključujoče in energetsko učinkovite stavbe ter prispevati k modalnemu prehodu na javni in kolektivni prevoz ter prevozna sredstva, ki manj onesnažujejo okolje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja pomen preoblikovanja, nadgradnje in naknadnega opremljanja obstoječega stavbnega fonda, vključno z slabo načrtovanimi in zgrajenimi stavbami, ki so jih zgradili totalitarni režimi, uporabe naravnih rešitev, kot je les, in zmanjšanja količine odpadkov ter povečanja trajnosti, možnosti ponovne uporabe in krožnosti v grajenem okolju; vztraja, da bi to moralo vključevati dajanje prednosti prenovi in prilagodljivi ponovni uporabi pred rušenjem in novogradnji, kot je ustrezno, odstranjevanje ovir, povezanih z ravnanjem z odpadki in njihovim prevozom, ter ozaveščanje ljudi o vsebnosti in skladiščenju ogljika v materialih, da bi lahko sprejemali ozaveščene odločitve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi moral novi evropski Bauhaus podpirati tudi pobude za gradnjo in obnovo cenovno dostopnih, visokokakovostnih in energetsko učinkovitih socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj sestavijo inovativne učne načrte v skladu z načeli in cilji novega evropskega Bauhausa za kulturno izobraževanje in razvoj prostorskih, ustvarjalnih, orientacijskih in risarskih znanj in spretnosti ter naj ključna načela novega evropskega Bauhausa ter zelena in digitalna znanja in spretnosti vključijo v neformalno, priložnostno in visoko izobraževanje, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje, tudi z izpopolnjevanjem in prekvalifikacijo ustreznih strokovnjakov, kar bo prispevalo tudi k uresničitvi evropskega programa znanj in spretnosti; poudarja pomen ozaveščanja z izobraževanjem o spoštovanju okolja in kulturne dediščine v posvetovanju s koalicijo za izobraževanje o podnebju; poziva EU, naj spodbuja ta prizadevanja; poziva Komisijo, naj priložnosti za mobilnost vključi v novi evropski Bauhaus, kot njegov sestavni del, zlasti za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter za univerzitetne študente iz sorodnih disciplin in usposobljene strokovnjake v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice in Komisijo, naj vključijo vse vidike trikotnika znanja – inovacije, raziskave in izobraževanje – in spodbujajo partnerstva ustanovami visokega izobraževanja, tudi prek zavezništev evropskih univerz, raziskovalnimi organizacijami, vključno z arhitekturnimi in kulturnimi raziskovalnimi središči, ter industrijo, vključno z ustreznimi mikropodjetji ter malimi in srednjimi podjetji, socialnimi in zagonskimi podjetji, pri tem pa tesno sodelujejo z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo ter Skupnim raziskovalnim središčem; meni, da bi morala skupnost znanja in inovacij v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ponuditi svoje strokovno znanje uresničevanju ciljev novega evropskega Bauhausa, zlasti v državah članicah in regijah s povprečno zmogljivostjo inovacij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi lahko novi evropski Bauhaus podpiral energetsko varnost in učinkovitost s spodbujanjem naložb ter podpiranjem nizkoogljičnih materialov in rešitev z nizko porabo energije in brez emisij, tudi z modeli za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki so zadružni ali je zanje odgovorna skupnost, ter s projekti, ki uporabljajo odpadno toploto in integrirane energetske sisteme; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja na pereče vprašanje rastočih cen energije in posledičnega povečanja energetske revščine med gospodinjstvi v EU; poudarja, da imajo projekti novega evropskega Bauhausa temeljno vlogo v boju proti energijski revščini in pri zaščiti ranljivih gospodinjstev z inovativnimi rešitvami za stavbni, gradbeni in industrijski sektor ter sektor materialov, glede na to, da je to predpogoj za pravičen in pošten energetski prehod; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi lahko novi evropski Bauhaus spodbujal digitalni prehod z izboljšanjem povezljivosti, da se zmanjša digitalni razkorak, dosežejo učinkovitejše, vključujoče, dostopne in ekološko trajnostne rešitve ter poveča uporaba lokalnih virov ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava, da lahko novi evropski Bauhaus spodbudi preobrazbene spremembe v ustvarjalnih, gradbenih in poslovnih ekosistemih ter novo razumevanje in kakovost pri načrtovanju, oblikovanju in gradnji, tudi z uporabo digitalnih tehnologij skozi celoten življenjski cikel stavb, krepitvijo zmogljivosti za oblikovanje inovativnih modelov in digitalnih tehnologij za urbanistično načrtovanje, med drugim s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja pri izmenjavi podatkov ter vključevanjem načel krožnosti in učinkovite rabe virov pri prehodu na ogljično nevtralnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva, naj se z novim evropskim Bauhausom oblikujejo spodbude za uporabo trajnostnih in trajnih tehnologij in materialov, podpirajo pametne energetske in okoljske rešitve ter inovacije na področjih materialov, postopkov, avtomatizacije in tehnik, in sicer na načine, ki bodo obnovljivi ter bodo omogočali recikliranje in stroškovno učinkovitost in tako zmanjšali emisije toplogrednih plinov, na primer montažni elementi iz trajnostnih materialov, fotovoltaična infrastruktura ali infrastruktura za polnjenje, materiali iz bioloških in geoloških virov ter lokalno preizkušenih tehnike gradnje; v zvezi s tem poudarja, da je treba olajšati oskrbo, potrebno za proizvodnjo takšnih gradbenih materialov, vključno s surovinami, hkrati pa preprečiti izkrivljanje trga in tako zagotoviti enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da je kulturni vidik novega evropskega Bauhausa ključnega pomena za njegovo socialno in demokratično razsežnost; obenem poziva Komisijo, naj opredeli in razvije metodologijo zasnove novega evropskega Bauhausa, ki bo temeljila na dokazih, da bi zagotovili, da procesi preoblikovanja prostorov, stavb, mest in ozemelj temeljijo na znanstvenih raziskavah, da bi dosegli najboljše možne rezultate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja inovativen in celosten pristop, ki ga zagovarja novi evropski Bauhaus, in sicer z učinkovito rabo prostora, ohranjanjem, obnavljanjem, valorizacijo, spodbujanjem in ponovno uporabo zgodovinske, kulturne in naravne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj novi evropski Bauhaus izkoristijo kot priložnost za boljšo zaščito bogate evropske kulturne dediščine pred vplivi degradacije okolja, slabim upravljanjem turizma in drugimi izzivi; poudarja, da je mogoče s pametno prenovo, vključno z izboljšavami energetske učinkovitosti, preoblikovanjem in prilagodljivo ponovno uporabo, najti nove in razširjene uporabe za kulturne objekte in območja kulturne dediščine; priznava, da je digitalizacija sredstvo za vrednotenje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

32.

Izvajanje

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj novi evropski Bauhaus povežejo z valom prenove, pri tem pa izkoristijo inovativne rešitve, ki jih ponuja projekt, za vseobsežno, holistično, kakovostno in stroškovno optimalno prenovo stavbnega fonda; poudarja, da bi to moralo temeljiti na natančni analizi življenjskega cikla stavb in upoštevati okoliščine, značilne za posamezno lokacijo, vključno z lokalnimi estetskimi in arhitekturnimi značilnostmi, ter preseči zgolj energetsko učinkovitost in vključiti izboljšanje kakovosti notranjega okolja, obnovljive vire energije, trajnost, dostopnost, varnost in odstranitev škodljivih snovi; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za hitro povečanje stopnje prenov, med drugim z izogibanjem dodatnim oviram za prenove; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi bilo treba okoljske in socialne vplive vseh projektov novega evropskega Bauhausa ocenjevati skozi njihov celoten življenjski cikel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj dodatno vključi novoustanovljeni okvir za trajnostne stavbe Level(s), da bi izboljšali trajnostnost v sektorju; poudarja, da je treba ta okvir optimizirati, da bo bolj dostopen gradbenim strokovnjakom; vztraja, da je treba okvir stalno posodabljati, da bo vključeval nove ugotovitve in zaključke iz projektov novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpira oblikovanje znaka novega evropskega Bauhausa v partnerstvu z ustreznimi deležniki na podlagi jasnih meril, ki se uporabijo celovito, holistično in vključujoče, z oceno trajnostne, gospodarske, okoljske in družbene vrednosti projekta ter spodbujanjem sinergij z obstoječimi oznakami in orodji, da bi prepoznali projekte in proizvode za doseganje ključnih ciljev tega gibanja in jim pomagali pri dostopu do financiranja; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo sheme financiranja EU spodbujale prijave za ta znak, tudi pri projektih, ki jih vodijo državljani ali skupnosti; poziva k preučitvi, kako bi znak uvedli na trgu; poudarja, da bi morali projekti novega evropskega Bauhausa v gradbenem sektorju temeljiti na natančni analizi življenjskega cikla stavb in analizi stroškov v življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo neposredno vključevanje lokalnih in regionalnih organov v oblikovanje in izvajanje projektov, tudi z oblikovanjem podrobnih smernic za prijavo in krepitvijo svojih zmogljivosti za izvajanje novega evropskega Bauhausa; poziva regionalne in lokalne organe, naj preučijo, kako bi lahko lokalnim kulturnim ustanovam koristilo izvajanje načel novega evropskega Bauhausa, zlasti za ublažitev njihovega podnebnega odtisa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | v zvezi s tem poudarja, da bi lahko pripravljalni ukrep v zvezi s platformo za upravljanje znanja za novi evropski Bauhaus v proračunu za leto 2022 prispeval k racionalizaciji smernic in izmenjavi informacij o možnostih financiranja za morebitne prosilce ter da bi bilo mogoče ukrep po letu 2023 še razširiti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja pomen večje prožnosti za lokalne in regionalne organe pri preizkušanju projektov novega evropskega Bauhausa in izpostavlja potencial regulativnega „peskovnika“, ki bi omogočal spodbujanje inovacij v krožnem gospodarstvu in znotraj te pobude; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi moral biti novi evropski Bauhaus del širšega kulturnega dogovora za Evropo; poudarja, da bi morala ta pobuda posvojiti in spodbujati neizkoriščeni potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja in panog, vključno s kulturnimi ustvarjalci, kot gonilno silo trajnostne gospodarske rasti in vir inovativnih, visokokakovostnih storitev in proizvodov, in sicer z zagotavljanjem vključenosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja in panog, ki se opira na ciljne smernice, in odpiranjem novih priložnosti za sodelovanje, vzajemno učenje, krepitev zmogljivosti in kulturno izmenjavo, hkrati pa zagotoviti poštene delovne pogoje in pravično plačilo za sodelujoče; poudarja, da bi bilo treba spodbujati okoljsko trajnost kulturnih dogodkov, povezanih z novim evropskim Bauhausom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj Parlamentu omogoči tesnejše sodelovanje v ustreznih organih novega evropskega Bauhausa, kot je okrogla miza na visoki ravni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva, naj prihodnji laboratorij novega evropskega Bauhausa prispeva k raziskavam in inovacijam na prednostnih področjih gibanja; poudarja, da mora laboratorij novega evropskega Bauhausa pripraviti inovativna priporočila, sodelovati z drugimi institucijami, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami ter deležniki, vključno s civilno družbo in lokalnimi skupinami, ter določiti jasna in pregledna pravila delovanja in poročanja v skladu s pobudo; poziva Komisijo, naj pospeši uvajanje laboratorija in mu zagotovi ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja ustanovitev festivala in vsakoletne nagrade novega evropskega Bauhausa, ki bi morala odražati bogato kulturno raznolikost Unije in si prizadevati za sinergije z drugimi ustreznimi evropskimi priznanji in prireditvami; poudarja pomen organizacije dogodkov v okviru novega evropskega Bauhausa po vsej Evropi, da bi dosegli več ljudi in ozaveščali o pobudi, tudi s posebnimi prireditvami, festivali in razglasitvijo evropskega leta novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj destinacije letnih festivalov novega evropskega Bauhausa načrtuje ob upoštevanju evropskih mest, ki jih UNESCO izbere za „svetovno prestolnico arhitekture“; predlaga, naj se festival novega evropskega Bauhausa izvede v mestih EU, ki so bila izbrana za svetovne prestolnice arhitekture, da se izboljša promocija evropske arhitekture in inovacij; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj vzpostavi in redno posodablja javno, digitalno in lahko dostopno podatkovno zbirko projektov in ukrepov novega evropskega Bauhausa, da bi bili rezultati te pobude bolj prepoznavni, da bi se ta na podlagi najboljših praks bolj razvila, tudi v kulturnem sektorju, ter naj okrepi izmenjavo znanja, raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj se ob spoštovanju večjezičnosti okrepijo prizadevanja glede komuniciranja, ozaveščanja in prepoznavnosti novega evropskega Bauhausa, da bi ljudi bolje spoznali to pobudo, jo podprli in v njej sodelovali, in sicer zlasti z dejavnostmi participativnega ozaveščanja javnosti, tudi prek družbenih medijev in digitalnih publikacij, kot so kampanje ozaveščanja, platforma z informacijami, najboljše prakse projektov novega evropskega Bauhausa iz vseh držav članic in izobraževalne vsebine, vključno z modulom o novem evropskem Bauhausu, oblikovanje orodij in prostorov, ki omogočajo vzajemno učenje, izmenjavo idej in znanja, ter ankete za oceno učinka projektov novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  UL C 501 I, 13.12.2021, str. 13.

(2)  UL C 460, 21.12.2018, str. 12.

(3)  UL C 184, 5.5.2022, str. 88.

(4)  Sprejeta besedila: P9_TA(2022)0057.

(5)  UL C 385, 22.9.2021, str. 152.

(6)  UL C 385, 22.9.2021, str. 68.

(7)  UL C 445, 29.10.2021, str. 156.

(8)  UL C 456, 10.11.2021, str. 24.

(9)  UL C 205, 20.5.2022, str. 17.

(10)  UL C 494, 8.12.2021, str. 26.

(11)  UL L 170, 12.5.2021, str. 1.

(12)  UL L 172, 17.5.2021, str. 53.

(13)  UL L 231, 30.6.2021, str. 60.

(14)  UL L 153, 3.5.2021, str. 1.

(15)  UL L 166, 11.5.2021, str. 1.

(16)  UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(17)  UL L 189, 28.5.2021, str. 34.

(18)  UL L 202, 8.6.2021, str. 32.

(19)  Komisija: „In focus: Energy efficiency in buildings“ (V središču pozornosti: energijska učinkovitost stavb); 17. februar 2020.

---

četrtek 15. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Kršitve človekovih pravic pri prisilni deportaciji ukrajinskih civilistov in prisilnih posvojitvah ukrajinskih otrok v Rusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o kršitvah človekovih pravic pri prisilni deportaciji ukrajinskih civilistov in prisilnih posvojitvah ukrajinskih otrok v Rusiji (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti resolucij z dne 7. aprila (1), 5. maja (2) in 19. maja (3) 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti resolucij z dne 7. aprila (1), 5. maja (2) in 19. maja (3) 2022,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine OZN,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju haaških konvencij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju haaških konvencij,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Ukrajini z dne 30. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Ukrajini z dne 30. maja 2022,

| — | ob upoštevanju poročil Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 13. aprila in 14. julija 2022 o kršitvah mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic, vojnih hudodelstvih in kaznivih dejanjih zoper človečnost, storjenih v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 13. aprila in 14. julija 2022 o kršitvah mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic, vojnih hudodelstvih in kaznivih dejanjih zoper človečnost, storjenih v Ukrajini,

| — | ob upoštevanju poročila ukrajinskega parlamentarnega komisarja za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ukrajinskega parlamentarnega komisarja za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju razprave v varnostnem svetu OZN z dne 7. septembra 2022 o prisilnem razseljevanju in deportaciji ukrajinskih državljanov ter prisilnih posvojitvah ukrajinskih otrok v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave v varnostnem svetu OZN z dne 7. septembra 2022 o prisilnem razseljevanju in deportaciji ukrajinskih državljanov ter prisilnih posvojitvah ukrajinskih otrok v Rusiji,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z naslovom We Had No Choice: „Filtration“ and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia (Nismo imeli izbire: „Ločevanje“ in kaznivo dejanje prisilnega premeščanja ukrajinskih civilistov v Rusijo) z dne 1. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z naslovom We Had No Choice: „Filtration“ and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia (Nismo imeli izbire: „Ločevanje“ in kaznivo dejanje prisilnega premeščanja ukrajinskih civilistov v Rusijo) z dne 1. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju člena 144(5) in člena 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 144(5) in člena 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Ruska federacija 24. februarja 2022 ponovno začela neizzvano, neupravičeno in nezakonito vojno agresijo proti Ukrajini; ker Rusija že od začetka obsežnega vdora v Ukrajino izvaja množične in hude kršitve človekovih pravic in vojna hudodelstva, kar vključuje množične poboje civilistov in vojnih ujetnikov, mučenje, spolno nasilje, prisilna izginotja, plenjenje ter oviranje evakuacije in humanitarnih konvojev, ki so v skladu z mednarodnim pravom prepovedani in jih je treba kazenskopravno preganjati; |
| --- | --- |

A.

ker je Ruska federacija 24. februarja 2022 ponovno začela neizzvano, neupravičeno in nezakonito vojno agresijo proti Ukrajini; ker Rusija že od začetka obsežnega vdora v Ukrajino izvaja množične in hude kršitve človekovih pravic in vojna hudodelstva, kar vključuje množične poboje civilistov in vojnih ujetnikov, mučenje, spolno nasilje, prisilna izginotja, plenjenje ter oviranje evakuacije in humanitarnih konvojev, ki so v skladu z mednarodnim pravom prepovedani in jih je treba kazenskopravno preganjati;

| B. | ker ukrajinski komisar za človekove pravice (varuh človekovih pravic) ocenjuje, da je bilo od 24. februarja 2022 več kot milijon Ukrajincev prisilno izgnanih v Rusko federacijo, pogosto na daljni vzhod države; ker več virov navaja, da je ta številka v resnici dosti večja, po najvišjih ocenah naj bi znašala celo 2,5 milijona in se stalno povečuje; ker prisilne deportacije iz Ukrajine, ki jih izvajajo v tako imenovanih „ločevalnih taboriščih“, močno spominjajo na nekdanje množične sovjetske deportacije v gulage; ker je prisilna premestitev vojno hudodelstvo in potencialno hudodelstvo zoper človečnost; |
| --- | --- |

B.

ker ukrajinski komisar za človekove pravice (varuh človekovih pravic) ocenjuje, da je bilo od 24. februarja 2022 več kot milijon Ukrajincev prisilno izgnanih v Rusko federacijo, pogosto na daljni vzhod države; ker več virov navaja, da je ta številka v resnici dosti večja, po najvišjih ocenah naj bi znašala celo 2,5 milijona in se stalno povečuje; ker prisilne deportacije iz Ukrajine, ki jih izvajajo v tako imenovanih „ločevalnih taboriščih“, močno spominjajo na nekdanje množične sovjetske deportacije v gulage; ker je prisilna premestitev vojno hudodelstvo in potencialno hudodelstvo zoper človečnost;

| C. | ker so mednarodne organizacije, kot sta OVSE in OZN, označile obsežne deportacije ukrajinskih civilistov v Rusko federacijo kot eno najhujših kršitev mednarodnega humanitarnega prava, ki jih je storila Ruska federacija med vojno proti Ukrajini; |
| --- | --- |

C.

ker so mednarodne organizacije, kot sta OVSE in OZN, označile obsežne deportacije ukrajinskih civilistov v Rusko federacijo kot eno najhujših kršitev mednarodnega humanitarnega prava, ki jih je storila Ruska federacija med vojno proti Ukrajini;

| D. | ker je Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR) preveril obstoj tako imenovanega ločevanja, ki vključuje obsežno, obvezno, kaznovalno in neprimerno varnostno preverjanje in je privedlo do številnih kršitev človekovih pravic ukrajinskih državljanov; ker so ukrajinski civilisti pravzaprav internirani, medtem ko čakajo na zaključek tega postopka, ki lahko traja od nekaj ur do skoraj celega meseca; ker so ukrajinski državljani med ločevanjem podvrženi podrobnemu zasliševanju, telesnim preiskavam, včasih s prisilno goloto, in mučenju; ker v takih okoliščinah ukrajinskim ženskam in dekletom grozi spolno izkoriščanje; |
| --- | --- |

D.

ker je Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR) preveril obstoj tako imenovanega ločevanja, ki vključuje obsežno, obvezno, kaznovalno in neprimerno varnostno preverjanje in je privedlo do številnih kršitev človekovih pravic ukrajinskih državljanov; ker so ukrajinski civilisti pravzaprav internirani, medtem ko čakajo na zaključek tega postopka, ki lahko traja od nekaj ur do skoraj celega meseca; ker so ukrajinski državljani med ločevanjem podvrženi podrobnemu zasliševanju, telesnim preiskavam, včasih s prisilno goloto, in mučenju; ker v takih okoliščinah ukrajinskim ženskam in dekletom grozi spolno izkoriščanje;

| E. | ker je postopek ločevanja sistematičen in pomeni nezakonito množično zbiranje podatkov, ki ruskim oblastem zagotavlja ogromne količine osebnih podatkov o ukrajinskih civilistih, vključno z njihovimi biometričnimi podatki; ker gre za očitno kršitev pravice do zasebnosti, zaradi česar bi bile lahko osebe, katerih podatki so bili zbrani, v prihodnosti izpostavljene tveganju napadov; |
| --- | --- |

E.

ker je postopek ločevanja sistematičen in pomeni nezakonito množično zbiranje podatkov, ki ruskim oblastem zagotavlja ogromne količine osebnih podatkov o ukrajinskih civilistih, vključno z njihovimi biometričnimi podatki; ker gre za očitno kršitev pravice do zasebnosti, zaradi česar bi bile lahko osebe, katerih podatki so bili zbrani, v prihodnosti izpostavljene tveganju napadov;

| F. | ker ruske oblasti med tem postopkom pogosto zaplenijo ukrajinske potne liste in Ukrajince prisilijo k podpisu izjave, da bodo ostali v Rusiji, kar jim onemogoča vrnitev domov, s čimer si očitno prizadevajo spremeniti demografsko strukturo Ukrajine; ker Rusija poleg deportacij in prisilnih posvojitev na zasedenih ukrajinskih ozemljih izvaja pospešeno rusifikacijo v skladu s svojim geopolitičnim konceptom „ruskega sveta“; |
| --- | --- |

F.

ker ruske oblasti med tem postopkom pogosto zaplenijo ukrajinske potne liste in Ukrajince prisilijo k podpisu izjave, da bodo ostali v Rusiji, kar jim onemogoča vrnitev domov, s čimer si očitno prizadevajo spremeniti demografsko strukturo Ukrajine; ker Rusija poleg deportacij in prisilnih posvojitev na zasedenih ukrajinskih ozemljih izvaja pospešeno rusifikacijo v skladu s svojim geopolitičnim konceptom „ruskega sveta“;

| G. | ker so ukrajinski državljani, ki ne prestanejo postopka ločevanja, pridržani in premeščeni v ruske centre za pridržanje in kazenske kolonije, kjer so izpostavljeni mučenju in slabemu ravnanju, ali pa prisilno izginejo; ker je Urad visokega komisarja za človekove pravice zabeležil verodostojna poročila o ločitvi otrok od družine, ko odrasla oseba, ki ga je spremljala, ni uspešno prestala postopka ločevanja; |
| --- | --- |

G.

ker so ukrajinski državljani, ki ne prestanejo postopka ločevanja, pridržani in premeščeni v ruske centre za pridržanje in kazenske kolonije, kjer so izpostavljeni mučenju in slabemu ravnanju, ali pa prisilno izginejo; ker je Urad visokega komisarja za človekove pravice zabeležil verodostojna poročila o ločitvi otrok od družine, ko odrasla oseba, ki ga je spremljala, ni uspešno prestala postopka ločevanja;

| H. | ker so otroci, ki bežijo pred vojno, zlasti brez spremstva, izpostavljeni večjemu tveganju nasilja, zlorabe in izkoriščanja, pa tudi izginotja in trgovine z ljudmi, zlasti ko se selijo čez mejo, predvsem dekletom pa grozi nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

H.

ker so otroci, ki bežijo pred vojno, zlasti brez spremstva, izpostavljeni večjemu tveganju nasilja, zlorabe in izkoriščanja, pa tudi izginotja in trgovine z ljudmi, zlasti ko se selijo čez mejo, predvsem dekletom pa grozi nasilje na podlagi spola;

| I. | ker je ukrajinski varuh človekovih pravic 3. septembra 2022 izjavil, da je bilo že več kot 200 000 otrok prisilno odpeljanih v Rusko federacijo, da bi jih dali na voljo ruskim družinam za posvojitev, in da lahko potrdi okoliščine prisilne izselitve 7 000 ukrajinskih otrok; ker ruske oblasti ukrajinske otroke namerno ločujejo od staršev in jih ugrabljajo iz sirotišnic, drugih ustanov za otroke in bolnišnic, preden jih dajo v posvojitev v Rusiji; ker Ruska federacija to počne sistematično in v velikem obsegu, pri tem pa poleg drugih kaznivih dejanj uničuje osebne evidence deportirancev; |
| --- | --- |

I.

ker je ukrajinski varuh človekovih pravic 3. septembra 2022 izjavil, da je bilo že več kot 200 000 otrok prisilno odpeljanih v Rusko federacijo, da bi jih dali na voljo ruskim družinam za posvojitev, in da lahko potrdi okoliščine prisilne izselitve 7 000 ukrajinskih otrok; ker ruske oblasti ukrajinske otroke namerno ločujejo od staršev in jih ugrabljajo iz sirotišnic, drugih ustanov za otroke in bolnišnic, preden jih dajo v posvojitev v Rusiji; ker Ruska federacija to počne sistematično in v velikem obsegu, pri tem pa poleg drugih kaznivih dejanj uničuje osebne evidence deportirancev;

| J. | ker je Ukrajina vzpostavila portal „Children of War“ (Otroci vojne), da bi staršem izgubljenih, razseljenih in deportiranih otrok omogočila izmenjavo vseh razpoložljivih podatkov; |
| --- | --- |

J.

ker je Ukrajina vzpostavila portal „Children of War“ (Otroci vojne), da bi staršem izgubljenih, razseljenih in deportiranih otrok omogočila izmenjavo vseh razpoložljivih podatkov;

| K. | ker je, ko otroci prispejo na zasedeno ozemlje ali v Rusijo, postopek vrnitve v Ukrajino ali združitve s skrbniki izjemno zapleten; ker morajo za ta proces pretežno skrbeti posamezniki s podporo lokalnih prostovoljcev, nevladnih organizacij in zalednih pogajanj, saj ni formalnih postopkov za vrnitev ukrajinskih otrok v Ukrajino ali ponovno združitev z njihovimi starši in skrbniki; |
| --- | --- |

K.

ker je, ko otroci prispejo na zasedeno ozemlje ali v Rusijo, postopek vrnitve v Ukrajino ali združitve s skrbniki izjemno zapleten; ker morajo za ta proces pretežno skrbeti posamezniki s podporo lokalnih prostovoljcev, nevladnih organizacij in zalednih pogajanj, saj ni formalnih postopkov za vrnitev ukrajinskih otrok v Ukrajino ali ponovno združitev z njihovimi starši in skrbniki;

| L. | ker je ruski predsednik Vladimir Putin 25. in 30. maja 2022 podpisal odloka o poenostavljenem postopku za podelitev ruskega državljanstva ukrajinskim državljanom, tudi otrokom brez starševske oskrbe, in ukrajinskim otrokom, ki jih posvojijo ruske družine, s čimer je dodatno otežil njihovo vrnitev v Ukrajino in omogočil prisilno asimilacijo ukrajinskih otrok; ker je od takrat že več sto ukrajinskih otrok prejelo rusko državljanstvo in so bili poslani novim staršem v različnih ruskih regijah; |
| --- | --- |

L.

ker je ruski predsednik Vladimir Putin 25. in 30. maja 2022 podpisal odloka o poenostavljenem postopku za podelitev ruskega državljanstva ukrajinskim državljanom, tudi otrokom brez starševske oskrbe, in ukrajinskim otrokom, ki jih posvojijo ruske družine, s čimer je dodatno otežil njihovo vrnitev v Ukrajino in omogočil prisilno asimilacijo ukrajinskih otrok; ker je od takrat že več sto ukrajinskih otrok prejelo rusko državljanstvo in so bili poslani novim staršem v različnih ruskih regijah;

| M. | ker mednarodno pravo nedvoumno prepoveduje izgon znotraj zasedenega ozemlja ali z zasedenega ozemlja na ozemlje okupacijske sile, kar pomeni hudo kršitev ženevskih konvencij in vojno hudodelstvo v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; ker mednarodno pravo in praksa prepovedujeta posvojitev v izrednih razmerah ali takoj po njih; ker je Ukrajina že v začetku vojne sprejela moratorij na meddržavne posvojitve; ker Konvencija OZN o otrokovih pravicah in četrta ženevska konvencija prepovedujeta okupacijskim silam, da bi spremenile osebni status otrok, vključno z njihovim državljanstvom; |
| --- | --- |

M.

ker mednarodno pravo nedvoumno prepoveduje izgon znotraj zasedenega ozemlja ali z zasedenega ozemlja na ozemlje okupacijske sile, kar pomeni hudo kršitev ženevskih konvencij in vojno hudodelstvo v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; ker mednarodno pravo in praksa prepovedujeta posvojitev v izrednih razmerah ali takoj po njih; ker je Ukrajina že v začetku vojne sprejela moratorij na meddržavne posvojitve; ker Konvencija OZN o otrokovih pravicah in četrta ženevska konvencija prepovedujeta okupacijskim silam, da bi spremenile osebni status otrok, vključno z njihovim državljanstvom;

| N. | ker je v skladu s členom II Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida prisilna premestitev otrok te skupine v drugo skupino z namenom, da se v celoti ali delno uniči narodna, etnična, rasna ali verska skupina, genocid; |
| --- | --- |

N.

ker je v skladu s členom II Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida prisilna premestitev otrok te skupine v drugo skupino z namenom, da se v celoti ali delno uniči narodna, etnična, rasna ali verska skupina, genocid;

| O. | ker so starejši, invalidi in druge ranljive skupine še posebej izpostavljeni nevarnosti ujetja na rusko zasedenih območjih ali v Rusiji, saj so pogosto proti svoji volji nameščeni v objekte, kot so negovalni domovi v Rusiji ali na območjih, ki jih zaseda Rusija; ker so ti objekti zaprte ustanove in ker namestitev ranljivih oseb vanje bistveno spodkopava njihovo pravico do prostega gibanja; |
| --- | --- |

O.

ker so starejši, invalidi in druge ranljive skupine še posebej izpostavljeni nevarnosti ujetja na rusko zasedenih območjih ali v Rusiji, saj so pogosto proti svoji volji nameščeni v objekte, kot so negovalni domovi v Rusiji ali na območjih, ki jih zaseda Rusija; ker so ti objekti zaprte ustanove in ker namestitev ranljivih oseb vanje bistveno spodkopava njihovo pravico do prostega gibanja;

| P. | ker se ukrajinski državljani v Rusiji in na njenih zasedenih ozemljih spoprijemajo z velikimi težavami, kot so pomanjkanje sredstev za preživljanje, nezmožnost izmenjave ukrajinskih griven ali dviga denarja z bančnimi karticami, pomanjkanje oblačil in higienskih izdelkov ter nezmožnost stika s sorodniki; ker se ukrajinske civiliste prisilno premešča na gospodarsko šibkejša ali izolirana območja v Rusiji, pogosto v Sibirijo, brez možnosti vrnitve; ker tisti, ki poskušajo zapustiti Rusijo, pogosto naletijo na težave pri izstopu iz države, ker nimajo ustreznih identifikacijskih dokumentov, saj so jih pustili v Ukrajini, ko so pobegnili pred vojno, ali pa so jim jih ruske oblasti zasegle; |
| --- | --- |

P.

ker se ukrajinski državljani v Rusiji in na njenih zasedenih ozemljih spoprijemajo z velikimi težavami, kot so pomanjkanje sredstev za preživljanje, nezmožnost izmenjave ukrajinskih griven ali dviga denarja z bančnimi karticami, pomanjkanje oblačil in higienskih izdelkov ter nezmožnost stika s sorodniki; ker se ukrajinske civiliste prisilno premešča na gospodarsko šibkejša ali izolirana območja v Rusiji, pogosto v Sibirijo, brez možnosti vrnitve; ker tisti, ki poskušajo zapustiti Rusijo, pogosto naletijo na težave pri izstopu iz države, ker nimajo ustreznih identifikacijskih dokumentov, saj so jih pustili v Ukrajini, ko so pobegnili pred vojno, ali pa so jim jih ruske oblasti zasegle;

| Q. | ker je temelj kremeljske propagande izkrivljeno razumevanje druge svetovne vojne in se na ta način upravičuje sedanjo rusko agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

Q.

ker je temelj kremeljske propagande izkrivljeno razumevanje druge svetovne vojne in se na ta način upravičuje sedanjo rusko agresijo proti Ukrajini;

| 1. | najostreje obsoja agresijo Ruske federacije proti Ukrajini in dejavno vpletenost Belorusije v to vojno ter zahteva, naj Rusija nemudoma konča vse vojaške dejavnosti v Ukrajini in brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine; izraža neomajno solidarnost z ukrajinskim ljudstvom, v celoti podpira neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost države znotraj njenih mednarodno priznanih meja ter poudarja, da je ta vojna resna kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ostro obsoja poročila o grozodejstvih, ki so jih zagrešile ruske oborožene sile, njihovi zavezniki in različne okupacijske oblasti, zlasti deportacije ukrajinskih civilistov, vključno z otroki, v Rusijo, pa tudi nesprejemljive ruske prakse v tako imenovanih ločevalnih taboriščih, v katerih ločujejo družine, tisti, ki veljajo za nezanesljive, pa izginejo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Rusijo, naj v celoti spoštuje svoje obveznosti po mednarodnem pravu in nemudoma ustavi deportacije in prisilne preselitve ukrajinskih civilistov v Rusijo in na zasedena ruska ozemlja, vse prisilne preselitve otrok v Rusijo federacijo ali na njena zasedena ozemlja ter vse meddržavne posvojitve otrok, ki so bili preseljeni z mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine; poziva Rusijo, naj razveljavi vso zakonodajo, ki omogoča posvojitev ukrajinskih otrok; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se mora mednarodnim in evropskim organizacijam, vključno z Mednarodnim odborom Rdečega križa, Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce, Mednarodno organizacijo za migracije in Uradom visokega komisarja za človekove pravice, omogočiti neoviran dostop do ločevalnih taborišč in drugih krajev, kamor napotijo ukrajinske državljane po preselitvi v Rusijo in na njena zasedena ozemlja, ter omogočiti spremljanje teh ustanov in pomoč ukrajinskim državljanom, ki se želijo vrniti na ozemlje Ukrajine, in tistim, ki želijo oditi v tretjo državo, kjer bi zaprosili za azil in status begunca in/ali združitev družine, ne da bi morali prečkati Ukrajino; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, naj Ruska federacija nemudoma posreduje imena vseh Ukrajincev, ki so pridržani ali izgnani, in podatke o tem, kje se nahajajo in kakšno je njihovo zdravstveno stanje, ter omogoči varno vrnitev vseh ukrajinskih civilistov, tudi otrok, zlasti tistih, ki so bili izgnani na ozemlje Ruske federacije ali na ukrajinska ozemlja, ki jih ta trenutno zaseda, in sicer z vzpostavitvijo varnih razmer za potovanje in komunikacijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vse države in mednarodne organizacije, naj od Rusije zahtevajo, naj spoštuje prepoved prisilnih preselitev, vključno s prisilno evakuacijo civilistov v neželene kraje, in naj civilistom, zlasti ranljivim skupinam, omogoči varen prehod do želenega kraja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj Rusija v celoti izpolni svoje mednarodnopravne obveznosti in ustavi sistematični proces ločevanja, ustavi vse postopke zbiranja in hrambe biometričnih podatkov, izbriše nezakonito zbrane podatke in civilistom omogoči, da se varno in pod mednarodnim nadzorom vrnejo na ozemlje, ki je pod ukrajinskim nadzorom, če to želijo; poziva Rusijo, naj ustavi vse poskuse rusifikacije in onemogočanja ukrajinske nacionalne identitete; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da otroci, ki so bili med vojno ali izrednimi humanitarnimi razmerami ločeni od staršev, niso sirote in da jim je treba nemudoma omogočiti, da se vrnejo in ponovno združijo s starši ali zakonitimi skrbniki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva oblasti Ruske federacije, naj mednarodnim organizacijam, kot sta Urad visokega komisarja za človekove pravice in Unicef, nemudoma omogočijo dostop do vseh ukrajinskih otrok, ki so bili prisilno izgnani v Rusijo in na območja, ki jih zaseda; poziva ruske oblasti, naj poskrbijo za varnost in zdravje ukrajinskih otrok v Rusiji in na njenih zasedenih ozemljih, ter jih zaščitijo pred nevarnostmi, ki izhajajo iz vojne, in njenimi posledicami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k takojšnji pripravi svežnja EU za zaščito otrok, da bi jih zaščitili in pomagali otrokom in mladim, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, tako da bi jim omogočili varen prehod, zaščito pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in trgovino z ljudmi, nujno pomoč, prizadevanja za združitev družin in dolgoročno podporo pri rehabilitaciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj v javnih izjavah EU o prisilnih preselitvah obravnava tudi stisko ranljivih skupin, vključno z otroki, starejšimi in invalidi, ter podpre aktiviste in nevladne organizacije na terenu, ki zanje skrbijo in jim pomagajo pri varnem vračanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z ukrajinskimi organi, mednarodnimi organizacijami in civilno družbo ter vzpostavijo mehanizme za dokumentiranje dejstev glede prisilnih preselitev (število in osebni podatki ljudi, vključno z otroki, podatki o tem, kje se nahajajo osebe, ki so izginile v postopku ločevanja, pogoji njihovega bivanja v Rusiji itd.), da bi ugotovili, kje se te osebe nahajajo, in omogočili njihovo repatriacijo, zlasti pogrešanih otrok, olajšali združitev družin in sledenje; poudarja, da je treba zbirati podatke, kot so imena posameznikov, ki so med postopkom ločevanja izginili, o njihovem prisilnem pridržanju ali preselitvi v Rusijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj prek svojih diplomatskih misij v Rusiji podprejo izdajo začasnih potnih listin, ki bi ukrajinskim državljanom, ki so ujeti v Rusiji brez osebnih dokumentov ali potnih listin, omogočile, da zapustijo državo, če želijo, in naj jim po potrebi tudi zagotovijo začasno zatočišče v EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odločno obsoja ruska predsedniška odloka z dne 25. in 30. maja 2022; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Rusijo, naj opusti politiko vsiljevanja potnih listov in Ukrajincem omogoči, da obdržijo svoje prvotne osebne dokumente; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da morajo storilci hudodelstev zoper človečnost, vojnih hudodelstev in morebitnega genocida ali tisti, ki so naklepali genocid, pa tudi odgovorni vladni uradniki in vojaški voditelji odgovarjati za svoja dejanja; ugotavlja, da prisilno preseljevanje in deportacija ukrajinskih otrok, tudi tistih, ki so bili v ustanovah, v Rusko federacijo in na ozemlja, ki jih zaseda, ter njihova prisilna posvojitev s strani ruskih družin kršita ukrajinsko in mednarodno pravo, zlasti člen II Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida; v zvezi s tem poziva države članice, naj podprejo prizadevanja ukrajinskih in mednarodnih oblasti za zbiranje, dokumentiranje in hrambo dokazov o kršitvah človekovih pravic, storjenih med rusko vojno proti Ukrajini; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva ukrajinsko vlado, naj ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, da bi olajšala pregon hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev, vključno z deportacijami, ter vse evropske države, naj podpišejo ali ratificirajo Mednarodno konvencijo OZN o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo vse legitimne mednarodne in nacionalne postopke, tudi v skladu z načelom splošne sodne pristojnosti, ter raziščejo domnevna hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva, da bi vsi storilci odgovarjali za svoja dejanja pred sodiščem, vključno s primeri prisilnih preseljevanj, posvojitev in izginotij; odločno pozdravlja že potekajoče preiskave Mednarodnega kazenskega sodišča v zvezi s tem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo politično, pravno, tehnično, finančno in drugo podporo, potrebno za ustanovitev posebnega sodišča, ki bi obravnavalo kaznivo dejanje agresije Ruske federacije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja dejstvo, da je Svet hitro sprejel sankcije, ter poziva institucije EU in države članice, naj bodo še naprej enotne pri odzivanju na rusko agresijo proti Ukrajini, ter k visoki ravni usklajevanja v skupini G7; poziva vse partnerje, zlasti države kandidatke za članstvo v EU in potencialne države kandidatke, naj se priključijo svežnjem sankcij; poziva k razširitvi seznama posameznikov, za katere veljajo sankcije, zlasti na vse subjekte in osebe, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorni za pripravo in organizacijo deportacij in prisilnih posvojitev ali za upravljanje tako imenovanih ločevalnih taborišč; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen z močnimi zgodovinskimi vzporednicami med ruskimi zločini v Ukrajini in sovjetskimi zločini na ozemljih, ki jih je zasedala Sovjetska zveza; priznava, da so množične sovjetske deportacije, ki jih je odredil, načrtoval in izvršil sovjetski komunistični režim, in sistem gulagov hudodelstva zoper človečnost; poudarja, da je pomembno, da se totalitarne preteklosti spominjamo, jo raziskujemo in se o njej izobražujemo, da bi ozaveščali državljane in jih dobro opremili proti dezinformacijam; poziva k temeljiti zgodovinski in pravni presoji ter pregledni javni razpravi o sovjetskih zločinih, zlasti v Rusiji, da bi preprečili ponovitev podobnih kaznivih dejanj v prihodnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce, Mednarodni organizaciji za migracije, Mednarodnemu odboru Rdečega križa, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, Skladu Združenih narodov za otroke, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, beloruskim oblastem ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU, Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0120.

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2022 o posledicah vojne v Ukrajini za ženske, Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0206.

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 o boju proti nekaznovanju vojnih hudodelstev v Ukrajini, Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0218.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Kršitve človekovih pravic v Ugandi in Tanzaniji pri naložbah v projekte na področju fosilnih goriv

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o kršitvah človekovih pravic v Ugandi in Tanzaniji pri naložbah v projekte na področju fosilnih goriv (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ugandi in Tanzaniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ugandi in Tanzaniji,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, katere podpisnica je Uganda, in zlasti člena 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, katere podpisnica je Uganda, in zlasti člena 9,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Uganda ratificirala 21. junija 1995, in zlasti člena 9, ki zagotavlja pravico do svobode pred samovoljnimi aretacijami ali pridržanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Uganda ratificirala 21. junija 1995, in zlasti člena 9, ki zagotavlja pravico do svobode pred samovoljnimi aretacijami ali pridržanjem,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, poznane tudi kot deklaracija OZN o zagovornikih človekovih pravic, sprejete 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, poznane tudi kot deklaracija OZN o zagovornikih človekovih pravic, sprejete 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja 12. decembra 2015 v Parizu in so ga 22. aprila 2016 med drugimi podpisale vse države EU, Uganda in Tanzanija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja 12. decembra 2015 v Parizu in so ga 22. aprila 2016 med drugimi podpisale vse države EU, Uganda in Tanzanija,

| — | ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 28. julija 2022, ki jo je izglasovalo 161 držav, vključno z vsemi državami članicami EU, v kateri je dostop do čistega in zdravega okolja razglašen za univerzalno človekovo pravico, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 28. julija 2022, ki jo je izglasovalo 161 držav, vključno z vsemi državami članicami EU, v kateri je dostop do čistega in zdravega okolja razglašen za univerzalno človekovo pravico,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker projekt razvoja Albertovega jezera sestavlja več partnerjev, pri čemer je glavna vlagateljica francoska multinacionalna naftna družba TotalEnergies (Total), skupaj s podjetji China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company in Tanzania Petroleum Development Corporation; ker bo nafta iz tega projekta dostavljena v pristanišče Tanga v Tanzaniji prek čezmejnega naftovoda, tj. vzhodnoafriškega naftovoda za surovo nafto (EACOP); ker je naftovod EACOP začel obratovati 1. februarja 2022 in naj bi bil dokončan do leta 2025; ker je podjetje Total v Ugandi začelo dva velika projekta iskanja nafte, med katerimi je tudi projekt Tilenga, ki bo vključeval naftne vrtine na zaščitenem naravnem območju slapov Murchison; |
| --- | --- |

A.

ker projekt razvoja Albertovega jezera sestavlja več partnerjev, pri čemer je glavna vlagateljica francoska multinacionalna naftna družba TotalEnergies (Total), skupaj s podjetji China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company in Tanzania Petroleum Development Corporation; ker bo nafta iz tega projekta dostavljena v pristanišče Tanga v Tanzaniji prek čezmejnega naftovoda, tj. vzhodnoafriškega naftovoda za surovo nafto (EACOP); ker je naftovod EACOP začel obratovati 1. februarja 2022 in naj bi bil dokončan do leta 2025; ker je podjetje Total v Ugandi začelo dva velika projekta iskanja nafte, med katerimi je tudi projekt Tilenga, ki bo vključeval naftne vrtine na zaščitenem naravnem območju slapov Murchison;

| B. | ker naj bi imeli gradbena in obratovalna faza dodatne resne škodljive učinke na skupnosti na območjih pridobivanja nafte in naftovodov, med drugim naj bi ogrozili vodne vire in povzročili nepopravljivo škodo za možnosti preživljanja kmetov, ribičev in lastnikov turističnih podjetij, ki so odvisni od bogatih naravnih virov v regiji; ker bodo objekti naftovoda EACOP na morju ob tanzanijski obali zgrajeni na območju z visokim tveganjem cunamija, kar bo ogrozilo zaščitena morska območja; ker je na ta tveganja opozorila nizozemska komisija za okoljske presoje v dokumentu Advisory Review of the resubmitted Environmental and Social Impact Assessment for the EACOP (Svetovalni pregled ponovno predložene okoljske in socialne presoje vpliva za naftovod EACOP), zlasti da ima predlagana tehnika za prehode čez vodovje in mokrišča (odprti jarek) potencial znatnih negativnih učinkov, zlasti na mokriščih; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi imeli gradbena in obratovalna faza dodatne resne škodljive učinke na skupnosti na območjih pridobivanja nafte in naftovodov, med drugim naj bi ogrozili vodne vire in povzročili nepopravljivo škodo za možnosti preživljanja kmetov, ribičev in lastnikov turističnih podjetij, ki so odvisni od bogatih naravnih virov v regiji; ker bodo objekti naftovoda EACOP na morju ob tanzanijski obali zgrajeni na območju z visokim tveganjem cunamija, kar bo ogrozilo zaščitena morska območja; ker je na ta tveganja opozorila nizozemska komisija za okoljske presoje v dokumentu Advisory Review of the resubmitted Environmental and Social Impact Assessment for the EACOP (Svetovalni pregled ponovno predložene okoljske in socialne presoje vpliva za naftovod EACOP), zlasti da ima predlagana tehnika za prehode čez vodovje in mokrišča (odprti jarek) potencial znatnih negativnih učinkov, zlasti na mokriščih;

| C. | ker naj bi bili tveganja in vplivi, ki jih povzroča razvoj naftnih polj in naftovodne infrastrukture, že zdaj ogromni in so bili izčrpno dokumentirani v številnih presojah vpliva, ki izhajajo iz skupnosti, in neodvisnih strokovnih študijah; ker iz projekcij izhaja, da bo projekt ogrozil naravne rezervate in habitate; ker številni Vzhodnoafričani in vzhodnoafriške organizacije civilne družbe, kljub temu da so projektni partnerji napovedali gospodarske in zaposlitvene koristi, še naprej močno nasprotujejo izgradnji naftovoda in z njim povezanih projektov, pri čemer trdijo, da njegov vpliv na lokalne skupnosti in okolje ni vreden tveganja; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bili tveganja in vplivi, ki jih povzroča razvoj naftnih polj in naftovodne infrastrukture, že zdaj ogromni in so bili izčrpno dokumentirani v številnih presojah vpliva, ki izhajajo iz skupnosti, in neodvisnih strokovnih študijah; ker iz projekcij izhaja, da bo projekt ogrozil naravne rezervate in habitate; ker številni Vzhodnoafričani in vzhodnoafriške organizacije civilne družbe, kljub temu da so projektni partnerji napovedali gospodarske in zaposlitvene koristi, še naprej močno nasprotujejo izgradnji naftovoda in z njim povezanih projektov, pri čemer trdijo, da njegov vpliv na lokalne skupnosti in okolje ni vreden tveganja;

| D. | ker bi se večina nafte v okviru načrtovane proizvodnje iz tega obsežnega naftnega projekta črpala in prodala po letu 2030; ker bi s črpanjem nafte v Ugandi vsako leto ustvarili do 34 milijonov ton emisij ogljika; ker je Mednarodna agencija za energijo (IEA) v poročilu leta 2021 opozorila, da bi bilo treba za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC, da bi preprečili najbolj uničujoče posledice podnebnih sprememb, nemudoma ustaviti nove naftne in plinske projekte; ker je več okoljskih in podnebnih strokovnjakov opozorilo na več kritičnih pomanjkljivosti v teh presojah okoljskega in socialnega vpliva, saj menijo, da so med izvajanjem projekta razlitja nafte v naftovodu EACOP neizogibna; |
| --- | --- |

D.

ker bi se večina nafte v okviru načrtovane proizvodnje iz tega obsežnega naftnega projekta črpala in prodala po letu 2030; ker bi s črpanjem nafte v Ugandi vsako leto ustvarili do 34 milijonov ton emisij ogljika; ker je Mednarodna agencija za energijo (IEA) v poročilu leta 2021 opozorila, da bi bilo treba za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC, da bi preprečili najbolj uničujoče posledice podnebnih sprememb, nemudoma ustaviti nove naftne in plinske projekte; ker je več okoljskih in podnebnih strokovnjakov opozorilo na več kritičnih pomanjkljivosti v teh presojah okoljskega in socialnega vpliva, saj menijo, da so med izvajanjem projekta razlitja nafte v naftovodu EACOP neizogibna;

| E. | ker so štirje posebni poročevalci Organizacije združenih narodov o položaju zagovornikov človekovih pravic v sporočilu z dne 24. januarja 2022 izrazili zaskrbljenost zaradi aretacij, ustrahovanja in sodnega nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, ki delujejo v naftnem in plinskem sektorju v Ugandi; ker naj bi bili zagovorniki človekovih pravic, novinarji in akterji civilne družbe žrtve inkriminacije, ustrahovanja in nadlegovanja, med drugimi zagovornik okoljskih pravic in terenski uradnik v Buliisi pri nevladni organizaciji Africa Institute for Energy Governance Maxwell Atuhura, ki je bil žrtev vloma in samovoljne aretacije, italijanska novinarka Federica Marsi, ki je bila 25. maja 2021 samovoljno aretirana, predsednik nevladne organizacije Oil and Gas Human Rights Defenders Association Joss Kaheero Mugisa, ki je v zaporu preživel 56 dni, ne da bi ga sodišče obsodilo, vodja ljudi, ki jih je prizadel projekt naftovoda EACOP v okrožju Kyotera, Robert Birimuye, ki je bil samovoljno aretiran, koordinator mreže fundacije skupnosti za preoblikovanje – COTFONE Yisito Kayinga Muddu, v katerega hišo in pisarno so vlomili istega dne, in Fred Mwesigwa, ki je pričal v zadevi proti podjetju TotalEnergies v Franciji in so mu nato grozili z umorom; |
| --- | --- |

E.

ker so štirje posebni poročevalci Organizacije združenih narodov o položaju zagovornikov človekovih pravic v sporočilu z dne 24. januarja 2022 izrazili zaskrbljenost zaradi aretacij, ustrahovanja in sodnega nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, ki delujejo v naftnem in plinskem sektorju v Ugandi; ker naj bi bili zagovorniki človekovih pravic, novinarji in akterji civilne družbe žrtve inkriminacije, ustrahovanja in nadlegovanja, med drugimi zagovornik okoljskih pravic in terenski uradnik v Buliisi pri nevladni organizaciji Africa Institute for Energy Governance Maxwell Atuhura, ki je bil žrtev vloma in samovoljne aretacije, italijanska novinarka Federica Marsi, ki je bila 25. maja 2021 samovoljno aretirana, predsednik nevladne organizacije Oil and Gas Human Rights Defenders Association Joss Kaheero Mugisa, ki je v zaporu preživel 56 dni, ne da bi ga sodišče obsodilo, vodja ljudi, ki jih je prizadel projekt naftovoda EACOP v okrožju Kyotera, Robert Birimuye, ki je bil samovoljno aretiran, koordinator mreže fundacije skupnosti za preoblikovanje – COTFONE Yisito Kayinga Muddu, v katerega hišo in pisarno so vlomili istega dne, in Fred Mwesigwa, ki je pričal v zadevi proti podjetju TotalEnergies v Franciji in so mu nato grozili z umorom;

| F. | ker se podjetje Total od leta 2019 v Franciji sooča s sodnimi postopki zaradi obtožb, da ni vzpostavilo ustreznega načrta nadzora, ki bi zajemal tveganja za zdravje, varnost, okolje in človekove pravice, kot to zahteva francoska zakonodaja v zvezi z „dolžnostjo skrbnega ravnanja“, povezanega s projektoma Tilenga in naftovod EACOP ter njunim vplivom na človekove pravice; ker je francosko kasacijsko sodišče decembra 2021 zavrnilo pritožbe podjetja Total, zato se bo zadeva zdaj vsebinsko obravnavala, sodba pa še ni bila izrečena; |
| --- | --- |

F.

ker se podjetje Total od leta 2019 v Franciji sooča s sodnimi postopki zaradi obtožb, da ni vzpostavilo ustreznega načrta nadzora, ki bi zajemal tveganja za zdravje, varnost, okolje in človekove pravice, kot to zahteva francoska zakonodaja v zvezi z „dolžnostjo skrbnega ravnanja“, povezanega s projektoma Tilenga in naftovod EACOP ter njunim vplivom na človekove pravice; ker je francosko kasacijsko sodišče decembra 2021 zavrnilo pritožbe podjetja Total, zato se bo zadeva zdaj vsebinsko obravnavala, sodba pa še ni bila izrečena;

| G. | ker je bil misiji delegacije EU in veleposlaništev Francije, Belgije, Danske, Norveške in Nizozemske 9. novembra 2021 prepovedan dostop na naftno območje; |
| --- | --- |

G.

ker je bil misiji delegacije EU in veleposlaništev Francije, Belgije, Danske, Norveške in Nizozemske 9. novembra 2021 prepovedan dostop na naftno območje;

| H. | ker ti naftni projekti vplivajo na skoraj 118 000 ljudi: nekaterim so bili uničeni domovi, da bi se olajšala gradnja dovoznih cest ali predelovalnega obrata, drugim je bilo brez predhodnega plačila pravičnega in ustreznega nadomestila zaseženo celotno zemljišče ali njegov del ter so izgubili prosto rabo svojih nepremičnin in s tem sredstev za preživljanje; ker so izplačana nadomestila pogosto veliko prenizka, da bi kmetom, ki so jim bila odvzeta zemljišča, omogočila nakup primerljivih zemljišč, na katerih bi lahko še naprej kmetovali, in ker zato to nizko nadomestilo resno in dokončno škoduje njihovim dohodkom in življenjskim razmeram, tako da premeščene osebe ne morejo več ustvarjati zadostnega dohodka, da bi preživele svojo družino, pošiljale svoje otroke v šolo ali imele dostop do zdravstvenega varstva; ker se pravice domorodnih skupnosti do svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja ne spoštujejo v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

H.

ker ti naftni projekti vplivajo na skoraj 118 000 ljudi: nekaterim so bili uničeni domovi, da bi se olajšala gradnja dovoznih cest ali predelovalnega obrata, drugim je bilo brez predhodnega plačila pravičnega in ustreznega nadomestila zaseženo celotno zemljišče ali njegov del ter so izgubili prosto rabo svojih nepremičnin in s tem sredstev za preživljanje; ker so izplačana nadomestila pogosto veliko prenizka, da bi kmetom, ki so jim bila odvzeta zemljišča, omogočila nakup primerljivih zemljišč, na katerih bi lahko še naprej kmetovali, in ker zato to nizko nadomestilo resno in dokončno škoduje njihovim dohodkom in življenjskim razmeram, tako da premeščene osebe ne morejo več ustvarjati zadostnega dohodka, da bi preživele svojo družino, pošiljale svoje otroke v šolo ali imele dostop do zdravstvenega varstva; ker se pravice domorodnih skupnosti do svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja ne spoštujejo v skladu z mednarodnimi standardi;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic v Ugandi in Tanzaniji, povezanih z naložbami v projekte na področju fosilnih goriv, vključno z neupravičenim zapiranjem zagovornikov človekovih pravic, samovoljno ukinitvijo nevladnih organizacij, samovoljnimi zapornimi kaznimi in prisilno izselitvijo več sto ljudi z njihove zemlje brez pravičnega in ustreznega nadomestila; izraža zaskrbljenost zaradi aretacij, ustrahovanja in sodnega nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, ki delujejo v naftnem in plinskem sektorju v Ugandi; poziva oblasti, naj zagovornikom človekovih pravic, novinarjem in skupinam civilne družbe omogočijo, da svoje delo opravljajo v ogroženih skupnostih, ter poziva k takojšnji izpustitvi vseh samovoljno aretiranih zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vladi Ugande in Tanzanije, naj uvedeta konkretne ukrepe za zagotovitev, da bodo oblasti, varnostne sile in politike spoštovale in upoštevale standarde človekovih pravic; vztraja zlasti, da morajo EU in drugi mednarodni akterji ohranjati in izboljšati svoj integrirani in usklajeni pristop do Ugande, ki zajema spodbujanje dobrega upravljanja, demokracije in človekovih pravic ter krepitev pravosodnega sistema in pravne države, EU in njene države članice pa poziva, naj te pomisleke izrazijo po javnih in diplomatskih poteh; poziva ugandsko vlado, naj ponovno pooblasti 54 nevladnih organizacij, ki so bile samovoljno zaprte ali ukinjene, ter naj razseljenim osebam, ki niso prejele pravičnega in ustreznega nadomestila, omogoči dostop do njihove zemlje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da več kot 100 000 ljudem neposredno grozi razselitev zaradi projekta naftovoda EACOP brez ustreznih jamstev za primerno nadomestilo; poziva, naj se tistim, ki so bili izseljeni ali jim je bil zavrnjen dostop do njihove zemlje, hitro, pravično in ustrezno izplača odškodnina, kot je določeno v ugandski ustavi in kot so obljubila podjetja; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za ustrezno odškodnino ljudem za izgubljeno lastnino in zemljišča, zaščitijo pravice lokalnih skupnosti do zdravja, okolja, preživljanja in državljanskih svoboščin ter zagotovijo odškodnino tistim, ki so jih prizadele naftne dejavnosti v zadnjih desetletjih; poziva obe vladi, naj posodobita domačo zakonodajo o pridobitvi, vrednotenju in ponovni naselitvi zemljišč, da bi zagotovili njeno skladnost z regionalnimi in mednarodnimi standardi, vključno s pravico do svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poziva ugandske oblasti, naj organizacijam civilne družbe, neodvisnim novinarjem, mednarodnim opazovalcem in raziskovalcem omogočijo prost, smiseln in neoviran dostop do naftnega območja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poziva k trdni in ambiciozni direktivi o obvezni primerni skrbnosti podjetij in ambicioznemu pravno zavezujočemu mednarodnemu instrumentu za izpolnjevanje obveznosti na področjih človekovih pravic, okolja in podnebja, kot je navedeno v resoluciji z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj izvajata največji pritisk na ugandske in tanzanijske oblasti ter nosilce projektov in deležnike, da bi zaščitili okolje in ustavili ekstraktivne dejavnosti v zaščitenih in občutljivih ekosistemih, vključno z obalo Albertovega jezera, ter se zavežejo, da bodo uporabili najboljša razpoložljiva sredstva za ohranitev kulture, zdravja in prihodnosti prizadetih skupnosti ter preučili alternative v skladu z mednarodnimi zavezami glede podnebja in biotske raznovrstnosti; poziva nosilce projekta naftovoda EACOP v Ugandi in Tanzaniji, naj vse spore, ki bi jih bilo treba rešiti, rešijo pred začetkom projekta in upoštevajo vsa zgoraj omenjena tveganja, ki ogrožajo ta projekt; poziva podjetje TotalEnergies, naj nameni eno leto pred začetkom projekta temu, da bi preučilo izvedljivost alternativne poti za boljše varovanje zaščitenih in občutljivih ekosistemov ter vodnih virov v Ugandi in Tanzaniji, s čimer bi omejili ranljivost porečij na območju afriških Velikih jezer, ki je ključni vir za regijo, ter preučili alternativne projekte na podlagi obnovljivih virov energije za boljši gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega gospodarskega vpliva Kitajske in Rusije, zlasti v energetskem sektorju; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi interesa ugandskih oblasti za razvoj jedrske elektrarne z rusko pomočjo; želi spomniti, da je demokratični svet v odziv na agresijo proti Ukrajini uvedel ciljno usmerjene omejevalne ukrepe proti ruskim podjetjem in subjektom, tudi tistim iz energetskega sektorja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, predsedniku Republike Ugande, predsedniku Republike Tanzanije ter predsednikoma ugandskega in tanzanijskega parlamenta. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL C 474, 24.11.2021, str. 11.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nikaragva, zlasti aretacija škofa Rolanda Álvareza

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o Nikaragvi, zlasti aretaciji škofa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucij z dne 16. decembra 2021 o razmerah v Nikaragvi (1) ter z dne 9. junija 2022 o instrumentalizaciji pravosodja v represivne namene v Nikaragvi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucij z dne 16. decembra 2021 o razmerah v Nikaragvi (1) ter z dne 9. junija 2022 o instrumentalizaciji pravosodja v represivne namene v Nikaragvi (2),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, zlasti člena 18 o svobodi mnenja in izražanja, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 10 o svobodi misli, vesti in vere, ter Ameriške konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 12 o svobodi vesti in veroizpovedi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, zlasti člena 18 o svobodi mnenja in izražanja, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 10 o svobodi misli, vesti in vere, ter Ameriške konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 12 o svobodi vesti in veroizpovedi,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Standardnih minimalnih pravil OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Standardnih minimalnih pravil OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/1720 z dne 14. oktobra 2019 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/1720 z dne 14. oktobra 2019 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi (3),

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2022 o izrekanju kazni političnim zapornikom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2022 o izrekanju kazni političnim zapornikom,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca Urada OZN za človekove pravice z dne 9. maja 2022 o zatiranju civilne družbe v Nikaragvi in poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 24. februarja 2022 o razmerah na področju človekovih pravic v Nikaragvi ter njene izjave pred 49. zasedanjem Sveta OZN za človekove pravice 7. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca Urada OZN za človekove pravice z dne 9. maja 2022 o zatiranju civilne družbe v Nikaragvi in poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 24. februarja 2022 o razmerah na področju človekovih pravic v Nikaragvi ter njene izjave pred 49. zasedanjem Sveta OZN za človekove pravice 7. marca 2022,

| — | ob upoštevanju resolucije sveta OZN za človekove pravice št. 49/3 z dne 31. marca 2022 o spodbujanju in varstvu človekovih pravic v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije sveta OZN za človekove pravice št. 49/3 z dne 31. marca 2022 o spodbujanju in varstvu človekovih pravic v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (4) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (4) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko),

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je nikaragovska državna policija 19. avgusta 2022, potem ko se zadeva dva tedna ni premaknila z mrtve točke, na silo vstopila v škofijske prostore v Matagalpi ter samovoljno aretirala škofa Rolanda Álvareza skupaj s petimi duhovniki, dvema semeniščnikoma in snemalcem, ki so zdaj v zaporu El Chipote; ker je imel škof Álvarez pomembno vlogo posrednika v nacionalnem dialogu leta 2018 in je nenehno pozival k mirnemu in razumnemu dialogu v Nikaragvi ter kritiziral zaprtje sedmih katoliških radijskih postaj, ki jih je 1. avgusta 2022 upravljala škofija Matagalpa; |
| --- | --- |

A.

ker je nikaragovska državna policija 19. avgusta 2022, potem ko se zadeva dva tedna ni premaknila z mrtve točke, na silo vstopila v škofijske prostore v Matagalpi ter samovoljno aretirala škofa Rolanda Álvareza skupaj s petimi duhovniki, dvema semeniščnikoma in snemalcem, ki so zdaj v zaporu El Chipote; ker je imel škof Álvarez pomembno vlogo posrednika v nacionalnem dialogu leta 2018 in je nenehno pozival k mirnemu in razumnemu dialogu v Nikaragvi ter kritiziral zaprtje sedmih katoliških radijskih postaj, ki jih je 1. avgusta 2022 upravljala škofija Matagalpa;

| B. | ker policija v izjavi ni podala vzroka za aretacijo, je pa povedala, da so osebe predmet preiskave zaradi destabilizacijskih in provokativnih dejavnosti v državi, ki se je začela izvajati 5. avgusta 2022; ker je policija pozneje potrdila, da potekajo „sodne preiskave“; ker je nikaragovska podpredsednica Rosario Murillo v govoru nekaj ur pozneje dejala, da je policija ponovno vzpostavila red v Matagalpi in da je bila aretacija škofa „potrebna“; |
| --- | --- |

B.

ker policija v izjavi ni podala vzroka za aretacijo, je pa povedala, da so osebe predmet preiskave zaradi destabilizacijskih in provokativnih dejavnosti v državi, ki se je začela izvajati 5. avgusta 2022; ker je policija pozneje potrdila, da potekajo „sodne preiskave“; ker je nikaragovska podpredsednica Rosario Murillo v govoru nekaj ur pozneje dejala, da je policija ponovno vzpostavila red v Matagalpi in da je bila aretacija škofa „potrebna“;

| C. | ker je bil apostolski nuncij v Nikaragvi, msgr. Waldemar Stanisław Sommertag, marca 2022 izgnan, pater Manuel Salvador García je bil junija 2022 pridržan, misija dobrodelne organizacije reda svete Terezije iz Kalkute je bila julija 2022 razglašena za nezakonito, zato so bili misijonarji izgnani, nacionalna policija pa naj bi prepovedala tudi verske procesije, predvidene za 13. in 14. avgust 2022; ker se je pet drugih duhovnikov, namreč Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández in Dani García, zaradi aretacije škofa Álvareza zateklo v izgnanstvo; ker je bil škof Silvio Báez leta 2019 prisilno izgnan, potem ko je Vatikan potrdil, da so mu grozili s smrtjo; ker so nikaragovske oblasti 1. septembra 2022 msgr. Joséja Urbino Rodrígueza obsodile na 30 let zapora; ker je to le nekaj primerov represivnih dejanj zoper pripadnike rimskokatoliške cerkve v Nikaragvi; |
| --- | --- |

C.

ker je bil apostolski nuncij v Nikaragvi, msgr. Waldemar Stanisław Sommertag, marca 2022 izgnan, pater Manuel Salvador García je bil junija 2022 pridržan, misija dobrodelne organizacije reda svete Terezije iz Kalkute je bila julija 2022 razglašena za nezakonito, zato so bili misijonarji izgnani, nacionalna policija pa naj bi prepovedala tudi verske procesije, predvidene za 13. in 14. avgust 2022; ker se je pet drugih duhovnikov, namreč Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández in Dani García, zaradi aretacije škofa Álvareza zateklo v izgnanstvo; ker je bil škof Silvio Báez leta 2019 prisilno izgnan, potem ko je Vatikan potrdil, da so mu grozili s smrtjo; ker so nikaragovske oblasti 1. septembra 2022 msgr. Joséja Urbino Rodrígueza obsodile na 30 let zapora; ker je to le nekaj primerov represivnih dejanj zoper pripadnike rimskokatoliške cerkve v Nikaragvi;

| D. | ker nikaragovski režim od leta 2018 sistematično in vedno znova zapira, nadleguje in ustrahuje potencialne predsedniške kandidate ter opozicijske in verske voditelje, zlasti iz rimskokatoliške cerkve, pa tudi študentske predstavnike, podeželske voditelje, novinarje, zagovornike človekovih pravic, organizacije civilne družbe, osebe LGBTI in predstavnike podjetij; |
| --- | --- |

D.

ker nikaragovski režim od leta 2018 sistematično in vedno znova zapira, nadleguje in ustrahuje potencialne predsedniške kandidate ter opozicijske in verske voditelje, zlasti iz rimskokatoliške cerkve, pa tudi študentske predstavnike, podeželske voditelje, novinarje, zagovornike človekovih pravic, organizacije civilne družbe, osebe LGBTI in predstavnike podjetij;

| E. | ker v Nikaragvi odtlej vlada državna represija, za katero so značilni sistemsko nekaznovanje kršitev človekovih pravic, slabšanje položaja institucij in pravne države ter prikrito sodelovanje med izvršno in sodno oblastjo; |
| --- | --- |

E.

ker v Nikaragvi odtlej vlada državna represija, za katero so značilni sistemsko nekaznovanje kršitev človekovih pravic, slabšanje položaja institucij in pravne države ter prikrito sodelovanje med izvršno in sodno oblastjo;

| F. | ker so se napadi na svobodo izražanja, vesti in veroizpovedi okrepili in ker so grožnje državnega tožilstva več novinarjem, zagovornikom človekovih pravic, ki so izrazili kritiko na račun režima, in predstavnikom rimskokatoliške cerkve, ki so imeli v nacionalnih pogovorih leta 2018 vlogo posrednika in so obsodili kršitve človekovih pravic med krizo v Nikaragvi, številne od njih spodbudile, da so zapustili Nikaragvo in poiskali zaščito v tujini; |
| --- | --- |

F.

ker so se napadi na svobodo izražanja, vesti in veroizpovedi okrepili in ker so grožnje državnega tožilstva več novinarjem, zagovornikom človekovih pravic, ki so izrazili kritiko na račun režima, in predstavnikom rimskokatoliške cerkve, ki so imeli v nacionalnih pogovorih leta 2018 vlogo posrednika in so obsodili kršitve človekovih pravic med krizo v Nikaragvi, številne od njih spodbudile, da so zapustili Nikaragvo in poiskali zaščito v tujini;

| G. | ker so bili po besedah Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice in nosilcev mandata za posebni postopek pod okriljem Sveta za človekove pravice zaporniki pridržani iz razlogov, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in nikaragovsko ustavo; |
| --- | --- |

G.

ker so bili po besedah Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice in nosilcev mandata za posebni postopek pod okriljem Sveta za človekove pravice zaporniki pridržani iz razlogov, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in nikaragovsko ustavo;

| H. | ker sta skrajno nasilno zaprti katoliški radijski postaji, ki sta jima kmalu zatem sledili še dve radijski in televizijski postaji skupnosti, le zadnji na dolgem seznamu več kot 1 700 organizacij civilne družbe in vsaj 40 ženskih organizacij, več političnih strank, medijskih združenj in univerz, ki jih je napadel nikaragovski režim; |
| --- | --- |

H.

ker sta skrajno nasilno zaprti katoliški radijski postaji, ki sta jima kmalu zatem sledili še dve radijski in televizijski postaji skupnosti, le zadnji na dolgem seznamu več kot 1 700 organizacij civilne družbe in vsaj 40 ženskih organizacij, več političnih strank, medijskih združenj in univerz, ki jih je napadel nikaragovski režim;

| I. | ker je nikaragovski režim letos odobril rusko vojaško prisotnost v državi, kar je očiten dokaz, da je naveza Ortega-Murillo tesno povezana s Putinovim režimom in da se režima vzajemno podpirata; |
| --- | --- |

I.

ker je nikaragovski režim letos odobril rusko vojaško prisotnost v državi, kar je očiten dokaz, da je naveza Ortega-Murillo tesno povezana s Putinovim režimom in da se režima vzajemno podpirata;

| 1. | kar najostreje obsoja represijo in aretacije pripadnikov rimskokatoliške cerkve v Nikaragvi, zlasti aretacijo škofa Rolanda Álvareza; poziva nikaragovski režim, naj nemudoma konča represijo in znova vzpostavi popolno spoštovanje vseh človekovih pravic, vključno s svobodo izražanja, veroizpovedi in prepričanja; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh samovoljno pridržanih oseb, tudi škofa Álvareza in tistih, ki so bili aretirani skupaj z njim, pa tudi k razveljavitvi vseh sodnih postopkov zoper njih, vključno z izrečenimi kaznimi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje in odločno obsoja nenehno slabšanje razmer v Nikaragvi in stopnjevanje represije nad katoliško cerkvijo, predstavniki opozicije, civilno družbo, zagovorniki človekovih pravic, novinarji, kmeti, študenti in domorodnimi ljudstvi, pa tudi njihovo samovoljno pridržanje zgolj zaradi uveljavljanja temeljnih svoboščin, nečloveško in ponižujoče ravnanje ter njihovo čedalje slabše zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja zlorabo pridržanja, pomanjkanje jamstev pri sojenjih in nezakonite obsodbe političnih zapornikov v Nikaragvi; poudarja, da pravosodni sistem ni neodvisen od izvršilne veje oblasti; izraža zaskrbljenost zaradi manipulacije kazenskega prava in uporabe pravosodnega sistema kot orodja za kriminalizacijo uveljavljanja državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen, ker je položaj več kot 206 političnih zapornikov, ki so od aprila 2018 pridržani v Nikaragvi, po podatkih posebnega mehanizma za nadaljnje ukrepanje za Nikaragvo (MESENI) čedalje slabši, in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi, razveljavitvi sodnih postopkov proti njim ter k varni vrnitvi beguncev in izgnancev na svoje domove; poziva nikaragovski režim, naj konča kruto in nečloveško ravnanje ter spoštuje telesno nedotakljivost, dostojanstvo, svobodo in pravico do dostopa do zdravstvene oskrbe zaprtih oseb in njihovih družin; meni, da mora režim poskrbeti, da so pogoji pridržanja v skladu z njegovimi mednarodnimi pravnimi obveznostmi in standardi na področju človekovih pravic, kot so Standardna minimalna pravila OZN za ravnanje z zaporniki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je bilo 7. septembra 2022 zaprtih še 100 nevladnih organizacij, s čimer se je skupno število to leto zaprtih nevladnih organizacij v Nikaragvi povzpelo na 1 850; poziva nikaragovski režim, naj ustavi samovoljno zapiranje nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe ter znova prizna statute vseh organizacij, političnih strank, verskih organizacij, medijskih združenj in hiš, univerz in organizacij za človekove pravice, ki so bile samovoljno zaprte, prav tako pa naj vrne vse premoženje, dokumente in opremo, ki so bili neupravičeno zaseženi, ter jim povrne njihov zakoniti pravni status; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja prepoved opozicijskih političnih strank in pomanjkanje svobode pri organizaciji občinskih volitev 6. novembra 2022 ter sodelovanju na njih; poziva k ponovni vzpostavitvi zakonitih uprav v okrožjih El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra in El Almendro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno poziva Nikaragvo, naj razveljavi zakonodajo, ki je bila sprejeta po letu 2018 in s katero se neupravičeno omejujeta državljanski in demokratični prostor; ponovno poziva EU, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe, zagovornike človekovih pravic in sorodnike političnih zapornikov v Nikaragvi in v izgnanstvu, med katerimi so duhovniki Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández in Dani García; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja ključno vlogo civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in pripadnikov rimskokatoliške cerkve v Nikaragvi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva nikaragovski režim, naj nemudoma dovoli, da se v državo vrnejo mednarodne organizacije, vključno z Medameriško komisijo za človekove pravice in visokim komisariatom OZN za človekove pravice, da bodo lahko spremljale stanje na področju človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva nikaragovski režim, naj začne izvajati resolucijo Sveta OZN za človekove pravice št. 49/3, s katero bi se za obdobje enega leta ustanovila skupina strokovnjakov, ki bi nadzorovala verodostojne, nepristranske in izčrpne preiskave, ohranjala dokaze in zagotavljala odgovornost za resne kršitve, do katerih je prišlo od leta 2018; poziva nikaragovske institucije, naj poskrbijo, da resne kršitve in zlorabe človekovih pravic ne bodo ostajale še naprej nekaznovane, žrtvam pa naj zagotovijo dostop do pravnega varstva in polno odškodnino; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Nikaragvo, naj vstopi v vključujoč nacionalni dialog, da bi poiskali mirno in demokratično rešitev za politično in socialno krizo ter krizo na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU, naj prek svojega zunanjega delovanja in dialoga še naprej daje prednost spodbujanju demokracije, pravne države, enakosti in svobode medijev ter naj sodeluje z mednarodno skupnostjo pri obrambi dialoga, demokracije in človekovih pravic v Nikaragvi; poziva delegacijo EU v Nikaragvi, naj bo pozorna na dogajanje v državi, vključno s spremljanjem sojenj ter obiski opozicijskih voditeljev in kritikov vlade v zaporu ali hišnem priporu; poziva Komisijo, naj se prepriča, da njena pomoč za sodelovanje povečuje podporo civilni družbi, zlasti zagovornikom človekovih pravic, in da nikakor ne prispeva k sedanjim represivnim politikam nikaragovskih oblasti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da mora Nikaragva v skladu s pridružitvenim sporazumom med EU in Srednjo Ameriko spoštovati in utrjevati načela pravne države, demokracije in človekovih pravic, zlasti ko gre za določbe iz naslova 1; znova zahteva, naj se glede na sedanje okoliščine uporabi demokratična klavzula pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znova poziva, naj se nikaragovski sodniki in tožilci hitro dodajo na seznam posameznikov, za katere veljajo sankcije EU, seznam posameznikov in subjektov, za katere veljajo sankcije, pa naj se razširi tako, da bo vključeval Daniela Ortego in njegove najbližje sodelavce; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice in Varnostni svet OZN, naj v skladu s členoma 13 in 14 Rimskega statuta prek Mednarodnega kazenskega sodišča začnejo formalno preiskavo Nikaragve in Daniela Ortege zaradi hudodelstev zoper človečnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | znova poziva, naj se Alessio Casimirri takoj izroči Italiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva konferenco predsednikov, naj odobri napotitev misije za ugotavljanje dejstev, ki bi spremljala razmere v Nikaragvi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Srednjeameriškemu parlamentu, skupini iz Lime, Vatikanu ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 251, 30.6.2022, str. 134.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0238.

(3)  UL L 262, 15.10.2019, str. 58.

(4)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Razmere na področju temeljnih pravic v EU v letih 2020 in 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letih 2020 in 2021 (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2, ki določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2, ki določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 2(1), 20 in 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 2(1), 20 in 21,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2021/1534 z dne 16. septembra 2021 o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev in drugih medijskih delavcev v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2021/1534 z dne 16. septembra 2021 o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev in drugih medijskih delavcev v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj (COM(2021)0777),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 z naslovom Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 z naslovom Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic državljanov LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic državljanov LGBTIQ na Madžarskem zaradi sprejetih zakonodajnih sprememb v madžarskem parlamentu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 o pravicah LGBTIQ v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 o pravicah LGBTIQ v EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (7),

| — | ob upoštevanju priporočil delovne skupine za nadzor agencije Frontex Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, kot so navedena v poročilu odbora z dne 14. julija 2021 o preiskavi za ugotavljanje dejstev o agenciji Frontex v zvezi z domnevnimi kršitvami temeljnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil delovne skupine za nadzor agencije Frontex Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, kot so navedena v poročilu odbora z dne 14. julija 2021 o preiskavi za ugotavljanje dejstev o agenciji Frontex v zvezi z domnevnimi kršitvami temeljnih pravic,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (8),

| — | ob upoštevanju razprave v Odboru za tekoče zadeve Kongresa lokalnih regionalnih oblasti Sveta Evrope in kasnejših poročil z dne 17. maja 2021 z naslovom Vloga lokalnih oblasti v zvezi s položajem in pravicami oseb LGBTIQ na Poljskem ter z dne 17. junija 2021 z naslovom Zaščita oseb LGBTIQ v okviru naraščajočega sovražnega govora in diskriminacije proti osebam LGBTIQ: vloga lokalnih in regionalnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave v Odboru za tekoče zadeve Kongresa lokalnih regionalnih oblasti Sveta Evrope in kasnejših poročil z dne 17. maja 2021 z naslovom Vloga lokalnih oblasti v zvezi s položajem in pravicami oseb LGBTIQ na Poljskem ter z dne 17. junija 2021 z naslovom Zaščita oseb LGBTIQ v okviru naraščajočega sovražnega govora in diskriminacije proti osebam LGBTIQ: vloga lokalnih in regionalnih organov,

| — | ob upoštevanju poročil Agencije EU za temeljne pravice, zlasti poročil o temeljnih pravicah za leti 2020 in 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije EU za temeljne pravice, zlasti poročil o temeljnih pravicah za leti 2020 in 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. decembra 2020 o strategiji za okrepitev uporabe Listine o temeljnih pravicah v EU (COM(2010)0710), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. decembra 2020 o strategiji za okrepitev uporabe Listine o temeljnih pravicah v EU (COM(2010)0710),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. decembra 2021 z naslovom Varstvo temeljnih pravic v digitalni dobi – Letno poročilo o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2021 (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. decembra 2021 z naslovom Varstvo temeljnih pravic v digitalni dobi – Letno poročilo o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2021 (COM(2021)0819),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0224/2022),

| A. | ker v skladu s členom 2 PEU Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker morajo institucije EU in vsaka posamezna država članica spoštovati vrednote iz člena 2 PEU v vseh svojih politikah; ker je Komisija skupaj s Parlamentom in Svetom v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje načela pravne države kot temeljne vrednote Unije in za spoštovanje prava, vrednot in načel EU in ravnanje v skladu z njimi; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu s členom 2 PEU Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker morajo institucije EU in vsaka posamezna država članica spoštovati vrednote iz člena 2 PEU v vseh svojih politikah; ker je Komisija skupaj s Parlamentom in Svetom v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje načela pravne države kot temeljne vrednote Unije in za spoštovanje prava, vrednot in načel EU in ravnanje v skladu z njimi;

| B. | ker se člen 151 PDEU sklicuje na temeljne socialne pravice, kot so pravice iz Evropske socialne listine; ker Unija kljub svoji obveznosti po členu 6(2) PEU še vedno ni pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

B.

ker se člen 151 PDEU sklicuje na temeljne socialne pravice, kot so pravice iz Evropske socialne listine; ker Unija kljub svoji obveznosti po členu 6(2) PEU še vedno ni pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| C. | ker so omejevalni ukrepi za boj proti pandemiji covida-19 v letih 2020 in 2021 posegli v številne temeljne pravice, kot so pravica do gibanja in združevanja, pravica do zasebnega in družinskega življenja, vključno z varstvom osebnih podatkov, ter pravica do izobraževanja, dela in socialne varnosti; ker je pandemija poslabšala obstoječe težave in neenakosti na vseh področjih življenja, zlasti pri ranljivih skupinah, in povzročila porast rasističnih incidentov; |
| --- | --- |

C.

ker so omejevalni ukrepi za boj proti pandemiji covida-19 v letih 2020 in 2021 posegli v številne temeljne pravice, kot so pravica do gibanja in združevanja, pravica do zasebnega in družinskega življenja, vključno z varstvom osebnih podatkov, ter pravica do izobraževanja, dela in socialne varnosti; ker je pandemija poslabšala obstoječe težave in neenakosti na vseh področjih življenja, zlasti pri ranljivih skupinah, in povzročila porast rasističnih incidentov;

| D. | ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v členu 2 in členu 3(3) PEU, členih 8, 10, 19 in 157 PDEU ter členih 21 in 23 Listine; |
| --- | --- |

D.

ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v členu 2 in členu 3(3) PEU, členih 8, 10, 19 in 157 PDEU ter členih 21 in 23 Listine;

| E. | ker izraz „ljudje romskega porekla“ vključuje vse osebe in otroke, ki so po poreklu Romi, Kaléji, Manuši, Lovari, Rissende, Bojaši, Domi, Kalderaši in Sinti; ker nova opredelitev precej bolje zaobjame vse, ki so stigmatizirani kot Cigani, a niso tega etničnega porekla, kot so Egipčani, Aškali ali potujoče skupine; ker romske skupnosti ostajajo ena najbolj ranljivih in zatiranih skupin v EU; |
| --- | --- |

E.

ker izraz „ljudje romskega porekla“ vključuje vse osebe in otroke, ki so po poreklu Romi, Kaléji, Manuši, Lovari, Rissende, Bojaši, Domi, Kalderaši in Sinti; ker nova opredelitev precej bolje zaobjame vse, ki so stigmatizirani kot Cigani, a niso tega etničnega porekla, kot so Egipčani, Aškali ali potujoče skupine; ker romske skupnosti ostajajo ena najbolj ranljivih in zatiranih skupin v EU;

| F. | ker se je zdravstvena kriza pogosto uporabljala kot izgovor za napade na manjšine, vštevši migrante, osebe z migrantskim ozadjem in osebe romskega porekla, ki so že tako žrtve rasne in etnične diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; ker so ženske in otroci romskega porekla, ki so pogosto žrtve večplastne ali presečne diskriminacije, med najbolj ogroženimi skupinami in posamezniki v državah članicah ter državah pristopnicah in državah kandidatkah, saj se v splošnem prebivalstvu soočajo s še večjimi ovirami kot moški romskega porekla in pogosto živijo v revnih, podeželskih ali mestnih naseljih, ki so pogosto neuradna, in imajo omejen dostop do izobraževanja, dela in zdravstvenih storitev, nimajo dostopa do sanitarnih storitev in čiste vode ter imajo krajšo pričakovano življenjsko dobo, razmere pa so se zaradi pandemije covida-19 še poslabšale; |
| --- | --- |

F.

ker se je zdravstvena kriza pogosto uporabljala kot izgovor za napade na manjšine, vštevši migrante, osebe z migrantskim ozadjem in osebe romskega porekla, ki so že tako žrtve rasne in etnične diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; ker so ženske in otroci romskega porekla, ki so pogosto žrtve večplastne ali presečne diskriminacije, med najbolj ogroženimi skupinami in posamezniki v državah članicah ter državah pristopnicah in državah kandidatkah, saj se v splošnem prebivalstvu soočajo s še večjimi ovirami kot moški romskega porekla in pogosto živijo v revnih, podeželskih ali mestnih naseljih, ki so pogosto neuradna, in imajo omejen dostop do izobraževanja, dela in zdravstvenih storitev, nimajo dostopa do sanitarnih storitev in čiste vode ter imajo krajšo pričakovano življenjsko dobo, razmere pa so se zaradi pandemije covida-19 še poslabšale;

| G. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 20. maja 2022 sprejel priporočilo o boju proti sovražnemu govoru, ki vsebuje nezavezujoče smernice o tem, kako obravnavati ta pojav; ker ima novoustanovljeni odbor strokovnjakov za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva nalogo, da do konca leta 2023 pripravi osnutek priporočila o kaznivih dejanjih iz sovraštva za Odbor ministrov Sveta Evrope; |
| --- | --- |

G.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 20. maja 2022 sprejel priporočilo o boju proti sovražnemu govoru, ki vsebuje nezavezujoče smernice o tem, kako obravnavati ta pojav; ker ima novoustanovljeni odbor strokovnjakov za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva nalogo, da do konca leta 2023 pripravi osnutek priporočila o kaznivih dejanjih iz sovraštva za Odbor ministrov Sveta Evrope;

| H. | ker so pravice določenih manjšinskih skupin v nekaterih državah članicah namerno postale tarča napadov, kar je tudi drugje dalo zagon takšnemu ravnanju in ga zasidralo, zato je možno opaziti nazadovanje pravic žensk in oseb LGBTIQ; ker so to namerne strategije, katerih cilj je oslabiti varstvo temeljnih pravic Unije, določeno v členu 2 PEU; ker je Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope sprejel resolucijo, v kateri je opozoril na odgovornost lokalnih oblasti pri varovanju pravic oseb LGBTIQ, in te oblasti pozval, naj imenujejo lokalnega strokovnjaka za enakost in raznolikost; ker je Odbor regij predstavil številne predloge za dejavno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri preprečevanju diskriminacije oseb LGBTIQ in pri zaščiti pred njo; |
| --- | --- |

H.

ker so pravice določenih manjšinskih skupin v nekaterih državah članicah namerno postale tarča napadov, kar je tudi drugje dalo zagon takšnemu ravnanju in ga zasidralo, zato je možno opaziti nazadovanje pravic žensk in oseb LGBTIQ; ker so to namerne strategije, katerih cilj je oslabiti varstvo temeljnih pravic Unije, določeno v členu 2 PEU; ker je Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope sprejel resolucijo, v kateri je opozoril na odgovornost lokalnih oblasti pri varovanju pravic oseb LGBTIQ, in te oblasti pozval, naj imenujejo lokalnega strokovnjaka za enakost in raznolikost; ker je Odbor regij predstavil številne predloge za dejavno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri preprečevanju diskriminacije oseb LGBTIQ in pri zaščiti pred njo;

| I. | ker so bile osebe LGBTIQ, zlasti mlade osebe, med omejitvami gibanja zaradi covida-19 zaradi diskriminacije oseb LGBTIQ izpostavljene nadpovprečno visokim ravnem nasilja v družini in nasilja na podlagi spola; ker so osebe LGBTIQ bolj izpostavljene brezdomstvu, kar se je z omejitvami gibanja zaradi covida-19 še poslabšalo, |
| --- | --- |

I.

ker so bile osebe LGBTIQ, zlasti mlade osebe, med omejitvami gibanja zaradi covida-19 zaradi diskriminacije oseb LGBTIQ izpostavljene nadpovprečno visokim ravnem nasilja v družini in nasilja na podlagi spola; ker so osebe LGBTIQ bolj izpostavljene brezdomstvu, kar se je z omejitvami gibanja zaradi covida-19 še poslabšalo,

| J. | ker je medijska svoboda eden od stebrov in jamstev delujoče demokracije in pravne države; ker so svoboda, pluralnost in neodvisnost medijev ter varnost novinarjev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in obveščanja ter bistvene za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; ker bi morali javni organi sprejeti pravni in regulativni okvir, ki bi spodbujal razvoj svobodnih, neodvisnih in pluralističnih medijev; ker v nekaterih državah članicah ugledni politiki in javne osebnosti, tudi člani vlade, vse pogosteje na spletu nadlegujejo novinarje, zlasti preiskovalne novinarje, jim grozijo in vlagajo tožbe proti njim; ker se iz mnogih držav članic poroča o primerih političnega vmešavanja v medije; ker se novinarji še vedno srečujejo z ovirami pri dostopu do javnih informacij in dokumentov; |
| --- | --- |

J.

ker je medijska svoboda eden od stebrov in jamstev delujoče demokracije in pravne države; ker so svoboda, pluralnost in neodvisnost medijev ter varnost novinarjev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in obveščanja ter bistvene za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; ker bi morali javni organi sprejeti pravni in regulativni okvir, ki bi spodbujal razvoj svobodnih, neodvisnih in pluralističnih medijev; ker v nekaterih državah članicah ugledni politiki in javne osebnosti, tudi člani vlade, vse pogosteje na spletu nadlegujejo novinarje, zlasti preiskovalne novinarje, jim grozijo in vlagajo tožbe proti njim; ker se iz mnogih držav članic poroča o primerih političnega vmešavanja v medije; ker se novinarji še vedno srečujejo z ovirami pri dostopu do javnih informacij in dokumentov;

| K. | ker je kriminalizacija novinarjev zaradi njihovega dela še posebej resno vprašanje; ker novinarjev ne bi smeli zapirati ali jim groziti z zaporno kaznijo zaradi obrekovanja; ker države članice ne bi smele nalagati kazenskih sankcij za medijske prekrške, razen kadar so bile hudo kršene druge temeljne pravice, ter bi morale zagotoviti, da se takšne sankcije ne bi diskriminatorno ali samovoljno uporabljale proti novinarjem; |
| --- | --- |

K.

ker je kriminalizacija novinarjev zaradi njihovega dela še posebej resno vprašanje; ker novinarjev ne bi smeli zapirati ali jim groziti z zaporno kaznijo zaradi obrekovanja; ker države članice ne bi smele nalagati kazenskih sankcij za medijske prekrške, razen kadar so bile hudo kršene druge temeljne pravice, ter bi morale zagotoviti, da se takšne sankcije ne bi diskriminatorno ali samovoljno uporabljale proti novinarjem;

| L. | ker so razkritja, da je več držav, med njimi tudi države članice EU, uporabilo vohunsko programsko opremo Pegasus za nadzor novinarjev, politikov in drugih akterjev izjemno zaskrbljujoča, kar očitno potrjuje nevarnost zlorabe nadzorne tehnologije za spodkopavanje človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

L.

ker so razkritja, da je več držav, med njimi tudi države članice EU, uporabilo vohunsko programsko opremo Pegasus za nadzor novinarjev, politikov in drugih akterjev izjemno zaskrbljujoča, kar očitno potrjuje nevarnost zlorabe nadzorne tehnologije za spodkopavanje človekovih pravic in demokracije;

| M. | ker je prijavljanje nepravilnosti temeljni vidik svobode izražanja in ima bistveno vlogo pri odkrivanju in prijavljanju kršitev ter krepitvi demokratične odgovornosti in preglednosti; ker je prijavljanje nepravilnosti ključni vir informacij v boju proti organiziranemu kriminalu ter pri preiskovanju, ugotavljanju in razkrivanju primerov korupcije v javnem in zasebnem sektorju; ker je ustrezna zaščita žvižgačev na ravni EU ter na nacionalni in mednarodni ravni, pa tudi priznavanje pomembne vloge žvižgačev v družbi, pogoj za zagotavljanje učinkovitosti te vloge; |
| --- | --- |

M.

ker je prijavljanje nepravilnosti temeljni vidik svobode izražanja in ima bistveno vlogo pri odkrivanju in prijavljanju kršitev ter krepitvi demokratične odgovornosti in preglednosti; ker je prijavljanje nepravilnosti ključni vir informacij v boju proti organiziranemu kriminalu ter pri preiskovanju, ugotavljanju in razkrivanju primerov korupcije v javnem in zasebnem sektorju; ker je ustrezna zaščita žvižgačev na ravni EU ter na nacionalni in mednarodni ravni, pa tudi priznavanje pomembne vloge žvižgačev v družbi, pogoj za zagotavljanje učinkovitosti te vloge;

| N. | ker nekatere države članice še vedno niso izpolnile vseh zahtev direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (9), zlasti zahtev v zvezi z neodvisnostjo nacionalnega regulatorja medijskega trga; |
| --- | --- |

N.

ker nekatere države članice še vedno niso izpolnile vseh zahtev direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (9), zlasti zahtev v zvezi z neodvisnostjo nacionalnega regulatorja medijskega trga;

| O. | ker je Parlament 24. junija 2021 sprejel celovito resolucijo o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, v kateri je predstavil svojo vizijo tega vprašanja v državah članicah; ker ta resolucija priznava pomanjkljivosti, pozdravlja napredek in vsebuje številne predloge, da se vsem zagotovi dostop do menstrualnih proizvodov, celovita spolna vzgoja, sodobna kontracepcija kot strategija za enakost spolov, varna in zakonita reproduktivna oskrba, dostop do zdravljenja neplodnosti ter materinska, nosečniška in porodna oskrba za vse; |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament 24. junija 2021 sprejel celovito resolucijo o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, v kateri je predstavil svojo vizijo tega vprašanja v državah članicah; ker ta resolucija priznava pomanjkljivosti, pozdravlja napredek in vsebuje številne predloge, da se vsem zagotovi dostop do menstrualnih proizvodov, celovita spolna vzgoja, sodobna kontracepcija kot strategija za enakost spolov, varna in zakonita reproduktivna oskrba, dostop do zdravljenja neplodnosti ter materinska, nosečniška in porodna oskrba za vse;

| P. | ker raziskava Agencije EU za temeljne pravice o nasilju nad ženskami kaže, da žrtve partnerjevega nasilja prijavijo policiji le najhujše incidente, in sicer v le 14 % primerov, dve tretjini žrtev, ki so ženskega spola, pa nasilja sistematično ne prijavljata oblastem, in sicer zaradi strahu, neinformiranosti o pravicah žrtev ali splošnega prepričanja, da je partnerjevo nasilje zasebna zadeva, o kateri se ne bi smelo javno govoriti; |
| --- | --- |

P.

ker raziskava Agencije EU za temeljne pravice o nasilju nad ženskami kaže, da žrtve partnerjevega nasilja prijavijo policiji le najhujše incidente, in sicer v le 14 % primerov, dve tretjini žrtev, ki so ženskega spola, pa nasilja sistematično ne prijavljata oblastem, in sicer zaradi strahu, neinformiranosti o pravicah žrtev ali splošnega prepričanja, da je partnerjevo nasilje zasebna zadeva, o kateri se ne bi smelo javno govoriti;

| Q. | ker je nasilje na podlagi spola huda kršitev temeljnih človekovih pravic in predstavlja veliko oviro za doseganje enakosti spolov v družbi; ker so ženske in dekleta še vedno nesorazmerno izpostavljene nasilju na podlagi spola, med drugim spolnemu nasilju, nadlegovanju in pohabljanju ženskih spolnih organov, pa tudi nasilju v družini in nasilju partnerja; ker se ta nasilna dejanja lahko izvajajo v javnosti in zasebno; |
| --- | --- |

Q.

ker je nasilje na podlagi spola huda kršitev temeljnih človekovih pravic in predstavlja veliko oviro za doseganje enakosti spolov v družbi; ker so ženske in dekleta še vedno nesorazmerno izpostavljene nasilju na podlagi spola, med drugim spolnemu nasilju, nadlegovanju in pohabljanju ženskih spolnih organov, pa tudi nasilju v družini in nasilju partnerja; ker se ta nasilna dejanja lahko izvajajo v javnosti in zasebno;

| R. | ker se pojav spletnega nasilja na podlagi spola povečuje, saj je vsaka peta ženska v starosti od 18 do 29 let poročala o spletnem spolnem nadlegovanju v EU; ker mora digitalna javna sfera zagotavljati varno okolje za vse, tudi za ženske in deklice; ker v spletnem okolju ne sme biti nekaznovanosti; ker je Evropski parlament v dveh samoiniciativnih zakonodajnih poročilih pozval Komisijo, naj predloži predloge za boj proti nasilju na podlagi spola in kibernetskemu nasilju ter naj se nasilje na podlagi spola kot novo področje kriminala vključi v člen 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

R.

ker se pojav spletnega nasilja na podlagi spola povečuje, saj je vsaka peta ženska v starosti od 18 do 29 let poročala o spletnem spolnem nadlegovanju v EU; ker mora digitalna javna sfera zagotavljati varno okolje za vse, tudi za ženske in deklice; ker v spletnem okolju ne sme biti nekaznovanosti; ker je Evropski parlament v dveh samoiniciativnih zakonodajnih poročilih pozval Komisijo, naj predloži predloge za boj proti nasilju na podlagi spola in kibernetskemu nasilju ter naj se nasilje na podlagi spola kot novo področje kriminala vključi v člen 83(1) PDEU;

| S. | ker sta se v številnih državah članicah zaradi ukrepov za omejitev gibanja in omejevanje socialnih stikov med pandemijo covida-19 zelo povečali razširjenost in resnost primerov partnerjevega nasilja, psihološkega nasilja, prisilnega nadzora in spletnega nasilja, pri čemer se je za 60 % povečalo število klicev v sili, ki so jih opravile žrtve nasilja v družini; ker sta zahteva, da ljudje ostanejo doma, in zaskrbljujoč izbruh vzporedne pandemije nasilja na podlagi spola ženskam in otrokom otežila dostop do učinkovite zaščite, podpornih storitev in pravnega varstva ter razkrila, da so bili podporna sredstva in strukture nezadostni ter da so žrtve imele le omejen dostop do podpornih storitev, zaradi česar so številne ostale brez ustrezne in pravočasne zaščite; ker bi si države članice morale izmenjevati primere dobre prakse na področju posebnih ukrepov za zagotavljanje pravočasne in dostopne pomoči žrtvam, vključno z vzpostavitvijo sistema za pošiljanje sporočil v sili ter kontaktnih točk za pomoč v lekarnah in supermarketih; ker kljub razširjenosti tega pojava žrtve in njihove družine, prijatelji, poznanstva in sosedje iz različnih razlogov premalo poročajo o partnerjevem nasilju nad ženskami, še zlasti med pandemijo covida-19; ker obstaja precejšnje pomanjkanje celovitih in primerljivih podatkov, razčlenjenih po spolu, zaradi česar je težko v celoti oceniti učinek krize; |
| --- | --- |

S.

ker sta se v številnih državah članicah zaradi ukrepov za omejitev gibanja in omejevanje socialnih stikov med pandemijo covida-19 zelo povečali razširjenost in resnost primerov partnerjevega nasilja, psihološkega nasilja, prisilnega nadzora in spletnega nasilja, pri čemer se je za 60 % povečalo število klicev v sili, ki so jih opravile žrtve nasilja v družini; ker sta zahteva, da ljudje ostanejo doma, in zaskrbljujoč izbruh vzporedne pandemije nasilja na podlagi spola ženskam in otrokom otežila dostop do učinkovite zaščite, podpornih storitev in pravnega varstva ter razkrila, da so bili podporna sredstva in strukture nezadostni ter da so žrtve imele le omejen dostop do podpornih storitev, zaradi česar so številne ostale brez ustrezne in pravočasne zaščite; ker bi si države članice morale izmenjevati primere dobre prakse na področju posebnih ukrepov za zagotavljanje pravočasne in dostopne pomoči žrtvam, vključno z vzpostavitvijo sistema za pošiljanje sporočil v sili ter kontaktnih točk za pomoč v lekarnah in supermarketih; ker kljub razširjenosti tega pojava žrtve in njihove družine, prijatelji, poznanstva in sosedje iz različnih razlogov premalo poročajo o partnerjevem nasilju nad ženskami, še zlasti med pandemijo covida-19; ker obstaja precejšnje pomanjkanje celovitih in primerljivih podatkov, razčlenjenih po spolu, zaradi česar je težko v celoti oceniti učinek krize;

| T. | ker se v državah članicah otrokove pravice še naprej kršijo, in sicer prihaja do nasilja, zlorab, izkoriščanja, revščine, socialne izključenosti in diskriminacije na podlagi vere, invalidnosti, spola, spolne identitete, starosti, narodnosti, statusa migranta ali statusa stalnega prebivališča; ker v EU skoraj 25 odstotkom otrok, mlajših od 18 let, grozi revščina ali socialna izključenost; ker so zaradi revščine otroci prikrajšani za priložnosti za izobraževanje, otroško varstvo, zdravstveno varstvo, ustrezno prehrano in stanovanje, družinsko podporo in celo za zaščito pred nasiljem, revščina pa ima lahko zelo dolgotrajne posledice; ker je Agencija EU za temeljne pravice poudarila, da je boj proti revščini otrok tudi vprašanje temeljnih pravic in pravnih obveznosti; ker je spodbujanje otrokovih pravic jasno določen cilj politik EU in ker Listina zahteva, da je treba pri vseh ukrepih EU upoštevati predvsem koristi otroka; |
| --- | --- |

T.

ker se v državah članicah otrokove pravice še naprej kršijo, in sicer prihaja do nasilja, zlorab, izkoriščanja, revščine, socialne izključenosti in diskriminacije na podlagi vere, invalidnosti, spola, spolne identitete, starosti, narodnosti, statusa migranta ali statusa stalnega prebivališča; ker v EU skoraj 25 odstotkom otrok, mlajših od 18 let, grozi revščina ali socialna izključenost; ker so zaradi revščine otroci prikrajšani za priložnosti za izobraževanje, otroško varstvo, zdravstveno varstvo, ustrezno prehrano in stanovanje, družinsko podporo in celo za zaščito pred nasiljem, revščina pa ima lahko zelo dolgotrajne posledice; ker je Agencija EU za temeljne pravice poudarila, da je boj proti revščini otrok tudi vprašanje temeljnih pravic in pravnih obveznosti; ker je spodbujanje otrokovih pravic jasno določen cilj politik EU in ker Listina zahteva, da je treba pri vseh ukrepih EU upoštevati predvsem koristi otroka;

| U. | ker so bili zaradi pandemije covida-19 otroci in družine po vsej EU izpostavljeni bremenom brez primere, zlasti pa tisti, ki so že bili ekonomsko ali socialno prikrajšani; ker otroci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij pogosto nimajo ustrezne opreme IT, dostopa do interneta ter ustreznega delovnega prostora in pogojev, kar je še povečalo obstoječe učne neenakosti; ker se je zaradi pandemije covida-19 in ukrepov, sprejetih v odziv nanjo, povečalo tveganje, da bodo otroci izpostavljeni nasilju, vključno s spolnim izkoriščanjem in zlorabo otrok, ki ju omogoča tehnologija; ker so pogoji za sprejem otrok v več državah članicah še vedno neustrezni, čeprav je manj otrok vložilo prošnjo za azil; |
| --- | --- |

U.

ker so bili zaradi pandemije covida-19 otroci in družine po vsej EU izpostavljeni bremenom brez primere, zlasti pa tisti, ki so že bili ekonomsko ali socialno prikrajšani; ker otroci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij pogosto nimajo ustrezne opreme IT, dostopa do interneta ter ustreznega delovnega prostora in pogojev, kar je še povečalo obstoječe učne neenakosti; ker se je zaradi pandemije covida-19 in ukrepov, sprejetih v odziv nanjo, povečalo tveganje, da bodo otroci izpostavljeni nasilju, vključno s spolnim izkoriščanjem in zlorabo otrok, ki ju omogoča tehnologija; ker so pogoji za sprejem otrok v več državah članicah še vedno neustrezni, čeprav je manj otrok vložilo prošnjo za azil;

| V. | ker je v skladu s členom 47 Listine temeljna pravica do učinkovitega pravnega instrumenta pogojena z dostopom do „neodvisnega“ sodišča; ker se zaradi političnega vpliva ali nadzora nad sodstvom in podobnih ovir za neodvisnost posameznih sodnikov večkrat dogaja, da sodstvo ne more opravljati svoje vloge neodvisnega varovala proti samovoljnemu izvrševanju oblasti s strani izvršilne in zakonodajne veje oblasti; ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za pravno državo ter varovanje temeljnih pravic in državljanskih svoboščin državljanov EU; |
| --- | --- |

V.

ker je v skladu s členom 47 Listine temeljna pravica do učinkovitega pravnega instrumenta pogojena z dostopom do „neodvisnega“ sodišča; ker se zaradi političnega vpliva ali nadzora nad sodstvom in podobnih ovir za neodvisnost posameznih sodnikov večkrat dogaja, da sodstvo ne more opravljati svoje vloge neodvisnega varovala proti samovoljnemu izvrševanju oblasti s strani izvršilne in zakonodajne veje oblasti; ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za pravno državo ter varovanje temeljnih pravic in državljanskih svoboščin državljanov EU;

| W. | ker je pandemija covida-19 pokazala na nerazrešen položaj oseb v priporu; ker so se prakse, povezane z uporabo pripora v predkazenskem postopku, med pandemijo covida-19 od države članice do države članice razlikovale, obdobja pripora v predkazenskem postopku pa so se podaljšala v številnih državah članicah zaradi zamude pri sodnih obravnavah in preiskavah; ker so bile osebe, ki jim je bila odvzeta prostost, bolj izpostavljene izbruhu covida-19 kot splošno prebivalstvo, in sicer zaradi omejenih razmer, v katerih so te osebe živele dlje časa; ker so zaprtja sodišč in/ali zamude pri obravnavah in preiskavah povzročile zmedo in negotovost za osumljence, zlasti tiste v priporu, ki so imeli malo ali nobene predstave o tem, kdaj bo njihovo sojenje potekalo, in koliko časa bodo pridržani; |
| --- | --- |

W.

ker je pandemija covida-19 pokazala na nerazrešen položaj oseb v priporu; ker so se prakse, povezane z uporabo pripora v predkazenskem postopku, med pandemijo covida-19 od države članice do države članice razlikovale, obdobja pripora v predkazenskem postopku pa so se podaljšala v številnih državah članicah zaradi zamude pri sodnih obravnavah in preiskavah; ker so bile osebe, ki jim je bila odvzeta prostost, bolj izpostavljene izbruhu covida-19 kot splošno prebivalstvo, in sicer zaradi omejenih razmer, v katerih so te osebe živele dlje časa; ker so zaprtja sodišč in/ali zamude pri obravnavah in preiskavah povzročile zmedo in negotovost za osumljence, zlasti tiste v priporu, ki so imeli malo ali nobene predstave o tem, kdaj bo njihovo sojenje potekalo, in koliko časa bodo pridržani;

| X. | ker mednarodno pravo potrjuje, da osebe ni mogoče pridržati zgolj zato, ker je prosilec za azil; ker je zato treba pridržanje uporabiti le kot zadnjo možnost in le v skladu z upravičenim namenom; ker za osebe, ki so pravno gledano ali pa dejansko brez državljanstva, pomanjkanje pravnega statusa ali osebnih dokumentov pomeni tveganje, da bodo pridržane za nedoločen čas, kar je po mednarodnem pravu nezakonito; |
| --- | --- |

X.

ker mednarodno pravo potrjuje, da osebe ni mogoče pridržati zgolj zato, ker je prosilec za azil; ker je zato treba pridržanje uporabiti le kot zadnjo možnost in le v skladu z upravičenim namenom; ker za osebe, ki so pravno gledano ali pa dejansko brez državljanstva, pomanjkanje pravnega statusa ali osebnih dokumentov pomeni tveganje, da bodo pridržane za nedoločen čas, kar je po mednarodnem pravu nezakonito;

| Y. | ker mora strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) zagotoviti okvir za ukrepe, s katerimi se bo preprečevala pravna in socialna nekaznovanost ter povečala varnost in varstvo temeljnih pravic vseh državljanov EU; |
| --- | --- |

Y.

ker mora strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) zagotoviti okvir za ukrepe, s katerimi se bo preprečevala pravna in socialna nekaznovanost ter povečala varnost in varstvo temeljnih pravic vseh državljanov EU;

| Z. | ker je varovanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov bistveno za razvoj, odporen na podnebne spremembe, obdobje 2021–2030 pa je bilo razglašeno za desetletje OZN za obnovo ekosistemov; ker je Komisija napovedala, da je bilo treba sprejetje ključnih zakonodajnih pobud o varstvu okolja, vključno z vodilnim zakonom o obnovi narave, preložiti za več mesecev; ker je cilj evropskega zelenega dogovora zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit njenih državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki; ker bodo številne predlagane zakonodajne pobude pozitivno vplivale na raven varstva okolja, kot je določeno v členu 37 Listine; |
| --- | --- |

Z.

ker je varovanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov bistveno za razvoj, odporen na podnebne spremembe, obdobje 2021–2030 pa je bilo razglašeno za desetletje OZN za obnovo ekosistemov; ker je Komisija napovedala, da je bilo treba sprejetje ključnih zakonodajnih pobud o varstvu okolja, vključno z vodilnim zakonom o obnovi narave, preložiti za več mesecev; ker je cilj evropskega zelenega dogovora zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit njenih državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki; ker bodo številne predlagane zakonodajne pobude pozitivno vplivale na raven varstva okolja, kot je določeno v členu 37 Listine;

Pravna država in temeljne pravice

| 1. | poudarja, da je načelo pravne države temeljni kamen demokracije, ki ohranja delitev oblasti, zagotavlja odgovornost, prispeva k zaupanju v javne institucije in zagotavlja spoštovanje načel zakonitosti, pravne varnosti, prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, neodvisnosti sodstva, nepristranskosti in enakosti pred zakonom; poudarja, da sta zlasti načeli pravne države in neodvisnosti sodstva bistveni, da lahko državljani uveljavljajo svoje temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poudarja, da so pravna država, svobodni mediji in pluralizem ter učinkovit boj proti korupciji temelj naše družbe in osrednje vrednote EU, ki vplivajo na vse temeljne pravice; vendar z obžalovanjem ugotavlja, da se ta načela v nekaterih državah članicah vztrajno kršijo, kar resno ogroža pravično, zakonito in nepristransko razdeljevanje sredstev EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je pravna država tesno povezana s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic, ter opozarja, da nazadovanje katerekoli od teh vrednot pomeni napad na temelje Unije, kot je določeno v Pogodbi o Evropski uniji; ponavlja številne pozive Parlamenta, naj se področje poročila o pravni državi, ki ga pripravlja Komisija, razširi na vse vrednote iz člena 2 PEU, s čimer bi dobili celovit pogled na stanje v vseh državah članicah; poziva Komisijo, naj uporabi vsa orodja, ki jih ima na voljo, zajemši postopek, predviden v mehanizmu pogojenosti s pravno državo, da bi obravnavala te kršitve načel pravne države, demokracije in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odločno obsoja hude kršitve načel pravne države v nekaterih državah članicah, s čimer se resno ogrožajo temeljne pravice in svoboščine; meni, da so v nekaterih primerih takšne kršitve sistemske narave; poudarja povezavo med vse slabšimi standardi pravne države in kršitvami temeljnih pravic, kot so kršitve na področju sodstva, napadi na novinarje in svobodne medije, pa tudi uporaba prekomerne sile s strani organov kazenskega pregona med protesti in na mejah EU, pomanjkanje jamstev in dolžnega pravnega postopanja za osebe v priporu, spodbujanje sovraštva s strani političnih akterjev, povečanje pristojnosti organov za izvajanje množičnega nadzora in razširjeno zbiranje prestreženih podatkov ter omejitve za organizacije civilne družbe, ki prejemajo finančna sredstva iz tujine ali zaradi njihove verske pripadnosti; obsoja tudi prizadevanja vlad nekaterih držav članic, da bi oslabile delitev oblasti in neodvisnost sodstva; izraža globoko zaskrbljenost zlasti zaradi odločitev, ki vzbujajo dvome glede primarnosti evropskega prava, ter poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva in ukrepa proti tem napadom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je v skladu s členom 2 PEU EU unija, ki temelji na pravni državi, in da je izvrševanje prava EU bistveno, da se zagotovi, da lahko državljani ustrezno uživajo svoje temeljne pravice; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija malokrat uporabi nabor orodij za izvrševanje in da sproži vse manj postopkov za ugotavljanje kršitev; ugotavlja, da se morajo zato državljani vse pogosteje zateči k pravdnemu postopku, da bi lahko uživali svoje temeljne pravice; poziva Komisijo, naj take pravdne postopke podpre in ustanovi namenski sklad za finančno pomoč strateškim pravdnim postopkom za pravice iz Listine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se kljub številnim resolucijam in poročilom Parlamenta ter kljub več postopkom za ugotavljanje kršitev in odločbam Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice v letih 2020 in 2021 razmere na področju pravne države v Evropski uniji poslabšujejo; obžaluje, da se Komisija ni sposobna ustrezno odzvati na številne pomisleke Parlamenta o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah v nekaterih državah članicah; poudarja, da je treba celovito spremljati in zagotavljati skladnost z vsemi vrednotami iz člena 2 PEU; poziva Komisijo, naj celovito spremljanje vključi v letno poročilo o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah kot del mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je bistveno, da se sodbe sodišč izvršujejo tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, in obsoja, da zadevni javni organi ne spoštujejo sodb Sodišča Evropske unije in nacionalnih sodišč; poudarja, da je treba sodbe Sodišča Evropske unije izvajati pravočasno in čim prej v skladu s Pogodbama, zlasti tiste sodbe, katerih namen je preprečiti diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in enako obravnavo vseh državljanov; poudarja povezavo med korupcijo in kršitvami temeljnih pravic na številnih področjih, kot so neodvisnost sodstva, svoboda medijev in svoboda izražanja novinarjev in žvižgačev, centri za pridržanje, dostop do socialnih pravic in trgovina z ljudmi; poziva institucije EU in države članice, naj se odločno borijo proti korupciji ter naj razvijejo učinkovite instrumente za preprečevanje korupcije, boj proti njej in njeno sankcioniranje ter za boj proti goljufijam, pa tudi za redno preverjanje porabe javnih sredstev; poziva Komisijo, naj nemudoma spet začne vsako leto spremljati boj proti korupciji v institucijah EU in državah članicah ter poročati o tem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da neukrepanje in popustljivost do oligarhičnih struktur ter sistemske kršitve pravne države slabijo vso Evropsko unijo in spodkopavajo zaupanje njenih državljanov; poudarja, da je treba zagotoviti, da denar davkoplačevalcev nikoli ne konča v žepih tistih, ki spodkopavajo skupne vrednote EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so izredni ukrepi, ki so privedli do koncentracije pooblastil in odstopanj od temeljnih pravic, povečali tveganje korupcije; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo, da bi se v praksi učinkovito izvajali ustrezna zakonodaja in institucionalni okvirji za boj proti korupciji, ter da bi vlade ravnale pregledno in odgovorno; poziva države članice, naj pri tem dosledno upoštevajo smernice, ki jih je leta 2020 izdala Skupina držav proti korupciji (GRECO) za preprečevanje tveganja korupcije med pandemijo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da strukturne težave v nekaterih državah članicah v zvezi z neodvisnostjo sodstva in avtonomijo tožilstva ogrožajo dostop državljanov do pravnega varstva in negativno vplivajo na njihove pravice in svoboščine; opozarja, da pomanjkljivosti na področju pravne države v eni državi članici vplivajo na Unijo kot celoto in pravice vseh oseb v EU; poziva države članice in institucije EU, naj sodnike in tožilce zaščitijo pred političnimi napadi in pritiski, s čimer se poskuša ogroziti njihovo delo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je v skladu s členom 47 Listine temeljna pravica do učinkovitega pravnega sredstva pogojena z dostopom do neodvisnega sodišča; je seznanjen z vse večjimi izzivi, ki jih predstavljajo nacionalna ustavna sodišča in nekateri politiki; vztraja, da morajo države članice v celoti spoštovati pravo EU in mednarodno pravo ter sodbe Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, tudi tiste, ki so povezane z neodvisnostjo sodstva; obsoja dejstvo, da številne države članice, vključno s Poljsko in Madžarsko, niso spoštovale številnih zakonov EU in sodb evropskih sodišč; poziva države članice, naj spoštujejo ključno vlogo Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice ter spoštujejo njune sodbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znova obsoja prakso pregona in nadlegovanja sodnikov, ki so kritični do poljske vlade; poziva poljsko vlado, naj temeljito reformira disciplinski sistem za sodnike v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije in ponovno zaposli vse sodnike, ki jih je nezakoniti disciplinski senat vrhovnega sodišča odstavil s položaja, vključno s sodniki, ki so zaradi te odločitve disciplinskega senata vložili tožbo na sodišču, ki jo je razrešilo njim v prid, vendar še vedno ne morejo opravljati svojega poklica; poziva poljske organe, naj spoštujejo različne sodbe Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s sestavo in organizacijo nelegitimnega ustavnega sodišča in disciplinskega senata vrhovnega sodišča, da bi izpolnile standarde neodvisnosti sodstva, ki se jim je Poljska zavezala; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja postopka za ugotavljanje kršitev, ki ju je Komisija začela proti Madžarski in Poljski kot del svežnja za ugotavljanje kršitev iz julija 2021 v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic oseb LGBTIQ in kršitvami prava EU, kar je prvič, da je Komisija uvedla tak postopek za zaščito pravic teh oseb; je seznanjen z obrazloženim mnenjem Komisije madžarski vladi o zakonu proti osebam LGBTIQ in odzivu vlade nanj ter poziva Komisijo, naj postopek za ugotavljanje kršitev nadaljuje in zadevo predloži Sodišču Evropske unije; je seznanjen z odločitvijo višjega sodišča v Budimpešti, ki je razveljavilo obvezen natis izjave o omejitvi odgovornosti v otroških knjigah na Madžarskem, ter Komisijo poziva, naj spremlja razvoj zadeve, da bi lahko ocenila nadaljnje potrebne korake v postopku ugotavljanja kršitev; je zaskrbljen, ker ni nadaljnjih korakov glede postopkov za ugotavljanje kršitev v zadevi poljskih območij brez LGBT in ker poljske oblasti ne kažejo iskrenega sodelovanja, ter poziva Komisijo, naj poljski vladi pošlje obrazloženo mnenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je Parlament oktobra 2021 v skladu s členom 265 PDEU pri Sodišču Evropske Unije začel sodni postopek proti Komisiji, ker ni ukrepala in spoštovala uredbe o pogojenosti s pravno državo (10), h čemur jo je v letu 2021 Parlament pozval v dveh resolucijah, Komisija pa se je odzvala z nezadovoljivimi odgovori in si poskušala pridobiti čas; obžaluje, da se Komisija do konca leta 2021 še ni odzvala na poziv Parlamenta k uporabi člena 6(1) uredbe in je Madžarski in Poljski poslala le prošnji za informacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno izraža svoje stališče o uredbi o pogojenosti s pravno državo, ki je začela veljati 1. januarja 2021 in se uporablja v celoti in neposredno v Evropski uniji in vseh njenih državah članicah za vsa sredstva iz proračuna EU, tudi sredstva, ki so bila od takrat dodeljena prek časovno omejenega instrumenta EU za okrevanje, ki obsega 800 milijard EUR; želi spomniti, da uredba o pogojenosti s pravno državo vsebuje jasno opredelitev pravne države, ki jo je treba razumeti v povezavi z drugimi vrednotami Unije, tudi temeljnimi pravicami in nediskriminacijo; meni, da diskriminacija manjšin, ki jo podpirajo države, neposredno vpliva na projekte, za katere so se države članice odločile uporabiti sredstva EU, in zato neposredno vpliva na zaščito finančnih interesov Unije; poziva Komisijo, naj nemudoma sproži postopek iz člena 6(1) uredbe o pogojenosti s pravno državo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti, da še ni bilo ustreznega odziva na pobudo Parlamenta o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki bi ga urejal medinstitucionalni sporazum med Parlamentom, Komisijo in Svetom; poziva Komisijo in Svet, naj se s Parlamentom nemudoma začneta pogajati o medinstitucionalnem sporazumu v skladu s členom 295 PDEU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznava ključno vlogo organizacij civilne družbe pri spodbujanju in varovanju vrednot EU iz člena 2 PEU in Listine; poudarja njihov ključni prispevek k spoštovanju načel pravne države v državah članicah, saj dajejo besedo ranljivim in marginaliziranim osebam ter zagotavljajo dostop do ključnih socialnih storitev; priznava, da je zdrav državljanski prostor nujen pogoj za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; poudarja, da bi se torej morala Unija zavezati ohranjanju in oblikovanju državljanskega prostora na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, tudi s sprejetjem posebne strategije v ta namen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja hitro vzpostavitev učinkovitega, neodvisnega in polno delujočega Evropskega javnega tožilstva (EJT), da bi okrepili boj proti goljufijam v Evropski uniji; opozarja, kako pomembno je podpreti in okrepiti sodelovanje med institucijami EU, državami članicami ter Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom (EJT); |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je zlasti v zgodnjih fazah pandemije covida-19 prišlo do hudih kršitev svobode gibanja in svobode dela, poslabšale pa so se tudi delovne in življenjske razmere, vključno z razmerami sezonskih in čezmejnih delavcev po vsej Uniji; poziva države članice, naj zagotovijo, da se omejitve temeljnih pravic, ki so posledica pandemije, odpravijo takoj, ko bodo razmere na področju javnega zdravja to dopuščale, ter da se v celoti ponovno vzpostavijo vse pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da je v številnih državah članicah v različnih obdobjih in na različnih ravneh oblasti prišlo do nazadovanja pravne države, tako na izvršilni ravni s postopki, kot je pospešeno sprejemanje zakonodaje v izrednih razmerah, kot na lokalni ravni z vseprisotnimi zlorabami policijskih organov; opozarja, da bi bilo treba uporabo diskrecijskih pooblastil nadzorovati s sodno ali drugo neodvisno presojo, razpoložljiva pravna sredstva pa bi morala biti jasna in zlahka dostopna, tudi dostop do varuha človekovih pravic ali drugih nepravdnih oblik, še zlasti v primeru zlorab; poziva države članice, naj vzpostavijo mehanizme za preprečevanje, odpravo in kaznovanje zlorabe diskrecijskih pooblastil ter naj svoje odločitve ustrezno obrazložijo, zlasti kadar zadevajo pravice posameznikov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je zaskrbljen, ker so pandemija covida-19 in odzivi nanjo na povsem nov način vplivali na delovanje sodišč in na zmožnost uveljavljanja pravic do obrambe, saj so imeli odvetniki zelo omejene možnosti za posvetovanje s strankami; poudarja dejstvo, da je bil dostop do policijskih postaj in sodišč močno omejen, številne sodne obravnave pa so bile preložene ali so potekale prek spleta; poudarja, da so ti ukrepi močno vplivali na zmožnost aretiranih, preganjanih ali pridržanih oseb, da uveljavljajo svoje pravice do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da pandemija covida-19 organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ne odvezuje obveznosti, da skrbno uravnotežijo interese in uporabijo svoja pooblastila na način, ki je v skladu z njihovimi obveznostmi na področju človekovih pravic; opozarja, da morajo države članice v primeru kršitev človekovih pravic, povezanih s policijskim delom in uporabo sile, izvesti hitre, temeljite, učinkovite in neodvisne preiskave ter zagotoviti, da bodo vsi odgovorni odgovarjali za svoja dejanja na poštenem sojenju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zaskrbljen zaradi posledic krize zaradi covida-19 na pripornike; poudarja, da so nekatere države članice sprejele ukrepe za zmanjšanje števila zapornikov, pri čemer so ti ukrepi pogosto le začasni; poudarja dejstvo, da se EU sooča z dolgotrajno krizo zaradi prenatrpanosti zaporov, ki je predvsem posledica pretirane uporabe pripora (11); je zaskrbljen zaradi vse večjih težav z duševnim zdravjem med osebami v priporu; opozarja, da je pridržanje pravno nedolžnih oseb sprejemljivo le kot izjemen ukrep v skrajnem primeru, in poziva države članice, naj omejijo zanašanje na pripor in preučijo alternativne možnosti; poudarja, da obstaja potreba po standardih EU za odredbo pripora, da bi se določila najkrajša kazen, ki je potrebna za odredbo pripora, in tako izvzelo mladoletne storilce; meni, da posamezniki ne bi smeli biti pridržani v zaporu in v njem čakati na sojenje dlje, kot je to zakonito, in da je treba zadeve predložiti v sojenje v razumnem roku; poziva Komisijo, naj predlaga minimalne standarde za razmere v zaporu in priporu v EU; |
| --- | --- |

24.

Pravica do enake obravnave

| 25. | z zaskrbljenostjo poudarja, da se ta diskriminatorna praksa še vedno pojavlja, tudi na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete; poziva Komisijo, naj spodbuja javne politike za odpravo takšne diskriminacije in zagotovi ustrezno in celovito izvajanje Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (12); meni, da bi morala Komisija začeti postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki tega ne storijo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je iz letnih poročil o temeljnih pravicah, ki jih pripravlja Agencija EU za temeljne pravice, razvidno, da številne države članice izvajajo diskriminatorne institucionalne prakse, politike in zakone; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo celovito izvajanje in izvrševanje protidiskriminacijske zakonodaje, sprožijo postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki ne prenesejo ali v celoti izvajajo protidiskriminacijske zakonodaje EU, ter okrepijo ukrepe za preprečevanje institucionalne diskriminacije, zlasti s strani organov kazenskega pregona in pravosodnega sistema, ki bi lahko imela resnejše posledice za posameznike iz ranljivih skupin; opozarja, da je treba s horizontalnim in presečnim pristopom zaščito pred diskriminacijo razširiti tudi na druga področja, ne samo na področje zaposlovanja; poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma in brez znižanja standardov odpravita blokado direktive o enakem obravnavanju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morale države članice v skladu s poročilom Agencije EU za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2021 znatno izboljšati učinkovitost svojih ukrepov in institucionalnih ureditev za pravilno in celovito uporabo direktive o rasni enakosti (13), zlasti s povečanjem neodvisnosti organov za enakost, tako da bi jim zagotovile ustrezna pooblastila in sredstva, ki jih potrebujejo za učinkovito izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene z zakonodajo EU o nediskriminaciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za boj proti rasizmu, tudi s predlogom ambiciozne zakonodaje; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno spremljanje akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (14) ter vzpostavi učinkovite mehanizme spremljanja in ocenjevanja za merjenje napredka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija imenovala koordinatorja za pravice žrtev, sprejela svojo prvo strategijo za pravice žrtev in vzpostavila platformo za pravice žrtev; vendar poudarja, da v več državah članicah še vedno obstajajo izzivi pri dostopu do pravnega varstva, zlasti za žrtve v ranljivem položaju, in pri neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k vzpostavitvi mehanizma za vključevanje, sodelovanje in usklajevanje politik EU in nacionalnih politik enakosti, ki bo zagotavljal, da se pri pregledu in sprejemanju politik upoštevajo vse oblike diskriminacije, zlasti presečne oblike, tudi z rednim in preglednim obravnavanjem ocen učinka na enakost v skladu z jasnimi cilji in časovnicami, in sicer na podlagi dokazov in z uporabo kazalnikov uspešnosti; poziva k vzpostavitvi tesnega sodelovanja z ustreznimi deležniki, podpornimi organizacijami, skupnostmi in ljudmi, ki se soočajo z diskriminacijo, pri čemer je treba zagotoviti ustrezna sredstva za izvajanje ukrepov in ukrepov spremljanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obsoja porast napadov na osebe LGBTIQ ter poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za končanje teh napadov in zagotovijo dejansko enakost oseb LGBTIQ na vseh področjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obsoja pristop nekaterih vlad v EU, ki so sprejele zakonodajo po skrajšanih postopkih brez javnega posvetovanja ali v izjemnih primerih celo ustavne spremembe za legitimizacijo diskriminatornih politik, ki jih sicer ne bi bilo mogoče uzakoniti, kot so posebne določbe za osebe LGBTIQ; ugotavlja, da so spremembe madžarske ustave in predlog zakona proti osebam LGBTIQ, ki ga je junija 2021 sprejel madžarski parlament, opazni primeri poseganja v pravico do enake obravnave in načelo nediskriminacije; pozdravlja, da je 18 držav članic objavilo skupno izjavo, v kateri so obsodile spremembe madžarskega zakona o zaščiti otrok, naperjene proti osebam LGBT; pozdravlja dejstvo, da je 16 držav članic ponovno izrazilo podporo boju proti diskriminaciji oseb LGBTIQ; poudarja, da spodbujanje evropskega projekta nedvomno vključuje spodbujanje strpnosti, sprejemanja, nediskriminacije in enake obravnave; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je zaskrbljen zaradi poročil o pretirani sili, policijskem nasilju in neprimernem ravnanju z osebami romskega porekla po vsej EU, kar je v skladu z ugotovitvami Agencije EU za temeljne pravice iz leta 2020, ki je v svojih ugotovitvah razkrila tudi, da so med osebami romskega porekla razširjeni splošna revščina, neustrezne življenjske razmere, slabo zdravje, izključenost s trga dela in nadlegovanje; obsoja vztrajno socialno izključenost in anticiganizem, ki vodita v nesorazmerno kriminalizacijo oseb romskega porekla, in poziva Komisijo, naj predlaga boljšo zakonodajo in posebne politične ukrepe, s katerimi se bodo preprečili taki incidenti in zagotovila pravica za žrtve, hkrati pa naj boj proti anticiganizmu postavi v središče politik EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | obžaluje, da veliko število oseb romskega porekla v EU še vedno živi v marginaliziranih naseljih, v izjemno negotovih življenjskih pogojih in zelo slabih socialno-ekonomskih razmerah ter pogosto nimajo dostopa do čiste pitne vode, električne energije, varne in ustrezne nastanitve, izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva, kanalizacije in zbiranja odpadkov; opozarja, da so razmere v romskih naseljih očitna kršitev človekovih in temeljnih pravic ter imajo resne posledice, zlasti za otroke romskega porekla; poziva države članice, naj upoštevajo priporočilo Sveta o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (15) ter strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov za obdobje 2020–2030 (16) ter v ta namen v celoti izkoristijo sredstva EU in nacionalna sredstva; poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje napredka držav članic in v skladu s tem sprejme nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da je praksa segregacije otrok iz manjšinskih skupin v šolah v Evropi še vedno pomembno vprašanje; poudarja, da takšne prakse pogosto izhajajo iz napačnega diagnosticiranja otrok z motnjami v duševnem razvoju na podlagi njihovih socialnih ali osebnih okoliščin; poziva države članice, naj okrepijo svoje vključujoče politike za preprečevanje teh namernih in nenamernih diskriminatornih praks ter vzpostavijo nadzorne mehanizme za pregled in po potrebi razveljavitev diagnoz; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno vključenost organov za socialno in pravno zaščito, ko gre za otroke in socialno skrbništvo v marginaliziranih romskih skupnostih, da bi otrokom zagotovili zaščito in oskrbo, ki sta potrebni za njihovo dobro počutje in razvoj, pri tem pa spoštovali njihove koristi, ter naj uvedejo postopke, prilagojene različnim potrebam marginaliziranih romskih skupnosti, da bi svoje dolžnosti opravljali na enak način kot za otroke iz večinskega prebivalstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da novi strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov določa ambiciozne cilje na sedmih ključnih področjih: nediskriminacija, vključevanje, sodelovanje, izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja, služi pa tudi kot trdnejši okvir za spremljanje z vrsto merljivih ciljev za spremljanje napredka; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno spremljanje strategije in napredka; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj pri kazenskem pregonu, protiterorističnih ukrepih in nadzoru priseljevanja ter policijskem nasilju uveljavijo prepoved rasnega ali etničnega profiliranja ter zagotovijo odgovornost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen zaradi terorizma in protiterorističnih ukrepov, ki bi lahko privedli do diskriminacije in sovražnosti do nekaterih skupin, vštevši do skupnosti temnopoltih, muslimanskih skupnosti, protirasističnih gibanj, aktivistov in organizacij; obžaluje, da v nekaterih primerih te politike vključujejo delegitimizacijo, kriminalizacijo ali poskus kriminalizacije političnega, verskega in drugega diskurza, kar bi lahko imelo za posledico diskriminatorne prakse kazenskega pregona, med drugim rasno in versko profiliranje, in širše socialne učinke, kot sta samocenzura političnih stališč civilne družbe in krčenje prostora civilne družbe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja odločitev Komisije, da bo organizirala javno posvetovanje o posodobitvi Direktive 2012/29/EU, ki določa minimalne standarde na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (17) kot del strategije EU o pravicah žrtev (2020–2025), da bi učinkovito okrepili pomoč in zaščito za žrtve, vključno z žrtvami terorizma, ter priznali, da je pomembno ohraniti njihovo dostojanstvo; poziva ustrezne institucije, naj poskrbijo za zaščitne ukrepe in preprečijo nadaljnjo viktimizacijo zaradi žaljenja in napadov na podobo žrtev iz tistih delov družbe, ki so povezani z napadalcem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno poziva vse institucije EU in države članice, naj se učinkovito lotijo izzivov, kot so spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija, zaščita otrok migrantov brez spremstva in položaj institucionaliziranih invalidnih otrok, zaščita otrok, ki so žrtve nasilja v družini in izkoriščanja pri delu, ter pogrešani otroci; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja, da je Komisija na priporočila Parlamenta sprejela ambiciozno strategijo za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 (18); ponovno poudarja, da je izredno pomembno izvajati predlagane ukrepe ter še naprej razvijati nacionalne ukrepe, da invalidi ne bi bili prikrajšani ali diskriminirani pri zaposlovanju, izobraževanju in socialni vključenosti, ter da se v celoti zagotovijo njihove pravice v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je globoko zaskrbljen zaradi povečanja revščine in socialne izključenosti, zlasti zaradi pandemije covida-19, pa tudi zaradi sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; je zaskrbljen tudi zaradi posebnega pritiska brez primere, ki ga je pandemija povzročila posameznikom v ranljivem položaju, med njimi ženskam, pripadnikom rasno opredeljenih skupin, migrantom in invalidom; je globoko zaskrbljen, ker se je kriza zaradi covida-19 vse bolj uporabljala kot izgovor za napade na skupine v ranljivih razmerah, vštevši migrante, osebe z migrantskim ozadjem in Rome, ki so že tako žrtve rasne in etnične diskriminacije, sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da so se med pandemijo covida-19 pokazale velike vrzeli v zmogljivostih in pripravljenosti sistemov zdravstvenega varstva, izobraževanja, zaposlovanja in socialne zaščite v državah članicah; je trdno prepričan, da morajo države članice znatno izboljšati svoje sisteme zdravstvenega varstva, socialnega varstva in socialne pomoči, da bi tudi med krizo zagotovile polno podporo vsem, zlasti tistim, ki spadajo v ranljivejše skupine, ter tako ustrezno varovale pravico do zdravja ter ekonomske in socialne pravice vseh; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da je pandemija covida-19 nesorazmerno prizadela marginalizirane romske skupnosti zaradi slabih stanovanjskih razmer, omejenega dostopa do vode, električne energije in sanitarne ureditve ter zaradi omejenega dostopa do interneta in ustrezne opreme IT, zato so bili še bolj zapostavljeni v šolskem izobraževanju kot sicer; je zlasti zaskrbljen, ker so se zaradi posledic pandemije covida-19 povečale neenakosti in predsodki o Romih, vključno s primeri policijskega nasilja; z obžalovanjem ugotavlja, da je bilo romsko prebivalstvo med pandemijo, zlasti v prvem valu, pogosto grešni kozel; ugotavlja, da so bili izpostavljeni stigmatizaciji, diskriminaciji in sovražnemu govoru, ki so virus povezovali z njihovo etnično pripadnostjo; obžaluje, da so nekateri mediji in družbena omrežja pogosto prikazovali Rome kot nevarne za javno zdravje in odgovorne za širjenje virusa; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoje politike, ki obravnavajo revščino in socialno izključenost romskih skupnosti, pri čemer naj se posebna pozornost nameni pravicam romskih žensk in otrok; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja zlasti, da je nastanitev osnovna potreba in da je dostop do stanovanja, zlasti stanovanjske pomoči, temeljna pravica, saj državljani brez tega ne morejo polno sodelovati v družbi ali uveljavljati vseh svojih temeljnih pravic; poziva države članice, naj nemudoma sprejmejo zavezo iz člena 31 spremenjene Evropske socialne listine o pravici do stanovanja; zlasti izraža zaskrbljenost, da mladi nimajo možnosti za stanovanja zaradi ogromne rasti cen stanovanj, predvsem na nekaterih mestnih območjih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | priznava, da je revščina še ena oblika diskriminacije, zaradi katere pride do kršenja temeljnih pravic, zlasti tistih skupin, katerih pravice so že najbolj prizadete, kot so ženske, migranti, temnopolti in nebelci, etnične manjšine, skupnost LGBTIQ in otroci; poudarja posebno ranljivost otrok in vpliv, ki jih ima revščina nanje ter na njihov telesni in psihološki razvoj; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj oblikujejo politike za zmanjšanje revščine, pri čemer naj posebno pozornost namenijo otrokom; poziva države članice, naj zagotovijo enak dostop do zdravstvenega varstva, kakovostnega izobraževanja in stanovanj za vse ter odpravijo zmanjševanje obsega javnih storitev, kar je privedlo do višje stopnje revščine in predvsem neenakosti; opozarja, da so ekonomske in socialne pravice temeljne pravice; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj pri oblikovanju predlogov gospodarske politike upoštevata temeljne pravice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da bi morale države članice zagotoviti pravico do kakovostne zaposlitve, ki je združljiva z osebnim in družinskim življenjem in razvojem, saj je to najboljši način za odpravo revščine; ugotavlja, da je ta pravica očitno kršena v primeru izkoriščanja in zlorabe delovne sile; poziva države članice, naj okrepijo inšpekcije dela in sprejmejo ukrepe za odpravo zlorabe delovne sile; poziva Komisijo, naj prouči, kateri ukrepi so potrebni za pristop Evropske unije k Evropski socialni listini, in predlaga časovni okvir v ta namen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je zaskrbljen, ker ni napredka v zvezi s prekarnimi delovnimi pogoji v storitvah oskrbe, zaradi česar imajo starejši, ki te storitve potrebujejo, močno omejene možnosti, da živijo dostojno življenje in ostanejo vključeni v družbo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo boj proti vsem oblikam diskriminacije starejših in zagotovijo njihove potrebe ter pravice; poudarja, da je pomembno podpirati pobude, povezane z aktivnim staranjem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je razpoložljivost spletnih storitev po vsej EU eden od temeljnih pogojev za popolno socialno vključevanje v Evropi; ugotavlja, da v nekaterih delih EU še vedno niso na voljo kakovostne spletne storitve, najpogosteje na podeželju, kar bi lahko dodatno povečalo neenakosti med evropskimi državljani; spodbuja Komisijo in države članice, naj pospešijo digitalno preobrazbo EU, ki bi se morala osredotočati na blaginjo vseh generacij na enakovredni ravni in obravnavati varnost v spletnem prostoru; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja na pomen zbiranja obveznih in sistematičnih razčlenjenih podatkov o enakosti ter razvoja kazalnikov za merjenje in poročanje o napredku strategij EU proti rasizmu in diskriminaciji; poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo v tej smeri; poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo podatke o enakosti, razčlenjene po rasnem in etničnem poreklu ter drugih zaščitenih značilnostih, da bi dokumentirali rasizem in oblikovali javne politike, ki dejansko in učinkovito izpolnjujejo potrebe in hkrati v celoti spoštujejo temeljno pravico do zasebnosti, varstva podatkov in obveščenosti, ustrezno zakonodajo EU ter nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

50.

Strukturni rasizem

| 51. | priznava in obsoja obstoj strukturnega rasizma v EU, ki ga povzročajo stereotipi, ki jih spodbujajo razprave, katerih posledica je diskriminacija etničnih manjšin na vseh področjih njihovega življenja; je globoko zaskrbljen zaradi individualnih, strukturnih in institucionalnih oblik rasizma in ksenofobije v EU ter vse večje diskriminacije Arabcev, temnopoltih Evropejcev, oseb azijskega porekla, judov, muslimanov in Romov; poziva države članice, naj prenehajo z diskriminatornimi institucionalnimi praksami, politikami in zakoni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je gibanje Black Lives Matter družbe po vsem svetu spodbudilo k boju proti rasizmu in diskriminaciji v organih kazenskega pregona; opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o protirasističnih protestih po smrti Georgea Floyda (19), v kateri je ponovno potrjeno, da življenje temnopoltih šteje; ponovno izraža podporo množičnim protestom v evropskih prestolnicah in mestih po vsem svetu proti rasizmu in diskriminaciji po smrti Georgea Floyda leta 2020; podpira poziv protestnikov, naj se uprejo zatiranju in strukturnemu rasizmu v Evropi; pozdravlja imenovanje koordinatorja EU za boj proti rasizmu maja 2021, organizacijo vrha EU o boju proti rasizmu, ustanovitev stalnega foruma za posvetovanje s civilno družbo o boju proti rasizmu in sklepe Sveta z dne 4. marca 2022 o boju proti rasizmu in antisemitizmu; pozdravlja tudi, da je Komisija v svojem akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 prvič priznala obstoj strukturnega rasizma in določila konkretne ukrepe za boj proti rasizmu in etnični diskriminaciji v EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva institucije EU in države članice, naj odpravijo temeljne vzroke strukturnega rasizma; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe za odpravo trdovratnih strukturnih neenakosti na ključnih področjih, kot so kazenskopravni sistem, izobraževanje, stanovanja, zaposlovanje, zdravstveno varstvo, blago in storitve; poudarja pomembno vlogo izobraževanja in medijev pri boju proti rasističnemu diskurzu ter uničevanju predsodkov in stereotipov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izobraževanja na področju boja proti rasizmu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj do konca leta 2022 sprejmejo nacionalne akcijske načrte za boj proti rasizmu in prednostno obravnavajo ukrepe za odpravo pomanjkanja dostopa do pravnega varstva in trajnih socialno-ekonomskih neenakosti na področjih, kot so stanovanja, zdravstveno varstvo, zaposlovanje in izobraževanje, pri čemer je treba te pojave obravnavati kot glavno oviro za polno uživanje temeljnih pravic in kot glavno oviro za vključevanje in enakost; poziva Komisijo, naj spremlja in zagotavlja ustrezno spremljanje nacionalnih akcijskih načrtov in akcijski načrt EU; poleg tega tudi poziva Komisijo, naj spremlja in obravnava ukrepe proti rasizmu in diskriminaciji v državah članicah, tudi z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev, da bi spodbudila učinkovito uporabo zakonodaje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja na vse bolj rasistična in ksenofobna mnenja, ki jih izražajo nekateri oblikovalci javnega mnenja, politiki in mediji, kar je prispevalo k ustvarjanju sovražnega ozračja za zagovornike in organizacije, ki se borijo proti rasizmu; poziva države članice, naj v celoti izvajajo Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi; spodbuja države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da se rasistični in ksenofobični motivi obravnavajo kot oteževalna okoliščina oziroma da lahko sodišča takšne motive upoštevajo pri določanju kazni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je zelo zaskrbljen zaradi obstoja in stalnega širjenja skrajnih desničarskih gibanj v EU, zlasti neofašističnih in neonacističnih skupin; poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za učinkovito prepoved teh skupin; medtem poziva k obsežnejšim raziskavam o temeljih, članstvu in zlasti financiranju teh skupin, da bi odkrili morebitno tuje vmešavanje; poudarja, da je treba v učnih načrtih zgodovine dati večji prostor objektivnemu in stvarnemu učenju o različnih rasnih ali etničnih ideologijah, kot so suženjstvo, kolonializem ali fašizem, ter njihovih oblikah in izvoru, vključno z zlorabo znanosti za njihovo utemeljitev, pa tudi o njihovih posledicah in morebitnih ostankih v sedanjih časih, da bi se zoperstavili ponovnemu oživljanju teh ideologij; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti digitalizaciji in morebitnim družbenim predsodkom, ki se lahko vnašajo v nove tehnologije; poudarja, da je treba morebitna tveganja umetne inteligence, zlasti za posameznike iz rasno opredeljenih skupin, obravnavati ne kot tehnološki, temveč kot družbeni problem; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje, da bi nove tehnologije, vključno z umetno inteligenco, zaostrile diskriminacijo, obstoječe neenakosti in revščino; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo sistemi umetne inteligence temeljili na načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti ter da bo izvedena neodvisna revizija, da se prepreči, da bi ti sistemi še zaostrili rasizem; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo razlike med spoloma in razlike v raznolikosti v sektorju IKT in sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti pri razvoju novih tehnologij, vključno z umetno inteligenco, in zlasti na položajih odločanja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice, naj zagotovijo polno izvajanje direktive o rasni enakosti in direktive o enakosti pri zaposlovanju (20), saj je to nujno za boj proti zakoreninjenemu rasizmu do ljudi drugačnega porekla, etnične pripadnosti ali barve kože; obsoja strukturni in institucionalni rasizem, diskriminacijo, kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor, pomanjkanje dostopa do pravnega varstva ter trajne socialno-ekonomske neenakosti, s katerimi se srečujejo rasne, etnične, jezikovne in verske manjšine in ki jim onemogočajo polno uživanje temeljnih pravic, socialno vključevanje in enako obravnavanje kot državljanov EU na vseh področjih življenja, vključno s stanovanji, zdravstvenim varstvom, zaposlovanjem in izobraževanjem; |
| --- | --- |

58.

Nasilje na podlagi spola, pravice žensk in pravice oseb LGBTIQ+

| 59. | obsoja dejstvo, da je nasilje na podlagi spola ena najbolj razširjenih oblik nasilja v EU, saj raziskave EU kažejo, da je bila vsaka tretja ženska v Uniji, tj. 62 milijonov žensk, od 15. leta starosti naprej v nekem trenutku žrtev fizičnega ali spolnega nasilja in da je bila vsaka druga ženska (55 %) žrtev spolnega nadlegovanja; poudarja, da je nasilje na podlagi spola oblika diskriminacije in kršitev temeljnih pravic, pa tudi posledica spolnih stereotipov, heteropatriarhalnih struktur, asimetrije moči ter strukturnih in institucionalnih neenakosti; poudarja, da je treba pri vseh politikah in ukrepih za obravnavanje nasilja na podlagi spola uporabiti presečni pristop, osredinjen na žrtve; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja pomen boja proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola ter spodbujanja enakosti spolov in pravic žensk; pozdravlja predlog direktive o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki ga je Komisija predstavila 8. marca 2022 (21) in v katerem med drugim predlaga ukrepe za inkriminacijo nekaterih oblik nasilja, vključno z inkriminacijo posilstva na podlagi odsotnosti privolitve in nekaterih oblik kibernetskega nasilja, ter ukrepe za zaščito žrtev in izboljšanje dostopa do pravnega varstva, podporo žrtvam in preprečevanje, ter vključuje določbe o presečnosti; poudarja čezmejno razsežnost nasilja na podlagi spola in vztraja, da je treba nasilje na podlagi spola obravnavati na evropski ravni; poziva Komisijo, naj vključi nasilje na podlagi spola na seznam posebno hudih oblik kriminala iz člena 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Svet, naj zaključi ratifikacijo Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (t. j. Istanbulske konvencije) s strani Unije; obžaluje, da Bolgarija, Češka, Madžarska, Latvija, Litva in Slovaška konvencije še niso ratificirale, in jih poziva, naj to storijo; poudarja, da bi bilo treba Istanbulsko konvencijo razumeti kot minimalni standard za izkoreninjenje nasilja na podlagi spola; odločno obsoja poskuse nekaterih držav članic, zlasti Poljske, da bi preklicale ukrepe, ki so že bili sprejeti pri izvajanju Istanbulske konvencije in v boju proti nasilju nad ženskami, ter odstopile od konvencije. |
| --- | --- |

61.

| 62. | obsoja dejanja protispolnih in protifeminističnih gibanj, ki sistematično napadajo pravice žensk in oseb LGBTIQ+; poziva Komisijo, naj zagotovi, da organizacije civilne družbe, ki prejemajo finančno podporo Unije, ne spodbujajo diskriminacije na podlagi spola; pozdravlja prvo strategijo EU za enakost oseb LGBTIQ in obsoja vse pogostejše primere diskriminacije, kaznivih dejanj iz sovraštva in nasilja nad osebami LGBTIQ+; poziva Komisijo, naj zagotovi primerno spremljanje strategije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | obsoja nenehno in vztrajno nazadovanje na področju pravic žensk, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, v nekaterih državah članicah, zlasti na Poljskem, Slovaškem, Hrvaškem in v Litvi; poudarja, da sta oblika nasilja na podlagi spola tudi reproduktivna prisila in odrekanje varnega in zakonitega opravljanja splava; poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice že večkrat razsodilo, da restriktivni zakoni o splavu in neizvajanje kršijo človekove pravice žensk in deklic ter njihovo telesno avtonomijo; obsoja dejstvo, da v številnih državah ženske nimajo možnosti splava, obsoja pa tudi smrt vsaj štirih žensk na Poljskem zaradi izvajanja predpisov, ki prepovedujejo splav v skoraj vseh okoliščinah; poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za odpravo obstoječih kršitev človekovih pravic in pravic žensk ter vzpostavijo potrebne mehanizme, da te kršitve prepreči v prihodnosti; poziva Komisijo, naj splav obravnava kot temeljno pravico, odpravi vse ovire za dostop do tovrstnih storitev in zagotovi, da se bodo te storitve izvajale v javnem zdravstvenem sistemu ter v svojem letnem poročilu o stanju pravne države nameni večji poudarek spolnemu in reproduktivnemu zdravju ter pravicam; |
| --- | --- |

63.

| 64. | odločno obsoja diskriminacijo in segregacijo Rominj v ginekoloških ambulantah in porodnišnicah; pozdravlja, da je Češka republika sprejela zakon o odškodnini za žrtve prisilne in nezakonite sterilizacije, slovaška vlada pa je leta 2021 naredila korak naprej in se opravičila, ni pa še bil predlagan zakon o odškodnini; meni, da so pravice dostopa do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega zdravja, temeljne pravice žensk, ki bi jih bilo treba okrepiti, v nobenem primeru pa ne omejiti ali odvzeti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva vse države članice, naj spoštujejo telesno avtonomijo vseh ljudi, zlasti s prepovedjo pohabljanja spolnih organov interspolnih oseb, t. i. praks reparativne terapije in prisilne sterilizacije transspolnih oseb kot predpogoja za pridobitev pravnega priznanja spola; ponovno poudarja, da bi bilo treba zakone o priznavanju spola sprejeti v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic, in sicer bi moralo biti priznanje spola cenovno ugodno, upravno in hitro ter temeljiti na samoopredelitvi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba za namene prostega gibanja priznati vsa partnerstva, tudi ko gre za nedržavljane EU, ki so partnerji državljanov EU; je zelo zaskrbljen, ker se še vedno ne izvršuje sodba Sodišča Evropske unije v zadevi Coman & Hamilton (C-673/16), v kateri se priznava, da v zakonodaji EU o prostem gibanju izraz „zakonec“ vključuje zakonce istega spola; opozarja na pritožbo, ki je bila vložena pri Komisiji v zvezi z enakim primerom (A. B. in K. V. proti Romuniji – pritožba št. 17816/21); poudarja, da so tožniki Coman & Hamilton zaradi neukrepanja Komisije zadevo predložili Evropskemu sodišču za človekove pravice, da bi zagotovili pravno varstvo (Coman in drugi proti Romuniji – pritožba št. 2663/21); ponovno poziva Komisijo, naj začne postopke za ugotavljanje kršitev zaradi neizvrševanja sodbe v zadevi Coman & Hamilton; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo leta 2022 objavila predlog uredbe o vzajemnem priznavanju starševstva med državami članicami, katere namen je zagotoviti pravno varnost mavričnim družinam po vsej EU; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja zaskrbljujoče povečanje nasilja na podlagi spola in nasilja v družini med pandemijo covida-19; želi pohvaliti hitre odzive nekaterih nacionalnih, regionalnih in lokalnih vlad, da bi sprejele ukrepe za pomoč žrtvam nasilja v družini, kot so povečanje števila telefonskih linij za pomoč in informacije, uvedba znakov za nasilje v lekarnah, začasne svetovalnice v trgovinah z živili ali prikriti načini za lažje prijavljanje nasilja v družini in zlorab; vendar opozarja, da je na splošno na voljo premalo zatočišč ali drugih možnosti varne nastanitve za žrtve; zato poziva države članice, naj obstoječim zatočiščem dodelijo ustrezna sredstva, da bi jim pomagale povečati njihove zmogljivosti ter bi bilo lažje vzpostaviti dodatna zatočišča in varne nastanitvene zmogljivosti za žrtve, vključno za mladoletnike s spremstvom; poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo storitve za žrtve veljale za bistvene in bodo ostale odprte ter jih bodo dopolnjevali ustrezno in specializirano usposabljanje za policijske sile ter ciljno usmerjeni odzivi pravosodja, da bi bila pripravljenost v prihodnje večja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | obžaluje, da je nazadovanje na področju pravic žensk in deklet še večje, saj so nekatere države članice poskušale omejiti spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, pri čemer so pandemijo covida-19 uporabile kot izgovor za omejitev dostopa do splava, kontracepcije in ginekoloških storitev; poudarja, da se kljub pandemiji v nekaterih državah članicah poskuša omejiti obstoječe pravno varstvo v zvezi z možnostjo žensk za opravljanje splava, vključno z uvedbo nazadnjaških pogojev za izvedbo splava, kot je obvezno pristransko svetovanje ali čakalna doba; zlasti obsoja več kot 20 parlamentarnih poskusov na Slovaškem, da bi v tem obdobju omejili dostop do splavov; odločno poudarja, da je treba storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic priznati kot bistvene in morajo biti na voljo tudi v času izrednih zdravstvenih razmer na svetovni ravni, saj so te storitve po naravi časovno občutljive; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bo odziv na krizo zaradi covida-19 vključeval vidik spola in pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola, pa tudi naknadne ocene učinka na enakost spolov, kot je predlagano v strategiji Komisije za enakost spolov za obdobje 2020–2025; poziva institucije EU, naj zagotovijo vključevanje načela enakosti spolov v vse politike in ukrepe EU; |
| --- | --- |

70.

Svoboščine

| 71. | opozarja, da je pomembno podpreti svobodo, pluralnost in neodvisnost medijev, zagotoviti preglednost medijskega lastništva in regulacijo koncentracije na trgu ter zaščito novinarjev; meni, da so za odpravo te prakse v EU potrebna zavezujoča pravila, ki bi neodvisnim medijem in novinarjem zagotavljala močno in stalno zaščito pred zlonamernimi tožbami, namenjenimi njihovemu utišanju ali ustrahovanju; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za to in naj predlaga zavezujoče ukrepe, pa tudi zaščiti in spodbuja financiranje preiskovalnega novinarstva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | obsoja uporabo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ki se uporabljajo za utišanje in ustrahovanje novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, vštevši zagovornike pravic oseb LGBTI, ki kritizirajo zlorabe človekovih pravic; poudarja, da so strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti le ena od številnih groženj svobodnim in pluralističnim medijem, pri čemer druge vključujejo komercialni pritisk in zahteve, politični pritisk, novinarsko samocenzuro v zvezi s posebej spornimi vprašanji, negotovo poklicno pot novinarjev in veliko delovno obremenitev, pritisk, ki ga čutijo, da z nekritičnim poročanjem ohranijo dostop do elitnih virov, ter možnost, da se njihova profesionalna napredovanja razveljavijo, če kršijo neizrečene in internalizirane predpostavke v zvezi z ustrezno linijo, ki jo je treba sprejeti glede posebej spornih vprašanj, zlasti na področju zunanje politike; poziva države članice, naj zaščitijo in razvijejo neodvisne, pluralne in svobodne medije; v zvezi s tem obsoja vse ukrepe, namenjene utišanju kritičnih medijev ter spodkopavanju njihove svobode in pluralnosti; poudarja, da se je treba nujno boriti proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti; pozdravlja nedavno pobudo Komisije za izdajo priporočila o zagotavljanju zaščite, varnosti in opolnomočenja novinarjev v Evropski uniji; poziva Komisijo, naj nemudoma predloži akt o svobodi medijev; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je zaskrbljen zaradi poročil, da so oblasti nekaterih držav članic iz političnih ali drugih neupravičenih vzrokov vohunsko programsko opremo Pegasus uporabile za vohunjenje za novinarji, politiki, odvetniki, akterji civilne družbe in drugimi posamezniki, s čimer so kršile pravo EU in vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in Listine; izraža zaskrbljenost zaradi uporabe programa Pegasus proti novinarjem, aktivistom za človekove pravice, opozicijskim voditeljem in odvetnikom v Evropski uniji in zunaj nje; opozarja, da je Pegasus le eden od številnih primerov programov, ki jih državni subjekti zlorabljajo za nezakonit množični nadzor nad nedolžnimi državljani; pozdravlja ustanovitev preiskovalnega odbora za Pegasus v Evropskem parlamentu, ki bo preiskal obseg domnevnih kršitev pravic in svoboščin, zapisanih v členu 2 Pogodbe in Listini ter sprejel zaščitne ukrepe in priporočila; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja, da so kampanje blatenja oseb LGBTIQ in civilne družbe na splošno bolj razširjene v državah članicah, v katerih je ogrožena svoboda medijev; odločno obsoja, da se po vsej Evropi v javnih medijih pojavljajo nenehne kampanje blatenja sodnikov, novinarjev in politikov, ki so kritični do aktualne vlade, vključno s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, ki jih vložijo vladne agencije, vladni uradniki, podjetja v državni lasti ali posamezniki, ki so tesno povezani z vladno koalicijo; poziva Komisijo, naj uporabi vsa zakonodajna in izvršilna orodja, ki jih ima na voljo, ter prepreči, da bi ta zastrašujoča dejanja ogrožala uresničevanje svobode izražanja; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z novinarskimi organizacijami spremlja napade na novinarje in o njih poroča, prav tako pa naj poroča o tožbah, namenjenih utišanju ali ustrahovanju neodvisnih medijev, ter omogoči dostop do ustreznih pravnih sredstev; |
| --- | --- |

74.

| 75. | obžaluje, da varnost novinarjev ni splošno zagotovljena; poudarja pomen pluralnosti medijev in potrebo po zaščiti novinarjev pred grožnjami in napadi, da bi preprečili samocenzuro, zagotovili svobodo izražanja in pravico do obveščenosti ter obvarovali novinarski poklic; poziva Komisijo, naj izboljša instrumente za ocenjevanje vladnih ukrepov, ki bi lahko ogrozili svobodo obveščanja in pluralizem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | obsoja napade in nasilje nad novinarji ter njihovo pridržanje, saj novinarji tako niso mogli poročati in s tem zgolj opravljati svojega dela; je močno zaskrbljen zaradi primerov policijskega nasilja med protesti, zlasti nad novinarji, in poziva k prevzemanju odgovornosti za ta dejanja; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za varnost in zaščito novinarjev, zlasti med protesti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da je v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah mogoče zakonito uvesti določene omejitve pravice do svobode mirnega zbiranja, da bi zaščitili javno zdravje ali druge legitimne interese, vendar morajo biti določene z zakonom ter nujne in sorazmerne z določenim ciljem; izraža globoko zaskrbljenost zaradi uvedbe splošne prepovedi ter določenih prepovedi in omejitev protestov, uvedenih v okviru pandemije covida-19, kadar te niso veljale za druga podobno velika javna srečanja, ter uporabe sile proti miroljubnim protestnikom; je zaskrbljen, ker imajo države članice različne pragove glede tega, kdaj lahko organi kazenskega pregona uporabijo silo in orožje za ohranjanje javnega reda; poziva države članice, naj zaščitijo temeljne pravice, kadar sprejemajo omejevalne ukrepe in zakone, ki kriminalizirajo svobodo izražanja, zbiranja in združevanja, ter spodbujajo okolje, v katerem bi bila kritika del zdrave razprave o vsakem vprašanju, ki zadeva javnost; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je globoko zaskrbljen zaradi napadov, nadlegovanja, nasilja in groženj novinarjem, zagovornikom človekovih pravic in drugim posameznikov, ki razkrivajo tuje vmešavanje, ter dezinformacijskih kampanj; poziva države članice, naj v okviru vse večje količine in hitrega širjenja dezinformacij, prevar in politične propagande v svoje učne načrte vključijo ciljno usmerjene, starosti primerne dejavnosti, osredotočene na razvoj kritičnega razmišljanja, medijske pismenosti in digitalnih znanj in spretnosti; poziva, naj se večji poudarek nameni državljanski vzgoji s poudarkom na temeljnih pravicah, demokraciji in sodelovanju v javnih zadevah; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ugotavlja, da se je položaj več držav članic na mednarodnih lestvicah svobode tiska poslabšal; opozarja, da so javni medijski zavodi nenadomestljivi, in poudarja, da je bistveno, da imajo in ohranijo neodvisnost brez političnega vmešavanja; odločno obsoja, da so med grožnjami medijski svobodi tudi nadlegovanje novinarjev in žvižgačev ter napadi nanje, neupoštevanje njihovega pravnega varstva ter medijski prevzemi ali politično motivirana dejanja v medijskem sektorju; |
| --- | --- |

79.

| 80. | je močno zaskrbljen zaradi nadaljnjega slabšanja medijske svobode na Madžarskem, Poljskem in v Sloveniji ter zaradi različnih reform, ki so jih uvedle vladajoče koalicije, da bi zmanjšale raznolikost in utišale kritične glasove v medijih; poleg tega je zaskrbljen, ker nacionalne, regionalne in lokalne oblasti v nekaterih državah članicah nimajo preglednih in jasnih načel za razporeditev oglaševanja med mediji; globoko obžaluje, ker se je ekonomsko stanje medijev med pandemijo covida-19 poslabšalo in ker niso bili sprejeti nobeni posebni ukrepi za ublažitev vpliva krize na medije; |
| --- | --- |

80.

| 81. | je zaskrbljen zaradi ustanavljanja subjektov, ki so pod vladnim nadzorom ter obvladujejo velik del medijske krajine in si prisvajajo javne medijske hiše za služenje strankarskim interesom; opozarja, da močno koncentrirano medijsko lastništvo, bodisi v vladnih bodisi v zasebnih rokah, pomeni veliko tveganje za raznolikost informacij in stališč, ki se predstavljajo v medijih; želi opozoriti, da so svoboda izražanja in obveščanja s svobodo umetniškega izražanja ter medijska svoboda bistvene za demokracijo in pravno državo, ter poziva države članice, naj poskrbijo za neodvisnost svojih medijskih organov; želi opomniti, da je pravica do iskanja, prejemanja in širjenja informacij in zamisli v ustni, pisni in tiskani obliki, v umetniški obliki ali kakorkoli drugače sestavni del svobode umetniškega izražanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno izvajanje direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah in nameni posebno pozornost neodvisnosti medijskih regulatorjev, preglednosti lastništva medijev in medijski pismenosti; poziva Komisijo, naj učinkovito uporablja postopek ugotavljanja kršitev, kadar države članice te določbe izvajajo nepravilno ali nepopolno; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ugotavlja, da so nekateri ukrepi, ki so jih države članice sprejele v odziv na covid-19, močno vplivali na pravico do zasebnosti in varstva podatkov, da posvetovanje z organi za varstvo podatkov ni bilo v celoti opravljeno, nujnost in sorazmernost ukrepov nista bili vedno jasno obrazloženi in da v številnih primerih zanje ni bilo trdne pravne podlage in ni bila opravljena ustrezna ocena; poziva Evropsko komisijo, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropski odbor za varstvo podatkov, naj nemudoma ocenijo stanje; |
| --- | --- |

83.

| 84. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabega in neenakega izvrševanja splošne uredbe o varstvu podatkov (22), zaradi česar obstaja tveganje, da bo postala papirnati tiger, ki državljanom EU ne zagotavlja dejanske zaščite; obžaluje, da Komisija ni upoštevala poziva Parlamenta k uvedbi postopka ugotavljanja kršitev zoper Irsko zaradi nezadostnega izvrševanja uredbe; |
| --- | --- |

84.

| 85. | izraža zaskrbljenost zaradi notranjih smernic Evropske komisije o vodenju evidenc in arhivih, ki temeljijo na napačni razlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov (23), in zaradi izključitve besedilnih sporočil iz področja uporabe pravil o dostopu do dokumentov, kar je Evropska varuhinja človekovih pravic poimenovala kot „nepravilnost“; obžaluje, da nekatere države članice državljanom onemogočajo učinkovito uveljavljanje pravice do dostopa do dokumentov, in sicer po nepotrebnem zavlačujejo ali celo ukinjajo roke pri prošnjah za dostop do dokumentov; poudarja, da to ni le povzročilo nezaupanja državljanov EU v oblasti, ampak je tudi zmanjšalo pluralnost medijev v EU; |
| --- | --- |

85.

Razmere in kršitve temeljnih pravic na zunanjih mejah EU

| 86. | poudarja, da je reševanje življenj pravna obveznost po mednarodnem pravu in pravu EU; odločno obsoja kazenske postopke, ki potekajo v nekaterih državah članicah zoper organizacije civilne družbe in posameznike zaradi zagotavljanja humanitarne pomoči migrantom; poziva države članice, naj ne dovolijo kazenskega pregona posameznikov in organizacij civilne družbe, ki pomagajo migrantom iz humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

86.

| 87. | obsoja, da nekatere države članice sprejemajo zakone, politike in prakse, ki onemogočajo resnično varstvo človekovih pravic beguncev, prosilcev za azil in migrantov na kopnem in na morju; poziva Komisijo in države članice, naj v središče svoje migracijske in azilne politike postavijo človekove pravice migrantov, prosilcev za azil in beguncev ter načelo delitve odgovornosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | odločno obsoja primere zavračanja migrantov in beguncev ter kršitev temeljnih pravic in nasilja na zunanjih mejah EU nad migranti, begunci in prosilci za azil, ki so jih obsodile institucije, kot je Mednarodna organizacija za migracije (24), ter kriminalizacijo humanitarnih delavcev in aktivistov in uporabo sredstev EU, kar je nesorazmerno prispevalo k izgradnji zaprtih objektov in krepitvi zunanjih meja; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo celovit sistem za spremljanje temeljnih pravic na zunanjih mejah za preiskovanje vseh obtožb glede zavračanja in kršitev temeljnih pravic ter povečajo preglednost ukrepov, sprejetih na zunanjih mejah, kot je pozvala Agencija EU za temeljne pravice (25); poziva Komisijo, naj začne postopke za ugotavljanje kršitev, kadar obstajajo znaki zavračanja in nasilja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | izraža globoko zaskrbljenost po objavi informacij o Evropski agenciji za mejno in obalno stražo (Frontex), ki kažejo, da je agencija sodelovala pri zavračanju in bila z njim seznanjena; poziva agencijo Frontex, naj uporabi člen 46 svoje uredbe (26) ter začasno ustavi vse operacije v državah članicah, kjer prihaja do takih primerov, ter zagotovi popolno preglednost in odgovornost za operativne dejavnosti te organizacije; poziva Komisijo, naj zadevo razišče in sprejme potrebne ukrepe, da bo agencija Frontex odpravila te prakse; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva države članice, naj vzpostavijo pravilne postopke, na podlagi katerih bodo osebe zaslišane pred predajo sosednji državi ter uradno obveščene o sprejeti odločitvi; obsoja, da migranti in prosilci za azil, prijeti po prečkanju notranje ali zunanje meje EU, pred vrnitvijo v sosednjo državo članico niso sistematično zaslišani, pa tudi ne o tem sistematično obveščeni; opozarja na obveznost držav članic, da morajo vsem dejansko zagotavljati pravico do poštenega sojenja in pravico enakosti pred zakonom; |
| --- | --- |

90.

| 91. | izraža globoko zaskrbljenost nad mladoletniki brez spremstva, ki prečkajo zunanje meje EU, zlasti njene vzhodne in južne meje, in poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo položaju mladoletnikov brez spremstva na teh mejnih prehodih; |
| --- | --- |

91.

| 92. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi povečane uporabe tehnologije na mejah, ki je lahko izjemno vsiljiva; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo neodvisne mehanizme spremljanja na mejah, ki bi morali obsegati tudi spremljanje dejavnosti nadzora meja, in zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

92.

Kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor

| 93. | je zaskrbljen zaradi širjenja sovražnega govora in kampanj blatenja v državah članicah, ki jih pogosto izvajajo visoki javni uslužbenci ali vodilni politiki in ki so posebej usmerjeni proti medijem, nevladnim organizacijam in nekaterim družbenim skupinam ali manjšinam, kot so osebe LGBTIQ; poudarja, da nedvomno vplivajo na prostor civilne družbe, saj ustvarjajo okolje, ki za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic ni varno; je zaskrbljen, ker so se zgolj v letu 2021 zgodili številni napadi na urade in osebje LGBTIQ v več državah članicah; |
| --- | --- |

93.

| 94. | obsoja vse vrste nasilja iz sovraštva, sovražnega govora in neutemeljenih ali zlonamernih obtoževanj na spletu in drugje, katerih vzrok je diskriminacija, na primer na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; je zaskrbljen zaradi kaznivih dejanj sovražnega govora in spodbujanja k diskriminaciji ali nasilju, ki so se med pandemijo covida-19 razširila in povzročajo stigmatizacijo nekaterih posebno ranljivih oseb; opozarja, da sta rasizem in ksenofobija kaznivi dejanji in ne mnenji; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pozdravlja predlog Komisije o sklepu Sveta o vključitvi kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora na evropski seznam kaznivih dejanj ter poziva Svet, naj si skrbno prizadeva, da bo soglasno sprejet; opozarja, da morajo Komisija in države članice sodelovati z internetnimi podjetji, da bi zagotovile ustrezne zaščitne ukrepe in dosledno izvajale kodeks ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu; |
| --- | --- |

95.

Varstvo okolja

| 96. | poudarja člen 37 Listine, ki potrjuje, da je treba v politike Unije vključiti ukrepe za doseganje visoke ravni varstva okolja ter izboljšanje kakovosti okolja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ustrezne zakonodajne pobude in v skladu s prvotno časovnico izvede sprejetje dodatne načrtovane zakonodaje; poudarja, da je treba v postopke odločanja na vseh področjih politike in o pobudah nujno vključiti ustrezna okoljska vprašanja; meni, da mora biti trajnost vodilno načelo vseh makroekonomskih politik, da se zagotovi pravičen prehod na okoljsko trajnostno gospodarstvo, ob tem pa obvarujejo obstoječa in ustvarjajo nova trajnostna delovna mesta, in da bi se soočili z eno največjih groženj za človeštvo; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva EU, naj dosledno izvaja Aarhuško konvencijo, ki povezuje okoljske pravice in človekove pravice; poudarja, da imata lahko razvrednotenje okolja in to, da nekateri javni organi ne zagotavljajo informacij o resnih okoljskih tveganjih, resne škodljive posledice za posameznike, ki so izpostavljeni tem tveganjem; poziva k zaščiti novinarjev, aktivistov, nevladnih organizacij, zagovornikov pravic, žvižgačev in javnih nadzornikov, ki delujejo na teh področjih; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  UL L 331, 20.9.2021, str. 8.

(2)  UL C 474, 24.11.2021, str. 140.

(3)  UL C 81, 18.2.2022, str. 43.

(4)  UL C 99, 1.3.2022, str. 218.

(5)  UL C 117, 11.3.2022, str. 2.

(6)  UL C 395, 29.9.2021, str. 2.

(7)  UL C 255, 29.6.2021, str. 7.

(8)  UL C 61, 4.2.2022, str. 36.

(9)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

(11)  Fair Trials, „Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law (Evropa: povečanje deleža priporov spodkopava pravno državo)“, 28. april 2021.

(12)  Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (UL L 328, 6.12.2008, str. 55).

(13)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (UL L 180, 19.7.2000, str. 22.)

(14)  Sporočilo Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565).

(15)  Priporočilo Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (UL C 93, 19.3.2021, str. 1).

(16)  Sporočilo Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620).

(17)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).

(18)  Sporočilo Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101).

(19)  UL C 362, 8.9.2021, str. 63.

(20)  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(23)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(24)  Mednarodna organizacija za migracije, IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders (IOM poziva k odpravi zavračanja migrantov in nasilja nad njimi na zunanjih mejah EU), 9. februar 2021.

(25)  Agencija EU za temeljne pravice, Poročilo o temeljnih pravicah za leto 2021, april 2021.

(26)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v EU: osmo poročilo o koheziji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v EU: osmo poročilo o koheziji (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 4, 162, 174 do 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 162, 174 do 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7),

| — | ob upoštevanju svežnja „Pripravljeni na 55“, ki ga je Komisija sprejela 14. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja „Pripravljeni na 55“, ki ga je Komisija sprejela 14. julija 2021,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2021/1755 z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2021/1755 z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (12) (Solidarnostni sklad Evropske unije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (12) (Solidarnostni sklad Evropske unije),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (13) (uredba o pogojevanju s pravno državo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (13) (uredba o pogojevanju s pravno državo),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 2018 za uredbo o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 2018 za uredbo o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373).

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. februarja 2022 o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. februarja 2022 o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050 (COM(2022)0034),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2022 z naslovom Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2022 z naslovom Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU (COM(2022)0198),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – Za močnejša, povezana, odporna in uspešna podeželska območja do leta 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – Za močnejša, povezana, odporna in uspešna podeželska območja do leta 2040 (COM(2021)0345),

| — | ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, s katerim je bila vzpostavljena agenda EU za mesta, sprejetega 30. maja 2016 na neformalnem srečanju ministrov EU, pristojnih za mestno politiko, v Amsterdamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, s katerim je bila vzpostavljena agenda EU za mesta, sprejetega 30. maja 2016 na neformalnem srečanju ministrov EU, pristojnih za mestno politiko, v Amsterdamu,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 v Göteborgu razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 v Göteborgu razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija,

| — | ob upoštevanju poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) z naslovom Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) z naslovom Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za oživitev podeželja (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za oživitev podeželja (14),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 o vlogi strukturne in kohezijske politike EU pri inovativnem in pametnem preoblikovanju gospodarstva (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 o vlogi strukturne in kohezijske politike EU pri inovativnem in pametnem preoblikovanju gospodarstva (15),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. septembra 2021 z naslovom Vloga kohezijske politike pri odpravljanju neenakosti v novem programskem obdobju po krizi zaradi COVID-19 – dopolnjevanje in morebitno prekrivanje z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter nacionalnimi načrti za okrevanje (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. septembra 2021 z naslovom Vloga kohezijske politike pri odpravljanju neenakosti v novem programskem obdobju po krizi zaradi COVID-19 – dopolnjevanje in morebitno prekrivanje z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter nacionalnimi načrti za okrevanje (16),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 o vlogi socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 o vlogi socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic (17),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (18),

| — | ob upoštevanju pobude Komisije za novi evropski Bauhaus, ki se je začela izvajati 14. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Komisije za novi evropski Bauhaus, ki se je začela izvajati 14. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju pobude Komisije za dohitevanje (imenovane tudi pobuda za regije, ki zaostajajo v razvoju), ki se je začela izvajati leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Komisije za dohitevanje (imenovane tudi pobuda za regije, ki zaostajajo v razvoju), ki se je začela izvajati leta 2015,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, določenih septembra 2015 v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, določenih septembra 2015 v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o kohezijski politiki kot instrumentu za zmanjšanje razlik v zdravstvenem varstvu in krepitev čezmejnega sodelovanja na področju zdravja (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o kohezijski politiki kot instrumentu za zmanjšanje razlik v zdravstvenem varstvu in krepitev čezmejnega sodelovanja na področju zdravja (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kohezijske politike pri spodbujanju inovativne in pametne preobrazbe ter regionalne povezljivosti IKT (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kohezijske politike pri spodbujanju inovativne in pametne preobrazbe ter regionalne povezljivosti IKT (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2022 o izzivih za mestna območja v obdobju po covidu-19 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2022 o izzivih za mestna območja v obdobju po covidu-19 (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 z naslovom Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 z naslovom Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o vidiku spola v kohezijski politiki (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o vidiku spola v kohezijski politiki (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o tem, kako spremeniti demografske trende v regijah EU z instrumenti kohezijske politike (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o tem, kako spremeniti demografske trende v regijah EU z instrumenti kohezijske politike (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o kohezijski politiki in regionalnih okoljskih strategijah v boju proti podnebnim spremembam (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o kohezijski politiki in regionalnih okoljskih strategijah v boju proti podnebnim spremembam (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o regijah EU, ki zaostajajo v razvoju (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o regijah EU, ki zaostajajo v razvoju (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o kohezijski politiki in krožnem gospodarstvu (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o kohezijski politiki in krožnem gospodarstvu (27),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope in njenih priporočil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope in njenih priporočil,

| — | ob upoštevanju študije o regijah, ki zaostajajo v razvoju v EU: trenutno stanje in prihodnji izzivi, ki jo je septembra 2020 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o regijah, ki zaostajajo v razvoju v EU: trenutno stanje in prihodnji izzivi, ki jo je septembra 2020 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (28),

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 01/2020 o spremljanju porabe za podnebne ukrepe v proračunu EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 01/2020 o spremljanju porabe za podnebne ukrepe v proračunu EU,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0210/2022),

| A. | ker je kohezijska politika kot glavna politika na področju javnih naložb v sedanjem finančnem obdobju med letoma 2014 in 2020 podprla več kot 1,4 milijona podjetij, prispevala k izgradnji 1 544 km železniških prog in varnejših cest, pomagala 45,5 milijona ljudem, da se vključijo na trg dela, in povečala BDP v najmanj razvitih regijah za do 5 %; |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika kot glavna politika na področju javnih naložb v sedanjem finančnem obdobju med letoma 2014 in 2020 podprla več kot 1,4 milijona podjetij, prispevala k izgradnji 1 544 km železniških prog in varnejših cest, pomagala 45,5 milijona ljudem, da se vključijo na trg dela, in povečala BDP v najmanj razvitih regijah za do 5 %;

| B. | ker so bili med pandemijo tveganje za brezposelnost, večja revščina in razlike med spoloma še posebej izraziti v manj razvitih regijah EU; ker je bila vrzel v stopnji delovne aktivnosti med spoloma skoraj dvakrat večja kot v razvitejših regijah; |
| --- | --- |

B.

ker so bili med pandemijo tveganje za brezposelnost, večja revščina in razlike med spoloma še posebej izraziti v manj razvitih regijah EU; ker je bila vrzel v stopnji delovne aktivnosti med spoloma skoraj dvakrat večja kot v razvitejših regijah;

| C. | ker je kohezijska politika, kljub temu, da je krizni instrument, vedno znova in učinkovito pomagala regijam, da so se učinkovito odzvale na izredne razmere in asimetrične šoke, kot so kriza zaradi covida-19, brexit in sedanja begunska kriza zaradi ruske invazije v Ukrajini, tudi s podporo državam članicam, ki so pri sprejemanju beguncev v prvih vrstah; ker pa ta nujna pomoč ne bi smela ogroziti strateškega pristopa celotnega obdobja financiranja, saj je kohezijska politika sama po sebi dolgoročna naložbena politika; |
| --- | --- |

C.

ker je kohezijska politika, kljub temu, da je krizni instrument, vedno znova in učinkovito pomagala regijam, da so se učinkovito odzvale na izredne razmere in asimetrične šoke, kot so kriza zaradi covida-19, brexit in sedanja begunska kriza zaradi ruske invazije v Ukrajini, tudi s podporo državam članicam, ki so pri sprejemanju beguncev v prvih vrstah; ker pa ta nujna pomoč ne bi smela ogroziti strateškega pristopa celotnega obdobja financiranja, saj je kohezijska politika sama po sebi dolgoročna naložbena politika;

| D. | ker je izjemno pomembno, da se prihodnja kohezijska politika oblikuje na podlagi strategije, ki se izvaja v celotnem obdobju financiranja, vendar bi jo bilo mogoče ponovno oceniti in prilagoditi med vmesnim pregledom; |
| --- | --- |

D.

ker je izjemno pomembno, da se prihodnja kohezijska politika oblikuje na podlagi strategije, ki se izvaja v celotnem obdobju financiranja, vendar bi jo bilo mogoče ponovno oceniti in prilagoditi med vmesnim pregledom;

| E. | ker je, medtem ko razvite vzhodne regije EU dohitevajo preostalo EU, več regij s srednjimi dohodki in manj razvitih regij utrpelo gospodarsko stagnacijo ali nazadovanje, kar kaže, da so se ujele v razvojno past; ker bi bilo treba pri porazdelitvi sredstev upoštevati ne le razvoj razlik med državami članicami, temveč tudi znotraj držav članic; |
| --- | --- |

E.

ker je, medtem ko razvite vzhodne regije EU dohitevajo preostalo EU, več regij s srednjimi dohodki in manj razvitih regij utrpelo gospodarsko stagnacijo ali nazadovanje, kar kaže, da so se ujele v razvojno past; ker bi bilo treba pri porazdelitvi sredstev upoštevati ne le razvoj razlik med državami članicami, temveč tudi znotraj držav članic;

| F. | ker konvergenco poganja močna rast v manj razvitih regijah, vendar se bodo koristi, ki jih prinašajo nižji stroški in donosnost njihovih naložb, sčasoma verjetno zmanjšale; ker bodo morale manj razvite regije okrepiti izobraževanje in usposabljanje, povečati naložbe v raziskave in inovacije ter izboljšati kakovost svojih institucij, hkrati pa še naprej vlagati v infrastrukturo, da bi ohranile stalno rast in se izognile razvojnim pastem, premostiti vrzel v povezljivosti ter omogočati kakovostne storitve in dostojne življenjske pogoje; |
| --- | --- |

F.

ker konvergenco poganja močna rast v manj razvitih regijah, vendar se bodo koristi, ki jih prinašajo nižji stroški in donosnost njihovih naložb, sčasoma verjetno zmanjšale; ker bodo morale manj razvite regije okrepiti izobraževanje in usposabljanje, povečati naložbe v raziskave in inovacije ter izboljšati kakovost svojih institucij, hkrati pa še naprej vlagati v infrastrukturo, da bi ohranile stalno rast in se izognile razvojnim pastem, premostiti vrzel v povezljivosti ter omogočati kakovostne storitve in dostojne življenjske pogoje;

| G. | ker se je število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, med letoma 2012 in 2019 sicer zmanjšalo, vendar ti še vedno ogrožata 20 % celotnega prebivalstva EU; |
| --- | --- |

G.

ker se je število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, med letoma 2012 in 2019 sicer zmanjšalo, vendar ti še vedno ogrožata 20 % celotnega prebivalstva EU;

| H. | ker je razlika v kakovosti infrastrukture, zagotavljanju storitev, dostopu do zdravstvenega varstva in prevoza ter rešitvah za mobilnost med mestnimi in podeželskimi regijami zelo velika; |
| --- | --- |

H.

ker je razlika v kakovosti infrastrukture, zagotavljanju storitev, dostopu do zdravstvenega varstva in prevoza ter rešitvah za mobilnost med mestnimi in podeželskimi regijami zelo velika;

| I. | ker so mesta in funkcionalne povezave med mesti in podeželjem pomembna gonilna sila lokalnega in regionalnega razvoja, kohezije in pravičnega prehoda; |
| --- | --- |

I.

ker so mesta in funkcionalne povezave med mesti in podeželjem pomembna gonilna sila lokalnega in regionalnega razvoja, kohezije in pravičnega prehoda;

| J. | ker naraščajoči stroški surovin in gradbenih materialov neposredno negativno vplivajo na številne infrastrukturne projekte, ki jih financira EU, in ogrožajo njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

J.

ker naraščajoči stroški surovin in gradbenih materialov neposredno negativno vplivajo na številne infrastrukturne projekte, ki jih financira EU, in ogrožajo njihovo izvajanje;

| K. | ker se število prebivalcev izraziteje zmanjšuje v podeželskih regijah in bo do leta 2050 polovica prebivalstva EU živela v regiji, kjer je prebivalstvo vse manjše in starejše; ker bo ta razvoj verjetno vplival na potencial rasti in dostop do storitev na podeželskih območjih; ker je glede na staranje prebivalstva bistveno vključiti mlajše generacije v prihodnji razvoj njihovih regij; |
| --- | --- |

K.

ker se število prebivalcev izraziteje zmanjšuje v podeželskih regijah in bo do leta 2050 polovica prebivalstva EU živela v regiji, kjer je prebivalstvo vse manjše in starejše; ker bo ta razvoj verjetno vplival na potencial rasti in dostop do storitev na podeželskih območjih; ker je glede na staranje prebivalstva bistveno vključiti mlajše generacije v prihodnji razvoj njihovih regij;

| L. | ker beg možganov nesorazmerno prizadene manj razvite regije in bo imel ta pojav, če ne bo obravnavan, dolgoročne in trajne učinke na prihodnost Unije; |
| --- | --- |

L.

ker beg možganov nesorazmerno prizadene manj razvite regije in bo imel ta pojav, če ne bo obravnavan, dolgoročne in trajne učinke na prihodnost Unije;

| M. | ker je kohezijska politika bistvenega pomena za javne kapitalske naložbe, saj v nekaterih državah članicah zagotavlja več kot polovico vseh javnih naložb; ker bi morala podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov dopolnjevati javne izdatke držav članic in jih ne bi smela nadomestiti; |
| --- | --- |

M.

ker je kohezijska politika bistvenega pomena za javne kapitalske naložbe, saj v nekaterih državah članicah zagotavlja več kot polovico vseh javnih naložb; ker bi morala podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov dopolnjevati javne izdatke držav članic in jih ne bi smela nadomestiti;

| N. | ker bi moral biti cilj ogljično nevtralne Evrope najpozneje do leta 2050 povezan s ciljem pravičnega in enakopravnega prehoda; ker je onesnaženost zraka in vode v številnih manj razvitih regijah na splošno še vedno previsoka; ker morajo imeti vse regije EU pomembno vlogo pri spopadanju z izzivi podnebnih sprememb, in sicer z ukrepi, ki bodo usklajenimi z okoliškimi regijami; |
| --- | --- |

N.

ker bi moral biti cilj ogljično nevtralne Evrope najpozneje do leta 2050 povezan s ciljem pravičnega in enakopravnega prehoda; ker je onesnaženost zraka in vode v številnih manj razvitih regijah na splošno še vedno previsoka; ker morajo imeti vse regije EU pomembno vlogo pri spopadanju z izzivi podnebnih sprememb, in sicer z ukrepi, ki bodo usklajenimi z okoliškimi regijami;

| O. | ker se je regionalni inovacijski razkorak povečal, vrzeli v izobraževanju, usposabljanju ter znanju in spretnostih med bolj in manj razvitimi regijami pa so pogosto velike; ker so znanje in spretnosti skoncentrirane zlasti v regijah glavnega mesta in se je pojavila velika razlika med mesti in podeželjem; |
| --- | --- |

O.

ker se je regionalni inovacijski razkorak povečal, vrzeli v izobraževanju, usposabljanju ter znanju in spretnostih med bolj in manj razvitimi regijami pa so pogosto velike; ker so znanje in spretnosti skoncentrirane zlasti v regijah glavnega mesta in se je pojavila velika razlika med mesti in podeželjem;

| P. | ker pobuda novi evropski Bauhaus s preoblikovanjem grajenega okolja povezuje evropski zeleni dogovor z življenjskimi prostori v mestih in na podeželju; |
| --- | --- |

P.

ker pobuda novi evropski Bauhaus s preoblikovanjem grajenega okolja povezuje evropski zeleni dogovor z življenjskimi prostori v mestih in na podeželju;

| Q. | ker je hitrost digitalnega prehoda po Evropi različna; ker so zelo hitre internetne povezave dostopne le dvema od treh prebivalcev mesta in enemu od šestih prebivalcev podeželja; |
| --- | --- |

Q.

ker je hitrost digitalnega prehoda po Evropi različna; ker so zelo hitre internetne povezave dostopne le dvema od treh prebivalcev mesta in enemu od šestih prebivalcev podeželja;

| R. | ker cene stanovanj in energije naraščajo, kar kaže potrebo po cenejših socialnih stanovanjih v državni lasti in po pospešitvi prenove stanovanj za boj proti energijski revščini; |
| --- | --- |

R.

ker cene stanovanj in energije naraščajo, kar kaže potrebo po cenejših socialnih stanovanjih v državni lasti in po pospešitvi prenove stanovanj za boj proti energijski revščini;

| S. | ker je bil dosežen znaten napredek pri izboljšanju zaposlovanja in socialne vključenosti, vendar so regionalne razlike še vedno večje kot pred finančno krizo leta 2008; ker bi bilo treba s kohezijsko politiko zagotoviti učinkovit boj proti revščini in socialni izključenosti, ustvarjanje delovnih mest in rasti, večjo konkurenčnosti, spodbujanje naložb v izobraževanje, tudi digitalno, zdravje, raziskave in inovacije, boj proti podnebnim spremembam in reševanje demografskih izzivov; ker se lahko s kohezijsko politiko vse to doseže le, če je ta del trdnega financiranja; |
| --- | --- |

S.

ker je bil dosežen znaten napredek pri izboljšanju zaposlovanja in socialne vključenosti, vendar so regionalne razlike še vedno večje kot pred finančno krizo leta 2008; ker bi bilo treba s kohezijsko politiko zagotoviti učinkovit boj proti revščini in socialni izključenosti, ustvarjanje delovnih mest in rasti, večjo konkurenčnosti, spodbujanje naložb v izobraževanje, tudi digitalno, zdravje, raziskave in inovacije, boj proti podnebnim spremembam in reševanje demografskih izzivov; ker se lahko s kohezijsko politiko vse to doseže le, če je ta del trdnega financiranja;

| T. | ker je treba posebno pozornost nameniti regijam in območjem iz člena 174 PDEU; ker bi bilo treba za redko poseljena najbolj oddaljena območja še naprej uporabljati posebne ukrepe in dodatno financiranje, da bi izravnali hude in stalne neugodne naravne in demografske razmere v teh regijah; |
| --- | --- |

T.

ker je treba posebno pozornost nameniti regijam in območjem iz člena 174 PDEU; ker bi bilo treba za redko poseljena najbolj oddaljena območja še naprej uporabljati posebne ukrepe in dodatno financiranje, da bi izravnali hude in stalne neugodne naravne in demografske razmere v teh regijah;

| U. | ker bi bilo treba kohezijsko politiko izvajati v skladu z načeli dobrega upravljanja in ob polnem spoštovanju skupnih vrednot EU iz člena 2 PDEU, Listine EU o temeljnih pravicah in Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo; ker so razmere na področju pravne države v več državah članicah vse slabše; ker bi morala kohezijska politika prispevati h krepitvi demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

U.

ker bi bilo treba kohezijsko politiko izvajati v skladu z načeli dobrega upravljanja in ob polnem spoštovanju skupnih vrednot EU iz člena 2 PDEU, Listine EU o temeljnih pravicah in Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo; ker so razmere na področju pravne države v več državah članicah vse slabše; ker bi morala kohezijska politika prispevati h krepitvi demokracije in pravne države;

| V. | ker so pandemija covida-19 in sedanje geopolitične napetosti potrdile, da je treba razmisliti o okviru ekonomskega upravljanja, vključno z začasno prekinitvijo (do leta 2023) in revizijo Pakta za stabilnost in rast, ter predvideti možnost, da se javna poraba držav članic ter regionalnih in lokalnih organov v okviru kohezijske politike kot del evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne bi smela šteti za nacionalne ali enakovredne strukturne odhodke, kot so opredeljeni v Paktu za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

V.

ker so pandemija covida-19 in sedanje geopolitične napetosti potrdile, da je treba razmisliti o okviru ekonomskega upravljanja, vključno z začasno prekinitvijo (do leta 2023) in revizijo Pakta za stabilnost in rast, ter predvideti možnost, da se javna poraba držav članic ter regionalnih in lokalnih organov v okviru kohezijske politike kot del evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne bi smela šteti za nacionalne ali enakovredne strukturne odhodke, kot so opredeljeni v Paktu za stabilnost in rast;

| W. | ker proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije še zdaleč ne zadostuje za ustrezen odziv na večje naravne nesreče in za izražanje evropske solidarnosti regijam, ki so jih nesreče prizadele; ker se bo to neravnovesje glede na pričakovano povečanje naravnih nesreč zaradi podnebnih sprememb še povečalo in bo povzročilo več drastičnih sprememb v življenju ljudi; ker prispevki iz skladov EU krijejo le obnovo infrastrukture in opreme, uničene zaradi naravnih nesreč, medtem ko morajo dodatne stroške obnove struktur, ki so odpornejše na podnebne spremembe, (so)financirati države članice; |
| --- | --- |

W.

ker proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije še zdaleč ne zadostuje za ustrezen odziv na večje naravne nesreče in za izražanje evropske solidarnosti regijam, ki so jih nesreče prizadele; ker se bo to neravnovesje glede na pričakovano povečanje naravnih nesreč zaradi podnebnih sprememb še povečalo in bo povzročilo več drastičnih sprememb v življenju ljudi; ker prispevki iz skladov EU krijejo le obnovo infrastrukture in opreme, uničene zaradi naravnih nesreč, medtem ko morajo dodatne stroške obnove struktur, ki so odpornejše na podnebne spremembe, (so)financirati države članice;

| 1. | je prepričan, da lahko kohezijska politika ohrani svojo sedanjo vlogo nosilke naložb in ustvarjanja delovnih mest, instrumenta za zmanjševanje regionalnih in medregionalnih razlik ter solidarnostnega mehanizma za vse regije EU le, če je zagotovljeno stabilno financiranje na podlagi načel partnerstva in upravljanja na več ravneh; poudarja, da to pomeni, da je treba zagotoviti vsaj enako raven financiranja kot v finančnem obdobju 2021–2027, tudi zaradi pričakovane recesije, to pa morajo dopolnjevati proračunska sredstva Sklada za pravični prehod II; opozarja, da novi izzivi potrebujejo sveža sredstva, in poziva, naj se kohezijska politika dopolni z novimi proračunskimi sredstvi, da se bodo lahko države članice in regionalni organi soočili z različnimi izzivi in krizami, ki vplivajo na Unijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da lahko države članice z ustrezno utemeljitvijo zaprosijo za dodatno prožnost v sedanjem okviru Pakta za stabilnost in rast za javne ali primerljive strukturne odhodke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb, aktiviranih v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Sklada za pravični prehod; želi spomniti, da mora Komisija pri določanju fiskalne prilagoditve v okviru preventivnega ali korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast natančno oceniti to zahtevo ob upoštevanju strateške pomembnosti naložb, ki jih sofinancirajo Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in Sklad za pravični prehod; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potrjuje trdno zavezanost kohezijski politiki, ki je sestavni del pravnega reda Skupnosti in zato neločljivo povezana z evropskim projektom in temelji na načelu solidarnosti med državami članicami in regijami; poudarja, da se je kohezijska politika izkazala za sodobno in prožno orodje, ki ga je mogoče v izrednih razmerah hitro uporabiti; poudarja, da bi moral prvotni cilj kohezijske politike, tj. spodbujanje in podpiranje „splošnega skladnega razvoja“ držav članic in regij, ostati ključna vloga programov kohezijske politike; vendar opozarja, da kohezijska politika ne bi smela postati vir financiranja, ki bi nadomestil premajhno proračunsko prožnost, njenega proračuna zaradi krize ne bi smeli zmanjšati, kot dolgoročna naložbena politika pa bi morala pomagati pripraviti regije na prihodnje izzive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da zaradi zamud v pogajanjih o večletnem finančnem okviru prihaja do precejšnjih zamud v programskem obdobju, ki že škodujejo organom upravljanja in upravičencem; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo sprejetje sporazumov o partnerstvu in programov, saj dolgotrajno nezadostno izvrševanje kohezijske politike povzroča neobičajen zaostanek pri plačilih v drugem delu sedanjega večletnega finančnega okvira, kar povzroča dodaten pritisk na plačila med pogajanji o večletnem finančnem okviru po letu 2027; zato poziva Komisijo, naj oceni pravno možnost oblikovanja dveh ločenih delov v okviru uredbe o skupnih določbah, in sicer vsebinskega (političnega) dela in dela, povezanega z večletnim finančnim okvirom (finančna sredstva), za programsko obdobje po letu 2027; meni, da bi se bilo treba o vsebinskem delu pogajati in ga skleniti pred delom, povezanim z večletnim finančnim okvirom, da bi se lahko organi upravljanja pravočasno začeli pripravljati; v tem okviru poudarja, da je treba hitro sprejeti naslednji večletni finančni okvir, da bodo imele države članice ter regionalni in lokalni organi jasno vizijo svojih finančnih sredstev ter bodo lahko sprejemali politične odločitve in določili prednostne naložbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja mehanizem za okrevanje in odpornost, saj gre za pomembno orodje, katerega cilj je ublažiti gospodarske in socialne posledice pandemije covida-19 ter zagotoviti, da bodo evropska gospodarstva in družbe bolj trajnostne, odporne ter bolje pripravljene na izzive in priložnosti zelenega in digitalnega prehoda. poudarja, da je pomembno zagotoviti dopolnjevanje in sinergije s kohezijsko politiko; obsoja, da v mehanizmu za okrevanje in odpornost ni teritorialne razsežnosti, in ponovno poudarja pomen načela partnerstva v teritorialnih politikah EU; obžaluje, da je izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost zelo centralizirano in da ni bilo dovolj posvetovanj z regijami in občinami, ter poudarja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju politik in ukrepov Unije upoštevati cilje iz člena 174 PDEU in da je treba prispevati k njihovemu uresničevanju; poleg tega meni, da nacionalni načrti za okrevanje, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ne bi smeli vplivati na zmožnost uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je Evropsko računsko sodišče podalo kritike, ker razlikovanje med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem podnebnim spremembam ni zadostno; poudarja, da bi morala prihodnja kohezijska politika vključevati takšno razlikovanje pri spremljanju porabe in pri tematski osredotočenosti; zato poudarja, da podnebne spremembe predstavljajo najresnejšo grožnjo za človeštvo po vsem svetu in vplivajo na vse regije; zato poudarja, da si je treba močneje prizadevati za boj proti podnebnim spremembam in ublažitev podnebnih sprememb; poudarja, da mora kohezijska politika podpirati močno vključevanje podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da je Komisija vzpostavila Sklad za pravični prehod, da bi podprla regije, ki se soočajo z izzivi pri prehodu na ogljično nevtralnost; poziva države članice, ki se obotavljajo, naj ga začnejo izvajati, Komisijo pa, naj upošteva izkušnje, pridobljene pri izvajanju Sklada za pravični prehod; poziva k ustanovitvi novega sklada, namreč Sklada za pravični prehod II, v programskem obdobju po letu 2027 na ravni NUTS 3 z revidirano metodo dodeljevanja; meni, da bi bilo treba sklad v celoti vključiti v uredbo o skupnih določbah, pri tem pa uporabljati načela deljenega upravljanja in partnerstva; meni, da bi morale imeti regije z visokimi emisijami CO2 na prebivalca in industrije v prehodu dostop do tega sklada, ki bi moral imeti več finančnih sredstev kot sedanji Sklad za pravični prehod in širše področje uporabe; poziva, naj novi Sklad za pravični prehod II razlikuje med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, ter poudarja, da je treba oblikovati preprosto strukturo za prihodnjo kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja načelo neškodovanja koheziji, kar pomeni, da noben ukrep ne sme ovirati procesa konvergence ali prispevati k regionalnim razlikam; meni, da bi moral biti Evropski odbor regij vključen v oblikovanje tega načela in da bi ga bilo treba določiti v zakonu, da bi jasno opredelili področje uporabe in načine njegovega izvajanja ter tako uvedli prečno načelo za politike EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da kohezijska politika sicer ni krizni instrument, vendar bilo treba ohraniti rezervo za prilagodljivost, ki bo enaka tej iz sedanjega obdobja, dokler vmesni pregled ne bo končan, da bi okrepili odpornost in odzivnost regij ter jim omogočili, da bi lahko obravnavale nove in prihodnje izzive ter ublažile asimetrične šoke; vztraja, da bi bilo treba v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2027 zagotoviti močno kohezijsko politiko z večjim financiranjem, vendar se ta politika ne bi smela uporabljati za obravnavanje vseh novih izzivov; poziva Komisijo, naj predlaga, da bi se neporabljena kohezijska sredstva za leto 2021 uporabila za nadaljnjo prožnost od leta 2022, da bi našli rešitve za povečane stroške infrastrukturnih projektov, ki jih financira EU (promet, energija, digitalni projekti itd.); želi spomniti, da cena surovin in gradbenih materialov ogroža izvajanje številnih infrastrukturnih projektov, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da podnebne spremembe predstavljajo najresnejšo grožnjo za človeštvo po vsem svetu v prihodnjih desetletjih; opozarja, da so podnebne spremembe že povzročile vidne in oprijemljive posledice v obliki vse večjega števila in intenzivnosti naravnih nesreč in ekstremnih vremenskih pojavov (poplave, nevihte, cikloni, suše, vročinski valovi, gozdni požari itd.); meni, da bodo stroški za Unijo, za vsako državo in za vsako regijo, za nepripravljenost ali neprilagoditev podnebnim spremembam izjemno visoki; poziva k znatnemu povečanju proračuna Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi regijam pomagali predvideti in ublažiti posledice podnebnih sprememb, ter k razširitvi področja uporabe tega sklada, da bo podpiral tudi obnovo in gradnjo javne in zasebne infrastrukture, ki bo odpornejša na podnebne spremembe; poziva Komisijo, naj oceni, ali je mogoče proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije povečati z vrsto zavarovanja, pri katerem bi države članice letno plačevale pristojbino glede na število prebivalcev, ki se bo nato vložila v varna sredstva, ki bodo na voljo v primeru krize; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da stopnja sofinanciranja za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ na ravni posamezne prednostne naloge v običajnih razmerah ne bi smela biti višja od:






  (a) | 85 % za manj razvite in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

85 % za manj razvite in najbolj oddaljene regije;

| (b) | 75 % za regije v prehodu, v primeru, da se ohranijo; |
| --- | --- |

(b)

75 % za regije v prehodu, v primeru, da se ohranijo;

| (c) | 70 % za bolj razvite regije; |
| --- | --- |

(c)

70 % za bolj razvite regije;

meni, da bi bilo treba vse tri stopnje v nujnih primerih zvišati z uporabo rezerve za prilagodljivost;

| 12. | meni, da bi bilo treba iz Kohezijskega sklada podpirati tiste države članice, katerih BND na prebivalca, merjen v standardih kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za obdobje 2025–2027, ne dosega 90 % povprečnega BND na prebivalca EU za isto referenčno obdobje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da se pri BDP, ki velja za edini kazalnik razvoja, ne upoštevajo okoljska trajnost, učinkovita raba virov, vključenost in socialni napredek; opozarja, da razvojni model EU poleg gospodarskih vidikov vključuje zdravje, izobraževanje, trajnost, pravičnost in socialno vključenost; poziva, naj se BDP dopolni z novimi merili, (npr. socialnimi, okoljskimi in demografskimi), da bi ponudil boljši socialno-ekonomski pregled regij, da bi se pri njem upoštevale trenutne prednostne naloge Unije, kot sta evropski zeleni dogovor in evropski steber socialnih pravic, ter da bi se v njem bolje odražali ekološki in digitalni prehod ter blaginja ljudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaga, naj se začne razmislek o prispevku kohezijske politike k doseganju dolgoročnih strateških ciljev EU, zlasti glede na nove izzive v prihodnosti; meni, da zeleni in digitalni prehod ostajata glavna izziva, na katera bi se morali osredotočiti pri naložbah, da bi preprečili ustvarjanje novih razlik; poziva Komisijo, države članice in organe upravljanja, naj okrepijo dialog in združijo moči pri določitvi strateških ciljev, h katerim naj bi prispevala prihodnja kohezija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da v večini držav članic še vedno obstajajo območja, kjer sta industrija in gospodarstvo v zatonu; poziva, naj se v teh regijah podprejo industrijski, socialni in okoljski prehod, ter meni, da bi bilo treba sredstva Sklada za pravični prehod II usmeriti v modernizacijo starih industrij, kot sta jeklarstvo in industrija aluminija, in v oblikovanje strategij pametne specializacije, ki bi bile prilagojene vsaki od regij, kjer poteka industrijski prehod, v spodbujanje rasti, ki temelji na inovacijah, in v to, da bi bile koristi, ki jih prinaša gospodarska rast, čim širše, saj bi z vsem tem obravnavali morebitne negativne posledice prehoda s teh industrij in jih podprli; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da se nekatere regije v industrijskem prehodu srečujejo s posebnimi izzivi, kot je deindustrializacija, in sicer zaradi selitve industrijske proizvodnje v gospodarstva v vzponu, nizke ravni produktivnosti in ker nimajo prave strategije za poklice, usmerjene v prihodnost, nekatere druge regije pa imajo razmeroma velik potencial, kot so tradicija proizvodnje in napredne inovacijske dejavnosti v lokalnih nišnih panogah; ugotavlja, da so bolj industrializirane regije odpornejše na različne gospodarske in socialne pretrese, ter poziva Komisijo, naj oblikuje in podpre ambiciozno politiko ponovne industrializacije regij EU; poudarja, kako pomembni sta lokalna in regionalna proizvodnja in potrošnja; nadalje poziva, naj se oblikuje posebna pobuda EU za podporo počasi rastočim in revnejšim regijam Unije, ki tako znotraj države kot širše odstopajo od povprečja EU, in sicer na podlagi izkušenj, pridobljenih s pobudo Catching Up; ponovno poudarja, da je treba politike oblikovati lokalno, z ustrezno analizo vzorcev nizke rasti in s potrebnimi orodji za njihovo obravnavo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je leta 2019 več kot četrtina prebivalstva EU živela v regijah, kjer se realni BDP še vedno ni vrnil na raven pred finančno krizo leta 2007, zlasti v Grčiji, na Cipru, v Italiji in Španiji; poudarja, da je te države bolj prizadela tudi gospodarska in socialna kriza zaradi covida-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, kako pomembno je podpirati podeželska območja s spoštovanjem njihove raznolikosti in potenciala, z izboljšanjem prometne povezljivosti, z vzpostavljanjem visokohitrostnih širokopasovnih povezav, s storitvami, z gospodarsko diverzifikacijo in ustvarjanjem delovnih mest, pa tudi tako, da jim pomagamo pri spopadanju z izzivi, kot so dezertifikacija podeželja, staranje prebivalcev, odseljevanje in opuščanje podeželja, propadanje skupnosti na splošno, tudi mestnih središč, ter nezadostne možnosti za zdravstveno varstvo in izobraževanje, opozarja pa tudi, da so v funkcionalnih mestnih območjih pomembne povezave med mesti in podeželjem; opozarja, da so mlade ženske na podeželju pogosto v prekarnem položaju; meni, da bi pobuda novi evropski Bauhaus prispevala k večji privlačnosti podeželskih območij; ugotavlja, da bi vsi ti ukrepi pomagali tudi rastočim mestom pri spopadanju z izzivi, s katerimi se srečujejo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je pomembno rešitve za trajnostno mobilnost uvesti po vsej EU; poziva Komisijo, naj spodbuja pametno in zeleno mobilnost ter postopno opuščanje fosilnih goriv, da bi prispevala k evropskemu zelenemu dogovoru in svežnju „Pripravljeni na 55“; poudarja, da sta ti dve pobudi izjemno pomembni, in opozarja, da so za njun uspeh ključne naložbe na regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj še naprej podpira porabo, povezano s podnebnimi ukrepi, in okrepi načelo, da se ne škoduje bistveno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da ima razvoj podeželja več razsežnosti, ki presegajo samo kmetijstvo; vztraja, da je treba uvesti mehanizem, s katerimi bi preverjali in ocenjevali učinek zakonodajnih pobud EU na podeželska območja; ugotavlja pa, da le 11,5 % ljudi, ki živijo na podeželju, dela v kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu; zato poziva, naj se EKSRP ponovno vključi v strateški okvir uredbe o skupnih določbah kot ločen sklad; poudarja, da vključenost v sklade kohezijske politike prinaša – s celostnim pristopom, pri katerem se uporabijo sredstva iz več skladov – več možnosti in sinergije za naložbe v podeželska območja, ki presegajo kmetijstvo, in za regionalni razvoj; opozarja na dragocen prispevek k razvoju podeželja, ki ga prinaša program Leader, katerega cilj je vključiti lokalne akterje v oblikovanje in izvajanje strategij ter odločanje in dodeljevanje sredstev za razvoj njihovih podeželskih območij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj se v vseh politikah Unije bolj upoštevata člena 174 in 349 PDEU, da bi spodbudili doseganje v njiju določenih ciljev; obžaluje, da v osmem poročilu o koheziji ni bila namenjena posebna pozornost napredku pri ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v regijah, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih in demografskih razmer, kot so najbolj oddaljene regije, najsevernejše redko poseljene regije, otoki ter gorske regije in čezmejne regije; opozarja, da ima v najbolj oddaljenih regijah kohezijska politika ključno vlogo; poudarja, da je pomembno za te regije oblikovati prilagojene programe in ukrepe ter da je treba ohraniti tudi vse ukrepe, posebej zasnovane zanje, saj je večina najbolj oddaljenih regij še vedno med manj razvitimi regijami in predstavljajo šest od 30 regij EU z najnižjim BDP na prebivalca; v zvezi s tem ponovno opozarja, da je za izkoriščanje potenciala najbolj oddaljenih regij pomembno dinamično regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je prepričan, da bi bilo treba povečati vlogo majhnih mest, naselij in vasi, da bi podprli lokalna gospodarstva ter obravnavali demografske in podnebne izzive; ponovno poudarja, da so pomembne povezave med mesti in podeželjem, pa tudi oblikovanje strategij, ki temeljijo na funkcionalnih območjih in pri katerih je treba posebno pozornost nameniti malim in srednje velikim mestom, saj se s tem prepreči krčenje podeželskih območij; poudarja, da je pomembno izvajati prilagojene teritorialne pristope in vlagati zlasti v pobudo za pametne vasi, da bi z digitalnimi in socialnimi inovacijami oživili podeželske storitve; poudarja, da je pomembna sinergija med različnimi instrumenti financiranja, kot so EKSRP, ESRR, ESS+ Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, da bi ustrezno raven financiranja usmerili v podeželska območja s pristopom financiranja iz več skladov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno poudarja, da ima kohezijska politika po vsej Uniji pomembno vlogo pri usklajevanju in izboljševanju življenjskih razmer vseh; vseeno ugotavlja, da je zapostavljenih in osiromašenih območij vedno več, tudi v bolj razvitih regijah in območjih; poudarja, da so mesta sicer regionalno gonilo rasti in prehoda ter imata življenje in delo v njih številne prednosti, vendar lahko visoka koncentracija prebivalstva in njegova nadpovprečna rast v nekaterih mestnih območjih vplivata tudi na cenovno dostopnost stanovanj, raven onesnaženosti in kakovost življenja; zato poziva Komisijo, naj predstavi predlog, da bi po letu 2027 pobudo novi evropski Bauhaus kot program EU vključili v večletni finančni okvir in zanjo določili namenski proračun, ki bi temeljil na novih virih, program pa bi prinašal rešitve za razvoj trajnostnih in inovativnih mestnih območij; meni, da bi morale imeti mestne oblasti v prihodnosti neposreden dostop do financiranja EU; ponovno poudarja, kako pomembni bi bili zaščitni ukrepi, s katerimi bi preprečili nepravično kaznovanje regionalnih in lokalnih organov v državah, proti katerim bi se utegnil aktivirati mehanizem pogojevanja s pravno državo, in poziva Komisijo, naj najde poti, po katerih bi lahko sredstva nakazala neposredno upravičencem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba okrepiti pristop od spodaj navzgor pri razvoju podeželja in lokalnemu razvoju, ki je gonilo za socialne inovacije in krepitev zmogljivosti, saj bi tako državljanom omogočili, da prevzamejo odgovornost za razvoj svojega območja; zato vztraja, naj se lokalni in regionalni organi ter nevladne organizacije in državljani polno vključijo v postopek odločanja in izvajanja, da bi se njihove potrebe ustrezno obravnavale; ugotavlja, da bi lahko potencial, ki je prisoten na lokalni ravni, bolje izkoristili s krepitvijo in spodbujanjem lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; meni, da bi moral biti tako zasnovan razvoj za države članice obvezen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi morale družbe in gospodarstva ob obravnavanju izzivov, ki jih prinaša prehod na ogljično nevtralnost, sprostiti svoj ustvarjalni potencial, tako da bi na primer stare industrijske regije ustvarjalni sektor uporabile kot multidisciplinarni katalizator, ki bi spodbudil procese prehoda, pri čemer bi morale zamisli iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev vključevati v upravne postopke; meni, da lahko starim industrijskim regijam pomagajo organi upravljanja; zato poudarja, da je treba podpreti multidisciplinarno sodelovanje; poleg tega poudarja, da je kultura v kohezijski politiki zelo pomembna, saj prispeva k dinamičnosti regij in njihovi večji privlačnosti, spodbuja kulturne izmenjave ter raznolikost in solidarnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | z zaskrbljenostjo opaža demografske izzive, s katerimi se zlasti v nekaterih regijah srečuje EU, kot so staranje prebivalstva, odseljevanje s podeželja in oddaljenih območij, demografski pritiski na druga območja, na primer obalna in urbana, migracijski tokovi in prihajanje beguncev; vztraja, da je treba za prihod beguncev pripraviti takojšen odziv, da bi zagotovili njihovo hitro in enostavno vključevanje; poleg tega spodbuja države članice, naj oblikujejo in izvajajo posebne ukrepe za spodbujanje njihovega usposabljanja in zaposlovanja ter zaščito njihovih temeljnih pravic; poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti, poklicna združenja in nevladne organizacije ključno vlogo pri ugotavljanju in oceni posebnih naložbenih potreb in osnovnih storitev za mobilnost in teritorialno dostopnost na podeželskih in mestnih območjih ter da bi morali imeti odločilno vlogo tudi kot dejavni udeleženci pri razvoju teritorialnih strategij, ki izhajajo iz lokalnih skupnosti; poudarja, da je treba v ustrezne programe EU vključiti poseben proračun za odzivanje na podeželskih območjih, tudi za obrnitev negativnih demografskih trendov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba izboljšati povezanost med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem EU ter se pri tem izogibati kaznovalnemu pristopu; poudarja, da bi moral biti evropski semester skladen s cilji kohezijske politike iz členov 174 in 175 PDEU; poziva, naj regije sodelujejo pri uresničevanju teh ciljev ter naj se teritorialni pristop okrepi; poziva, naj se začne razmislek o konceptu makroekonomske pogojenosti in preuči možnost, da bi ta koncept nadomestili z novimi oblikami pogojenosti, pri katerih bi bolj upoštevali izzive, ki so pred nami; meni, da so se socialno-ekonomske razmere v EU zaradi pandemije covida-19 in ruske agresije v Ukrajini še poslabšale, in poziva, naj začasna prekinitev pakta stabilnosti velja do leta 2023 ter naj se pakt revidira; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da bi so nekatere regije s srednjimi dohodki ujete v „past srednjega dohodka“ in da so pogosto prizadete zaradi staranja prebivalstva, šibkih proizvodnih sektorjev, nizke stopnje rasti, inovacij, produktivnosti ter institucionalne in upravljavske ustreznosti ter pomanjkanja napredka pri pravičnem prehodu, poleg tega pa so dovzetne za pretrese, ki jih povzroča globalizacija; opozarja, da je poglabljanje tega trenda zaskrbljujoče, ter poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s tem izzivom resno ukrepajo in poiščejo rešitve za te regije, da dolgoročno ne bodo zapostavljene, temveč bodo deležne podpore pri razvijanju svojih prednosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je veliko gonilnih sil rasti še vedno skoncentriranih v bolj razvitih regijah in na mestnih območjih; meni, da bo glavni izziv prihodnje kohezijske politike zagotoviti ustrezno podporo manj razvitim regijam ter da bi morala ta politika hkrati zmanjšati razlike in preprečiti njihovo zaostajanje, in sicer ob upoštevanju različnih trendov in dinamike ter z vzpostavitvijo posebnega proračuna za odzivanje na podeželskih območjih, tudi za obrnitev negativnih demografskih trendov, v ustreznih programih EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se v zadnjih letih močno zmanjšala sredstva, ki jih države članice namenijo svojim revnejšim regijam; opozarja, da je pomembno spoštovati pravilo EU o dodatnosti; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo nacionalni organi pri pripravi in izvajanju projektov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ustrezno upoštevali notranjo kohezijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da imajo regije, ki so se znašle v pasti srednjega dohodka ali jim to grozi, različne značilnosti in potrebujejo prilagojene rešitve za spodbujanje naložb v visokokakovostno izobraževanje, človeški kapital, raziskave in razvoj, usposabljanje delovne sile, socialne storitve in strategije za blažitev podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj te regije opredeli, da bi bolje razumeli strukturne dejavnike, ki vodijo v past srednjega dohodka, jih podprli z diferenciranim in lokalnim pristopom ter jim v naslednjem programskem obdobju dodelili višje zneske v okviru ESS+; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi morala biti poenostavitev med ključnimi gonili prihodnje kohezijske politike; poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo nalaganju dodatnega upravnega bremena organom upravljanja, in opozarja, da je treba upravno breme za regionalne in lokalne organe ter upravičence čim bolj zmanjšati; vabi države članice, naj se izogibajo pretiranemu urejanju, programe naj oblikujejo strateško in v jedrnati obliki ter poskrbijo za prožnost instrumentov, pa tudi za to, da bodo sporazumi o financiranju med organi upravljanja in upravičenci prispevali k poenostavitvi; spodbuja uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, po možnosti z zvišanjem pragov, pod katerimi bi morala biti uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov obvezna; poziva države članice, naj pospešijo izvajanje e-kohezije; poudarja, da digitalizacija prinaša veliko možnosti pri dejavnostih spremljanja in poročanja; poleg tega poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo njena revizijska pravila preglednejša, in razširi uporabo načela enotne revizije, da ne bi prihajalo do podvajanja revizij in preverjanja za upravljanje istih odhodkov; meni, da bi se moral odnos med Komisijo in organi upravljanja razviti v „pogodbo na podlagi zaupanja“, ki bi temeljila na oblikovanju in določitvi objektivnih meril, ter meni, da je treba uvesti oznako za nagrajevanje organov upravljanja, ki so dokazali, da so sposobni spoštovati pravila in zmanjšati stopnjo napak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je ohranjanje ustreznega dodeljevanja sredstev iz Kohezijskega sklada zlasti potrebno za države članice z velikim primanjkljajem v prometni in okoljski infrastrukturi, pri čemer je upravljanje sklada deljeno; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi moral unijske, nacionalne in regionalne strukturne politike spremljati lokalni pristop, da bi prispevale k teritorialni koheziji, obravnavale različne ravni upravljanja, zagotovile sodelovanje in usklajevanje ter sprostile edinstven potencial regij, hkrati pa priznava, da so potrebne prilagojene rešitve; nadalje meni, da bi morala biti kohezijska politika bolj usmerjena k naložbam v ljudi, saj je mogoče z učinkovito kombinacijo naložb v inovacije, človeški kapital, dobro upravljanje in institucionalno zmogljivost spodbuditi regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je evropsko teritorialno sodelovanje ključni cilj kohezijske politike; opozarja na dodano vrednost teritorialnega sodelovanja na splošno in zlasti čezmejnega sodelovanja; ugotavlja, da je pandemija še posebej prizadela obmejne regije in da je njihovo okrevanje pogosto počasnejše kot v metropolitanskih regijah; poudarja, da je zato treba odpraviti ovire za čezmejno sodelovanje, in opozarja, da bi evropski čezmejni mehanizem, ki ga je predlagala Komisija, prispeval k odpravi več kot 50 % obstoječih ovir; globoko obžaluje, da je Svet začasno ustavil zakonodajni postopek v zvezi s tem mehanizmom; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne pobude, med drugim naj ponovno začne postopek za vzpostavitev mehanizma, da bi čezmejno sodelovanje postalo bolj dinamično in učinkovito ter da bilo bolj v korist ljudi; poudarja, da je treba povečati sredstva za pobudo Interreg, da bi podprli čezmejno sodelovanje med regijami; zato poudarja, da so majhni in čezmejni projekti pomembni za povezovanje ljudi; poudarja, da so čezmejne naložbe pomembne za pospešitev inovacij, prenosa tehnologij in iskanja skupnih rešitev ter za večjo sinergijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da naložbe v kakovostne javne storitve bistveno prispevajo k večji socialni odpornosti in spopadanju z gospodarsko, zdravstveno in socialno krizo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je reforma kohezijske politike za finančno obdobje 2021–2027 prispevala k poenostavljeni in prožni uporabi sredstev za upravičence in organe upravljanja; pozdravlja prožnost, uvedeno s predlogom za kohezijski ukrep za begunce v Evropi in predlogom za naložbeno pobudo v odziv na koronavirus plus, ki sta dokazala, da je v kriznih razmerah kohezijska politika odlično orodje; opozarja pa, da gre pri kohezijski politiki za dolgoročno naložbeno politiko in da bi bilo treba v naslednjem večletnem finančnem okviru za odzivanje na krize vzpostaviti poseben mehanizem; poziva Komisijo, naj preuči praktične učinke ukrepov za poenostavitev in spodbuja nadaljnjo poenostavitev, tudi z digitalizacijo, prožnostjo in udeležbo državljanov; zato poziva države članice, naj pomagajo upravičencem, zlasti upravičencem manjših projektov, podpirajo naj zasebne pobude, saj ustvarjajo delovna mesta, ter raziskave, razvoj in inovacije, kohezijsko politiko pa naj približajo vsem državljanom EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da uredba o pogojevanju s pravno državo kot pogoj za financiranje v okviru kohezijske politike določa spoštovanje pravne države; meni, da je treba pri izvajanju kohezijske politike okrepiti spoštovanje pravne države in temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj zato uporabi vsa razpoložljiva orodja in najde načine, da državljani držav članic, proti katerim je bil sprožen postopek na podlagi člena 7(1) PDEU, zaradi ravnanja svojih vlad ne bodo prikrajšani za koristi sredstev EU ter da v državah članicah, proti katerim je bil aktiviran mehanizem pogojevanja s pravno državo, regionalni in lokalni organi ne bodo kaznovani; zato pričakuje, da bo Komisija v celotnem postopku priprave in izvajanja programov kohezijske politike upoštevala vse vidike pravne države; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj začnejo uvajati odločne strategije, da bi se sprostile javne in zasebne naložbe v zeleni, digitalni in demografski prehod, ter da bi se tako prestrukturiral njihov model socialnega tržnega gospodarstva, in sicer na način, ki bi bil pozitiven za družbo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja, naj se zmanjša število posredniških organov, ki sodelujejo pri upravljanju in nadzoru kohezijskih skladov, in sicer tako, da bodo imeli posredniških organi, ki imajo kritično velikost, večjo usklajevalno vlogo in večje pristojnosti, ter z določitvijo točk „vse na enem mestu“ za upravičence, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba vzpostaviti okvir, ki bo pravno stabilnost zagotavljal s preprostimi, jasnimi in predvidljivimi pravili, zlasti kar zadeva upravljanje in revizijo; poziva, naj se čim bolj izogibamo vsakršni retroaktivni uporabi in razlagi pravil; predlaga, naj se začne razmislek o pragu skupne stopnje napak za vsako leto, v katerem se šteje, da upravljavski in kontrolni sistem programa učinkovito deluje, in o zmožnosti organov upravljanja, da to določbo uredbe upoštevajo, ne da bi pri tem kaznovali upravičence; meni, da bi bilo treba ta prag zvišati na 5 %; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje, da so se – kot se zdi – cilji OZN za trajnostni razvoj v diskurzu EU postopoma umaknili v ozadje, zlasti pri prizadevanjih za blažitev kriz, zaradi česar je malo verjetno, da bodo izpolnjeni do leta 2030; spodbuja, naj EU v kohezijski politiki ostane močno zavezana financiranju, ki podpira doseganje ciljev trajnostnega razvoja na regionalni in lokalni ravni, npr. v zvezi s krožnim gospodarstvom; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba pri regionalnem razvoju še bolj okrepiti vidike enakosti in vključevanja; opozarja, da je pomembno v kohezijsko politiko bolj vključiti načelo enakosti spolov, in poudarja, da imajo ženske zlasti na oddaljenih podeželskih območjih posebno vlogo, saj imajo pomembno vlogo v civilni družbi in trajnostni gospodarski rasti, hkrati pa se srečujejo s težavami pri vstopanju na trg dela ter z ovirami za prejemanje enakega plačila in pri dostopu do javnih storitev, kot sta zdravstvo in otroško varstvo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podpira povečanje proračunskih sredstev, dodeljenih za obdobje 2021–2027 za novo kohezijsko politiko, ki bo v skladu z močno usmeritvijo v pametne, zelene in socialne ukrepe ustvarila zadostno zaupanje za nove inovativne projekte; poziva k tesnemu usklajevanju med temi skladi ter programi in ukrepi novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da so naložbe v ljudi ključne, da se jim pomaga pri pridobivanju znanj in spretnosti, spodbuja njihova ustvarjalnost in podpirajo inovacije, k čemur bi gotovo prispevalo tudi prostovoljstvo; meni, da bi bilo treba ohraniti ali ustvariti kakovostna in dobro plačana delovna mesta ter hkrati podpirati usposabljanje in preusposabljanje, da bi se borili proti revščini, spodbujali vključevanje migrantov in beguncev, okrepili socialno kohezijo in poskrbeli, da ne bo nihče zapostavljen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba v vseh fazah načrtovanja, izvajanja in spremljanja kohezijske politike EU upoštevati načelo partnerstva ter vzpostaviti tesno sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi organi, nevladnimi organizacijami in deležniki; poudarja, da bi morala biti Komisija dejavnejša pri zaščiti skladov kohezijske politike pred nevarnostmi, prisotnimi v nekaterih državah članicah, ki izhajajo iz pritiska na demokracijo in njene vrednote; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da je izstop Združenega kraljestva iz EU v nekaterih regijah EU prispeval k motnjam v gospodarstvu, medregionalnemu sodelovanju, raziskovalnih ekosistemih ter sistemih izobraževanja in usposabljanja; poziva vse vpletene, naj še naprej podpirajo regionalne in lokalne organe, ki so prizadeti zaradi omenjenega izstopa; meni, da je treba pri razmisleku o prihodnosti kohezijske politike po letu 2027 še naprej upoštevati trajne gospodarske in socialne posledice tega izstopa v regijah Unije; poleg tega poziva vlado Združenega kraljestva, naj financira sodelovanje svoje države v programih Interreg; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 175 PDEU vsaka tri leta poročati o napredku pri doseganju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; meni, da bo morala Komisija v devetem poročilu o koheziji, ki ga mora pripraviti najpozneje do maja 2025, podrobno oceniti skupne posledice pandemije covida-19 in vojne v Ukrajini; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k boljšemu dostopu do financiranja, da bi omogočili naložbe v lokalni energetski prehod, ki bodo med drugim namenjene energijski učinkovitosti, decentralizirani distribuciji energiji ter prednostnemu obravnavanju obnovljivih virov energije; v zvezi s tem poudarja, da je treba s kohezijsko politiko podpreti energijsko učinkovito prenovo, da bi prihranili vire in zagotovili stanovanja za vse; poleg tega poudarja, da je treba ohraniti in preoblikovati stavbe z zgodovinsko in socialno-ekonomsko vrednostjo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti, da se javna poraba držav članic ter regionalnih in lokalnih organov na področju kohezijske politike in v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne bi štela za nacionalne ali enakovredne strukturne izdatke, kot so opredeljeni v Paktu za stabilnost in rast, zlasti če ne bi odstopala od izpolnjevanja ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da bi bilo treba pravila o državni pomoči uskladiti med različnimi politikami EU, da programi kohezijske politike, pri katerih je treba upoštevati vsa pravila o državni pomoči, ne bi bili v slabšem položaju kot druge politike EU, za katere ta obveza ne velja; poleg tega poziva, naj se, kjer je to mogoče, uvede domneva o spoštovanju ureditve državne pomoči, da bi vse naložbene politike EU v tem smislu izenačili in preprečili konkurenco med njimi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za boljšo komunikacijo in prepoznavnost, tako da izboljšajo obveščanje o strateško pomembnih operacijah in prihodnjih razpisih za zbiranje predlogov; pozdravlja vzpostavitev nove podatkovne zbirke Kohesio in poziva, naj bo spletišče čim prej na voljo v vseh uradnih jezikih EU; poudarja, da bi moral Kohesio zajemati podatke o vseh kohezijskih in teritorialnih projektih, tudi tistih, povezanih z razvojem podeželja, ki jih sofinancirata Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in program Leader, ter uporabnikom omogočiti iskanje projektov na njihovih tematskih področjih, da bi postal platforma za izmenjavo primerov dobrih praks in promocijo projektov odličnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da lahko kohezijo ovirajo tudi druge politike EU; zato pozdravlja stališče Komisije, da bi morale horizontalne politike vključevati preverjanje na regionalni ravni, in jo poziva, naj tudi oceni, kako druge politike vplivajo na učinkovitost kohezijske politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da so lahko odhodki za kohezijsko politiko kot vsi drugi odhodki EU povezani z nedovoljenimi dejavnostmi korupcije in goljufije; poziva, naj se ustreznim agencijam in organom, zlasti Evropskemu javnemu tožilstvu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam, zagotovita primerno financiranje in osebje, da bodo lahko preiskave ustrezno izvajali in izterjali zlorabljena sredstva; poziva Komisijo, naj pred odobritvijo partnerskih sporazumov in programov kohezijske politike izvede poglobljeno oceno, da bi preprečila zlorabo sredstev EU in kršitve načela pravne države ter preverila, ali se spoštuje Listina o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izraža zaskrbljenost, ker predlog Komisije REPowerEU uvaja več možnosti za prenos proračunskih sredstev iz kohezijske politike v mehanizem za okrevanje in odpornost; poudarja, da bo do leta 2030 več kot 100 milijard EUR sredstev kohezijske politike vloženih v energetski prehod, razogljičenje in obnovljive vire energije; zato poziva k pospešenemu izvajanju kohezijske politike; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba na ravni EU učinkovito in harmonizirano izvajati načrt izrednih ukrepov za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti v kriznih časih, kot je navedeno v sporočilu Komisije o tem (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

(2)  UL L 231, 30.6.2021, str. 60.

(3)  UL L 231, 30.6.2021, str. 1.

(4)  UL L 231, 30.6.2021, str. 94.

(5)  UL L 231, 30.6.2021, str. 21.

(6)  UL L 99, 31.3.2020, str. 5.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(8)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(9)  UL L 435, 6.12.2021, str. 187.

(10)  UL L 109, 8.4.2022, str. 1.

(11)  UL L 357, 8.10.2021, str. 1.

(12)  UL L 99, 31.3.2020, str. 9.

(13)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(14)  UL C 37, 2.2.2021, str. 16.

(15)  UL C 429, 11.12.2020, str. 153.

(16)  UL C 517, 22.12.2021, str. 1.

(17)  UL C 286, 16.7.2021, str. 13.

(18)  UL L 80, 8.3.2021, str. 1.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0058.

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0059.

(21)  Sprejeta besedila P9_TA(2022)0022.

(22)  UL C 117, 11.3.2022, str. 18.

(23)  UL C 67, 8.2.2022, str. 16.

(24)  UL C 15, 12.1.2022, str. 125.

(25)  UL C 494, 8.12.2021, str. 26.

(26)  UL C 162, 10.5.2019, str. 24.

(27)  UL C 28, 27.1.2020, str. 40.

(28)  Študija EU lagging regions: state of play and future challenges (Regije, ki zaostajajo v razvoju v EU: trenutno stanje in prihodnji izziv), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, Tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko, september 2020.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

Obmejne regije EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o obmejnih regijah EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (1) (Direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (1) (Direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (3) (direktiva o pticah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (3) (direktiva o pticah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (4),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. februarja 2017 o manjkajočih prometnih povezavah v obmejnih regijah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. februarja 2017 o manjkajočih prometnih povezavah v obmejnih regijah (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (COM(2017)0534),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 2018 o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 2018 o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373).

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o kohezijski politiki in krožnem gospodarstvu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o kohezijski politiki in krožnem gospodarstvu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (7),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 3. aprila 2020 o nujni podpori EU za čezmejno sodelovanje na področju zdravstvenega varstva v okviru krize zaradi covida-19 (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 3. aprila 2020 o nujni podpori EU za čezmejno sodelovanje na področju zdravstvenega varstva v okviru krize zaradi covida-19 (C(2020)2153),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja Evropske komisije od 22. julija do 11. oktobra 2020 o odpravi čezmejnih ovir (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja Evropske komisije od 22. julija do 11. oktobra 2020 o odpravi čezmejnih ovir (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021) (9),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. februarja 2021 z naslovom „Čezmejne javne storitve v Evropi“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. februarja 2021 z naslovom „Čezmejne javne storitve v Evropi“ (10),

| — | Sporočilo Komisije z dne 2. junija 2021 naslovom „Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“ (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z dne 2. junija 2021 naslovom „Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“ (COM(2021)0277),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (12) (v nadaljnjem besedilu: uredba Interreg), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (12) (v nadaljnjem besedilu: uredba Interreg),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom Obmejne regije EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja“ (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom Obmejne regije EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja“ (COM(2021)0393),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine II za medvladni odbor (IPCC) o podnebnih spremembah z naslovom Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Podnebne spremembe v letu 2021: fizikalno-znanstvena podlaga). Prispevek delovne skupine I k šestemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe, objavljenega 7. avgusta 2021 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine II za medvladni odbor (IPCC) o podnebnih spremembah z naslovom Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Podnebne spremembe v letu 2021: fizikalno-znanstvena podlaga). Prispevek delovne skupine I k šestemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe, objavljenega 7. avgusta 2021 (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2021/1755 z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2021/1755 z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (14),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega odbora regij z dne 29. oktobra 2021 o viziji za Evropo: prihodnost čezmejnega sodelovanja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega odbora regij z dne 29. oktobra 2021 o viziji za Evropo: prihodnost čezmejnega sodelovanja (15),

| — | ob upoštevanju treh tematskih publikacij Evropske komisije in Združenja evropskih obmejnih regij z dne 9. decembra 2021 o ovirah in rešitvah za čezmejno sodelovanje v EU z naslovi: Več čezmejnih javnih storitev in njihova boljša kakovost (16), Živahni čezmejni trgi dela (17) in Obmejne regije za evropski zeleni dogovor (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh tematskih publikacij Evropske komisije in Združenja evropskih obmejnih regij z dne 9. decembra 2021 o ovirah in rešitvah za čezmejno sodelovanje v EU z naslovi: Več čezmejnih javnih storitev in njihova boljša kakovost (16), Živahni čezmejni trgi dela (17) in Obmejne regije za evropski zeleni dogovor (18),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije in Združenja evropskih obmejnih regij z dne 9. decembra 2021 z naslovom B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020–2021 (B-rešitve: reševanje obmejnih ovir, Izvedba poročila 2020–2021) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije in Združenja evropskih obmejnih regij z dne 9. decembra 2021 z naslovom B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020–2021 (B-rešitve: reševanje obmejnih ovir, Izvedba poročila 2020–2021) (19),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. decembra 2021 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. decembra 2021 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021)0891),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine II za medvladni odbor (IPCC) o podnebnih spremembah z dne 4. aprila 2022 z naslovom Climate Change 2021: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe v 2021: blaženje podnebnih sprememb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine II za medvladni odbor (IPCC) o podnebnih spremembah z dne 4. aprila 2022 z naslovom Climate Change 2021: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe v 2021: blaženje podnebnih sprememb),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0222/2022),

| A. | ker imajo EU in njene neposredne sosede v Evropskem združenju za prosto trgovino (EFTA) 40 notranjih kopenskih mej in notranjih obmejnih regij, ki pokrivajo 40 % ozemlja Unije, obsegajo 30 % njenega prebivalstva, ustvarjajo skoraj tretjino njenega BDP in imajo velike zmožnosti za pospeševanje razvoja njenih gospodarstev in ozemelj; |
| --- | --- |

A.

ker imajo EU in njene neposredne sosede v Evropskem združenju za prosto trgovino (EFTA) 40 notranjih kopenskih mej in notranjih obmejnih regij, ki pokrivajo 40 % ozemlja Unije, obsegajo 30 % njenega prebivalstva, ustvarjajo skoraj tretjino njenega BDP in imajo velike zmožnosti za pospeševanje razvoja njenih gospodarstev in ozemelj;

| B. | ker imajo obmejne regije, zlasti tiste z nizko gostoto prebivalstva in še posebej na podeželskih območjih, običajno manj ugodne razvojne pogoje in so na splošno gospodarsko manj uspešne kot druge regije v državah članicah in ker njihov gospodarski potencial ni v celoti izkoriščen; |
| --- | --- |

B.

ker imajo obmejne regije, zlasti tiste z nizko gostoto prebivalstva in še posebej na podeželskih območjih, običajno manj ugodne razvojne pogoje in so na splošno gospodarsko manj uspešne kot druge regije v državah članicah in ker njihov gospodarski potencial ni v celoti izkoriščen;

| C. | ker kljub prizadevanjem še vedno obstajajo številne upravne, jezikovne in pravne ovire, ki ovirajo trajnostno rast, socialno-ekonomski razvoj in kohezijo med obmejnimi regijami in znotraj njih; ker je potrebno obsežnejše in tesnejše sodelovanje med organi v sosedskih držav članic; ker bi mejnim regijam koristil nadnacionalen pravni instrument, s katerim bi bilo mogoče odpraviti negativne posledice za razdrobitev enotnega trga, ki bi jih lahko povzročili ukrepi držav članic; |
| --- | --- |

C.

ker kljub prizadevanjem še vedno obstajajo številne upravne, jezikovne in pravne ovire, ki ovirajo trajnostno rast, socialno-ekonomski razvoj in kohezijo med obmejnimi regijami in znotraj njih; ker je potrebno obsežnejše in tesnejše sodelovanje med organi v sosedskih držav članic; ker bi mejnim regijam koristil nadnacionalen pravni instrument, s katerim bi bilo mogoče odpraviti negativne posledice za razdrobitev enotnega trga, ki bi jih lahko povzročili ukrepi držav članic;

| D. | ker je znano, da je treba dejanski pristop od spodaj navzgor v evropski kohezijski politiki še okrepiti, in da je treba institucijam in akterjem, ki so najbližje državljanom, torej evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje, prepustiti neposrednejše upravljanje sredstev iz proračuna kohezijske politike EU; ker so manjši in čezmejni projekti pomembni za združevanje ljudi in s tem za odpiranje novih možnosti za trajnosten lokalni razvoj in čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

D.

ker je znano, da je treba dejanski pristop od spodaj navzgor v evropski kohezijski politiki še okrepiti, in da je treba institucijam in akterjem, ki so najbližje državljanom, torej evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje, prepustiti neposrednejše upravljanje sredstev iz proračuna kohezijske politike EU; ker so manjši in čezmejni projekti pomembni za združevanje ljudi in s tem za odpiranje novih možnosti za trajnosten lokalni razvoj in čezmejno sodelovanje;

| E. | ker se v nekaterih sektorjih srečujejo s specifičnimi ovirami, za katere bi bilo potrebno boljše usklajevanje na evropski ravni, na primer v sektorju vina in žganih pijač, ki je v primeru prodaje v sosednjih državah obremenjen s hudo birokracijo; ker morajo biti gospodarskim subjektom dostopne praktične rešitve, na primer dostop do enotne kontaktne točke, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

E.

ker se v nekaterih sektorjih srečujejo s specifičnimi ovirami, za katere bi bilo potrebno boljše usklajevanje na evropski ravni, na primer v sektorju vina in žganih pijač, ki je v primeru prodaje v sosednjih državah obremenjen s hudo birokracijo; ker morajo biti gospodarskim subjektom dostopne praktične rešitve, na primer dostop do enotne kontaktne točke, kadar je to mogoče;

| F. | ker je pandemija covida-19 te ovire še povečala in ker se čezmejni delavci vsakodnevno soočajo z različnimi in kontraproduktivnimi zdravstvenimi predpisi na obeh straneh meja; |
| --- | --- |

F.

ker je pandemija covida-19 te ovire še povečala in ker se čezmejni delavci vsakodnevno soočajo z različnimi in kontraproduktivnimi zdravstvenimi predpisi na obeh straneh meja;

| G. | ker so zaprtja nacionalnih meja zaradi pandemije covida-19 razkrila edinstveno ranljivost in soodvisnost evropskih čezmejnih regij; ker je oviranje prostega pretoka blaga, storitev, ljudi in osnovne medicinske opreme imelo škodljive posledice za gospodarstvo; |
| --- | --- |

G.

ker so zaprtja nacionalnih meja zaradi pandemije covida-19 razkrila edinstveno ranljivost in soodvisnost evropskih čezmejnih regij; ker je oviranje prostega pretoka blaga, storitev, ljudi in osnovne medicinske opreme imelo škodljive posledice za gospodarstvo;

| H. | ker je začasna ukinitev čezmejnih javnih in zdravstvenih storitev ogrozila preživetje čezmejnih delavcev in povzročila finančne težave za mala in srednja podjetja v obmejnih regijah; ker je kriza zaradi covida-19 povzročila nastanek novih pravnih in upravnih izzivov v obmejnih regijah, kot je delo na daljavo, in ker se delavci na daljavo soočajo z vprašanji socialne zaščite in davčne zakonodaje; |
| --- | --- |

H.

ker je začasna ukinitev čezmejnih javnih in zdravstvenih storitev ogrozila preživetje čezmejnih delavcev in povzročila finančne težave za mala in srednja podjetja v obmejnih regijah; ker je kriza zaradi covida-19 povzročila nastanek novih pravnih in upravnih izzivov v obmejnih regijah, kot je delo na daljavo, in ker se delavci na daljavo soočajo z vprašanji socialne zaščite in davčne zakonodaje;

| I. | ker je pandemija covida-19 privedla tudi do izjemnih dejanj solidarnosti med sosednjimi državami članicami, tako na nacionalni kot na lokalni ravni; |
| --- | --- |

I.

ker je pandemija covida-19 privedla tudi do izjemnih dejanj solidarnosti med sosednjimi državami članicami, tako na nacionalni kot na lokalni ravni;

| J. | ker se nekatere obmejne regije zaradi vojaškega napada Rusije na Ukrajino, ki še traja, soočajo s kritičnimi infrastrukturnimi težavami brez primere v zvezi z begunsko krizo; ker k njihovi ranljivosti prispevajo tudi nove razmere po pandemiji koronavirusa; |
| --- | --- |

J.

ker se nekatere obmejne regije zaradi vojaškega napada Rusije na Ukrajino, ki še traja, soočajo s kritičnimi infrastrukturnimi težavami brez primere v zvezi z begunsko krizo; ker k njihovi ranljivosti prispevajo tudi nove razmere po pandemiji koronavirusa;

| K. | ker nacionalne meje še vedno prepogosto razdrobijo naravna ozemlja, zaradi česar je njihovo varstvo in upravljanje manj učinkovito, sploh ob upoštevanju dejstva, da se uporabljajo različni pravni okviri; |
| --- | --- |

K.

ker nacionalne meje še vedno prepogosto razdrobijo naravna ozemlja, zaradi česar je njihovo varstvo in upravljanje manj učinkovito, sploh ob upoštevanju dejstva, da se uporabljajo različni pravni okviri;

| L. | ker imajo obmejne regije visoko stopnjo odseljevanja, zlasti med mladimi in kvalificiranimi delavci, kar odraža pomanjkanje gospodarskih priložnosti v teh regijah in zaradi česar se še zmanjšuje njihova privlačnost glede zaposlovanja in trajnostnega gospodarskega razvoja; ker ni dovolj možnosti za učenje jezikov ter pobud za večjo ozaveščenost o prednostih, ki jih prebivalcem ob meji prinaša učenje jezika sosednje regije; ker vsi administrativni dokumenti niso prevedeni v vse jezike obmejnih držav članic; ker bi morale države članice sprejeti ukrepe za izboljšanje tega stanja, Komisija pa bi jim morala v tem procesu svetovati; |
| --- | --- |

L.

ker imajo obmejne regije visoko stopnjo odseljevanja, zlasti med mladimi in kvalificiranimi delavci, kar odraža pomanjkanje gospodarskih priložnosti v teh regijah in zaradi česar se še zmanjšuje njihova privlačnost glede zaposlovanja in trajnostnega gospodarskega razvoja; ker ni dovolj možnosti za učenje jezikov ter pobud za večjo ozaveščenost o prednostih, ki jih prebivalcem ob meji prinaša učenje jezika sosednje regije; ker vsi administrativni dokumenti niso prevedeni v vse jezike obmejnih držav članic; ker bi morale države članice sprejeti ukrepe za izboljšanje tega stanja, Komisija pa bi jim morala v tem procesu svetovati;

| M. | ker imajo obmejne regije z novo uredbo Interreg za obdobje 2021–2027 zdaj jasen okvir finančne podpore za boljše čezmejno upravljanje, da bi spodbudile gospodarsko okrevanje, oblikovale skupne okoljske ukrepe in ublažile učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

M.

ker imajo obmejne regije z novo uredbo Interreg za obdobje 2021–2027 zdaj jasen okvir finančne podpore za boljše čezmejno upravljanje, da bi spodbudile gospodarsko okrevanje, oblikovale skupne okoljske ukrepe in ublažile učinke podnebnih sprememb;

| N. | ker je sklepanje partnerskih sporazumov v okviru kohezijske politike za obdobje 2021–2027 še vedno zaostaja, kar ogroža dodeljevanje nujno potrebnih sredstev za območja, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

N.

ker je sklepanje partnerskih sporazumov v okviru kohezijske politike za obdobje 2021–2027 še vedno zaostaja, kar ogroža dodeljevanje nujno potrebnih sredstev za območja, ki jih potrebujejo;

| O. | ker so lahko obmejne regije zaradi razdrobljenega in pomanjkljivega čezmejnega sodelovanja bolj občutljive na naravne nesreče in izredne vremenske pojave; |
| --- | --- |

O.

ker so lahko obmejne regije zaradi razdrobljenega in pomanjkljivega čezmejnega sodelovanja bolj občutljive na naravne nesreče in izredne vremenske pojave;

| P. | ker EU sestavljajo tudi pomorske čezmejne regije, zlasti prek njenih otokov v Sredozemlju, pa tudi prek njenih najbolj oddaljenih regij, v Atlantskem in Indijskem oceanu; ker so nekateri evropski otoki zaradi geografske oddaljenosti skupaj s svojim položajem kot obmejna regija izpostavljeni kombinaciji omejitev na trgu dela ter prevoza in zdravstvene oskrbe, kar močno zmanjšuje njihove zmogljivosti za rast; |
| --- | --- |

P.

ker EU sestavljajo tudi pomorske čezmejne regije, zlasti prek njenih otokov v Sredozemlju, pa tudi prek njenih najbolj oddaljenih regij, v Atlantskem in Indijskem oceanu; ker so nekateri evropski otoki zaradi geografske oddaljenosti skupaj s svojim položajem kot obmejna regija izpostavljeni kombinaciji omejitev na trgu dela ter prevoza in zdravstvene oskrbe, kar močno zmanjšuje njihove zmogljivosti za rast;

| Q. | ker se priznava, da je zaradi edinstvene ranljivosti obmejnih regij treba temeljito spremeniti načine njihovega financiranja, da bi končno ustvarili enake konkurenčne pogoje teh regij v primerjavi s središčem; ker se poleg tega priporoča, naj te spremembe vključujejo odbitek „mejnih milijard“, prilagojenih za inflacijo, iz kohezijskega proračuna Unije in njegovo rezervacijo posebej za obmejne regije; |
| --- | --- |

Q.

ker se priznava, da je zaradi edinstvene ranljivosti obmejnih regij treba temeljito spremeniti načine njihovega financiranja, da bi končno ustvarili enake konkurenčne pogoje teh regij v primerjavi s središčem; ker se poleg tega priporoča, naj te spremembe vključujejo odbitek „mejnih milijard“, prilagojenih za inflacijo, iz kohezijskega proračuna Unije in njegovo rezervacijo posebej za obmejne regije;

| R. | ker se ocenjuje, da bi s sprejetjem predloga uredbe o evropskem čezmejnem mehanizmu, ki ga je maja 2018 objavila Komisija na priporočilo nekdanjega luksemburškega predsedstva Sveta, pripomogli k odpravi najmanj 30 %, precej verjetneje pa 50 % ugotovljenih ovir za čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

R.

ker se ocenjuje, da bi s sprejetjem predloga uredbe o evropskem čezmejnem mehanizmu, ki ga je maja 2018 objavila Komisija na priporočilo nekdanjega luksemburškega predsedstva Sveta, pripomogli k odpravi najmanj 30 %, precej verjetneje pa 50 % ugotovljenih ovir za čezmejno sodelovanje;

1.

pozdravlja sporočilo Komisije (2021) z naslovom „Obmejne regije EU: živi laboratoriji evropskega povezovanja“, ki vsebuje natančne smernice o ovirah, s katerimi se soočajo v obmejnih regijah EU;

Posebnosti obmejnih regij

Posebnosti obmejnih regij

| 2. | opominja, da člen 174 PDEU priznava izzive, s katerimi se spopadajo obmejne regije, in določa, da mora Unija tem regijam nameniti posebno pozornost pri razvoju in izvajanju dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

2.

opominja, da člen 174 PDEU priznava izzive, s katerimi se spopadajo obmejne regije, in določa, da mora Unija tem regijam nameniti posebno pozornost pri razvoju in izvajanju dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

| 3. | poudarja, da se izzivi, s katerimi se soočajo obmejne regije, zlasti tiste z le morskimi mejami, ki so posebne meje z lastnimi potrebami, ter podeželska in redko poseljena območja med seboj razlikujejo glede na pravne, upravne, jezikovne, kulturne, socialno-ekonomske, okoljske, demografske in geografske razmere v zadevni regiji; poudarja, da je treba učinkovito uporabljati in bolje usklajevati sredstva EU, da bi navedene izzive obravnavali bolj celostno; poziva k vključitvi lokalnih organov in skupnosti ter k uporabi prilagojenih pristopov, ki so integrirani, prilagojeni in specifični za posamezno regijo, kot del okvira upravljanja na več ravneh; poudarja tudi, da je treba razmotriti izzive v nekaterih obmejnih regijah, povezane rusko agresijo v Ukrajini, ki še traja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se izzivi, s katerimi se soočajo obmejne regije, zlasti tiste z le morskimi mejami, ki so posebne meje z lastnimi potrebami, ter podeželska in redko poseljena območja med seboj razlikujejo glede na pravne, upravne, jezikovne, kulturne, socialno-ekonomske, okoljske, demografske in geografske razmere v zadevni regiji; poudarja, da je treba učinkovito uporabljati in bolje usklajevati sredstva EU, da bi navedene izzive obravnavali bolj celostno; poziva k vključitvi lokalnih organov in skupnosti ter k uporabi prilagojenih pristopov, ki so integrirani, prilagojeni in specifični za posamezno regijo, kot del okvira upravljanja na več ravneh; poudarja tudi, da je treba razmotriti izzive v nekaterih obmejnih regijah, povezane rusko agresijo v Ukrajini, ki še traja;

| 4. | priporoča pobudo EU za jezikovne tečaje sosednjih jezikov po ugodni ceni za udeležence v vseh regijah NUTS-3, katerih ozemlje meji na sosednjo državo članico; opozarja, da bi morala biti naloga te pobude EU tudi povečati poznavanje koristi, ki jih prinaša učenje sosednjega jezika; |
| --- | --- |

4.

priporoča pobudo EU za jezikovne tečaje sosednjih jezikov po ugodni ceni za udeležence v vseh regijah NUTS-3, katerih ozemlje meji na sosednjo državo članico; opozarja, da bi morala biti naloga te pobude EU tudi povečati poznavanje koristi, ki jih prinaša učenje sosednjega jezika;

| 5. | opozarja, da bi bilo treba nesorazmerna bremena, kot so inherentne strukturne pomanjkljivosti v vseh obmejnih regijah uravnotežiti z ločenim režimom za regionalno pomoč, oblikovanim posebej za obmejne regije; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da bi bilo treba nesorazmerna bremena, kot so inherentne strukturne pomanjkljivosti v vseh obmejnih regijah uravnotežiti z ločenim režimom za regionalno pomoč, oblikovanim posebej za obmejne regije;

| 6. | zahteva, naj se na začetku vsakega programskega obdobja iz proračuna EU za kohezijsko politiko 0,26 % nameni izključno za razvoj obmejnih regij, in sicer prvič v obdobju 2028–2034 („obmejna milijarda“); predlaga tudi, naj se preostali znesek vrne v kohezijski proračun EU, če se ta sredstva ne bodo uporabila v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

6.

zahteva, naj se na začetku vsakega programskega obdobja iz proračuna EU za kohezijsko politiko 0,26 % nameni izključno za razvoj obmejnih regij, in sicer prvič v obdobju 2028–2034 („obmejna milijarda“); predlaga tudi, naj se preostali znesek vrne v kohezijski proračun EU, če se ta sredstva ne bodo uporabila v obmejnih regijah;

| 7. | predlaga, naj se „obmejna milijarda“ nameni neposredno evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje ali obmejnim regijam, kjer podobne strukture že obstajajo; poziva, naj se evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje ali primerljivim strukturam zagotovi visoka raven samostojnosti pri uporabi sredstev in izbiri projektov; |
| --- | --- |

7.

predlaga, naj se „obmejna milijarda“ nameni neposredno evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje ali obmejnim regijam, kjer podobne strukture že obstajajo; poziva, naj se evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje ali primerljivim strukturam zagotovi visoka raven samostojnosti pri uporabi sredstev in izbiri projektov;

| 8. | poziva države članice, naj odpravijo obstoječe ovire in evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje omogočijo večjo samostojnost pri izbiri projektov in uporabi sredstev, zlasti z opredelitvijo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje kot organov upravljanja programov Interreg v skladu s členom 45(4) uredbe Interreg, izboljšanjem njihove institucionalne in finančne zmogljivosti v skladu s členom 14(4) uredbe Interreg ali imenovanjem evropski združenj za teritorialno sodelovanje kot upravičencev, ki upravljajo sklade za male projekte, v skladu s členom 25(2) uredbe Interreg; predlaga, naj Komisija oblikuje spodbude za države članice, da bi izkoristile zgoraj navedene možnosti, ki bi evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje dale pomembnejšo vlogo za dejansko izvajanje cilja politike št. 5 kohezijske politike EU za obdobje 2021–2027: Evropa, bliže državljanom; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj odpravijo obstoječe ovire in evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje omogočijo večjo samostojnost pri izbiri projektov in uporabi sredstev, zlasti z opredelitvijo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje kot organov upravljanja programov Interreg v skladu s členom 45(4) uredbe Interreg, izboljšanjem njihove institucionalne in finančne zmogljivosti v skladu s členom 14(4) uredbe Interreg ali imenovanjem evropski združenj za teritorialno sodelovanje kot upravičencev, ki upravljajo sklade za male projekte, v skladu s členom 25(2) uredbe Interreg; predlaga, naj Komisija oblikuje spodbude za države članice, da bi izkoristile zgoraj navedene možnosti, ki bi evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje dale pomembnejšo vlogo za dejansko izvajanje cilja politike št. 5 kohezijske politike EU za obdobje 2021–2027: Evropa, bliže državljanom;

| 9. | priporoča spremembe smernic EU o regionalni pomoči; predlaga, naj v okviru tega pravila imajo prednost obmejne regije, saj lahko regionalno pomoč sočasno prejema manj kot polovica vsega prebivalstva EU; |
| --- | --- |

9.

priporoča spremembe smernic EU o regionalni pomoči; predlaga, naj v okviru tega pravila imajo prednost obmejne regije, saj lahko regionalno pomoč sočasno prejema manj kot polovica vsega prebivalstva EU;

Odpornost s tesnejšim institucionalnim sodelovanjem

Odpornost s tesnejšim institucionalnim sodelovanjem

| 10. | pozdravlja dosedanji napredek Komisije pri izvajanju akcijskega načrta za leto 2017, zlasti prek pobude „b-solutions“, ki je zagotovila pravno in upravno podporo obmejnim regijam in odpravila 90 primerov ovir za interakcijo, pa tudi s podporo za lažji dostop do zaposlitve, spodbujanje čezmejne večjezičnosti in združevanje zdravstvenih ustanov; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dosedanji napredek Komisije pri izvajanju akcijskega načrta za leto 2017, zlasti prek pobude „b-solutions“, ki je zagotovila pravno in upravno podporo obmejnim regijam in odpravila 90 primerov ovir za interakcijo, pa tudi s podporo za lažji dostop do zaposlitve, spodbujanje čezmejne večjezičnosti in združevanje zdravstvenih ustanov;

| 11. | poziva institucije EU in države članice, naj v čezmejnih regijah poskrbijo za večje poznavanje o možnosti podpore, ki jo zagotavlja Evropska komisija prek pobude „b-rešitve“; poudarja, da bi lahko z izmenjavo znanja o uspešnih b-rešitvah odpravili ali preprečili nastajanje novih upravnih in pravnih ovir; |
| --- | --- |

11.

poziva institucije EU in države članice, naj v čezmejnih regijah poskrbijo za večje poznavanje o možnosti podpore, ki jo zagotavlja Evropska komisija prek pobude „b-rešitve“; poudarja, da bi lahko z izmenjavo znanja o uspešnih b-rešitvah odpravili ali preprečili nastajanje novih upravnih in pravnih ovir;

| 12. | vendar poudarja, da zgolj b-rešitve ne morejo biti ustrezen in učinkovit odziv na pravne in upravne ovire, ki vplivajo na obmejne regije; |
| --- | --- |

12.

vendar poudarja, da zgolj b-rešitve ne morejo biti ustrezen in učinkovit odziv na pravne in upravne ovire, ki vplivajo na obmejne regije;

| 13. | priznava pomembno vlogo makroregij, evroregij, neprofitnih organizacij in združenj pri spodbujanju skupnega interesa in na področju čezmejnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj pripravi temeljito oceno makroregionalnih strategij in naj oceni njihovo skladnost s prenovljenimi okoljskimi in digitalnimi prednostnimi nalogami Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

priznava pomembno vlogo makroregij, evroregij, neprofitnih organizacij in združenj pri spodbujanju skupnega interesa in na področju čezmejnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj pripravi temeljito oceno makroregionalnih strategij in naj oceni njihovo skladnost s prenovljenimi okoljskimi in digitalnimi prednostnimi nalogami Evropske unije;

| 14. | opominja, da kljub prizadevanjem še vedno obstajajo številne upravne, pravne in jezikovne ovire, ki ovirajo trajnostno rast, družbeno-gospodarski razvoj in kohezijo med obmejnimi regijami in v njih; |
| --- | --- |

14.

opominja, da kljub prizadevanjem še vedno obstajajo številne upravne, pravne in jezikovne ovire, ki ovirajo trajnostno rast, družbeno-gospodarski razvoj in kohezijo med obmejnimi regijami in v njih;

| 15. | ugotavlja, da je večina ovir za čezmejno sodelovanje pravne narave in izvirajo iz različne nacionalne zakonodaje ali splošne zakonodaje EU; zato opozarja, da je Komisija leta 2018 objavila predlog uredbe o evropskem čezmejnem mehanizmu (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je večina ovir za čezmejno sodelovanje pravne narave in izvirajo iz različne nacionalne zakonodaje ali splošne zakonodaje EU; zato opozarja, da je Komisija leta 2018 objavila predlog uredbe o evropskem čezmejnem mehanizmu (COM(2018)0373);

| 16. | poudarja, da je dostop do javnih storitev bistvenega pomena za 150 milijonov ljudi, ki živijo na čezmejnih območjih, in da ga pogosto ovirajo številne pravne in upravne ovire; zato poziva Komisijo in države članice, naj si čim bolj prizadevajo za odpravo teh ovir, zlasti za zdravstvene storitve, promet, izobraževanje, mobilnost delovne sile in okolje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je dostop do javnih storitev bistvenega pomena za 150 milijonov ljudi, ki živijo na čezmejnih območjih, in da ga pogosto ovirajo številne pravne in upravne ovire; zato poziva Komisijo in države članice, naj si čim bolj prizadevajo za odpravo teh ovir, zlasti za zdravstvene storitve, promet, izobraževanje, mobilnost delovne sile in okolje;

| 17. | poudarja, da bi evropski čezmejni mehanizem, ki ga je predlagala Komisija, prispeval k odpravi več kot polovice omenjenih ovir, zlasti glede slabe ponudbe čezmejnega javnega prevoza in omejenega dostopa do zaposlitve, izobraževanja, kulture in storitev za prosti čas; v zvezi s tem obžaluje, da je Svet začasno ustavil zakonodajni postopek v zvezi z evropskim čezmejnim mehanizmom; opozarja, da je ta mehanizem namenjen lažjemu sodelovanju čezmejnih regij pri različnih skupnih projektih (na področju infrastrukture, zdravstvenega varstva, delovne sile itd.), saj lahko ena regija uporablja pravne določbe sosednje države članice, če bi uporaba lastnih zakonov pomenila pravne ovire; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi evropski čezmejni mehanizem, ki ga je predlagala Komisija, prispeval k odpravi več kot polovice omenjenih ovir, zlasti glede slabe ponudbe čezmejnega javnega prevoza in omejenega dostopa do zaposlitve, izobraževanja, kulture in storitev za prosti čas; v zvezi s tem obžaluje, da je Svet začasno ustavil zakonodajni postopek v zvezi z evropskim čezmejnim mehanizmom; opozarja, da je ta mehanizem namenjen lažjemu sodelovanju čezmejnih regij pri različnih skupnih projektih (na področju infrastrukture, zdravstvenega varstva, delovne sile itd.), saj lahko ena regija uporablja pravne določbe sosednje države članice, če bi uporaba lastnih zakonov pomenila pravne ovire;

| 18. | opozarja, da je Parlament predlog o evropskem čezmejnem mehanizmu podprl z veliko večino februarja 2019 in na plenarnem zasedanju po vprašanju Svetu za ustni odgovor oktobra 2021; opozarja, da je Parlament v svoje stališče v prvi obravnavi te uredbe vključil posebne klavzule, s katerimi bi zagotovili prostovoljno uporabo tega mehanizma, da bi na ta način odgovoril na pomisleke držav članic; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je Parlament predlog o evropskem čezmejnem mehanizmu podprl z veliko večino februarja 2019 in na plenarnem zasedanju po vprašanju Svetu za ustni odgovor oktobra 2021; opozarja, da je Parlament v svoje stališče v prvi obravnavi te uredbe vključil posebne klavzule, s katerimi bi zagotovili prostovoljno uporabo tega mehanizma, da bi na ta način odgovoril na pomisleke držav članic;

| 19. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju sklepov pravne službe Sveta in Parlamenta spremeni sedanji predlog, da bi našli ravnovesje med stališči sozakonodajalcev; prav tako jo poziva, naj poskrbi, da bo v predlogu upoštevana tudi krepitev čezmejnih regij, pri čemer naj se predvidi škoda, ki jo bodo utrpele regije, ki se najbolj neposredno soočajo z izzivi zaradi vojne v Ukrajini; poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja z državami članicami, da bi hitro sprejeli sistema za odpravo pravnih ali upravnih ovir na mejah, da bi olajšali življenje prebivalcem čezmejnih regij; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju sklepov pravne službe Sveta in Parlamenta spremeni sedanji predlog, da bi našli ravnovesje med stališči sozakonodajalcev; prav tako jo poziva, naj poskrbi, da bo v predlogu upoštevana tudi krepitev čezmejnih regij, pri čemer naj se predvidi škoda, ki jo bodo utrpele regije, ki se najbolj neposredno soočajo z izzivi zaradi vojne v Ukrajini; poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja z državami članicami, da bi hitro sprejeli sistema za odpravo pravnih ali upravnih ovir na mejah, da bi olajšali življenje prebivalcem čezmejnih regij;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da je bil sprejet pilotni projekt Celostna pobuda za čezmejno odzivanje na krize (CB-CRII), s katerim naj bi okrepili odpornost obmejnih regij na prihodnje krize; poziva generalni direktorat Komisije za regionalno in mestno politiko, naj izvede projekt (20); |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da je bil sprejet pilotni projekt Celostna pobuda za čezmejno odzivanje na krize (CB-CRII), s katerim naj bi okrepili odpornost obmejnih regij na prihodnje krize; poziva generalni direktorat Komisije za regionalno in mestno politiko, naj izvede projekt (20

| 21. | poudarja, da se obmejne regije razen s škodo, ki jo je povzročil covid-19, zlasti zaprtjem meja zaradi pandemije, soočajo tudi s posledicami izstopa Združenega kraljestva iz EU, kar ustvarja nove ovire za prosto trgovino in resne motnje v čezmejni trgovini med EU in Združenim kraljestvom, zaradi česar je položaj podjetij in trgovine v obmejnih regijah slabši; v zvezi s tem pozdravlja doseženi dogovor o rezervi za prilagoditev na brexit, da se zagotovi finančna in pravna podpora državam članicam in regijam, ki jih je brexit prizadel; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se obmejne regije razen s škodo, ki jo je povzročil covid-19, zlasti zaprtjem meja zaradi pandemije, soočajo tudi s posledicami izstopa Združenega kraljestva iz EU, kar ustvarja nove ovire za prosto trgovino in resne motnje v čezmejni trgovini med EU in Združenim kraljestvom, zaradi česar je položaj podjetij in trgovine v obmejnih regijah slabši; v zvezi s tem pozdravlja doseženi dogovor o rezervi za prilagoditev na brexit, da se zagotovi finančna in pravna podpora državam članicam in regijam, ki jih je brexit prizadel;

Več čezmejnih javnih storitev in njihova boljša kakovost

Več čezmejnih javnih storitev in njihova boljša kakovost

| 22. | z zanimanjem ugotavlja, da je nedavno javno posvetovanje Komisije o odpravi mejnih ovir (2020) pokazalo, da imajo prebivalci obmejnih regij med drugim glavne težave zaradi slabe ponudbe zanesljivega čezmejnega javnega prometa, pomanjkljive ponudbe digitalnih storitev in njihovo omejeno čezmejno interoperabilnostjo, ovirami, ki so neposredno povezane z jezikovnimi razlikami, ovirami, povezanimi z zakonodajnimi procesi, ter z ekonomskimi razlikami; |
| --- | --- |

22.

z zanimanjem ugotavlja, da je nedavno javno posvetovanje Komisije o odpravi mejnih ovir (2020) pokazalo, da imajo prebivalci obmejnih regij med drugim glavne težave zaradi slabe ponudbe zanesljivega čezmejnega javnega prometa, pomanjkljive ponudbe digitalnih storitev in njihovo omejeno čezmejno interoperabilnostjo, ovirami, ki so neposredno povezane z jezikovnimi razlikami, ovirami, povezanimi z zakonodajnimi procesi, ter z ekonomskimi razlikami;

| 23. | ugotavlja, da je privlačnost čezmejnih območij za življenje in naložbe močno odvisna od kakovosti življenja, razpoložljivosti javnih in poslovnih storitev za državljane in podjetja ter kakovosti prometa – te pogoje bi bilo mogoče izpolniti in ohraniti izključno s tesnim sodelovanjem nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter podjetij na obeh straneh meje; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je privlačnost čezmejnih območij za življenje in naložbe močno odvisna od kakovosti življenja, razpoložljivosti javnih in poslovnih storitev za državljane in podjetja ter kakovosti prometa – te pogoje bi bilo mogoče izpolniti in ohraniti izključno s tesnim sodelovanjem nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter podjetij na obeh straneh meje;

| 24. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo naložbe v kakovostne javne storitve pri povečanju socialne odpornosti in spopadanju z gospodarsko, zdravstveno in socialno krizo; |
| --- | --- |

24.

poudarja ključno vlogo, ki jo imajo naložbe v kakovostne javne storitve pri povečanju socialne odpornosti in spopadanju z gospodarsko, zdravstveno in socialno krizo;

| 25. | opozarja, da bi uvedba boljših čezmejnih javnih storitev izboljšala ne le kakovost življenja prebivalcev obmejnih območij, temveč tudi stroškovno učinkovitost teh storitev; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da bi uvedba boljših čezmejnih javnih storitev izboljšala ne le kakovost življenja prebivalcev obmejnih območij, temveč tudi stroškovno učinkovitost teh storitev;

| 26. | poudarja, da je usklajevanje prometnih storitev v čezmejnih regijah še vedno nezadostno, deloma zaradi neobstoječih ali opuščenih povezav, kar ovira mobilnost in čezmejne razvojne priložnosti; poudarja tudi, da razvoj trajnostne čezmejne prometne infrastrukture ovirajo zapletene pravne in upravne določbe; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je usklajevanje prometnih storitev v čezmejnih regijah še vedno nezadostno, deloma zaradi neobstoječih ali opuščenih povezav, kar ovira mobilnost in čezmejne razvojne priložnosti; poudarja tudi, da razvoj trajnostne čezmejne prometne infrastrukture ovirajo zapletene pravne in upravne določbe;

| 27. | poudarja, da izgradnja dodatne čezmejne prometne infrastrukture, poleg tega, da je draga in bremeni okolje, morda ni vedno najboljša rešitev, zato poudarja potencial mehkih ukrepov za izboljšanje čezmejnih prometnih povezav, in sicer boljše usklajevanje razporedov javnega prevoza, vključujoče načrtovanje in prilagojene inovacije, ki bi jih lahko uporabljali čezmejni lokalni in regionalni organi, ki imajo zadostno samostojnost za doseganje skupnih ciljev; poudarja, da bi moral razvoj nove infrastrukture za javni promet izpolnjevati zahteve trajnosti in stroškovne učinkovitosti; zato poziva k pravočasni dodelitvi sredstev Sklada za pravični prehod, da bodo imele obmejne regije dejavno vlogo pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da izgradnja dodatne čezmejne prometne infrastrukture, poleg tega, da je draga in bremeni okolje, morda ni vedno najboljša rešitev, zato poudarja potencial mehkih ukrepov za izboljšanje čezmejnih prometnih povezav, in sicer boljše usklajevanje razporedov javnega prevoza, vključujoče načrtovanje in prilagojene inovacije, ki bi jih lahko uporabljali čezmejni lokalni in regionalni organi, ki imajo zadostno samostojnost za doseganje skupnih ciljev; poudarja, da bi moral razvoj nove infrastrukture za javni promet izpolnjevati zahteve trajnosti in stroškovne učinkovitosti; zato poziva k pravočasni dodelitvi sredstev Sklada za pravični prehod, da bodo imele obmejne regije dejavno vlogo pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora;

| 28. | poudarja vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri obravnavanju glavnih izzivov, s katerimi se sooča prometni sektor Unije, vključno z razvojem dobro delujočega enotnega evropskega prometnega prostora, s povezovanjem Evrope s sodobnimi, multimodalnimi in varnimi prometnimi infrastrukturnimi omrežji ter prehodom na mobilnost z nizkimi emisijami, med drugim s podporo dokončanju manjkajočih malih čezmejnih železniških povezav, s čimer prispeva k evropskemu povezovanju obmejnih regij; |
| --- | --- |

28.

poudarja vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri obravnavanju glavnih izzivov, s katerimi se sooča prometni sektor Unije, vključno z razvojem dobro delujočega enotnega evropskega prometnega prostora, s povezovanjem Evrope s sodobnimi, multimodalnimi in varnimi prometnimi infrastrukturnimi omrežji ter prehodom na mobilnost z nizkimi emisijami, med drugim s podporo dokončanju manjkajočih malih čezmejnih železniških povezav, s čimer prispeva k evropskemu povezovanju obmejnih regij;

| 29. | poziva države članice, naj vzpostavijo trdnejši in jasnejši pravni okvir za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javnih storitev; v zvezi s tem poudarja, da je evidenca manjkajočih povezav v železniškem sektorju, ki ga je pripravila Komisija, ključno orodje za napredek v tej smeri; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj vzpostavijo trdnejši in jasnejši pravni okvir za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javnih storitev; v zvezi s tem poudarja, da je evidenca manjkajočih povezav v železniškem sektorju, ki ga je pripravila Komisija, ključno orodje za napredek v tej smeri;

| 30. | poudarja, da je treba ustvariti učinkovito politično zapuščino za evropsko leto železnic, zlasti v čezmejnih regijah; poudarja, da evropski in čezmejni vidik železnice ljudi zbližuje, omogoča, da raziskujejo EU v vsej njeni raznolikosti, ter spodbuja socialno-ekonomsko in teritorialno kohezijo, zlasti z izboljšanjem povezljivosti znotraj EU in z njenim geografskim obrobjem, tudi s čezmejnimi regionalnimi povezavami; pozdravlja ustanovitev partnerstev za razvoj skupnih storitev v nekaterih čezmejnih regijah, vključno z združevanjem voznih redov in vozovnic; poziva Komisijo, naj še naprej podpira tovrstne pobude, ter naj spodbuja prevoz koles na čezmejnih železniških povezavah; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba ustvariti učinkovito politično zapuščino za evropsko leto železnic, zlasti v čezmejnih regijah; poudarja, da evropski in čezmejni vidik železnice ljudi zbližuje, omogoča, da raziskujejo EU v vsej njeni raznolikosti, ter spodbuja socialno-ekonomsko in teritorialno kohezijo, zlasti z izboljšanjem povezljivosti znotraj EU in z njenim geografskim obrobjem, tudi s čezmejnimi regionalnimi povezavami; pozdravlja ustanovitev partnerstev za razvoj skupnih storitev v nekaterih čezmejnih regijah, vključno z združevanjem voznih redov in vozovnic; poziva Komisijo, naj še naprej podpira tovrstne pobude, ter naj spodbuja prevoz koles na čezmejnih železniških povezavah;

| 31. | poziva k večji digitalizaciji javnih storitev in učinkovitejši politiki za interoperabilnost, da bi bile digitalne javne storitve že v svoji zasnovi medsebojno operabilne in čezmejne; opozarja, da je pomembno podpreti digitalne inovacije na področju javnih storitev in podjetja v čezmejnih regijah ter glede tega pozdravlja evropska vozlišča za digitalne inovacije; |
| --- | --- |

31.

poziva k večji digitalizaciji javnih storitev in učinkovitejši politiki za interoperabilnost, da bi bile digitalne javne storitve že v svoji zasnovi medsebojno operabilne in čezmejne; opozarja, da je pomembno podpreti digitalne inovacije na področju javnih storitev in podjetja v čezmejnih regijah ter glede tega pozdravlja evropska vozlišča za digitalne inovacije;

Živahni čezmejni trgi dela

Živahni čezmejni trgi dela

| 32. | pozdravlja številne in pomembne ukrepe, sprejete za odpravo obmejnih družbeno-gospodarskih nesorazmerij; vendar obžaluje, da ni specifičnih ocen in primerjalnih statističnih podatkov, ki bi omogočali pregled družbeno-gospodarskega položaja čezmejnih malih in srednjih podjetij, kar je še toliko bolj obžalovanja vredno, saj mala in srednja podjetja predstavljajo 67 % vseh delovnih mest in skoraj 60 % dodane vrednosti v EU; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja številne in pomembne ukrepe, sprejete za odpravo obmejnih družbeno-gospodarskih nesorazmerij; vendar obžaluje, da ni specifičnih ocen in primerjalnih statističnih podatkov, ki bi omogočali pregled družbeno-gospodarskega položaja čezmejnih malih in srednjih podjetij, kar je še toliko bolj obžalovanja vredno, saj mala in srednja podjetja predstavljajo 67 % vseh delovnih mest in skoraj 60 % dodane vrednosti v EU;

| 33. | poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo družbeno-gospodarskega položaja čezmejnih malih in srednjih podjetij, pri čemer naj zbere posebne ocene in primerjalne statistične podatke; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo družbeno-gospodarskega položaja čezmejnih malih in srednjih podjetij, pri čemer naj zbere posebne ocene in primerjalne statistične podatke;

| 34. | poudarja, da po navedbah osmega poročila o koheziji (21) kazalniki Interreg kažejo, da je bilo do konca leta 2020 na področju čezmejne mobilnosti delovne sile doseženih le 68 % ciljev za leto 2023, medtem ko so bili na drugih področjih doseženi celo 495-odstotno; spodbuja države članice, naj nadaljujejo delo, da bi uresničile cilje za leto 2023; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da po navedbah osmega poročila o koheziji (21

| 35. | priznava, kako pomembni so zajamčeni davčni prihodki, sistemi socialne varnosti in raznolikost nacionalnih davkov za države članice; podpira in se zavezuje, da bo pozorno spremljal izvajanje davčnega svežnja Komisije z dne 15. julija 2020, da bi zagotovili pravično, učinkovito, trajnostno in digitalno prijazno obdavčitev; |
| --- | --- |

35.

priznava, kako pomembni so zajamčeni davčni prihodki, sistemi socialne varnosti in raznolikost nacionalnih davkov za države članice; podpira in se zavezuje, da bo pozorno spremljal izvajanje davčnega svežnja Komisije z dne 15. julija 2020, da bi zagotovili pravično, učinkovito, trajnostno in digitalno prijazno obdavčitev;

| 36. | vendar poudarja, da se dobro izobražena delovna sila zaradi pomanjkanja ustrezne ponudbe delovnih mest ali drugih gospodarskih priložnosti, pa tudi v primeru nizkih plač, običajno seli v regije, kjer je teh priložnosti več, zaradi česar so razmere v oddaljenih obmejnih regijah še bolj težavne; |
| --- | --- |

36.

vendar poudarja, da se dobro izobražena delovna sila zaradi pomanjkanja ustrezne ponudbe delovnih mest ali drugih gospodarskih priložnosti, pa tudi v primeru nizkih plač, običajno seli v regije, kjer je teh priložnosti več, zaradi česar so razmere v oddaljenih obmejnih regijah še bolj težavne;

| 37. | meni, da bi se morala kohezijska politika bolj usmeriti k naložbam v ljudi, saj se gospodarstva obmejnih regij lahko spodbudijo z učinkovito kombinacijo naložb v inovacije, človeški kapital, dobro upravljanje in institucionalno zmogljivost; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi se morala kohezijska politika bolj usmeriti k naložbam v ljudi, saj se gospodarstva obmejnih regij lahko spodbudijo z učinkovito kombinacijo naložb v inovacije, človeški kapital, dobro upravljanje in institucionalno zmogljivost;

| 38. | meni, da bi morale obmejne regije, ki se spopadajo s posebnimi izzivi, prejemati prilagojeno podporo (npr. večjo sinergijo med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom, Evropskim socialnim skladom plus in Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji) za razvoj in izvajanje dolgoročnih strategij, ki temeljijo na gospodarski diverzifikaciji ter politikah prekvalifikacije in preusposabljanja odpuščenih delavcev; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi morale obmejne regije, ki se spopadajo s posebnimi izzivi, prejemati prilagojeno podporo (npr. večjo sinergijo med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom, Evropskim socialnim skladom plus in Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji) za razvoj in izvajanje dolgoročnih strategij, ki temeljijo na gospodarski diverzifikaciji ter politikah prekvalifikacije in preusposabljanja odpuščenih delavcev;

| 39. | poziva države članice, naj tesno sodelujejo pri prizadevanjih Komisije za vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora, ki bo v sinergiji z evropskim programom znanj in spretnosti ter evropskim raziskovalnim prostorom zagotovil dostop do ciljno usmerjenega izobraževanja in usposabljanja na obeh straneh meje, in sicer z zagotavljanjem skupnih izobraževalnih storitev in vzajemnim priznavanjem diplom, znanj in kvalifikacij ter s spodbujanjem učenja; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj tesno sodelujejo pri prizadevanjih Komisije za vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora, ki bo v sinergiji z evropskim programom znanj in spretnosti ter evropskim raziskovalnim prostorom zagotovil dostop do ciljno usmerjenega izobraževanja in usposabljanja na obeh straneh meje, in sicer z zagotavljanjem skupnih izobraževalnih storitev in vzajemnim priznavanjem diplom, znanj in kvalifikacij ter s spodbujanjem učenja;

| 40. | spodbuja nadgradnjo programov za sodelovanje med obmejnimi regijami EU na zunanjih mejah Unije in obmejnimi regijami sosednjih držav; se zaveda izzivov takega sodelovanja glede na različnost veljavnih predpisov v teh regijah; meni, da je sodelovanje pomembno orodje pri napredku na področju širitvene politike EU; poudarja, da lahko spodbujanje čezmejnega sodelovanja med sosednjimi regijami bistveno prispeva k soočanju z velikimi izzivi Unije (npr. z zagotavljanjem trajnostne prihodnosti za Sredozemlje, Baltsko morje in druge morske bazene), zagotovi trajnostno prihodnost Alp, Pirenejev, Karpatov in drugih gorskih verig ter omogoči trajnostno prihodnost velikih povodij, kot so Ren, Donava in Meuse); |
| --- | --- |

40.

spodbuja nadgradnjo programov za sodelovanje med obmejnimi regijami EU na zunanjih mejah Unije in obmejnimi regijami sosednjih držav; se zaveda izzivov takega sodelovanja glede na različnost veljavnih predpisov v teh regijah; meni, da je sodelovanje pomembno orodje pri napredku na področju širitvene politike EU; poudarja, da lahko spodbujanje čezmejnega sodelovanja med sosednjimi regijami bistveno prispeva k soočanju z velikimi izzivi Unije (npr. z zagotavljanjem trajnostne prihodnosti za Sredozemlje, Baltsko morje in druge morske bazene), zagotovi trajnostno prihodnost Alp, Pirenejev, Karpatov in drugih gorskih verig ter omogoči trajnostno prihodnost velikih povodij, kot so Ren, Donava in Meuse);

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma poskrbijo za ustrezno izvajanje in izvrševanje ustrezne zakonodaje EU glede pravic čezmejnih in obmejnih delavcev, izboljšajo njihovo zaposlovanje ter delovne, zdravstvene in varnostne razmere, se lotijo potrebne revizije veljavnega zakonodajnega okvira, tudi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (22), da bi povečali prenosljivost pravic in poskrbeli za ustrezno usklajevanje socialne varnosti, pregledali vlogo agencij za občasno delo, agencij za zaposlovanje ter drugih posrednikov in podizvajalcev, pri tem pa ugotovili pomanjkljivosti v zaščiti z vidika načela enake obravnave; poziva države članice, naj glede na vse večji obseg dela na daljavo poskrbijo, da imajo tisti, ki delajo na daljavo iz svoje države stalnega prebivališča, dostop do ustrezne socialne varnosti, delavskih pravic in davčne ureditve ter da bodo z gotovostjo vedeli, kateri je njihov pristojni organ; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma poskrbijo za ustrezno izvajanje in izvrševanje ustrezne zakonodaje EU glede pravic čezmejnih in obmejnih delavcev, izboljšajo njihovo zaposlovanje ter delovne, zdravstvene in varnostne razmere, se lotijo potrebne revizije veljavnega zakonodajnega okvira, tudi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (22

| 42. | priznava, da je v obmejnih regijah potrebno hitrejše in celovitejše priznavanje diplom in drugih kvalifikacij, pridobljenih po usposabljanju, izboljšano zdravstveno varstvo, razširitev lokalnega prevoza in prevoza na dolge razdalje ter boljši dostop do informacij o prostih delovnih mestih; poudarja, da je treba povišati sredstva za usklajevanje med sosednjimi pravnimi in upravnimi nacionalnimi sistemi, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij o zakonodaji, ki se uporablja za delavce, ter zbiranja podatkov o čezmejnih delavcih, da bi odpravili razlike v nacionalnih praksah, izboljšali dostopnost razpoložljivih informacij ter oblikovali predvidljiv in dostopen notranji trg dela; poudarja, da so te težave še večje za čezmejne delavce, ki prihajajo iz tretjih držav in se vanje vračajo; |
| --- | --- |

42.

priznava, da je v obmejnih regijah potrebno hitrejše in celovitejše priznavanje diplom in drugih kvalifikacij, pridobljenih po usposabljanju, izboljšano zdravstveno varstvo, razširitev lokalnega prevoza in prevoza na dolge razdalje ter boljši dostop do informacij o prostih delovnih mestih; poudarja, da je treba povišati sredstva za usklajevanje med sosednjimi pravnimi in upravnimi nacionalnimi sistemi, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij o zakonodaji, ki se uporablja za delavce, ter zbiranja podatkov o čezmejnih delavcih, da bi odpravili razlike v nacionalnih praksah, izboljšali dostopnost razpoložljivih informacij ter oblikovali predvidljiv in dostopen notranji trg dela; poudarja, da so te težave še večje za čezmejne delavce, ki prihajajo iz tretjih držav in se vanje vračajo;

| 43. | meni, da je digitalizacija doslej najboljša priložnost za olajšanje mobilnosti delovne sile, hkrati pa omogoča hitrejše in lažje nadzorovanje skladnosti z veljavnimi določbami EU; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim organom za delo nemudoma pripravi zakonodajni predlog za evropsko izkaznico socialnega zavarovanje za vse mobilne delavce in državljane tretjih držav, ki so vključeni v predpise EU o mobilnosti znotraj EU, s čimer bi ustrezni nacionalni organi in socialni partnerji dobili instrument, ki bi omogočal učinkovito opredelitev, sledljivost, združevanje in prenosljivost pravic socialne varnosti, hkrati pa bi pošteno in učinkovito izboljšali izvrševanje predpisov EU o mobilnosti delovne sile in usklajevanju socialne varnosti na trgu dela in tako zagotovili enake konkurenčne pogoje v EU; |
| --- | --- |

43.

meni, da je digitalizacija doslej najboljša priložnost za olajšanje mobilnosti delovne sile, hkrati pa omogoča hitrejše in lažje nadzorovanje skladnosti z veljavnimi določbami EU; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim organom za delo nemudoma pripravi zakonodajni predlog za evropsko izkaznico socialnega zavarovanje za vse mobilne delavce in državljane tretjih držav, ki so vključeni v predpise EU o mobilnosti znotraj EU, s čimer bi ustrezni nacionalni organi in socialni partnerji dobili instrument, ki bi omogočal učinkovito opredelitev, sledljivost, združevanje in prenosljivost pravic socialne varnosti, hkrati pa bi pošteno in učinkovito izboljšali izvrševanje predpisov EU o mobilnosti delovne sile in usklajevanju socialne varnosti na trgu dela in tako zagotovili enake konkurenčne pogoje v EU;

| 44. | opozarja, da med državami članicami EU ne obstaja vzajemno priznavanje statusa invalidnosti, kar invalidom povzroča težave, saj se njihova nacionalna kartica ugodnosti za invalide ne nujno priznava v drugih državah članicah; meni, da ta pomanjkljivost ovira zlasti čezmejne delavce in študente invalide, saj omejuje njihove pravice do prilagojenih storitev; priznava, da je evropska kartica ugodnosti za invalide uporabna, saj omogoča vzajemno priznavanje statusa invalidnosti v vseh državah članicah, ki so trenutno vključene v projekt; pozdravlja namero Komisije, da bo pripravila predlog za uvedbo evropske kartice ugodnosti za invalide do konca leta 2023, ki bi bila priznana v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da med državami članicami EU ne obstaja vzajemno priznavanje statusa invalidnosti, kar invalidom povzroča težave, saj se njihova nacionalna kartica ugodnosti za invalide ne nujno priznava v drugih državah članicah; meni, da ta pomanjkljivost ovira zlasti čezmejne delavce in študente invalide, saj omejuje njihove pravice do prilagojenih storitev; priznava, da je evropska kartica ugodnosti za invalide uporabna, saj omogoča vzajemno priznavanje statusa invalidnosti v vseh državah članicah, ki so trenutno vključene v projekt; pozdravlja namero Komisije, da bo pripravila predlog za uvedbo evropske kartice ugodnosti za invalide do konca leta 2023, ki bi bila priznana v vseh državah članicah;

Obmejne regije za evropski zeleni dogovor

Obmejne regije za evropski zeleni dogovor

| 45. | opozarja, da že obstaja pomemben pravni okvir EU, in sicer direktivi o pticah in habitatih ter okvirna direktiva EU o vodah (23) in strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, ki jih morajo države članice v čezmejnih regijah izvajati v celoti, sistematično in skupaj; opozarja, da se narava, podnebje, naravne nesreče in bolezni ne ustavijo na nacionalnih mejah, ter poziva k usklajenemu in celovitemu varstvu območij omrežja Natura 2000, da bi bili ukrepi za izvajanje bolj povezani; poziva nacionalne vlade držav članic, naj sprejmejo ukrepe za nadaljnjo skladnost in usklajevanje pri uporabi te in drugih direktiv; poudarja, da je načrtovanje za obvladovanje tveganj nesreč področje, na katerem je čezmejno sodelovanje nujno; poziva Komisijo, naj v nacionalnih ali regionalnih strategijah za prilagajanje podnebnim spremembam pozorno spremlja del, povezan s čezmejnimi območji, in predvidi posebne ukrepe za spodbujanje ustreznih odzivov; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da že obstaja pomemben pravni okvir EU, in sicer direktivi o pticah in habitatih ter okvirna direktiva EU o vodah (23

| 46. | poudarja, da podnebne spremembe resno vplivajo tudi na obmejne regije, tudi tako, da morajo regije zaradi njih razviti skupne čezmejne in prilagojene preventivne ukrepe za naravne nesreče; opozarja na naravne nesreče leta 2021, ki so prizadele več obmejnih regij v Belgiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem in v Nemčiji; poudarja, da morajo države članice na podlagi mehanizma Unije na področju civilne zaščite redno pripravljati ocene tveganja in analize scenarijev nesreč, kar vključuje čezmejno sodelovanje in poročanje o največjih tveganjih s čezmejnim učinkom; poziva Komisijo in države članice, naj še poglobijo sodelovanje in izmenjavo informacij pri obvladovanju tveganj nesreč, da bi tudi izboljšale sisteme zgodnjega opozarjanja v obmejnih regijah; pri tem pozdravlja projekte Interreg Ren-Meuse na področju javne varnosti, zbiranja podatkov, čezmejnega upravljanja povodij in upravnega sodelovanja na področju prostorskega načrtovanja za zmanjšanje poplavne nevarnosti; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da podnebne spremembe resno vplivajo tudi na obmejne regije, tudi tako, da morajo regije zaradi njih razviti skupne čezmejne in prilagojene preventivne ukrepe za naravne nesreče; opozarja na naravne nesreče leta 2021, ki so prizadele več obmejnih regij v Belgiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem in v Nemčiji; poudarja, da morajo države članice na podlagi mehanizma Unije na področju civilne zaščite redno pripravljati ocene tveganja in analize scenarijev nesreč, kar vključuje čezmejno sodelovanje in poročanje o največjih tveganjih s čezmejnim učinkom; poziva Komisijo in države članice, naj še poglobijo sodelovanje in izmenjavo informacij pri obvladovanju tveganj nesreč, da bi tudi izboljšale sisteme zgodnjega opozarjanja v obmejnih regijah; pri tem pozdravlja projekte Interreg Ren-Meuse na področju javne varnosti, zbiranja podatkov, čezmejnega upravljanja povodij in upravnega sodelovanja na področju prostorskega načrtovanja za zmanjšanje poplavne nevarnosti;

| 47. | meni, da so vzajemno zaupanje, politična volja in prilagodljiv pristop med deležniki na več ravneh, vključno s civilno družbo, bistveni za premagovanje stalnih ovir ter povečanje trajnostne rasti in razvoja obmejnih regij; zato poziva k boljšemu usklajevanju, dialogu in nadaljnji izmenjavi najboljših praks med organi; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo tovrstno sodelovanje; države članice tudi poziva, naj svojim lokalnim in regionalnim organom zagotovijo ustrezno funkcionalno in finančno avtonomijo; poleg tega poudarja, da morajo imeti vse obmejne regije odločilno vlogo pri spopadanju z izzivi podnebnih sprememb z ukrepi, ki bodo usklajeni z njihovimi okoliškimi regijami; |
| --- | --- |

47.

meni, da so vzajemno zaupanje, politična volja in prilagodljiv pristop med deležniki na več ravneh, vključno s civilno družbo, bistveni za premagovanje stalnih ovir ter povečanje trajnostne rasti in razvoja obmejnih regij; zato poziva k boljšemu usklajevanju, dialogu in nadaljnji izmenjavi najboljših praks med organi; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo tovrstno sodelovanje; države članice tudi poziva, naj svojim lokalnim in regionalnim organom zagotovijo ustrezno funkcionalno in finančno avtonomijo; poleg tega poudarja, da morajo imeti vse obmejne regije odločilno vlogo pri spopadanju z izzivi podnebnih sprememb z ukrepi, ki bodo usklajeni z njihovimi okoliškimi regijami;

| 48. | ugotavlja, da imajo obmejne regije premalo koristi od razvoja krožnega gospodarstva, uporabe energije iz obnovljivih virov in ukrepov za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj nagrajuje že zastavljene uredbene temelje in financira več čezmejnih projektov za proizvodnjo, souporabo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov; meni, da je treba v celoti izkoristiti priložnosti za sodelovanje, ki že obstajajo v veljavnem pravnem redu EU, in države članice poziva, naj izboljšajo sodelovanje v čezmejnih regijah pri izvajanju strategije EU za povezovanje energetskega sistema; poudarja potencial manj poseljenih obmejnih območij za razvoj trajnostnega in zelenega gospodarstva, ki bi ustvarila dodana vrednost za lokalni razvoj z odpiranjem novih zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da imajo obmejne regije premalo koristi od razvoja krožnega gospodarstva, uporabe energije iz obnovljivih virov in ukrepov za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj nagrajuje že zastavljene uredbene temelje in financira več čezmejnih projektov za proizvodnjo, souporabo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov; meni, da je treba v celoti izkoristiti priložnosti za sodelovanje, ki že obstajajo v veljavnem pravnem redu EU, in države članice poziva, naj izboljšajo sodelovanje v čezmejnih regijah pri izvajanju strategije EU za povezovanje energetskega sistema; poudarja potencial manj poseljenih obmejnih območij za razvoj trajnostnega in zelenega gospodarstva, ki bi ustvarila dodana vrednost za lokalni razvoj z odpiranjem novih zelenih delovnih mest;

| 49. | poudarja, da bo sodelovanje med sosednjimi državami članicami osrednji element pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora, ter države članice poziva, naj čim bolj izkoristijo obstoječe možnosti za sodelovanje v okviru veljavnega pravnega okvira EU; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da bo sodelovanje med sosednjimi državami članicami osrednji element pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora, ter države članice poziva, naj čim bolj izkoristijo obstoječe možnosti za sodelovanje v okviru veljavnega pravnega okvira EU;

o

o o

| 50. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

50.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

1

(2)  UL L 288, 6.11.2007, str. 27.

2

(3)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

3

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

4

(5)  UL C 207, 30.6.2017, str. 19.

5

(6)  UL C 28, 27.1.2020, str. 40.

6

(7)  UL C 433, 23.12.2019, str. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sl/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  UL L 437, 28.12.2020, str. 108.

9

(10)  UL C 106, 26.3.2021, str. 12.

10

(11)  UL L 231, 30.6.2021, str. 60.

11

(12)  UL L 231, 30.6.2021, str. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  UL L 357, 8.10.2021, str. 1.

14

(15)  UL C 440, 29.10.2021, str. 6.

15

(16)  Evropska komisija, Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., More and better-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU (Več čezmejnih javnih storitev in njihova boljša kakovost: ovire in rešitve za čezmejno sodelovanje v EU), Urad za publikacije Evropske unije, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236.

16

(17)  Evropska komisija, Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU (Živahni čezmejni trgi dela: ovire in rešitve za čezmejno sodelovanje v EU), Urad za publikacije Evropske unije, 2021,https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950.

17

(18)  Evropska komisija, Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU (Obmejne regije za evropski zeleni dogovor: ovire in rešitve za čezmejno sodelovanje v EU), Urad za publikacije Evropske unije, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773.

18

(19)  European Commission, Directorate-General for Regional and Urban Policy, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021, Publications Office of the European Union, 2021 (B-rešitve: reševanje obmejnih ovir, Izvedba poročila 2020–2021), https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Evropska komisija, Kohezija v Evropi do leta 2050 – Osmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, 9. februar 2022.

21

Kohezija v Evropi do leta 2050 – Osmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji

(22)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

22

(23)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

23

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Izvajanje posodobljene nove industrijske strategije za Evropo: uskladitev porabe s politiko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o izvajanju posodobljene nove industrijske strategije za Evropo: uskladitev porabe s politiko (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 151 in 152, člena 153(1) in (2) ter člena 173 o industrijski politiki EU, ki se med drugim sklicuje na konkurenčnost industrije Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 151 in 152, člena 153(1) in (2) ter člena 173 o industrijski politiki EU, ki se med drugim sklicuje na konkurenčnost industrije Unije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 5(3) in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 5(3) in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2021 z naslovom „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021)0550),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 naslovom Industrijski ekosistemi, strateška avtonomija in blaginja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 naslovom Industrijski ekosistemi, strateška avtonomija in blaginja,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. decembra 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. decembra 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Letno poročilo o enotnem trgu za leto 2021 (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Letno poročilo o enotnem trgu za leto 2021 (SWD(2021)0351),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Strateške odvisnosti in zmogljivosti (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Strateške odvisnosti in zmogljivosti (SWD(2021)0352),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Konkurenčnemu in čistemu evropskemu jeklarstvu naproti (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Konkurenčnemu in čistemu evropskemu jeklarstvu naproti (SWD(2021)0353),

| — | ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za energetsko intenzivne panoge, ki deluje v okviru Komisije, iz leta 2019 z naslovom Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050 (Osrednji načrt za konkurenčno preobrazbo energetsko intenzivnih industrij v EU, ki bo omogočila nastanek podnebno nevtralnega krožnega gospodarstva do leta 2050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za energetsko intenzivne panoge, ki deluje v okviru Komisije, iz leta 2019 z naslovom Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050 (Osrednji načrt za konkurenčno preobrazbo energetsko intenzivnih industrij v EU, ki bo omogočila nastanek podnebno nevtralnega krožnega gospodarstva do leta 2050),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Mednarodne agencije za energijo iz leta 2021 z naslovom Net zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Mednarodne agencije za energijo iz leta 2021 z naslovom Net zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. novembra 2018 o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. novembra 2018 o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2019 z naslovom Strategija EU na področju industrijske politike: vizija za leto 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2019 z naslovom Strategija EU na področju industrijske politike: vizija za leto 2030,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 z naslovom Okrevanje, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 z naslovom Okrevanje, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 2020 z naslovom Okrevanje naj bo krožno in zeleno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 2020 z naslovom Okrevanje naj bo krožno in zeleno,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2021 o evropski strategiji za kritične surovine (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2021 o evropski strategiji za kritične surovine (9),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Novi ERP za raziskave in inovacije (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Novi ERP za raziskave in inovacije (COM(2020)0628),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Evropska strategija za zdravila (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Evropska strategija za zdravila (COM(2020)0761),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2022 z naslovom Priprava evropske deklaracije o digitalnih pravicah in načelih za digitalno desetletje (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2022 z naslovom Priprava evropske deklaracije o digitalnih pravicah in načelih za digitalno desetletje (COM(2022)0027),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. aprila 2019 z naslovom Tehnološke infrastrukture (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. aprila 2019 z naslovom Tehnološke infrastrukture (SWD(2019)0158),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (10),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu: od načel do prakse – smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu: od načel do prakse – smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše,

| — | ob upoštevanju poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) z dne 4. aprila 2022 z naslovom Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe (IPCC) z dne 4. aprila 2022 z naslovom Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0214/2022),

| A. | ker je industriji ključno omogočiti, da izvede energetski in digitalni prehod ter obenem ohrani delovna mesta, konkurenčnost in sposobnost za razvoj in proizvodnjo čistih proizvodov; |
| --- | --- |

A.

ker je industriji ključno omogočiti, da izvede energetski in digitalni prehod ter obenem ohrani delovna mesta, konkurenčnost in sposobnost za razvoj in proizvodnjo čistih proizvodov;

| B. | ker mora biti cilj industrijske strategije tudi krepitev enotnega trga in spodbujanje tehnoloških prebojev, da bi EU postala vodilna v svetu na področju zelenih in digitalnih tehnologij; |
| --- | --- |

B.

ker mora biti cilj industrijske strategije tudi krepitev enotnega trga in spodbujanje tehnoloških prebojev, da bi EU postala vodilna v svetu na področju zelenih in digitalnih tehnologij;

| C. | ker so industrijski in proizvodni procesi hrbtenica trga dela v EU in bi morali spodbujati ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

C.

ker so industrijski in proizvodni procesi hrbtenica trga dela v EU in bi morali spodbujati ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest;

| D. | ker sta v spreminjajočem se geopolitičnem svetu bistvenega pomena krepitev strateške avtonomije in zmanjševanje odvisnosti EU na področju kritičnih materialov, proizvodov in tehnologij, in sicer ob ohranjanju odprtega gospodarstva, kolikor je mogoče, in zaprtega, kolikor je potrebno; |
| --- | --- |

D.

ker sta v spreminjajočem se geopolitičnem svetu bistvenega pomena krepitev strateške avtonomije in zmanjševanje odvisnosti EU na področju kritičnih materialov, proizvodov in tehnologij, in sicer ob ohranjanju odprtega gospodarstva, kolikor je mogoče, in zaprtega, kolikor je potrebno;

| E. | ker je ruska agresija proti Ukrajini znova pokazala, da je EU močno odvisna od oskrbe z energijo iz tretjih držav; ker mora EU preusmeriti svojo industrijsko in energetsko politiko, da bi diverzificirala svoje vire energije, povečala prihranke energije in ukrepe za energijsko učinkovitost ter uvedla velike količine obnovljivih virov energije, in v vseh panogah ubrati veliko močnejši pristop krožnega gospodarstva, ki temelji na odpornih in trajnostnih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

E.

ker je ruska agresija proti Ukrajini znova pokazala, da je EU močno odvisna od oskrbe z energijo iz tretjih držav; ker mora EU preusmeriti svojo industrijsko in energetsko politiko, da bi diverzificirala svoje vire energije, povečala prihranke energije in ukrepe za energijsko učinkovitost ter uvedla velike količine obnovljivih virov energije, in v vseh panogah ubrati veliko močnejši pristop krožnega gospodarstva, ki temelji na odpornih in trajnostnih dobavnih verigah;

| F. | ker lahko visoka raven odvisnosti od oskrbe z energijo, na primer iz Rusije, in visoke cene energije škodujejo proizvodnim zmogljivostim evropskih podjetij; ker so razpoložljivost materialov in komponent ter proizvodne zmogljivosti v Evropi bistvenega pomena, da se prepreči nadomeščanje odvisnosti EU od uvoza energije z vse večjo odvisnostjo od dobave redkih zemeljskih rudnin, drugih kritičnih kovin, opreme ali proizvodnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

F.

ker lahko visoka raven odvisnosti od oskrbe z energijo, na primer iz Rusije, in visoke cene energije škodujejo proizvodnim zmogljivostim evropskih podjetij; ker so razpoložljivost materialov in komponent ter proizvodne zmogljivosti v Evropi bistvenega pomena, da se prepreči nadomeščanje odvisnosti EU od uvoza energije z vse večjo odvisnostjo od dobave redkih zemeljskih rudnin, drugih kritičnih kovin, opreme ali proizvodnih zmogljivosti;

| G. | ker imajo v EU sedež vodilni raziskovalni inštituti in podjetja na svetovni ravni, v njej pa živijo svetovni strokovnjaki, zaradi česar ima Unija potencial, da na področju industrijskih inovacij postane vodilna v svetu; |
| --- | --- |

G.

ker imajo v EU sedež vodilni raziskovalni inštituti in podjetja na svetovni ravni, v njej pa živijo svetovni strokovnjaki, zaradi česar ima Unija potencial, da na področju industrijskih inovacij postane vodilna v svetu;

| H. | ker je Komisija po opredelitvi svojih strateških odvisnosti v najobčutljivejših industrijskih ekosistemih napovedala, da bo predlagala konkretne sistemske (gospodarske in regulativne) ukrepe za zmanjšanje teh odvisnosti, vključno z zagotavljanjem in spodbujanjem proizvodnje in naložb v Evropi; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija po opredelitvi svojih strateških odvisnosti v najobčutljivejših industrijskih ekosistemih napovedala, da bo predlagala konkretne sistemske (gospodarske in regulativne) ukrepe za zmanjšanje teh odvisnosti, vključno z zagotavljanjem in spodbujanjem proizvodnje in naložb v Evropi;

| I. | ker mora EU izboljšati odpornost dobavnih verig in hkrati ustvariti privlačen in inovativen proizvodni in dobavni ekosistem visoke vrednosti, ki bo usklajen s cilji Evrope na področju raziskav in razvoja, inovacij, podnebja in okolja; |
| --- | --- |

I.

ker mora EU izboljšati odpornost dobavnih verig in hkrati ustvariti privlačen in inovativen proizvodni in dobavni ekosistem visoke vrednosti, ki bo usklajen s cilji Evrope na področju raziskav in razvoja, inovacij, podnebja in okolja;

| J. | ker so se emisije CO2 v industrijskem sektorju od leta 1990 zmanjšale za 35 % in ker je del tega zmanjšanja posledica selitve proizvodnje; |
| --- | --- |

J.

ker so se emisije CO2 v industrijskem sektorju od leta 1990 zmanjšale za 35 % in ker je del tega zmanjšanja posledica selitve proizvodnje;

| K. | ker ocenjeni gospodarski potencial zmanjšanja končne porabe energije v evropski industriji do leta 2030 v primerjavi z običajnim scenarijem znaša 23,5 % (11); |
| --- | --- |

K.

ker ocenjeni gospodarski potencial zmanjšanja končne porabe energije v evropski industriji do leta 2030 v primerjavi z običajnim scenarijem znaša 23,5 % (11);

| L. | ker je Komisija priznala, da je za doseganje strateške avtonomije EU ključnih več gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, agroživilski sektor, rudarjenje in pridobivanje surovin ter digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija priznala, da je za doseganje strateške avtonomije EU ključnih več gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, agroživilski sektor, rudarjenje in pridobivanje surovin ter digitalne tehnologije;

| M. | ker je Komisija v novi posodobljeni industrijski strategiji priznala, da bi lahko netrajnostne tržne politike, tudi pri javnih naročilih, privedle do konsolidacije trga; |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija v novi posodobljeni industrijski strategiji priznala, da bi lahko netrajnostne tržne politike, tudi pri javnih naročilih, privedle do konsolidacije trga;

| 1. | pozdravlja posodobitev industrijske strategije; poudarja, da mora zeleni dogovor, če naj bo resnična trajnostna strategija za rast, ki bo prinesla preobrazbo, ter če naj se z njim zmanjšajo odvisnosti in ohranjajo enaki konkurenčni pogoji za evropsko industrijo med prehodoma, spremljati ambiciozna industrijska politika, da bi postal konkurenčna vodilna sila na področju ničelne stopnje neto toplogrednih plinov in trajnostnega gospodarstva ter da bi ustvarili sinergije med velikimi podjetji, malimi in srednjimi podjetji ter zagonskimi podjetji, hkrati pa ga je treba podpreti z bolj ambiciozno politiko za raziskave in razvoj ter okvirom, ki bo spodbujal mala in srednja podjetja; poudarja, da se je ta potreba znatno povečala zaradi sedanje podnebne in energetske krize ter ruske agresije v Ukrajini; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni ciljno usmerjeni ukrepi za pomoč ranljivim odjemalcem v industrijskem okolju, zlasti ranljivim malim in srednjim podjetjem in mikropodjetjem, ki so jih nični prizadele tudi posledice pandemije covida-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo vpliv ruske agresije proti Ukrajini na evropsko industrijo in njene zmogljivosti v okviru sedanjih in prihodnjih pobud in ciljev ter sprejmejo celosten pristop, ko ustvarjajo spodbude za podporo strateškim industrijskim sektorjem in njihovim dobavnim verigam, ki se soočajo z velikim povečanjem stroškov energije, prevoza in surovin; priznava, da obstaja več ukrepov, s katerimi je mogoče hkrati zmanjšati te vplive, emisije toplogrednih plinov in onesnaževanje zraka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je delujoč evropski enotni trg pomembno sredstvo za krepitev odpornosti industrije, privlačnosti Evrope kot destinacije za naložbe in konkurenčnosti EU ter za okrepitev dvojnega prehoda kot temelja za novo rast v industrijskih sektorjih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da EU na področju proizvodov, energije, proizvodnih zmogljivosti in tehnologij, ki so ključni za naše gospodarstvo in prihodnjo družbo, ne sme biti odvisna od tretjih držav; poudarja, da si mora EU znova zagotoviti močan položaj v ključnih svetovnih vrednostnih verigah ter dobavo kritičnih surovin v kriznih časih, tudi z večjo uporabo načel krožnega gospodarstva; poudarja koristi krajših dobavnih verig za odpornost za odpornost našega gospodarstva in doseganje podnebnih ciljev EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen mednarodnega sodelovanja, enakopravnih partnerstev in odprte svetovne trgovine za evropsko gospodarstvo ter ugotavlja, da je eden najučinkovitejših načinov za krepitev evropske industrijske odpornosti in zmanjšanje odvisnosti diverzifikacija dobavnih verig z ambicioznimi ukrepi trgovinske politike, vključno s strateškimi trgovinskimi in naložbenimi sporazumi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi jasne in na znanosti temelječe poti za prehod v industrijskem ekosistemu, pri čemer naj med drugim opredeli potrebe na področju infrastrukture, tehnologij ter znanj in spretnosti, ki so nujne za uspešen prehod; poziva Komisijo, naj zagotovi doslednost, skladnost in sinergijo vseh pobud, ciljev, finančnih in regulativnih instrumentov, s katerimi se bo v času prehoda podpirala industrija; poudarja, da je treba uskladiti scenarije za prehod, načrte za industrijsko tehnologijo ter strateški program za raziskave in inovacije evropskih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa; poziva k letnemu spremljanju in poročanju o konkurenčnosti, tehnološkem napredku, zaposljivosti in odpornosti naših industrijskih ekosistemov ter o napredku posameznih sektorjev v zvezi s potmi za prehod, vključno z njihovo skladnostjo s podnebnimi cilji EU, da bo instrumente po potrebi mogoče hitro prilagoditi; poudarja, da bi morali biti vsi deležniki v vrednostni verigi, vključno s civilno družbo, akademsko skupnostjo, potrošniškimi organizacijami, sindikati in Evropskim znanstvenim svetovalnim odborom za podnebne spremembe, na pregleden način vključeni v proces scenarijev za prehod, s čimer bi zagotovili stalno in znanstveno podprto spremljanje napredka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj predstavi strategijo, osredotočeno na prehod najbolj energijsko intenzivnih industrijskih panog, ki bi jim omogočila, da ohranijo konkurenčnost, in hkrati podprla večjo strateško avtonomijo EU, saj so te panoge pogosto strateško pomembne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je industrijska konkurenčnost Evrope v veliki meri odvisna od njene zmogljivosti za inovacije; ugotavlja, da so po izdatkih za raziskave in razvoj, izraženih v odstotku bruto domačega proizvoda, Evropsko unijo prehitele druge gospodarske sile; ponavlja, da so potrebne ambiciozne naložbe v raziskave in razvoj, da bi izboljšali konkurenčni položaj EU v svetu; obžaluje, da velika večina držav članic še vedno ni izpolnila cilja, v skladu s katerim naj bi bili 3 % BDP namenjeni za naložbe v raziskave in razvoj; poziva Komisijo, naj usklajuje prizadevanja držav članic in njihove nadaljnje zaveze glede višjih naložbenih ciljev za raziskave in razvoj na nacionalni ravni, zlasti za nacionalno javno in zasebno financiranje industrijskih inovacij in raziskav, da bi prešli na raziskave na podlagi radovednosti in nizke tehnološke pripravljenosti ter ohranili in izboljšali bazo znanja, ki podpira evropske industrijske inovacije; v zvezi s tem poudarja vlogo, ki jo lahko imajo partnerstva za odprto znanost; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo naložbe v raziskave in razvoj usmerjene v spodbujanje udeležbe mikropodjetij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba v delovnih programih programa Obzorje Evropa in javno-zasebnih partnerstvih upoštevati nove okoliščine, ki so posledica ruske invazije v Ukrajino, zlasti v sklopih 4 in 5 o industriji, digitalnem in vesoljskem sektorju ter o podnebju, energiji in mobilnosti, ter raziskave in razvoj, usmerjene v industrijo, osredotočiti na nadomestitev fosilnih goriv in zmanjšanje odvisnosti industrije EU od uvoza energije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj pomaga pri odpravljanju naložbene vrzeli na področju ključnih omogočitvenih tehnologij v primerjavi s svetovno konkurenco; v zvezi s tem pozdravlja predlog akta o čipih, ki ga je predložila Komisija, in vzpostavitev evropskega zavezništva za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku; poziva Komisijo, naj hitro začne z zapoznelim delom evropskega industrijskega zavezništva za procesorje in polprevodniške tehnologije; poziva Komisijo, naj te pobude hitro razširi na druge instrumente za raziskave ter ključne omogočitvene tehnologije, kot so baterije, umetna inteligenca, kibernetska varnost, avtomatizacija in robotika, biotehnologija, računalništvo na robu, fotonika ter kvantno računalništvo in tehnologija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja prizadevanja Komisije v zvezi z evropskim polprevodniškim ekosistemom, vključno s povečano lokalno proizvodno zmogljivostjo, pilotnimi linijami in prvimi proizvodnimi obrati za napredno tehnologijo čipov, čipe in zasnovo sistemov; poudarja, da je treba zagotoviti, da financiranje evropskega akta o čipih ne bo privedlo do zmanjšanja financiranja drugih obstoječih programov EU; pozdravlja delovni dokument služb Komisije, priložen evropskemu aktu o čipih (SWD(2022)0147); kljub temu poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka, vključno z vplivom na okolje, ter celovito analizo prihodnjih potreb po čipih, konkurenčne prednosti različnih vrst in potenciala za proizvodnjo čipov v Evropi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, kako pomembno je v celoti izvajati obstoječi strateški program za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije, saj je to najpomembnejša agenda za strateško avtonomijo Unije pri več ključnih omogočitvenih tehnologijah; meni, da bi bilo treba sredstva Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije preusmeriti v raziskave, posebej na področju čipov, predvsem v okviru obstoječega strateškega načrta za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba okrepiti oznako „Izdelano v EU“ in pospešiti uvedbo tehnologij industrije 4.0, zlasti v malih in srednjih podjetjih; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo partnerstvo „Izdelano v Evropi“ močno prisotno v programu Obzorje Evropa, ter naj to doseže s spodbujanjem sodelovanja med malimi in srednjimi podjetji ter univerzami in raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami; poudarja, da oznaka „Izdelano v Evropi“ ne bi smela pomeniti samo kakovosti in inovacij, temveč bi se morala uporabljati tudi za trajnostne in socialno pravične industrijske proizvode, procese in storitve, z njo pa bi bilo treba tudi spodbujati oživitev kakovostnih zaposlitvenih in proizvodnih priložnosti po vsej Uniji, da bi podprli uravnotežen in trajnostni razvoj vseh regij EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen industrijskega foruma, ustanovljenega z industrijsko strategijo, in ugotavlja, da je med petimi novoustanovljenimi projektnimi skupinami ena neposredno pomembna za enotni trg, saj preučuje horizontalne vidike enotnega trga in odpravo ovir, druga pa se posebej osredotoča na napredno proizvodnjo, ki kot horizontalni dejavnik omogoča širok spekter ekosistemov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen cilja Unije za ničelno onesnaževanje ter popolnoma integriranega krožnega gospodarstva za oblikovanje učinkovite in razogljičene industrije; poziva Komisijo, naj opravi analiza o recikliranju in ponovnem vključevanju v cikel izdelkov; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni financiranju in razpisom za projekte vodilnih inovativnih podjetij na področju krožnega gospodarstva, ter potrebi po spodbujanju razvoja vodilnih trgov; meni, da so preprečevanje nastajanja odpadkov, zmanjšanje porabe energije in virov, povezanih z odpadki, ter recikliranje v zaprti zanki vzdolž celotnih industrijskih sektorjev nepogrešljivi za krožno gospodarstvo; poudarja tudi pomen standardov, pooblastil za nakupe, kvot, trajnostnosti in popravljivosti že v zasnovi, da se olajšata recikliranje in ponovna uporaba pomembnih (kritičnih) surovin ter večja uporaba in daljša življenjska doba proizvodov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja napoved Komisije, da bo objavila smernice za javno naročanje, in njena prizadevanja za vzajemnost pri dostopu do trgov javnih naročil; poudarja, da je javno naročanje ključen instrument za nacionalno in gospodarsko varnost, industrijsko politiko, socialno in ekološko trajnostnost ter za spodbujanje uporabe trajnostnih proizvodov in storitev ter povpraševanja po njih; poudarja, da bi morali mehanizmi javnih naročil še naprej podpirati preobrazbo evropske industrije s spodbujanjem proizvodnje ekološko inovativnega, stroškovno učinkovitega in trajnostnega blaga in storitev ter s povečanjem povpraševanja po sekundarnih surovinah, ki izhajajo iz uporabe krožnih proizvodnih procesov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj po potrebi pregleda pravila o javnem naročanju in pravila konkurence, hkrati pa poskrbi za ustrezno delovanje enotnega trga; želi spomniti na pomen smernic, ki jih je pripravila Komisija, o tem, kako naj države članice v sklenjene pogodbe vključijo cilje uspešnosti in merila kakovosti, ter merilo ekonomsko najugodnejše ponudbe; poziva Komisijo, naj malim in srednjim podjetjem zagotovi dostop in naj prepreči uporabo meril za javna naročila, ki določajo zahteve ali kvalifikacije, ki presegajo temeljne elemente nabavljene storitve ali blaga, da bodo imela mala in srednja podjetja enake možnosti za sodelovanje na znatnem trgu javnih naročil; poziva k čim večji previdnosti pri pridobivanju kritične infrastrukture s strani neevropskih akterjev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja na vlogo trajnostnih praks javnega naročanja pri preprečevanju pomanjkanja zdravil, ki zagotavljajo zanesljivost oskrbe in naložbe v proizvodnjo; poziva Komisijo, naj podpre države članice z oblikovanjem ciljno usmerjenih pravil EU o javnem naročanju zdravil v skladu z veljavno direktivo o javnih naročilih, ki bodo namenjena zagotavljanju dolgoročne trajnosti, konkurence, zanesljivosti oskrbe in spodbujanju naložb v proizvodnjo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj oceni skupna javna naročila, ki so se začela med pandemijo covida-19, jih primerja z sporazumom za vnaprejšnji nakup in upošteva pridobljene izkušnje za izboljšanje tega orodja, tako da prepreči motnje na notranjem trgu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba izobraževanje, izpopolnjevanje in preusposabljanje vključiti v scenarije za prehod kot pomembna orodja pri preoblikovanju industrije EU in pri prizadevanjih za večjo produktivnost, pri tem pa upoštevati potrebe trga dela v regijah v procesu gospodarske oživitve, da bi preprečili osiromašenje regij; poziva Komisijo in države članice, naj skupaj s socialnimi partnerji, zlasti v okviru regionalnih industrijskih grozdov, razvijejo strategijo za partnerstva na področju poklicnega in poslovnega izobraževanja, da bi okrepili znanja in spretnosti ter povečali uporabo inovacij malih, pripravljenih za vstop na trg, ki so jih razvila mala in srednja podjetja, ter naj sprožijo pobude, na podlagi katerih bi mala in srednja podjetja usposabljala in izboljševala znanja in spretnosti svojega osebja in zaposlenih, zlasti na področju digitalnih znanj in spretnosti; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med raziskavami in razvojem ter industrijo, zlasti v obliki prenosa tehnologije na mala in srednja podjetja; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti spodbujanje enakosti spolov, vključevanja načela enakosti spolov, enakih možnosti ter udeležbe žensk na trgu dela in podjetništva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen proaktivnih politik izobraževanja in usposabljanja, ki spodbujajo zaposlovanje in zadrževanje talentov v EU; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo vrhunske raziskovalce in učitelje v EU pri vodenju programa izobraževanja, raziskav, razvoja in usposabljanja prihodnje delovne sile ter okrepijo sodelovanje med izobraževanjem in usposabljanjem, raziskavami in poslovnim sektorjem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da morajo države članice izvajati pakt za znanja in spretnosti ter druge pobude Unije, katerih cilj je ustvariti priložnosti za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile, posameznikom zagotoviti potrebna znanja in spretnosti, ki vodijo v poklicno diverzifikacijo, obravnavati pomanjkanje delovne sile in spretnosti ter pospešiti prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev in brezposelnih, zlasti tistih, ki so pri prehodu najbolj ranljivi; poudarja, da je treba izvajati pobude za izboljšanje evropskega raziskovalnega prostora, evropskega izobraževalnega prostora in evropskih inovacijskih ekosistemov, da bi vzpostavili močan evropski notranji trg za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da so manj usposobljeni delavci še posebej ranljivi; v zvezi s tem poudarja pomen sklada za pravični prehod, čeprav je njegovo področje uporabe omejeno; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da imajo mala in srednja ter zagonska podjetja osrednjo vlogo v industrijskih ekosistemih EU, zlasti pri digitalizaciji EU, ter so ključen vir trajnostnih in družbeno odgovornih poslovnih modelov in inovacij proizvodov; poudarja, da je treba izboljšati njihov dostop do nacionalnega in evropskega financiranja, zlasti v tradicionalnih sektorjih, kjer digitalizacija še ni razvita; obžaluje razlike v financiranju podjetništva zaradi spola, spolne usmerjenosti in porekla; poudarja vlogo Evropskega sveta za inovacije pri spodbujanju evropskega zagonskega in naložbenega ekosistema, ki bo bolj spodbujal razvoj visokotehnoloških inovacij z visokim tveganjem in velikimi potencialnimi koristmi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bodo pobude za uresničitev digitalnega desetletja prispevale k digitalni preobrazbi podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, ki še vedno zaostajajo za velikimi podjetji na področju digitalnih znanj in spretnosti ter digitalizacije njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba odpraviti obstoječe ovire na enotnem trgu, ki ovirajo rast malih in srednjih ter zagonskih podjetij v Evropi, izboljšati pravni in regulativni okvir ter posledično uvesti politike, ki so naklonjene malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba posodobiti regulativni okvir, ki bo kos izzivom prihodnosti, da bi zagotovili stabilnost in predvidljivost, kar bo olajšalo inovacije, naložbe ter odobritev inovativnih proizvodov in storitev, omogočilo prehod na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov ter zagotovilo konkurenčnost Evrope in visokokakovostna delovna mesta, pri čemer je treba upoštevati gospodarske, okoljske, spolne in socialne vidike; poziva Komisijo, naj po opravljeni oceni učinka v scenarije za prehod vključi časovne načrte z zavezujočimi kvantitativnimi in kvalitativnimi cilji ter naj zmanjša nepotrebno upravno breme za evropska podjetja, zlasti mala in srednja; poudarja načelo „za enega sprejetega se eden odpravi“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba zmanjšati nepotrebno upravno breme za podjetja, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja, pri tem pa ohraniti najvišje standarde za potrošnike, delavce, zdravje in varstvo okolja; poudarja, da je Evropa na prelomnici zaradi ruske vojne proti Ukrajini in posledic pandemije covida-19; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi novi zakonodajni predlogi podjetjem naložili nepotrebno regulativno ali upravno breme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na vlogo javne uprave pri zagotavljanju podjetjem prijaznega gospodarskega okolja in zmanjšanju nepotrebnih upravnih bremen za podjetja ob hkratnem zagotavljanju najvišjih standardov preglednosti in varnosti delavcev; meni, da bi bilo treba v javnem sektorju in med zaposlenimi v njem spodbujati orodja e-uprave, politike digitalnih inovacij in krepitev digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja nacionalno in regionalno razsežnost industrijske politike ter vlogo regionalnih strategij pametne specializacije, zlasti v smislu zaposlovanja ter gospodarskega in industrijskega razvoja na celotnem ozemlju držav članic; v zvezi s tem poziva k analizi dosežkov strategij pametne specializacije kot platforme za prihodnje ukrepe na regionalni ravni; poudarja potrebo po preglednem sodelovanju vseh lokalnih deležnikov, tudi predstavnikov civilne družbe in skupnosti, pri pripravi in izvajanju strategij pametne specializacije; poziva Komisijo, naj vključi instrumente za povečanje uporabe oznake „Izdelano v EU“ na regionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj gradi na regionalnih ekosistemih, ki uvajajo lastno pametno specializacijo, pomaga premostiti regionalne razlike in vključi javno upravo, visokošolske ustanove, znanstvenike, civilno družbo in industrijo, da bi združili svoje znanje ter soustvarjali vsebine, kontekst in učne izkušnje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vztraja, da je treba pri industrijskem prehodu zagotoviti socialno pravičnost in razviti ustrezne ukrepe za podporo ponovni industrializaciji regij v prehodu s strateškimi medregionalnimi naložbenimi projekti ter z načrti za prenovo ranljivih regij, zlasti podeželja in oddaljenih območij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba temeljito preusmeriti našo evropsko energetsko politiko v odziv na nasilno rusko invazijo v Ukrajino; poziva k znatnemu zmanjšanju energetske odvisnosti EU, zlasti od ruskega plina, nafte, premoga in jedrskega goriva; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo proizvodne zmogljivosti za trajnostno, cenovno dostopno, varno in široko dostopno prehodno nizkoogljično energijo iz obnovljivih virov ter naj povečajo prihranke energije in ukrepe za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj učinkoviteje podpre razvoj virov energije, da bi lahko zadostili vse večjemu povpraševanju po električni energiji, ter naj bolj uskladi načrte in financiranje za potrebno infrastrukturo, zlasti električno energijo, energijo, pametna omrežja, vodik, CO2 ter infrastrukturo za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je za pravilno delovanje evropskega industrijskega ekosistema potrebna stabilna oskrba z energijo; opozarja na negativne posledice, ki bi jih imelo zmanjšanje oskrbe z energijo za proizvodno infrastrukturo; v zvezi s tem poudarja, da je potreben sistem usklajevanja, ki bi sistematično spremljal razpoložljivost plina v času krize, da bi olajšali skupne evropske strategije za reševanje krize; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da se za postopek ogrevanja in hlajenja še vedno porabi največ energije v industrijskem sektorju; poudarja, da je treba za pospešitev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v industriji v celoti izkoristiti potenciale za energijsko učinkovitost pri industrijskem ogrevanju in hlajenju; poudarja, da je treba bolje izkoristiti neizogibno odpadno toploto in hlad ter industrijske grozde in simbioze, ki ponujajo znatne sinergije in potenciale za prihranek energije v številnih sektorjih, vključno s tekstilno, kemično in živilskopredelovalno industrijo ter strojegradnjo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi izkoristila potencial krožnega biogospodarstva, v katerem se uporabljajo trajnostni in obnovljivi viri, za spodbujanje dolgoročno konkurenčne in odporne industrije; v zvezi s tem poudarja, da lahko uporaba odpadkov iz biomase učinkovito nadomesti fosilna goriva, hkrati pa zmanjša ogljični odtis; zato poziva EU ter nacionalne in lokalne organe, naj v vseh politikah spodbujajo tovrsten krožni pristop; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj znatno skrajšajo čas, potreben za izdajo dovoljenj, in uvedejo skrajšane postopke izdaje dovoljenj za infrastrukturo, ki podpira industrijo pri njenem prehodu na ogljično nevtralno krožno gospodarstvo, brez poseganja v preglednost, legitimnost in zakonitost obstoječih postopkov; v zvezi s tem poudarja, da je treba razviti hrbtenico vodika v Evropi, nadalje razviti medsebojne povezave po vsej celini ter podpreti široko uvajanje tehnologij za varčevanje z energijo, kot sta namestitev visoko učinkovitih lokalnih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in soproizvodnja, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poudarja potrebo po omogočitvenih okvirih za razvoj trajnostne mobilnosti in podporo povezovanju sektorjev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice in Komisijo, naj pospešijo pametno in selektivno izvajanje vseh programov EU na področju raziskav in razvoja, infrastrukture ter digitalnih programov in instrumentov, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa za odpravljanje nedelovanja trga, industrijskimi zavezništvi ter tehnološkimi infrastrukturami za preskušanje, potrjevanje in nadgradnjo novih tehnoloških rešitev, zlasti tistih, ki razvijajo inovativne prelomne tehnologije, potrebne za dvojni prehod, predvsem tiste, povezane s proizvodnjo energije, gorivi in ključnimi omogočitvenimi tehnologijami, ter za izvajanje učinkovitega krožnega gospodarstva, kot so čisto jeklo, čisto letalstvo, e-goriva, čista gnojila in e-kreking; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je hitra ocena pomembnih projektov skupnega evropskega interesa s strani Komisije ključnega pomena za odpornost evropske industrije; poziva Komisijo, naj oblikuje jasne, učinkovite, preproste in celovite smernice za pomembne projekte skupnega evropskega interesa; ponovno poudarja, kako pomembno je zmanjšati tveganje financiranja, na primer prek programa InvestEU ali sklada za inovacije, ki sta bistvena za krepitev proizvodnih zmogljivosti EU v ključnih strateških sektorjih, kot je sončna industrija, kar ji bo omogočilo ponovno vzpostavitev trdne evropske proizvodne baze; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja velik potencial pogodb na razliko za ogljik kot ključnega instrumenta za zmanjšanje emisij in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv v industriji; meni, da so pomembne zlasti za sektorje, v katerih je težko zmanjšati emisije, za nadgradnjo tehnologij in za podporo njihovemu širjenju znotraj sektorjev; poudarja, da bi morale biti pogodbe na razliko za ogljik sorazmerne, v skladu z zakonodajo EU, skladne s pravili Svetovne trgovinske organizacije in ne bi smele povzročiti neupravičenega izkrivljanja notranjega trga EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja analizo Komisije o strateških odvisnostih in zmogljivostih v skladu s ciljem strateške avtonomije; poziva Komisijo, naj čim prej dokonča analize in industrijske tehnološke časovne načrte ter predlaga ukrepe za zmanjšanje odvisnosti na področju opredeljenih kritičnih proizvodov, vključno z ukrepi za recikliranje in učinkovito rabo virov, in blaga, vključno z dobavitelji energije; poudarja, kako pomembno je zagotoviti neprekinjen dostop osnovne medicinske in zdravstvene opreme do skupnega trga EU na podlagi izkušenj o začetnem pomanjkanju na začetku pandemije covida-19; poudarja, da je za krepitev zmogljivosti EU v kritičnih vrednostnih verigah in proizvodnje potrebna strategija, ki bo temeljila na nadaljnjih poglobljenih analizah medsebojnih odvisnosti; hkrati pa je treba ohraniti zavezanost multilateralizmu in prosti trgovini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj pri analizi strateških odvisnosti v štirinajstih ključnih industrijskih ekosistemih, ki jih je opredelila v svojem letnem poročilu o enotnem trgu za leto 2021, sprejme celosten pristop vrednostne verige; priporoča, da se ti poglobljeni pregledi razširijo na vse sektorje, ki veljajo za strateške; poziva Komisijo, naj upošteva vpliv ekstrateritorialnih ukrepov, ki jih sprejmejo tretje države, na industrijo EU, zlasti kar zadeva nadzor izvoza; opozarja, da bi morala posodobljena nova industrijska strategija temeljiti na evropskih virih in tehnoloških zmogljivostih, da ne bi ustvarili novih odvisnosti in ranljivosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da mora imeti recikliranje ključno vlogo pri povečanju oskrbe s surovinami in sekundarnimi materiali, s čimer se zmanjša odvisnost EU od uvoza iz tretjih držav; poziva Komisijo, naj še naprej podpira ukrepe za zajezitev rasti povpraševanja po primarnih surovinah, kot so spodbujanje krožnega gospodarstva, podpora raziskavam in inovacijam pri nadomeščanju materialov, vključno s trajnostno oskrbo v trgovinskih sporazumih, pa tudi s strateškimi partnerstvi za surovine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj področje delovanja opazovalnice EU za kritične tehnologije razširi, da bo vključevalo stalno spremljanje, ocenjevanje in poročanje o kazalnikih odpornosti v industrijah EU, kot so medsebojne odvisnosti na področju ključnih tehnologij, proizvodne zmogljivosti, sistem zgodnjega opozarjanja za morebitna pomanjkanja, strateške odvisnosti in tuje subvencije v strateških sektorjih; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo ad hoc spodbude za naložbe v proizvodnjo kritičnega blaga, kot so esencialna zdravila, da bi dosegli svojo odprto strateško avtonomijo in proizvodno tehnologijo glede na vse vrste krize, vključno z vojno, hkrati pa zagotovili dolgoročno odporne dobavne verige; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ukrepi, predlagani v farmacevtski strategiji EU, zagotovili vlogo EU kot inovatorke na področju raziskav in razvoja pa tudi konkurenčnost, zanesljivo in cenovno dostopno oskrbo in dostop do sodobnih zdravil ter še naprej spodbujali inovacije in naložbe v raziskave in razvoj; ugotavlja, da bi s pritegnitvijo močne farmacevtske industrije, ki temelji na raziskavah, podprli tudi odpornost EU; poudarja, da je treba podpreti namenske naložbe v raziskave in inovacije, proizvodnjo zdravil in aktivnih učinkovin v EU ter ohranjanje živahnih, na raziskavah temelječih proizvodnih zmogljivosti na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zelo zaskrbljen zaradi nelojalne konkurence, naložb in prevzemov, ki jih na enotnem trgu, zlasti v strateških sektorjih, izvajajo podjetja iz tretjih držav, ki se financirajo z državnimi sredstvi, kot je oskrba z energijo, ki je potrebna za zagotavljanje neodvisnosti in energetske varnosti Unije; poziva Komisijo, naj analizira to vmešavanje, poskrbi za enake konkurenčne pogoje, zlasti za mala in srednja podjetja, pripravi ustrezne in pravno utemeljene ukrepe za preprečevanje vmešavanja ter na splošno zagotovi, da dobro uveljavljen okvir politike konkurence EU ni ogrožen in da se tako med podjetji iz tretjih držav kot podjetji iz EU, ki delujejo na enotnem trgu EU, spodbuja lojalna konkurenca; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja predloge Komisije za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev med evropskimi in neevropskimi podjetji; poudarja, da je treba v okviru teh predlogov ohraniti konkurenčnost evropskih izvoznih podjetij; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj v naslednjem pregledu razširi področje uporabe in opredelitve okvira za neposredne tuje naložbe, da bi zmanjšala vpliv tujih subvencij na gospodarsko varnost v EU in vpliv prenosov tehnologij v strateških sektorjih iz podjetij EU v tretje države; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj spodbuja prenos okoljskih tehnologij v države v razvoju, da bi olajšali zeleni prehod na svetovni ravni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen, ker so ključni in občutljivi deli naše družbe, na primer varnost meja, kibernetska varnost in obramba, čedalje bolj odvisni od proizvajalcev varnostne opreme zunaj EU; poudarja, da je treba varnostne tehnologije in varnostno opremo opredeliti kot strateški sektor; poziva k oblikovanju akcijskega načrta za spodbujanje te industrije EU, tudi s prilagojenimi pravili o javnem naročanju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | izpostavlja zaključke poročila Evropskega računskega sodišča o zamudah pri uvajanju omrežij 5G in tveganjih v zvezi s ponudniki iz tretjih držav (12); poziva Komisijo, naj spodbuja usklajeno uvajanje 5G v EU ter zmanjša zunanjo odvisnost in tveganja motenj v komunikacijski tehnologiji 5G in 6G z usklajeno podporo, da bi evropskim akterjem omogočili izgradnjo zmogljivosti raziskav in razvoja za sisteme 6G ter razvoj vodilnih trgov za infrastrukturo 5G kot podlago za digitalno in zeleno preobrazbo; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno raven konkurenčnosti tehnologij 5G, hkrati pa zagotovi varnost omrežij 5G; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da so kulturne in ustvarjalne industrije in sektorji osrednjega pomena za gibanje novega evropskega Bauhausa, ki bo ključna pobuda; ugotavlja, da sta kulturni in ustvarjalni sektor gonilna sila inovacij in razvoja v Evropi; poziva Komisijo, naj razvije celovit, skladen in dolgoročen okvir industrijske politike za kulturni in ustvarjalni sektor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja predlog Komisije o aktu o podatkih in razvoj skupne pobude za evropske podatkovne prostore; poudarja vlogo, ki jo bodo imeli interoperabilni, konkurenčni in vseevropski podatkovni prostori za več industrijskih sektorjev, vključno z razvojem umetne inteligence, mobilnostjo, okoljem, zdravjem in pametno proizvodnjo; poudarja, da je potreben diferenciran pristop, ki bo upošteval značilnosti vsakega sektorja; verjame, da lahko vodilna vloga podjetij, ki niso članice EU/Evropskega gospodarskega prostora, v pobudah EU za podatkovne prostore spodkopava cilj krepitve tehnološke suverenosti EU; poudarja pomen podatkovnega gospodarstva in poziva Komisijo, naj pospeši vse pobude, povezane s podatki, podpre oblikovanje evropskega ekosistema podatkovnega prostora na podlagi zaupanja, konkurenčnosti in interoperabilnosti, spodbuja oblikovanje skupnih evropskih infrastruktur za lažjo uporabo in izmenjavo podatkov med industrijskimi sektorji, izboljša podatkovne ekosisteme, ekosisteme v oblaku in ekosisteme na robu ter poveča naložbe v komunikacije visokih hitrosti; v zvezi s tem poudarja pomen pravne varnosti, ki je ključna za inovativno zmogljivost podjetij EU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba zagotoviti odpornost komunikacijskih omrežij in varnost podatkovnih prostorov ter tako podpreti hitro uvajanje optičnih omrežij, ki bi lahko zagotovila več načinov prenosa in odpornost na fizične in kibernetske napade; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo v okviru digitalne preobrazbe uporabljale najsodobnejše metode in dobre prakse za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in zapletenosti računanja ter za povečanje energijske in podatkovne učinkovitosti sistemov v produktivni uporabi; v zvezi s tem poudarja, da je treba v digitalni prehod vključiti oceno okoljske trajnostnosti, tudi glede porabe energije, v celotnem življenjskem ciklu izdelkov in sistemov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za preprečevanje neevropskega lastništva priglašenih organov EU, ki jih imenuje država EU, da bi ugotovila skladnost nekaterih proizvodov, preden se dajo na trg; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja pobudo Komisije za evropsko standardizacijsko strategijo, katere cilj je podpreti digitalno preobrazbo in zeleni prehod, ter se strinja s prizadevanji za bolj proaktiven pristop k določanju strategije za standarde, tudi na mednarodni ravni s ključnimi trgovinskimi partnerji; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da mora EU za doseganje strateške avtonomije razviti obrambne zmogljivosti; poudarja pomen zagotavljanja politične usmeritve in razvoja ambicioznih javnih programov za podporo in spodbujanje naložb v vesoljsko in obrambno industrijo; meni, da je izjemno pomembno operacionalizirati zanesljiv, skromen in učinkovit evropski trg obrambne opreme, vključno z visoko stopnjo tehnološke suverenosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  UL C 97, 28.2.2022, str. 43.

(2)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(3)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(4)  UL C 425, 20.10.2021, str. 43.

(5)  UL C 445, 29.10.2021, str. 2.

(6)  UL C 465, 17.11.2021, str. 11.

(7)  UL C 15, 12.1.2022, str. 56.

(8)  UL C 15, 12.1.2022, str. 45.

(9)  UL C 224, 8.6.2022, str. 22.

(10)  UL C 238, 6.7.2018, str. 28.

(11)  Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo št. 02/2022: Energijska učinkovitost v podjetjih – Nekoliko prihranka energije je, vendar obstajajo slabosti pri načrtovanju in izbiri projektov https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_SL.pdf

(12)  Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo št. 03/2022: Uvajanje omrežij 5G v EU: zamude pri uvajanju omrežij in varnostna vprašanja, ki ostajajo nerešena, Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg, 2022.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Posledice suše, požarov in drugih ekstremnih vremenskih pojavov: povečanje prizadevanj EU za boj proti podnebnim spremembam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o posledicah suše, požarov in drugih ekstremnih vremenskih pojavov: povečanje prizadevanj EU za boj proti podnebnim spremembam (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o isti temi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o isti temi (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o isti temi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2021 o isti temi (4),

| — | ob upoštevanju strategije od vil do vilic za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381) in svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o isti temi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije od vil do vilic za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381) in svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o isti temi (5),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti Pariškega sporazuma iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in zlasti Pariškega sporazuma iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju globalnega poročila o oceni za zmanjševanje tveganja nesreč za leto 2021, ki ga je pripravil Urad OZN za zmanjševanje tveganja nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega poročila o oceni za zmanjševanje tveganja nesreč za leto 2021, ki ga je pripravil Urad OZN za zmanjševanje tveganja nesreč,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, sprejetih leta 2015, zlasti cilja št. 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, sprejetih leta 2015, zlasti cilja št. 15,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji,

| — | ob upoštevanju posebne izdaje Global Wetland Outlook 2021 (Obeti za mokrišča po svetu v letu 2021), ki jo je objavil sekretariat Konvencije o mokriščih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne izdaje Global Wetland Outlook 2021 (Obeti za mokrišča po svetu v letu 2021), ki jo je objavil sekretariat Konvencije o mokriščih,

| — | ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča Komisije o suši v Evropi avgusta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča Komisije o suši v Evropi avgusta 2022,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. novembra 2021 z naslovom Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje (COM(2021)0699) in resolucije Parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. novembra 2021 z naslovom Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje (COM(2021)0699) in resolucije Parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (7),

| — | ob upoštevanju Evropske listine o vodnih virih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o vodnih virih,

| — | ob upoštevanju poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe z naslovom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Podnebne spremembe 2022: vplivi, prilagajanje in ranljivost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe z naslovom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Podnebne spremembe 2022: vplivi, prilagajanje in ranljivost),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN št. 64/292 z dne 28. julija 2010, v kateri se priznava človekova pravica do vode in komunalnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN št. 64/292 z dne 28. julija 2010, v kateri se priznava človekova pravica do vode in komunalnih storitev,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude Right2Water (Pravica do vode) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude Right2Water (Pravica do vode) (8),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 17/2020 z naslovom Water and agriculture: towards sustainable solutions (Voda in kmetijstvo: trajnostnim rešitvam naproti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 17/2020 z naslovom Water and agriculture: towards sustainable solutions (Voda in kmetijstvo: trajnostnim rešitvam naproti),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovnega inštituta za vire z dne 21. januarja 2020 z naslovom Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future (Doseganje obilja: razumevanje stroškov trajnostne prihodnosti vode), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovnega inštituta za vire z dne 21. januarja 2020 z naslovom Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future (Doseganje obilja: razumevanje stroškov trajnostne prihodnosti vode),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 14. oktobra 2021 z naslovom Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment (Vodni viri po Evropi – soočanje z vodnim stresom: posodobljena ocena), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 14. oktobra 2021 z naslovom Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment (Vodni viri po Evropi – soočanje z vodnim stresom: posodobljena ocena),

| — | ob upoštevanju preverjanja ustreznosti okvirne direktive o vodah, direktive o podzemni vodi, direktive o okoljskih standardih kakovosti in direktive o poplavah iz leta 2019, ki ga je izvedla Komisija (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preverjanja ustreznosti okvirne direktive o vodah, direktive o podzemni vodi, direktive o okoljskih standardih kakovosti in direktive o poplavah iz leta 2019, ki ga je izvedla Komisija (SWD(2019)0439),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnih in posebnih poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnih in posebnih poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (11),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo po podatkih Evropskega observatorija za sušo avgusta 2022 za 64 % celine izdano opozorilo v zvezi s sušo (za 17 % že velja alarm v zvezi s sušo); ker predhodni podatki kažejo, da je sedanja suša najhujša v vsaj zadnjih 500 letih; ker je leta 2022 povprečna temperatura v Evropi dosegla najvišje zabeležene ravni za avgust in obdobje od junija do avgusta (12); ker naj bi se v prihodnjih mesecih na obsežnih območjih Evrope nadaljevale razmere, ki bodo bolj sušne od običajnih, in ker se vročinski valovi in suša vzajemno krepijo; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo po podatkih Evropskega observatorija za sušo avgusta 2022 za 64 % celine izdano opozorilo v zvezi s sušo (za 17 % že velja alarm v zvezi s sušo); ker predhodni podatki kažejo, da je sedanja suša najhujša v vsaj zadnjih 500 letih; ker je leta 2022 povprečna temperatura v Evropi dosegla najvišje zabeležene ravni za avgust in obdobje od junija do avgusta (12); ker naj bi se v prihodnjih mesecih na obsežnih območjih Evrope nadaljevale razmere, ki bodo bolj sušne od običajnih, in ker se vročinski valovi in suša vzajemno krepijo;

| B. | ker je po podatkih Medvladnega panela za podnebne spremembe jasno, da so zaradi podnebne krize ekstremni vremenski pojavi, kot so poplave, nevihte in vročinski valovi, pogostejši in intenzivnejši, kar pomeni, da so padavine in nevihte močnejše, vročinski valovi bolj vroči, suše pa se podaljšujejo in so hujše; |
| --- | --- |

B.

ker je po podatkih Medvladnega panela za podnebne spremembe jasno, da so zaradi podnebne krize ekstremni vremenski pojavi, kot so poplave, nevihte in vročinski valovi, pogostejši in intenzivnejši, kar pomeni, da so padavine in nevihte močnejše, vročinski valovi bolj vroči, suše pa se podaljšujejo in so hujše;

| C. | ker podnebna kriza že dramatično vpliva na ekosisteme in prebivalstvo ter njegove možnosti preživljanja; ker se evropska celina segreva hitreje kot drugi deli sveta, saj se je temperatura v letu 2019 v primerjavi s predindustrijsko dobo povečala za 2 oC, medtem ko se je povprečna temperatura po svetu zvišala za 1,1 oC; ker je letošnja rekordna suša le zadnji v vrsti skrajnih podnebnih pojavov, ki postajajo vse bolj običajni ter se povečujejo po obsegu in moči; ker se vodni cikel s podnebnimi spremembami pospešuje, bodo suše, nevihte in poplave pogostejše in intenzivnejše; |
| --- | --- |

C.

ker podnebna kriza že dramatično vpliva na ekosisteme in prebivalstvo ter njegove možnosti preživljanja; ker se evropska celina segreva hitreje kot drugi deli sveta, saj se je temperatura v letu 2019 v primerjavi s predindustrijsko dobo povečala za 2 oC, medtem ko se je povprečna temperatura po svetu zvišala za 1,1 oC; ker je letošnja rekordna suša le zadnji v vrsti skrajnih podnebnih pojavov, ki postajajo vse bolj običajni ter se povečujejo po obsegu in moči; ker se vodni cikel s podnebnimi spremembami pospešuje, bodo suše, nevihte in poplave pogostejše in intenzivnejše;

| D. | ker so potrebni nujni ukrepi za ublažitev podnebnih sprememb z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v skladu z najboljšo razpoložljivo znanostjo in v kombinaciji z znatno okrepitvijo ukrepov za prilagajanje in odpornost v vseh sektorjih, da bi zmanjšali in obvladovali kratko-, srednje- in dolgoročne vplive na gospodarstvo, okolje ter dobro počutje in zdravje; |
| --- | --- |

D.

ker so potrebni nujni ukrepi za ublažitev podnebnih sprememb z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v skladu z najboljšo razpoložljivo znanostjo in v kombinaciji z znatno okrepitvijo ukrepov za prilagajanje in odpornost v vseh sektorjih, da bi zmanjšali in obvladovali kratko-, srednje- in dolgoročne vplive na gospodarstvo, okolje ter dobro počutje in zdravje;

| E. | ker je Svetovni inštitut za vire ugotovil, da se šest držav članic EU (Ciper, Belgija, Grčija, Španija, Portugalska in Italija) sooča z resnim pomanjkanjem vode, in napoveduje, da bo do leta 2030 med svetovno oskrbo z vodo in potrebo po njej nastala 56-odstotna vrzel (13); ker Evropska agencija za okolje ocenjuje, da pomanjkanje vode že vpliva na 20 % evropskega ozemlja in 30 % njenega prebivalstva, ter meni, da stroški suše v Evropi znašajo od 2 do 9 milijard EUR letno (14); |
| --- | --- |

E.

ker je Svetovni inštitut za vire ugotovil, da se šest držav članic EU (Ciper, Belgija, Grčija, Španija, Portugalska in Italija) sooča z resnim pomanjkanjem vode, in napoveduje, da bo do leta 2030 med svetovno oskrbo z vodo in potrebo po njej nastala 56-odstotna vrzel (13); ker Evropska agencija za okolje ocenjuje, da pomanjkanje vode že vpliva na 20 % evropskega ozemlja in 30 % njenega prebivalstva, ter meni, da stroški suše v Evropi znašajo od 2 do 9 milijard EUR letno (14);

| F. | ker so se zaradi podnebnih sprememb spremenili vetrovni in vremenski vzorci v Evropi, tako da so območja visokega tlaka bolj prisotna, obdobja s skopimi padavinami ali brez njih pa pogostejša, zaradi česar so obdobja gojenja poljščin postala bolj sušna; ker vlaga v tleh vpliva na obnavljanje podtalnice, strukturo, poseljenost in temperaturo tal, pomanjkanje vode pa med drugim povzroča erozijo tal in slabše pridelke; ker so tla zaradi pomanjkanja padavin in vročinskih valov v zadnjih mesecih v večini Evrope še vedno izrazito sušna v primerjavi z junijem 2022; |
| --- | --- |

F.

ker so se zaradi podnebnih sprememb spremenili vetrovni in vremenski vzorci v Evropi, tako da so območja visokega tlaka bolj prisotna, obdobja s skopimi padavinami ali brez njih pa pogostejša, zaradi česar so obdobja gojenja poljščin postala bolj sušna; ker vlaga v tleh vpliva na obnavljanje podtalnice, strukturo, poseljenost in temperaturo tal, pomanjkanje vode pa med drugim povzroča erozijo tal in slabše pridelke; ker so tla zaradi pomanjkanja padavin in vročinskih valov v zadnjih mesecih v večini Evrope še vedno izrazito sušna v primerjavi z junijem 2022;

| G. | ker so napovedi o pridelku semenske koruze, soje in sončnic v EU najbolj črnoglede, pri čemer je zmanjšanje (v primerjavi s povprečjem zadnjih petih let) ocenjeno na –16 %, –15 % oziroma –12 %; ker bodo verjetno močno prizadeti tudi drugi pridelki, zlasti krma; ker se je resnost posledic suše in vročinskih valov na kmetijsko proizvodnjo v zadnjih 50 letih približno potrojila (15); ker so nižji pridelki še posebej zaskrbljujoči zaradi posledic za trg s hrano in krmo, ki jih ima sedanji konflikt v Ukrajini; |
| --- | --- |

G.

ker so napovedi o pridelku semenske koruze, soje in sončnic v EU najbolj črnoglede, pri čemer je zmanjšanje (v primerjavi s povprečjem zadnjih petih let) ocenjeno na –16 %, –15 % oziroma –12 %; ker bodo verjetno močno prizadeti tudi drugi pridelki, zlasti krma; ker se je resnost posledic suše in vročinskih valov na kmetijsko proizvodnjo v zadnjih 50 letih približno potrojila (15); ker so nižji pridelki še posebej zaskrbljujoči zaradi posledic za trg s hrano in krmo, ki jih ima sedanji konflikt v Ukrajini;

| H. | ker netrajnostne kmetijske prakse, krčenje gozdov in intenzivna urbanizacija povečujejo tveganje za pojav naravnih nesreč, pa tudi njihovo resnost; |
| --- | --- |

H.

ker netrajnostne kmetijske prakse, krčenje gozdov in intenzivna urbanizacija povečujejo tveganje za pojav naravnih nesreč, pa tudi njihovo resnost;

| I. | ker je v najnovejšem svetovnem atlasu dezertifikacije prikazano, da je več kot 75 % zemeljskega kopnega degradiranega, do leta 2050 pa bi lahko ta delež presegel celo 90 %; ker je dezertifikacija prizadela že 8 % ozemlja EU, večinoma v južni, vzhodni in srednji Evropi, kar pomeni 14 milijonov hektarjev; ker je 13 držav članic izjavilo, da jih je prizadela dezertifikacija, kot je opredeljena v Konvenciji OZN o boju proti dezertifikaciji; ker je dezertifikacija med drugim posledica erozije tal, prekomerne paše in izgube vegetacijske odeje, zlasti dreves, pa tudi zaslanjevanja, izgubljanja organskih snovi in živih organizmov v tleh ter zmanjševanja biotske raznovrstnosti; ker so se EU in države članice leta 2015 zavezale, da bodo do leta 2030 dosegle nevtralnost na področju degradacije zemljišč; |
| --- | --- |

I.

ker je v najnovejšem svetovnem atlasu dezertifikacije prikazano, da je več kot 75 % zemeljskega kopnega degradiranega, do leta 2050 pa bi lahko ta delež presegel celo 90 %; ker je dezertifikacija prizadela že 8 % ozemlja EU, večinoma v južni, vzhodni in srednji Evropi, kar pomeni 14 milijonov hektarjev; ker je 13 držav članic izjavilo, da jih je prizadela dezertifikacija, kot je opredeljena v Konvenciji OZN o boju proti dezertifikaciji; ker je dezertifikacija med drugim posledica erozije tal, prekomerne paše in izgube vegetacijske odeje, zlasti dreves, pa tudi zaslanjevanja, izgubljanja organskih snovi in živih organizmov v tleh ter zmanjševanja biotske raznovrstnosti; ker so se EU in države članice leta 2015 zavezale, da bodo do leta 2030 dosegle nevtralnost na področju degradacije zemljišč;

| J. | ker okvirna direktiva o vodah (16) v členu 4(2) določa, da morajo države članice varovati, izboljševati in obnavljati telesa podzemne vode ter zagotavljati ravnotežje med odvzemanjem in obnavljanjem podzemne vode, zato da se najkasneje 15 let po začetku veljavnosti direktive doseže dobro stanje podzemnih voda; ker 22 let pozneje le 40 % spremljanih jezer, rečnih ustij, rek in obalnih voda izpolnjuje merila „dobrega“ ali „zelo dobrega“ ekološkega stanja, kot so opredeljena v okvirni direktivi o vodah; ker je preverjanje ustreznosti v skladu z direktivo pokazalo, da je skoraj 50 % vodnih teles spada med izjeme, kar ni zadovoljivo; ker so se v preteklosti izvajale slabe prakse in ukrepi, ki so imeli uničujoče posledice za zadrževanje vode v tleh, na primer: preusmerjanje rek ali betoniranje rečnih strug, intenzivnejša raba zemljišč ter izsuševanje ribnikov in mokrišč; |
| --- | --- |

J.

ker okvirna direktiva o vodah (16) v členu 4(2) določa, da morajo države članice varovati, izboljševati in obnavljati telesa podzemne vode ter zagotavljati ravnotežje med odvzemanjem in obnavljanjem podzemne vode, zato da se najkasneje 15 let po začetku veljavnosti direktive doseže dobro stanje podzemnih voda; ker 22 let pozneje le 40 % spremljanih jezer, rečnih ustij, rek in obalnih voda izpolnjuje merila „dobrega“ ali „zelo dobrega“ ekološkega stanja, kot so opredeljena v okvirni direktivi o vodah; ker je preverjanje ustreznosti v skladu z direktivo pokazalo, da je skoraj 50 % vodnih teles spada med izjeme, kar ni zadovoljivo; ker so se v preteklosti izvajale slabe prakse in ukrepi, ki so imeli uničujoče posledice za zadrževanje vode v tleh, na primer: preusmerjanje rek ali betoniranje rečnih strug, intenzivnejša raba zemljišč ter izsuševanje ribnikov in mokrišč;

| K. | ker je voda bistveni sestavni del prehranjevalnega ciklusa; ker so kakovostne podzemne in površinske vode v zadostnih količinah nujne za pravičen, zdrav, okolju prijazen in trajnosten prehranski sistem, kot je opisano v strategiji od vil do vilic; ker je čista voda v zadostnih količinah eden od poglavitnih elementov, da bomo v EU dosegli in imeli resnično krožno gospodarstvo; ker je v uredbi o strateških načrtih skupne kmetijske politike (SKP) (17) določen cilj, da je treba spodbujati trajnostni razvoj in učinkovito upravljati naravne vire, kot so voda, tla in zrak, vključno z zmanjšanjem odvisnosti od kemikalij; |
| --- | --- |

K.

ker je voda bistveni sestavni del prehranjevalnega ciklusa; ker so kakovostne podzemne in površinske vode v zadostnih količinah nujne za pravičen, zdrav, okolju prijazen in trajnosten prehranski sistem, kot je opisano v strategiji od vil do vilic; ker je čista voda v zadostnih količinah eden od poglavitnih elementov, da bomo v EU dosegli in imeli resnično krožno gospodarstvo; ker je v uredbi o strateških načrtih skupne kmetijske politike (SKP) (17) določen cilj, da je treba spodbujati trajnostni razvoj in učinkovito upravljati naravne vire, kot so voda, tla in zrak, vključno z zmanjšanjem odvisnosti od kemikalij;

| L. | ker je kmetijstvo odvisno od razpoložljivosti vode; ker namakanje varuje kmete pred muhavostjo podnebja in povečuje donos, vseeno pa močno obremenjuje vodne vire; ker je bilo leta 2016 namakanih le 6 % kmetijskih zemljišč v EU (18), a je bilo zanje porabljenih kar 24 % vsega odvzema vode v EU; ker se skupna kmetijska politika po podatkih posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o trajnostni rabi vode v kmetijstvu ni izvajala dosledno usklajeno z vodno politiko EU, in če tega ne bo mogoče izboljšati, se bo pritisk na vodne vire še povečeval; |
| --- | --- |

L.

ker je kmetijstvo odvisno od razpoložljivosti vode; ker namakanje varuje kmete pred muhavostjo podnebja in povečuje donos, vseeno pa močno obremenjuje vodne vire; ker je bilo leta 2016 namakanih le 6 % kmetijskih zemljišč v EU (18), a je bilo zanje porabljenih kar 24 % vsega odvzema vode v EU; ker se skupna kmetijska politika po podatkih posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o trajnostni rabi vode v kmetijstvu ni izvajala dosledno usklajeno z vodno politiko EU, in če tega ne bo mogoče izboljšati, se bo pritisk na vodne vire še povečeval;

| M. | ker nova skupna kmetijska politika, ki bo začela veljati leta 2023, omejuje naložbe za povečanje namakanih površin na območjih, kjer je stanje vodnih teles „manj kot dobro“; |
| --- | --- |

M.

ker nova skupna kmetijska politika, ki bo začela veljati leta 2023, omejuje naložbe za povečanje namakanih površin na območjih, kjer je stanje vodnih teles „manj kot dobro“;

| N. | ker odvzem vode iz površinskih voda in podtalnice za pitje, industrijo in kmetijstvo, skupaj z izjemno visokimi temperaturami in umanjkanimi padavinami, pomeni povečano koncentracijo onesnaževal in hranil ter strupeno cvetenje alg in pojav patogenov, kot se dogaja v evropskih rečnih sistemih, rečnih ustjih in drugih vodnih telesih, kar povzroča množično odmiranje sladkovodnih voda in pogin rib, propadanje ribištva in izčrpavanje možnosti preživljanja; ker se z višanjem temperature vode zmanjšuje vsebnost kisika, kar ima hude posledice za ribe; ker zmanjšan pretok rek v kombinaciji z izkopavanjem mulja povzroča izpuste koncentriranih toksinov, ki so nakopičeni v usedlinah, kar slabo vpliva na vodne organizme in ribištvo v nižjem toku rek; |
| --- | --- |

N.

ker odvzem vode iz površinskih voda in podtalnice za pitje, industrijo in kmetijstvo, skupaj z izjemno visokimi temperaturami in umanjkanimi padavinami, pomeni povečano koncentracijo onesnaževal in hranil ter strupeno cvetenje alg in pojav patogenov, kot se dogaja v evropskih rečnih sistemih, rečnih ustjih in drugih vodnih telesih, kar povzroča množično odmiranje sladkovodnih voda in pogin rib, propadanje ribištva in izčrpavanje možnosti preživljanja; ker se z višanjem temperature vode zmanjšuje vsebnost kisika, kar ima hude posledice za ribe; ker zmanjšan pretok rek v kombinaciji z izkopavanjem mulja povzroča izpuste koncentriranih toksinov, ki so nakopičeni v usedlinah, kar slabo vpliva na vodne organizme in ribištvo v nižjem toku rek;

| O. | ker je 60 % povodij na čezmejnih območjih, zato je tam odločilnega pomena učinkovito čezmejno sodelovanje; ker je dvajset evropskih držav odvisnih od drugih držav za več kot 10 % svojih vodnih virov, v petih državah pa kar 75 % virov izvira iz rek, ki pritečejo iz druge države (19); ker se zaradi neupoštevanja direktive o čiščenju komunalne odpadne vode (20) v obmejnih regijah slabša stanje čezmejnih vodnih teles, zaradi česar nato država članica prejemnica ne more doseči ciljev iz te direktive; ker so v okvirni direktivi o vodah sicer omenjene „ustrezne ekoregije“, a je sodelovanje na področju vode v praksi slabo; ker se pričakuje, da se bo zaradi pomanjkanja virov v skupnih povodjih povečevala zapletenost vodnopolitičnih vprašanj; |
| --- | --- |

O.

ker je 60 % povodij na čezmejnih območjih, zato je tam odločilnega pomena učinkovito čezmejno sodelovanje; ker je dvajset evropskih držav odvisnih od drugih držav za več kot 10 % svojih vodnih virov, v petih državah pa kar 75 % virov izvira iz rek, ki pritečejo iz druge države (19); ker se zaradi neupoštevanja direktive o čiščenju komunalne odpadne vode (20) v obmejnih regijah slabša stanje čezmejnih vodnih teles, zaradi česar nato država članica prejemnica ne more doseči ciljev iz te direktive; ker so v okvirni direktivi o vodah sicer omenjene „ustrezne ekoregije“, a je sodelovanje na področju vode v praksi slabo; ker se pričakuje, da se bo zaradi pomanjkanja virov v skupnih povodjih povečevala zapletenost vodnopolitičnih vprašanj;

| P. | ker so se obnovljivi vodni viri na prebivalca v EU v zadnjih 60 letih zmanjšali za 17 %; ker je moralo več držav EU v zadnjih mesecih zaradi suše racionirati pitno vodo in so bile lokalne skupnosti odvisne od pitne vode, ki so jo dobavljali tovornjaki; ker se zaredi uhajanja vode zgubi 24 % vse porabljene vode v Uniji; |
| --- | --- |

P.

ker so se obnovljivi vodni viri na prebivalca v EU v zadnjih 60 letih zmanjšali za 17 %; ker je moralo več držav EU v zadnjih mesecih zaradi suše racionirati pitno vodo in so bile lokalne skupnosti odvisne od pitne vode, ki so jo dobavljali tovornjaki; ker se zaredi uhajanja vode zgubi 24 % vse porabljene vode v Uniji;

| Q. | ker se 20–40 % vode, ki je na voljo v Evropi, med drugim izgubi zaradi puščanja v vodovodnem sistemu, nezadostne uporabe tehnologije za varčevanje z vodo, čezmernega in nepotrebnega namakanja ter puščajočih pip; |
| --- | --- |

Q.

ker se 20–40 % vode, ki je na voljo v Evropi, med drugim izgubi zaradi puščanja v vodovodnem sistemu, nezadostne uporabe tehnologije za varčevanje z vodo, čezmernega in nepotrebnega namakanja ter puščajočih pip;

| R. | ker se letni pretok rek v južni in jugovzhodni Evropi zmanjšuje, v severni in severovzhodni Evropi pa povečuje; ker so zaradi tega močno prizadeti hidroelektrični sistemi in sistemi za hlajenje elektrarn; ker se je v projektu AMBER (Adaptive Management of Barriers in European Rivers) izkazalo, da je na evropskih rekah več kot milijon pregrad, v več kot 85 % pa gre za manjše strukture, ki so v slabem stanju ali sploh ne delujejo; ker vse pregrade vplivajo na zdravje rek in vodni cikel, saj spreminjajo njihov naravni tok in prekinjajo selitvene poti rib; |
| --- | --- |

R.

ker se letni pretok rek v južni in jugovzhodni Evropi zmanjšuje, v severni in severovzhodni Evropi pa povečuje; ker so zaradi tega močno prizadeti hidroelektrični sistemi in sistemi za hlajenje elektrarn; ker se je v projektu AMBER (Adaptive Management of Barriers in European Rivers) izkazalo, da je na evropskih rekah več kot milijon pregrad, v več kot 85 % pa gre za manjše strukture, ki so v slabem stanju ali sploh ne delujejo; ker vse pregrade vplivajo na zdravje rek in vodni cikel, saj spreminjajo njihov naravni tok in prekinjajo selitvene poti rib;

| S. | ker sta imela nižji vodostaj in vodni pretok zelo negativne posledice za energetske sektorje, ki temeljijo na fosilnih gorivih, jedrski energiji in hidroelektrarnah, ter na hladilne sisteme; ker so letošnje poletne suše dodatno zaostrile že tako hude pritiske na energetskem trgu, ki jih doživlja Evropa; ker lahko kasnejši vplivi še bolj prizadenejo vodne ekosisteme, ki jih je močno prizadel že vročinski val; |
| --- | --- |

S.

ker sta imela nižji vodostaj in vodni pretok zelo negativne posledice za energetske sektorje, ki temeljijo na fosilnih gorivih, jedrski energiji in hidroelektrarnah, ter na hladilne sisteme; ker so letošnje poletne suše dodatno zaostrile že tako hude pritiske na energetskem trgu, ki jih doživlja Evropa; ker lahko kasnejši vplivi še bolj prizadenejo vodne ekosisteme, ki jih je močno prizadel že vročinski val;

| T. | ker so od rek odvisne mnoge turistične dejavnosti; ker se pomanjkanjem vode spoprijema že 17 % ozemlja EU, pri čemer so razmere v Sredozemlju celo bolj zaskrbljujoče, saj približno 50 % prebivalstva poleti živi v stalnem vodnem stresu, številne turistične lokacije pa so morale zaradi suše prekiniti delovanje; |
| --- | --- |

T.

ker so od rek odvisne mnoge turistične dejavnosti; ker se pomanjkanjem vode spoprijema že 17 % ozemlja EU, pri čemer so razmere v Sredozemlju celo bolj zaskrbljujoče, saj približno 50 % prebivalstva poleti živi v stalnem vodnem stresu, številne turistične lokacije pa so morale zaradi suše prekiniti delovanje;

| U. | ker premalo padavin in obsežno črpanje vode za namakanje vplivata na rečni promet in povzročata težave pri oskrbi s težkimi materiali, zlasti v dolini Rena, kar ima negativne posledice za mnoge sektorje; ker je bil vodostaj glavnih evropskih plovnih poti, zlasti Rena, Donave in Pada, na kritično nizki ravni, kar je negativno vplivalo na kmetijstvo, oskrbo s pitno vodo, ekosisteme in trgovino; |
| --- | --- |

U.

ker premalo padavin in obsežno črpanje vode za namakanje vplivata na rečni promet in povzročata težave pri oskrbi s težkimi materiali, zlasti v dolini Rena, kar ima negativne posledice za mnoge sektorje; ker je bil vodostaj glavnih evropskih plovnih poti, zlasti Rena, Donave in Pada, na kritično nizki ravni, kar je negativno vplivalo na kmetijstvo, oskrbo s pitno vodo, ekosisteme in trgovino;

| V. | ker postajajo gozdovi vse dovzetnejši za vplive podnebnih sprememb, zlasti na vse pogostejše gozdne požare; ker so leta suše in propadanja ustvarila idealne razmere za širjenje požarov v naravi; ker so gozdni požari v Evropi dosegli dramatične razsežnosti; |
| --- | --- |

V.

ker postajajo gozdovi vse dovzetnejši za vplive podnebnih sprememb, zlasti na vse pogostejše gozdne požare; ker so leta suše in propadanja ustvarila idealne razmere za širjenje požarov v naravi; ker so gozdni požari v Evropi dosegli dramatične razsežnosti;

| W. | ker je bilo v desetletju 2011–2021 požganih več kot pet milijonov hektarjev gozdov, in to predvsem zaradi suše; ker je zgolj zaradi požarov v naravi, ki so se zgodili med 4. junijem in 3. septembrom 2022, požganih skupaj 500 000 hektarjev površin (21), zmogljivosti EU za gašenje gozdnih požarov pa so bile izkoriščene do skrajnih meja; ker so požari v naravi po vsem ozemlju Unije požgali dragocena območja, kot so naravni parki in geoparki pod zaščito Unesca, ter povzročili izgubo biotske raznovrstnosti in uničili pridelek in pašnike; |
| --- | --- |

W.

ker je bilo v desetletju 2011–2021 požganih več kot pet milijonov hektarjev gozdov, in to predvsem zaradi suše; ker je zgolj zaradi požarov v naravi, ki so se zgodili med 4. junijem in 3. septembrom 2022, požganih skupaj 500 000 hektarjev površin (21), zmogljivosti EU za gašenje gozdnih požarov pa so bile izkoriščene do skrajnih meja; ker so požari v naravi po vsem ozemlju Unije požgali dragocena območja, kot so naravni parki in geoparki pod zaščito Unesca, ter povzročili izgubo biotske raznovrstnosti in uničili pridelek in pašnike;

| X. | ker so suše in vročinski valovi povezani s podnebnimi spremembami in vse bolj otežujejo gašenje požarov, saj se lahko ogenj v takšnih razmerah zelo hitro širi in razplamteva; ker bodo postali gozdni požari zaradi podnebnih sprememb vse pogostejši in vse bolj uničujoči, sezona požarov pa se utegne v Evropi začeti vse bolj zgodaj in končati vse kasneje; ker bi morale države članice te izredne spremembe upoštevati v svojih praksah za obvladovanje požarov; |
| --- | --- |

X.

ker so suše in vročinski valovi povezani s podnebnimi spremembami in vse bolj otežujejo gašenje požarov, saj se lahko ogenj v takšnih razmerah zelo hitro širi in razplamteva; ker bodo postali gozdni požari zaradi podnebnih sprememb vse pogostejši in vse bolj uničujoči, sezona požarov pa se utegne v Evropi začeti vse bolj zgodaj in končati vse kasneje; ker bi morale države članice te izredne spremembe upoštevati v svojih praksah za obvladovanje požarov;

| Y. | ker stabilni, mešani, biotsko raznovrstni gozdovi z drevesi različnih starosti in vrst ter s trajnim zastorom zagotavljajo številne dodatne koristi, zlasti omilitev suše in vročine; ker tudi kmetijsko-gozdarski sistemi in drevesa, vključena v kmetijske ekosisteme, prinašajo številne koristi, vključno s produktivnostjo in odpornostjo; |
| --- | --- |

Y.

ker stabilni, mešani, biotsko raznovrstni gozdovi z drevesi različnih starosti in vrst ter s trajnim zastorom zagotavljajo številne dodatne koristi, zlasti omilitev suše in vročine; ker tudi kmetijsko-gozdarski sistemi in drevesa, vključena v kmetijske ekosisteme, prinašajo številne koristi, vključno s produktivnostjo in odpornostjo;

| Z. | ker vročinski valovi in suše negativno vplivajo na dohodke kmetov, kar lahko vodi do opuščanja kmetij; ker lahko nato zaradi opuščanja kmetij nastanejo ugodni pogoji za izbruh požarov v naravi; |
| --- | --- |

Z.

ker vročinski valovi in suše negativno vplivajo na dohodke kmetov, kar lahko vodi do opuščanja kmetij; ker lahko nato zaradi opuščanja kmetij nastanejo ugodni pogoji za izbruh požarov v naravi;

| AA. | ker OZN ocenjuje, da je od leta 1970 po svetu izginilo 35 % mokrišč, torej izginjajo trikrat hitreje kot gozdovi, čeprav so zelo koristna; ker obalna mokrišča, kot so mangrove, sekvestrirajo ogljik do 55-krat hitreje kot tropski deževni gozdovi; ker šotišča, ki pokrivajo le 3 % zemeljske površine, lahko skladiščijo 30 % vsega ogljika na kopnem, a zgolj, če so mokra, in absorbirajo odvečno vodo, kar preprečuje poplave in sušo; ker smo po podatkih Komisije v EU izgubili približno dve tretjini mokrišč, ki so obstajala pred sto leti; |
| --- | --- |

AA.

ker OZN ocenjuje, da je od leta 1970 po svetu izginilo 35 % mokrišč, torej izginjajo trikrat hitreje kot gozdovi, čeprav so zelo koristna; ker obalna mokrišča, kot so mangrove, sekvestrirajo ogljik do 55-krat hitreje kot tropski deževni gozdovi; ker šotišča, ki pokrivajo le 3 % zemeljske površine, lahko skladiščijo 30 % vsega ogljika na kopnem, a zgolj, če so mokra, in absorbirajo odvečno vodo, kar preprečuje poplave in sušo; ker smo po podatkih Komisije v EU izgubili približno dve tretjini mokrišč, ki so obstajala pred sto leti;

| AB. | ker je generalna skupščina OZN 28. julija 2010 priznala pravico do vode in komunalne ureditve kot človekovo pravico; ker je čista pitna voda bistvena za vse človekove pravice; ker je leta 2013 1 884 790 državljanov podpisalo evropsko državljansko pobudo „Pravica do vode“ o pravici do vode in komunalne ureditve; ker danes milijon državljanov EU nima dostopa do vode, 8 milijonov pa nima komunalne ureditve; |
| --- | --- |

AB.

ker je generalna skupščina OZN 28. julija 2010 priznala pravico do vode in komunalne ureditve kot človekovo pravico; ker je čista pitna voda bistvena za vse človekove pravice; ker je leta 2013 1 884 790 državljanov podpisalo evropsko državljansko pobudo „Pravica do vode“ o pravici do vode in komunalne ureditve; ker danes milijon državljanov EU nima dostopa do vode, 8 milijonov pa nima komunalne ureditve;

| AC. | ker suša poslabšuje življenjske razmere ljudi zaradi vročine in pomanjkanja vode; ker so najbolj ogrožene osebe nesorazmerno bolj prizadete; ker imajo evropske države, ki jih je suša najbolj prizadela, presežno smrtnost; ker suša poškoduje najbolj občutljive stavbe, kar slabša kakovost življenja tistih, ki bivajo v njih; |
| --- | --- |

AC.

ker suša poslabšuje življenjske razmere ljudi zaradi vročine in pomanjkanja vode; ker so najbolj ogrožene osebe nesorazmerno bolj prizadete; ker imajo evropske države, ki jih je suša najbolj prizadela, presežno smrtnost; ker suša poškoduje najbolj občutljive stavbe, kar slabša kakovost življenja tistih, ki bivajo v njih;

| AD. | ker suša in druge posledice podnebnih sprememb vplivajo tudi na duševno zdravje in krepijo anksioznost, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

AD.

ker suša in druge posledice podnebnih sprememb vplivajo tudi na duševno zdravje in krepijo anksioznost, zlasti med mladimi;

| AE. | ker proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije ne zadostuje za ustrezen odziv na večje naravne nesreče in za izražanje evropske solidarnosti regijam, ki so jih nesreče prizadele; |
| --- | --- |

AE.

ker proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije ne zadostuje za ustrezen odziv na večje naravne nesreče in za izražanje evropske solidarnosti regijam, ki so jih nesreče prizadele;

| AF. | ker imajo lahko suše kaskadne posledice, saj izgube zaradi suše v EU po ocenah znašajo 9 milijard EUR na leto; ker analiza Skupnega raziskovalnega središča kaže, da bi lahko evropsko gospodarstvo zaradi vpliva suš do leta 2100 izgubilo več kot 65 milijard EUR na leto (22); ker se pričakuje, da bodo suše dvakrat pogostejše, če bodo svetovne temperature presegle cilje iz Pariškega sporazuma, absolutne letne izgube zaradi suše v Evropi pa bi se povečale na 40 milijard EUR letno (23); ker stroški neukrepanja močno presegajo stroške trenutnih naložb v ambiciozne podnebne ukrepe (24); |
| --- | --- |

AF.

ker imajo lahko suše kaskadne posledice, saj izgube zaradi suše v EU po ocenah znašajo 9 milijard EUR na leto; ker analiza Skupnega raziskovalnega središča kaže, da bi lahko evropsko gospodarstvo zaradi vpliva suš do leta 2100 izgubilo več kot 65 milijard EUR na leto (22); ker se pričakuje, da bodo suše dvakrat pogostejše, če bodo svetovne temperature presegle cilje iz Pariškega sporazuma, absolutne letne izgube zaradi suše v Evropi pa bi se povečale na 40 milijard EUR letno (23); ker stroški neukrepanja močno presegajo stroške trenutnih naložb v ambiciozne podnebne ukrepe (24);

| AG. | ker podnebna kriza poglablja obstoječe neenakosti; ker je še zlasti prizadela gospodinjstva z nizkimi dohodki in ranljive osebe, ki potrebujejo posebno podporo za prilagajanje spreminjajočemu se podnebju; ker je treba delavce zaščititi pred škodljivimi učinki podnebne krize na delovnem mestu; |
| --- | --- |

AG.

ker podnebna kriza poglablja obstoječe neenakosti; ker je še zlasti prizadela gospodinjstva z nizkimi dohodki in ranljive osebe, ki potrebujejo posebno podporo za prilagajanje spreminjajočemu se podnebju; ker je treba delavce zaščititi pred škodljivimi učinki podnebne krize na delovnem mestu;

| 1. | izraža globoko sočutje in solidarnost z družinami žrtev nedavnih ekstremnih vremenskih pojavov in s prebivalci opustošenih območij ter pozdravlja predanost poklicnih in prostovoljnih gasilcev, reševalcev, nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, vključenih v reševanje, in članov javnosti, ki so poskušali rešiti ljudi in preprečiti širjenje požarov, pri čemer so pogosto tvegali lastna življenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je trajnostno gospodarjenje z vodo pomembno za zagotavljanje prehranske varnosti in poziva Komisijo, naj ne predlaga nadaljnje zakonodaje EU, ki ogroža ali bi lahko ogrožala našo prehransko varnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da so ekstremne vremenske razmere znak, da potrebujemo ambicioznejše ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; meni, da bi morala imeti EU vodilno vlogo v tem procesu in okrepiti svoja prizadevanja v vseh sektorjih; opozarja, da bi morala EU v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, Pariškim sporazumom in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi dognanji okrepiti podnebne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb, pri čemer bi globalno segrevanje glede na temperature iz predindustrijskega obdobja omejila na 1,5 oC, in za prilagajanje nanje, da bi spodbudila odpornost; poziva EU, naj posodobi svoj nacionalno določeni prispevek v okviru Pariškega sporazuma in naj do 27. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP27) poveča svoj cilj zmanjšanja toplogrednih plinov, v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi dognanji; poziva k najvišjim ambicijam v zvezi s svežnjem „Pripravljeni na 55“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža zaskrbljenost v zvezi z ugotovitvami iz poročila Programa Združenih narodov za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021, zlasti zaradi dejstva, da bodo kljub ambicioznejšim podnebnim zavezam, sprejetim v zadnjem letu, napovedane emisije privedle do zvišanja temperature za 2,7 oC, če bi se nacionalne zaveze izvajale v celoti, kar bi imelo resne posledice po vsem svetu; zato poziva Komisijo in države članice, naj ostanejo močno zavezane evropskemu zelenemu dogovoru in okrepijo ukrepe za blažitev podnebnih sprememb ter prilagajanje in odpornost EU nanje, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ekstremnim vremenskim pojavom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pričakuje, da bo predlog Komisije za zakon EU o obnovi narave (25) priložnost, da se izboljšajo sinergije med blažitvijo podnebnih sprememb, prilagajanjem nanje, preprečevanjem nesreč in obnovo narave; pričakuje, da bo zagotovil okvir za obnovo ekosistemov, odpornih na sušo, vključno z obnovo biotsko raznovrstnih gozdov z drevjem različnih starosti in različnih vrst ter s trajnim zastorom, mokrišč, naravne vegetacijske odeje, dinamike poplavnih ravnic, naravnega pronicanja po vsej pokrajini in izboljšanja odpornosti povodij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira namero Komisije, da bo prispevala k splošnemu učinku hlajenja in vzpostavila platformo EU za ozelenitev mest; poziva Komisijo, naj določi ambiciozne in konkretne zavezujoče cilje za biotsko raznovrstnost v mestih, sonaravne rešitve, pristope na podlagi ekosistemov in zeleno infrastrukturo, ki bi koristila človeku in prostoživečim živalim ter prispevala k splošnim ciljem biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba vključiti ukrepe, kot so minimalni delež zelenih streh na novih stavbah, podpora urbanemu kmetijstvu, vključno z uporabo rodnih dreves, kjer je to ustrezno, ob zagotavljanju, da se ne uporabljajo kemični pesticidi, uporaba gnojil na urbanih zelenih površinah v EU pa se zmanjša, ter povečanje števila zelenih površin glede na število prebivalcev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj prednostno razvrstijo in opredelijo kratko-, srednje- in dolgoročne ukrepe za obnovo degradiranih ekosistemov, katerih poslabšanje so povzročili ekstremni vremenski dogodki; poleg tega poziva, naj se oblikujejo smernice EU za načrte za obnovo po izrednih dogodkih, da bi opredelili prednostna področja v fazah okrevanja, sanacije in obnove po nesrečah, ki so jih povzročile poplave, gozdni požari, vročinski valovi ali suše, vključno s priporočili za povečanje odpornosti in ponovno oživitev sredstev za preživljanje, gospodarstev in prizadetega okolja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi smernice, ki bi jih lahko deležniki uporabljali za povečanje odpornosti ljudi in ekosistemov na sušo; poudarja, da je na področju raziskav in spremljanja na ravni EU potrebno tudi usklajeno ukrepanje že obstoječih subjektov, kot so Evropska opazovalnica za suše, Evropska agencija za okolje, storitev programa Copernicus za ravnanje v izrednih razmerah in drugih ustreznih deležnikov; poudarja, da bi bilo treba na področju financiranja opredeliti ustrezno finančno podporo v okviru SKP, nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost in drugih regionalnih skladov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava, da je sredozemska regija posebno ranljiva in da je na teh ozemljih pomembna uporaba posebnih mehanizmov in sredstev za obvladovanje tveganj in vpliva teh ekstremnih dogodkov; poudarja, da suša in drugi vremenski pojavi, povezani s podnebno krizo, ne vplivajo le na okolje, temveč tudi na družbo, kulturo, gospodarstvo in politiko, kar povečuje tveganje poglabljanja socialnih neenakosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na negativen vpliv naravnih nesreč na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v EU, ki ovira izvajanje kohezijske politike Unije; želi spomniti, da bo do leta 2030 več kot 100 milijard EUR sredstev kohezijske politike vloženih v energetski prehod, razogljičenje in obnovljive vire energije; priznava posebno ranljivost ozemelj iz člena 174 PDEU, zlasti otokov in gorskih regij, ter iz člena 349 PDEU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno izraža podporo prilagoditveni strategiji EU; vendar obžaluje, da v njej niso določeni konkretni, merljivi in časovno omejeni cilji za razvoj odpornosti EU in njenih držav članic na podnebne spremembe, in opozarja na poziv Parlamenta k določitvi zavezujočih in merljivih ciljev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga celovit, ambiciozen in pravno zavezujoč evropski okvir za prilagajanje podnebnim spremembam, ki bi zajemal ustrezna zakonodajna orodja, s posebnim poudarkom na najranljivejših regijah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj nujno pripravi celovito oceno podnebnih tveganj na ravni EU, pri čemer naj posebno pozornost nameni tveganjem suše, gozdnih požarov, nevarnostim za zdravje, ranljivostim ekosistema ter vplivom na kritično infrastrukturo in žariščne točke omrežja, da bi na podlagi tega usmerjali in prednostno razvrstili kratko-, srednje- in dolgoročna prizadevanja za prilagajanje in odpornost; zlasti poziva, naj se do poletja 2023 opravi stresni test odpornosti ključne infrastrukture v EU na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da podnebna kriza poglablja obstoječe neenakosti; poudarja, da je še zlasti prizadela gospodinjstva z nizkimi dohodki in ranljive osebe, ki potrebujejo posebno podporo za prilagajanje spreminjajočemu se podnebju; pozdravlja socialne politike v državah članicah, ki ščitijo delavce pred škodljivimi učinki podnebne krize na delovnem mestu, in spodbuja države članice, naj prilagajanje podnebnim spremembam vključijo v svojo politiko dela in socialno politiko; |
| --- | --- |

13.

Civilna zaščita in odzivanje na izredne razmere

| 14. | poudarja, kako pomembno je nadalje razvijati in v celoti izkoristiti mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite v primeru gozdnih požarov in drugih naravnih nesreč; poziva Komisijo, naj v skladu z novo strategijo EU za prilagajanje zbira in razširja znanje med državami članicami o prilagajanju gozdov na sedanje in pričakovane podnebne spremembe; poziva Komisijo, naj za podporo ukrepom preprečevanja pripravi ocene in zemljevide požarne ogroženosti na podlagi izboljšanih produktov programa Copernicus in drugih podatkov, pridobljenih z daljinskim zaznavanjem; poudarja, kako pomembno je okrepiti mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite, da bi zagotovili primerne zmogljivosti za boj proti gozdnim požarom v EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo vzpostavitev nove stalne flote rescEU, in jih spodbuja, naj za to zagotovijo dovolj sredstev in karseda hitro povečajo evropsko sezonsko varnostno mrežo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo opaža omejitve sedanjega okvira za odzivanje na nesreče na ravni EU, ki temelji na prostovoljnem zbiranju predhodno dodeljenih sredstev za odzivanje od držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o razširitvi zmogljivosti in pristojnosti EU za odzivanje na nesreče zaradi vse pogostejših in silovitejših podnebnih nesreč, zlasti z ustanovitvijo stalnih enot civilne zaščite EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k razširitvi sedanje prostovoljne gasilske rezerve v okviru rescEU in poziva vse države članice, naj razmislijo o vključitvi dela svojih nacionalnih gasilskih brigad v evropsko rezervo; poziva Komisijo, naj oblikuje akcijski načrt za povečanje zmogljivosti EU za odzivanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira posodobitev sredstev civilne zaščite z novimi skupnimi javnimi naročili, da bi opremo ter zemeljska in zračna sredstva bolje prilagodili geografskim značilnostim različnih ozemelj EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se glede na uspeh pilotnega programa, ki je bil izveden to poletje v Grčiji, poveča sezonska predhodna napotitev gasilcev na žarišča požarov v naravi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj povečajo naložbe v raziskave in inovacije ter podprejo ustanovitev evropskega centra odličnosti na področju civilne zaščite, zlasti za spodbujanje usposabljanja agentov za boj proti požarom in krizno upravljanje ter izmenjave dobre prakse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti, da je bil Solidarnostni sklad Evropske unije večkrat spremenjen, da bi razširili njegovo področje uporabe, in da je bila njegova proračunska postavka za leto 2022 že v celoti uporabljena, med drugim zaradi večjega števila naravnih nesreč; poziva k znatnemu povečanju proračuna Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi regijam pomagali predvideti in ublažiti posledice podnebnih sprememb, ter k razširitvi področja uporabe tega sklada, da ga bo mogoče uporabljati tudi za podporo pri obnovi in gradnji javne in zasebne infrastrukture, ki bo odpornejša na podnebne spremembe; poudarja, da je resnost nekaterih naravnih nesreč v nekaterih primerih posledica človeškega ravnanja, med drugim neustreznega prostorskega načrtovanja, ki je privedlo do gradnje stanovanj in infrastrukture na poplavnih ravnicah ali območjih zemeljskih plazov; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba s povračili iz Solidarnostnega sklada EU spodbujati večjo odpornost in trajnostnost ter financirati ekosistemske rešitve (na primer pogozdovanje, obnovo habitatov in protipotresno obnovo); |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba pomoč in sredstva karseda hitro, preprosto in prilagodljivo posredovati prizadetim regijam, poudarja pa tudi, da so za vzpostavitev celovite strukture za odziv in odpornost bistvene sinergije med Solidarnostnim skladom Evropske unije, mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, področjem prilagajanja podnebnim spremembam v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ter programi za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje civilne družbe pri preprečevanju suše in podnebnih sprememb ter odzivanju na njihove posledice; poziva Komisijo, naj predlaga evropsko pobudo za državljansko udejstvovanje in spodbuja prostovoljne pobude za odzivanje na nesreče; |
| --- | --- |

23.

Kmetijstvo

| 24. | poziva Komisijo, naj v celoti oceni vplive nenehne suše na proizvodnjo hrane v EU v tem letu in na preskrbo prebivalstva s hrano v prihodnji zimi; poleg tega poziva Komisijo in Svet, naj razmislita, katere popravne ukrepe bi bilo mogoče sprejeti in kakšno podporo zagotoviti, da bi lahko primarni proizvajalci hrane, ki jih je prizadelo zmanjšanje proizvodnje kot posledica škode zaradi vročine in suše, brez odlašanja ponovno zagnali nove proizvodne cikle za zagotovitev osnovne preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je pomembno preseči kratkoročne ukrepe in blaženje sedanje krize; poudarja, da mora EU nadaljevati prilagajanje svojih prehranskih sistemov, da bodo dolgoročno odpornejši; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EU in države članice, naj vlagajo v raziskave in inovacije, da bi olajšale uvajanje sort in praks, ki so odpornejše na sušo in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ob upoštevanju ugotovitev posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o trajnostni uporabi vode v kmetijstvu poziva Komisijo, naj zagotovi, da se nacionalni strateški načrti SKP izvajajo s ciljem, da bi postalo kmetijstvo učinkovitejše pri uporabi vode, da bi zmanjšali njeno porabo in povečali odpornost na suše, obenem pa na splošno zmanjšali hidromorfološke pritiske; pozdravlja uvedbo novih ekoshem, s katerimi bi olajšati prehod na odpornejše in okolju prijaznejše kmetijstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU in države članice, naj povečajo delež kmetijske podpore, namenjen preprečevanju in obvladovanju tveganj v kmetijstvu, ter naj razmislijo o podaljšanju rabe javnih shem podnebnega zavarovanja; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse v zvezi s tem in drugimi blažitvenimi ukrepi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj tudi opredeli finančna sredstva za pomoč kmetijam za nadomestitev izgub zaradi škode, ki jo je povzročila suša, ali drugih dogodkov zaradi podnebne krize, naj močneje spodbuja odpornost proti podnebnim spremembam in trajnostnost ter zagotovi, da se ta kriza ne bo končala z dokončnim zaprtjem kmetij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost oblikovanju varnostnih zalog strateške krme in živil, saj gre za enega od načinov za ublažitev najbolj škodljivih vidikov suše, vključno z velikimi letnimi razlikami v donosu, in poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava na mednarodni ravni, tako da si glede na vplive podnebnih sprememb na kmetijstvo in preskrbo s hrano prizadeva uveljaviti skladiščenje hrane kot stabilizacijsko orodje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja potrebo po učinkovitejših in bolje usmerjenih namakalnih sistemih ter zmogljivostih za skladiščenje vode, pa tudi po splošni prilagoditvi potreb po namakanju, da bi omogočili trajnostno uporabo vodnih virov; opozarja, da se naložbe v zmogljivosti namakanja in skladiščenja vode podpirajo le, če prispevajo k varčevanju z vodo; poudarja, da bi bilo treba dati prednost naložbam v obnovo ekosistema in metodam pridelave za prehod na agroekologijo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen z odločitvijo, sprejeto v okviru nove reforme skupne kmetijske politike, o naložbah v namakanje na območjih, kjer je stanje vodnih teles „manj kot dobro“; poziva države članice, naj na teh območjih spodbujajo naložbe za varčevanje z vodo na podlagi pristopa, ki obravnava strukturno pomanjkanje vode in zmanjšuje vplive na vode; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo uvedbo namakalnih sistemov, ki ne uporabljajo površinske ali podzemne vode, kot so shranjevanje deževnice in recikliranje odpadne vode, skupaj s prizadevanji za zmanjšanje celotne porabe vode; poziva Komisijo, naj čim prej pojasni nove določbe EU o naložbah v namakanje v okviru SKP, da bi odpravili morebitne negotovosti; poziva Komisijo, naj izboljša obstoječe smernice za države članice glede naložb v namakanje v okviru novih strateških načrtov SKP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da imajo agroekologija, agrogozdarstvo in sistemi organske pridelave pozitivno vlogo pri varstvu količine in kakovosti vode, saj povečujejo učinkovitost in krožnost uporabe virov, z zmanjšanjem vnosov in diverzifikacijo proizvodnje izboljšujejo odpornost na ravni kmetij, s čimer se razpršijo tveganja, kar je še posebej pomembno pri preprečevanju popolnega izpada pridelka; opozarja, da so zasajevanje živih mej in dreves, zagotavljanje pokritosti tal, preprečevanje prekomerne paše, zmanjšanje zbijanja tal ter povečanje vsebnosti organskih snovi v tleh in humusa za kmete koristni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba glede na ekstremne podnebne dogodke v zadnjih mesecih hitro začeti izvajati strategijo „od vil do vilic“ in strategijo za biotsko raznovrstnost, da bi uresničili ambicije za okolju prijaznejši in bolj trajnosten kmetijski sektor, pri čemer je treba upoštevati, da imajo različne vrste kmetijske proizvodnje različne podnebne vplive; zato poziva Komisijo in države članice, naj ostanejo močno zavezane evropskemu zelenemu dogovoru in okrepijo ukrepe za blažitev podnebnih sprememb ter prilagajanje in odpornost EU nanje, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ekstremnim vremenskim pojavom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, kako pomembno je zdravje tal za zadrževanje in filtriranje vode; poziva Komisijo, naj kot ključni steber osnutka zakonodaje EU o zdravju tal, ki bo objavljen leta 2023, določi zmogljivost zadrževanja in filtriranja vode in vlažnost tal; poudarja, da imajo šotišča velik potencial kot ponori ogljika in imajo pomembno vlogo pri filtriranju vode ter blaženju poplav, suše in požarov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k cilju EU glede nevtralnosti degradacije zemljišč v EU do leta 2030, s čimer bi poskrbeli, da bo v EU v celoti uresničena ustrezna zaveza v okviru ciljev trajnostnega razvoja OZN, saj EU trenutno pri njenem uresničevanju ni na dobri poti, kakor je poudarjeno v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o dezertifikaciji iz leta 2018; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da so kmetje odgovorni za ohranjanje dobrega stanja tal in vodnih virov ter da je treba razširiti prakse ogljičnega kmetovanja; zato poziva države članice in Komisijo, naj za povečanje spodbud za proizvajalce te prakse podprejo z novimi ekoshemami in z razvojem ogljičnega kmetovanja, ki bo moralo vključevati tudi druge okoljske elemente, kot je gospodarjenje z vodo; pozdravlja namero Komisije, da bo pripravila predlog o certificiranju trajnostnih ogljikovih ciklov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba hitro zmanjšati onesnaženje podtalnice in površinskih voda, zlasti z nitrati in pesticidi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva, naj se v vseh pobudah in ukrepih v zvezi s preprečevanjem in blažitvijo suše, poplav ter vročinskih valov in njihovih učinkov v celoti upoštevajo naravno okolje, zlasti gozdovi, ter biotska raznovrstnost in ekosistemske storitve; |
| --- | --- |

40.

Gozdni požari

| 41. | poziva k celostnemu odzivu na gozdne požare, da bi zaščitili gozdove EU pred uničenjem zaradi ekstremnih podnebnih pojavov; poudarja, da se intenzivnost in pogostost megapožarov na svetovni ravni povečujeta; je zaskrbljen zaradi predvidenega širjenja območij z večjim tveganjem požarov in daljših sezon visokega tveganja požarov v večini evropskih regij, zlasti pri scenarijih z visokimi emisijami; opozarja, da raznolika pokrajina z gozdovi z veliko biotsko raznovrstnostjo zagotavlja boljšo zaščito oziroma pomeni večjo naravno oviro pred obsežnimi gozdnimi požari, ki jih ni mogoče nadzorovati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bi obnova raznolikih gozdov in pogozdovanje pripomogli k preprečevanju in omejevanju požarov; poudarja, da je treba prek svetovalnih služb zagotoviti več sredstev in možnosti razvoja za znanstveno obvladovanje požarov in podporo za krepitev zmogljivosti, da bi se spopadli s posledicami podnebnih sprememb v gozdovih; poziva Komisijo in države članice, naj bolje spodbujajo in uporabljajo koncept celostnega obvladovanja požarov, in ugotavlja, da bodo za to morda potrebne boljše regulativne zmogljivosti v državah članicah, krepitev javnih storitev ter namenska podpora in tesnejše sodelovanje pri preprečevanju nesreč, pripravljenosti in odzivanju nanje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je zaskrbljen zaradi tveganja nastanka pirokumulonimbov zaradi gozdnih požarov in negativnega učinka na stratosfero in ozonski plašč; zato poziva, da je treba čim bolj omejiti namerno podtaknjene požare in požiganje dreves v gozdovih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na vpliv požarov v naravi na zdravje in z njimi povezano onesnaževanje zraka ter izraža zaskrbljenost zaradi napovedi Svetovne meteorološke organizacije, da se bodo požari po pričakovanjih še okrepili, tudi po scenariju z nizkimi emisijami (26); ugotavlja, da se pričakuje, da se bodo zaradi segrevanja planeta požari v naravi in s tem povezano onesnaževanje zraka okrepili, tudi po scenariju z nizkimi emisijami, in ugotavlja, da bo to razen na zdravje ljudi vplivalo tudi na ekosisteme, saj se onesnaževala zraka iz ozračja usedajo na zemeljsko površje; poudarja, da podnebna kriza vpliva na biotsko raznovrstnost in zmanjšanje odpornosti ekosistemov ter posledično na javno zdravje, zato vztraja pri pomembnosti pristopa „eno zdravje“; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj zagotovijo stalno varstvo naših gozdov in preprečijo, da bi se zemljišča po gozdnem požaru prerazvrstila med negozdna zemljišča, saj lahko to spodbudi namerno požiganje, da bi se lahko zemljišča uporabila za namene, ki pred požarom niso bili dovoljeni; poziva Odbor regij in službe Komisije, naj sodelujejo z lokalnimi organi in proučijo zgodovino spremembe rabe zemljišč po gozdnih požarih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj se revidira Direktiva Sveta 2003/96/ES o obdavčitvi energentov in električne energije (27), da se uvede oprostitev obveznosti plačila davka na domačo porabo energentov za gasilce pri opravljanju njihovih nalog; |
| --- | --- |

46.

Voda

| 47. | poziva Komisijo, naj predstavi celovito strategijo EU o vodah, vključno z organizacijo evropske konference o vodah z državami članicami, da bi hitro oblikovali smernice za upravljanje nadnacionalnih skupnih povodij, zlasti v primeru večletnih suš, in zagotovili uravnoteženo prednostno razvrstitev med rabami vode; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj usklajuje oblikovanje celovitih regionalnih ali nacionalnih načrtov od izvira do končne uporabe, da bi preprečili iztekanje in pronicanje vode zaradi slabe ali slabo vzdrževane infrastrukture, tudi na ravni povodij, mest in kmetij, ter naj v ta namen izmenja primere dobre prakse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj podpre okrepljena prizadevanja držav članic za večjo uporabo tehnik za ponovno uporabo vode, namakalnih tehnologij in praks za varčnost z vodo, tehnologije zelenih streh, pametnih prh in stranišč v vodnem sektorju, vključno z oskrbo z vodo, sanitarnimi storitvami in upravljanjem padavinske vode, tudi v vseh industrijskih, stanovanjskih in komercialnih vodnih ciklih in uporabah; poziva k spremembi veljavne zakonodaje, da bi spodbudili ponovno uporabo vode v industrijskih panogah, ki uporabljajo veliko vode, ob upoštevanju najstrožjih meril kakovosti, ter v pisarnah in domovih s ponovno uporabo sive vode; želi spomniti, da je gospodarjenje z vodnimi viri ključnega pomena za zmanjšanje negativnih vplivov podnebnih sprememb ter zaščito vodne in prehranske varnosti, pa tudi varstvo biotske raznovrstnosti in spodbujanje zdravja tal; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je energetski sektor velik porabnik vode v Evropi in da sam vodni sektor porabi veliko količino energije za odvzem, črpanje, gretje, hlajenje, čiščenje in razsoljevanje vode; opozarja na vpliv nizkih vodostajev na energetski sektor in nekatere industrije; poudarja, da lahko večja učinkovitost rabe vode neposredno vpliva na zmanjšanje porabe energije in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba v upravljanje voda vključiti državljane; spodbuja države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostopa do vode, namenjene ranljivim in marginaliziranim skupinam, v skladu z direktivo in sprejmejo nadaljnje ukrepe za zagotovitev oskrbe z vodo iz pipe; želi spomniti na obveznosti držav, da zagotovijo človekovo pravico do pitne vode, zlasti med vročinskimi valovi in sušnimi obdobji, kar na primer vključuje vzpostavitev mehanizma sodelovanja, vključno z izvajanjem prostovoljnega predhodnega in informiranega soglasja za obsežno energetsko infrastrukturo in ekstraktivne industrije; poudarja pomen sistematičnega priznavanja običajnih pravic do pitne vode in zagotavljanja pravnih mehanizmov (prek pritožbenega mehanizma) za primere kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je pomembno preprečiti špekulacije z vodo, da se zagotovi pravičen dostop in dobro upravljanje virov; poziva k prepovedi trgovanja z vodo kot blagom na finančnih trgih; |
| --- | --- |

52.

Mednarodna in socialna razsežnost

| 53. | poudarja, da v Evropi številni ljudje živijo v zastarelih in propadajočih stanovanjih ter nezadovoljivih življenjskih pogojih, zaradi česar so bolj izpostavljeni vplivu skrajnih vremenskih razmer; opozarja, da je dostop do ustrezne nastanitve temeljna pravica; poziva k hitri ustanovitvi ambicioznega socialnega podnebnega sklada, da bi podprli najbolj prikrajšane skupine, zlasti za povečanje energetske učinkovitosti njihovih domov ter razogljičenje njihovih sistemov ogrevanja in hlajenja, tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, kar jim bo omogočilo, da znižajo svoje stroške za energijo in izboljšajo svojo kakovost življenja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je nujno treba okrepiti globalno ukrepanje, tako za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov kot za povečanje sposobnosti prilagajanja, krepitev odpornosti in zmanjšanje ranljivosti za podnebne spremembe, kot je poudarjeno v Glasgowskem podnebnem paktu, sprejetem leta 2022; poziva EU, naj prevzame dejavno vlogo pri nadaljevanju procesa za opredelitev globalnega prilagoditvenega cilja in pri zagotavljanju, da se izpolni cilj za mednarodno podnebno financiranje, vključno z zagotavljanjem ravnovesja med financiranjem za blaženje in financiranjem za prilagajanje; poleg tega poziva EU, naj se dejavno vključi v Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč, da se sprejmejo konkretni ukrepi za zaščito razvojnih dosežkov pred tveganjem naravnih nesreč; |
| --- | --- |

54.

| 55. | želi spomniti, da sta zdravje in varnost delavcev v pristojnosti EU in da je treba delavce v skladu z Direktivo 89/391/EGS (28) zaščititi pred vsemi tveganji, vključno z nastajajočimi tveganji; poziva Komisijo, naj temeljito in nujno oceni nova in nastajajoča tveganja podnebnih sprememb za varnost in zdravje pri delu, da bi delavce bolje zaščitili pred izpostavljenostjo višjim temperaturam, naravnemu ultravijoličnemu sevanju ter drugim nevarnostim za zdravje in varnost, zlasti v gradbenem in kmetijskem sektorju in sektorju javnih storitev; poudarja, da vloge, razdeljene glede na spol, tudi povzročajo različne ranljivosti žensk in moških na posledice podnebnih sprememb in da podnebne spremembe zaostrujejo neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

55.

| 56. | želi spomniti, da si morajo države članice v skladu s strateškim okvirom EU za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2021–2027 prizadevati za pristop „vizija nič“ glede smrti, povezanih z delom; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti zdravje in varnost pri delu vseh interventnih delavcev, vključno z gasilci, ki so pri svojem delu še posebno izpostavljeni rakotvornim snovem; poudarja, da je pomembno vključiti redno usposabljanje o varnosti in obvladovanju tveganja za interventne delavce ter v nacionalnih strategijah za varnost in zdravje pri delu držav članic zagotoviti ustrezno zaščitno opremo in materiale; poziva Komisijo, naj nadzira izvajanje teh ukrepov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | izraža najgloblje sočutje s pakistanskim ljudstvom, ki trpi zaradi smrtonosnih posledic podnebne krize, in priznava, da Pakistan zelo malo prispeva k podnebni krizi; ugotavlja, da je EU za žrtve poplav sprva namenila 1,8 milijona EUR humanitarne pomoči, vendar priznava, da to ni sorazmerno z ustreznim obravnavanjem potreb prizadetih ljudi in skupnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, kako pomembno je pospešiti celovito izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030; pozdravlja ministrsko izjavo, sprejeto to poletje na političnem forumu na visoki ravni o trajnostnem razvoju, v kateri je ugotovljeno, da so suše in poplave izziv globalne razsežnosti, ki ga najbolj čutijo države v razvoju, pa tudi ljudje v ranljivem položaju, zlasti domorodna ljudstva in lokalne skupnosti; opominja razvite države, da je treba izkazati solidarnost z državami v razvoju, zlasti z najranljivejšimi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | želi spomniti, da je obdobje 2021–2030 desetletje OZN za obnovo ekosistemov, in pričakuje, da bo obnova narave prepoznavna značilnost tega desetletja v EU; spodbuja vse pogodbenice Konvencije o biološki raznovrstnosti, naj nujno izvedejo ukrepe za obnovo narave na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da so na države po svetu vplivale tudi hude in rekordne suše, vključno z rekordno sušo na Kitajskem; poziva k tesnejšemu sodelovanju z mednarodnimi partnerji pri vprašanjih suše, požarov v naravi in drugih posledic podnebnih sprememb; poziva EU, naj si prizadeva za okrepljen dialog na tem področju, tudi na konferenci COP27, da bi izmenjali znanje in vzajemno izboljšali obvladovanje suše; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da so sistemi zgodnjega opozarjanja ključni za učinkovito prilagajanje, zlasti v zvezi s požari v naravi in poplavami, vendar niso na voljo velikemu delu sveta; podpira pobudo WMO za storitve zgodnjega opozarjanja in upa, da se bo hitro začela izvajati, da bi pred vplivi podnebne krize rešili čim več življenj; spodbuja države članice, naj si izmenjujejo tehnologijo za zgodnje opozarjanje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da po navedbah OZN na Afriškem rogu 22 milijonom ljudi grozi lakota zaradi suše; ugotavlja, da se težave z dostopom do hrane in lakoto v državah zunaj EU povečujejo zaradi podnebne krize in geopolitičnih sil; poziva EU, naj da prednost usklajenim politikam prehranske in hranilne varnosti, ki temeljijo na človekovih pravicah; poudarja, da podnebna kriza zaostruje humanitarne krize po vsem svetu, zlasti v Afganistanu, kjer suša prispeva k temu, da 20 milijonov Afganistancev trpi zaradi pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da mora biti EU pripravljena na razseljevanje zaradi podnebnih sprememb, in priznava, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zaščito človekovih pravic prebivalstva, ki ga ogrožajo učinki podnebnih sprememb; meni, da bi bilo treba takšno razseljevanje obravnavati na mednarodni ravni; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri razvoju mednarodnega okvira za obravnavanje razseljevanja in migracij zaradi podnebnih sprememb na mednarodnih forumih ter pri zunanjem delovanju EU; spodbuja Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo za podporo ljudem, ki so bili razseljeni zaradi podnebnih sprememb in ne morejo več živeti v svojih krajih bivanja; poudarja, da je odbor OZN za človekove pravice odločil, da morajo države pri odločanju o izgonu prosilcev za azil upoštevati vpliv podnebne krize v izvorni državi na človekove pravice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva k večjim naložbam v izobraževanje in ozaveščanje evropskih državljanov o naravnih nesrečah; poziva, naj se mednarodni dan za zmanjševanje naravnih nesreč promovira s prepoznavnimi pobudami EU; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

(2)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(3)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(4)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(5)  UL C 184, 5.5.2022, str. 2.

(6)  UL C 445, 29.10.2021, str. 156.

(7)  UL C 506, 15.12.2021, str. 38.

(8)  UL C 316, 22.9.2017, str. 99.

(9)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

(10)  UL L 231, 30.6.2021, str. 60.

(11)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(12)  Copernicusova storitev za spremljanje podnebnih sprememb, Surface air temperature for August 2022 (Temperatura zraka na površju za avgust 2022).

(13)  Svetovni inštitut za vire, Achieving abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future (Doseganje obilja: razumevanje stroškov trajnostne prihodnosti vode), 21. januar 2020.

(14)  Evropska agencija za okolje, Water resources across Europe — confronting water stress: an updated assessment (Vodni viri po Evropi – soočanje z vodnim stresom: posodobljena ocena), 14. oktober 2021.

(15)  Mekonen, Zelalem A. et al., Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming (Gozdni požari povečujejo izgubo ogljika v tleh zaradi podnebnega segrevanja v območjih višje zemljepisne širine), Environmental Research Letters, zvezek 17, št. 9, september 2022.

(16)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(17)  Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

(18)  Evropsko računsko sodišče, posebno poročilo 20/2021: Trajnostna raba vode v kmetijstvu: bolj verjetno je, da se bo s sredstvi SKP spodbujala večja kot pa učinkovitejša raba vode.

(19)  Baranyai, G., „Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question“ (Čezmejno gospodarjenje z vodo v Evropski uniji: (nerešeno) vprašanje porazdelitve, Official Journal of the World Water Council, letnik 21, št. 3, 2019.

(20)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(21)  Copernicusova storitev za spremljanje ozračja, „Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years“ (Emisije iz požarov v Evropi najvišje v zadnjih 15 letih), 6. september 2022.

(22)  Novice Skupnega raziskovalnega središča „Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds“ (Rezultati študije kažejo, da bi lahko globalno segrevanje več kot podvojilo stroške, ki so posledica suš v Evropi), 10. maj 2021.

(23)  Joint Research Centre findings on the projection of economic impacts of climate change in sectors of the EU based on a bottom-up analysis (Ugotovitve Skupnega raziskovalnega središča o napovedi gospodarskih učinkov podnebnih sprememb v sektorjih EU na podlagi analize od spodaj navzgor).

(24)  Sporočilo Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562).

(25)  Sporočilo Komisije z dne 22. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obnovi narave (COM(2022)0304).

(26)  Bilten Svetovne meteorološke organizacije (WMO) o kakovosti zraka in podnebju opozarja na posledice požarov v naravi, 7. september 2022.

(27)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

(28)  Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Razmere v Tajvanski ožini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o razmerah v Tajvanski ožini (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2022 o EU in varnostnih izzivih v indijsko-pacifiški regiji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2022 o EU in varnostnih izzivih v indijsko-pacifiški regiji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2022 o indijsko-pacifiški strategiji na področju trgovine in naložb (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2022 o indijsko-pacifiški strategiji na področju trgovine in naložb (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (4),

| — | ob upoštevanju vrha EU-Kitajska, ki je potekal 1. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha EU-Kitajska, ki je potekal 1. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024),

| — | ob upoštevanju strateškega kompasa za varnost in obrambo, ki ga je Svet sprejel 21. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega kompasa za varnost in obrambo, ki ga je Svet sprejel 21. marca 2022,

| — | ob upoštevanju strateškega koncepta zveze NATO iz leta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega koncepta zveze NATO iz leta 2022,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. decembra 2021 z naslovom Strategija Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. decembra 2021 z naslovom Strategija Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 3. avgusta 2022 o ohranjanju miru in stabilnosti v Tajvanski ožini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 3. avgusta 2022 o ohranjanju miru in stabilnosti v Tajvanski ožini,

| — | ob upoštevanju govora podpredsednika/visokega predstavnika Josepa Borrella na 29. regionalnem forumu Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) 5. avgusta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora podpredsednika/visokega predstavnika Josepa Borrella na 29. regionalnem forumu Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) 5. avgusta 2022,

| — | ob upoštevanju tristranskega strateškega dialoga med ZDA, Avstralijo in Japonsko z dne 5. avgusta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega strateškega dialoga med ZDA, Avstralijo in Japonsko z dne 5. avgusta 2022,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja zveze NATO Jensa Stoltenberga z dne 4. avgusta 2022 o Kitajski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja zveze NATO Jensa Stoltenberga z dne 4. avgusta 2022 o Kitajski,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker sta EU in Tajvan podobno misleča partnerja, ki imata skupne vrednote, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država; ker EU vztraja pri načelnem političnem stališču o „eni Kitajski“; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Tajvan podobno misleča partnerja, ki imata skupne vrednote, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država; ker EU vztraja pri načelnem političnem stališču o „eni Kitajski“;

| B. | ker je med 4. in 10. avgustom 2022 Ljudska republika Kitajska po tem, ko je predsednica spodnjega doma ameriškega kongresa Nancy Pelosi 2. in 3. avgusta 2022 obiskala Tajvan, vojaško ustrahovanje tega otoka, ki traja že dolgo, zaostrila kot še nikoli doslej in na sedmih okoliških območjih začela obsežne vojaške vaje s pravim strelivom; ker je bilo med vajami uporabljenih do 11 balističnih izstrelkov, od katerih jih je bilo vsaj pet izstreljenih čez Tajvan; ker so te vojaške vaje pomenile praktično blokado tajvanskega morskega in zračnega prostora; |
| --- | --- |

B.

ker je med 4. in 10. avgustom 2022 Ljudska republika Kitajska po tem, ko je predsednica spodnjega doma ameriškega kongresa Nancy Pelosi 2. in 3. avgusta 2022 obiskala Tajvan, vojaško ustrahovanje tega otoka, ki traja že dolgo, zaostrila kot še nikoli doslej in na sedmih okoliških območjih začela obsežne vojaške vaje s pravim strelivom; ker je bilo med vajami uporabljenih do 11 balističnih izstrelkov, od katerih jih je bilo vsaj pet izstreljenih čez Tajvan; ker so te vojaške vaje pomenile praktično blokado tajvanskega morskega in zračnega prostora;

| C. | ker je pet balističnih izstrelkov Ljudske republike Kitajske pristalo v izključni ekonomski coni Japonske; |
| --- | --- |

C.

ker je pet balističnih izstrelkov Ljudske republike Kitajske pristalo v izključni ekonomski coni Japonske;

| D. | ker so te obsežne vojaške vaje spremljali intenzivni kibernetski napadi na tajvanske oblasti in zasebni sektor; ker nenehna vojaška sovražnost Ljudske republike Kitajske resno ogroža obstoječe stanje in lahko vodi do nevarnega, čeprav morda nenamernega, zaostrovanja razmer z resnimi posledicami za stabilnost in mir po vsem svetu, tudi v Evropski uniji; |
| --- | --- |

D.

ker so te obsežne vojaške vaje spremljali intenzivni kibernetski napadi na tajvanske oblasti in zasebni sektor; ker nenehna vojaška sovražnost Ljudske republike Kitajske resno ogroža obstoječe stanje in lahko vodi do nevarnega, čeprav morda nenamernega, zaostrovanja razmer z resnimi posledicami za stabilnost in mir po vsem svetu, tudi v Evropski uniji;

| E. | ker se zdi, da namerava Ljudska republika Kitajska nadaljevati svoje preveč agresivne dejavnosti in spodkopati obstoječe stanje v Tajvanski ožini; |
| --- | --- |

E.

ker se zdi, da namerava Ljudska republika Kitajska nadaljevati svoje preveč agresivne dejavnosti in spodkopati obstoječe stanje v Tajvanski ožini;

| F. | ker Ljudska republika Kitajska od leta 2019 vse pogosteje krši identifikacijsko cono tajvanske zračne obrambe; ker Ljudska republika Kitajska agresivno nastopa na obsežnih območjih indijsko-pacifiške regije ter izvaja bolj ali manj ostro vojaško ali gospodarsko prisilo, kar je povzročilo spore s sosednjimi državami, kot so Japonska, Indija, Filipini in Avstralija; |
| --- | --- |

F.

ker Ljudska republika Kitajska od leta 2019 vse pogosteje krši identifikacijsko cono tajvanske zračne obrambe; ker Ljudska republika Kitajska agresivno nastopa na obsežnih območjih indijsko-pacifiške regije ter izvaja bolj ali manj ostro vojaško ali gospodarsko prisilo, kar je povzročilo spore s sosednjimi državami, kot so Japonska, Indija, Filipini in Avstralija;

| G. | ker je Tajvan v odziv na ponovne provokacije Ljudske republike Kitajske napovedal, da bo svoj vojaški proračun povečal na rekordne 586,3 milijarde tajvanskih dolarjev (19,5 milijarde EUR) in ga letno povečeval za 13,9 %; |
| --- | --- |

G.

ker je Tajvan v odziv na ponovne provokacije Ljudske republike Kitajske napovedal, da bo svoj vojaški proračun povečal na rekordne 586,3 milijarde tajvanskih dolarjev (19,5 milijarde EUR) in ga letno povečeval za 13,9 %;

| H. | ker so Avstralija in Japonska ter Združene države Amerike v skupni izjavi izrazile zaskrbljenost zaradi nedavnih dejanj Ljudske republike Kitajske, saj naj bi močno vplivala na mednarodni mir in stabilnost, ter jo pozvale, naj nemudoma konča vojaške vaje; ker so zunanji ministri držav G7 izrazili ostro kritiko na račun agresivnih dejanj Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

H.

ker so Avstralija in Japonska ter Združene države Amerike v skupni izjavi izrazile zaskrbljenost zaradi nedavnih dejanj Ljudske republike Kitajske, saj naj bi močno vplivala na mednarodni mir in stabilnost, ter jo pozvale, naj nemudoma konča vojaške vaje; ker so zunanji ministri držav G7 izrazili ostro kritiko na račun agresivnih dejanj Ljudske republike Kitajske;

| I. | ker je Ljudska republika Kitajska po obisku kongresne delegacije ZDA pod vodstvom predsednice Nancy Pelosi prekinila pogovore in sodelovanje z ZDA na osmih različnih področjih, med drugim dialog o vojaških zadevah in podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

I.

ker je Ljudska republika Kitajska po obisku kongresne delegacije ZDA pod vodstvom predsednice Nancy Pelosi prekinila pogovore in sodelovanje z ZDA na osmih različnih področjih, med drugim dialog o vojaških zadevah in podnebnih spremembah;

| J. | ker je Tajvan v zadnji letih gostil številne predstavnike zakonodajnih organov, tudi iz držav članic EU, in podpredsednico Evropskega parlamenta; ker so takšni obiski v okviru parlamentarne diplomacije v demokratičnih ureditvah običajna praksa; |
| --- | --- |

J.

ker je Tajvan v zadnji letih gostil številne predstavnike zakonodajnih organov, tudi iz držav članic EU, in podpredsednico Evropskega parlamenta; ker so takšni obiski v okviru parlamentarne diplomacije v demokratičnih ureditvah običajna praksa;

| K. | ker se je kitajski predsednik Ši Džinping 9. oktobra 2021 zavezal, da bo domnevno na miroljuben način izvedel ponovno združitev s Tajvanom, vendar je opozoril, da so največja ovira za to sile, ki se borijo za „neodvisnost Tajvana“; ker kitajska dejanja niso v skladu s to retoriko; ker so nekateri kitajski diplomati celo grozili s tako imenovano prevzgojo Tajvancev po ponovni združitvi; |
| --- | --- |

K.

ker se je kitajski predsednik Ši Džinping 9. oktobra 2021 zavezal, da bo domnevno na miroljuben način izvedel ponovno združitev s Tajvanom, vendar je opozoril, da so največja ovira za to sile, ki se borijo za „neodvisnost Tajvana“; ker kitajska dejanja niso v skladu s to retoriko; ker so nekateri kitajski diplomati celo grozili s tako imenovano prevzgojo Tajvancev po ponovni združitvi;

| L. | ker je Ljudska republika Kitajska nedavno objavila belo knjigo o vprašanju Tajvana in združitvi Kitajske v novi dobi, s čimer je preklicala prejšnja zagotovila Tajvanu o njegovem prihodnjem statusu po ponovni združitvi, npr. da na otoku ne bo namestila svoje vojske ali nanj napotila svojih uradnikov; |
| --- | --- |

L.

ker je Ljudska republika Kitajska nedavno objavila belo knjigo o vprašanju Tajvana in združitvi Kitajske v novi dobi, s čimer je preklicala prejšnja zagotovila Tajvanu o njegovem prihodnjem statusu po ponovni združitvi, npr. da na otoku ne bo namestila svoje vojske ali nanj napotila svojih uradnikov;

| M. | ker je Ljudska republika Kitajska uvedla obsežne gospodarske sankcije in pritiska na Litvo, potem ko se je slednja strinjala z odprtjem tajvanskega predstavništva na svojem ozemlju in namerava odpreti litovsko trgovinsko predstavništvo v Tajpeju; ker je Parlament odločen, da bo ohranil pravico, da vse države članice EU vodijo takšne odnose s Tajvanom; |
| --- | --- |

M.

ker je Ljudska republika Kitajska uvedla obsežne gospodarske sankcije in pritiska na Litvo, potem ko se je slednja strinjala z odprtjem tajvanskega predstavništva na svojem ozemlju in namerava odpreti litovsko trgovinsko predstavništvo v Tajpeju; ker je Parlament odločen, da bo ohranil pravico, da vse države članice EU vodijo takšne odnose s Tajvanom;

| N. | ker se je Tajvan pridružil EU v sankcijah proti Rusiji in ker so tajvanske oblasti in prebivalci ukrajinskim beguncem namenili znatne donacije; |
| --- | --- |

N.

ker se je Tajvan pridružil EU v sankcijah proti Rusiji in ker so tajvanske oblasti in prebivalci ukrajinskim beguncem namenili znatne donacije;

| O. | ker je lega Tajvana strateško pomembna za trgovino; ker je Tajvanska ožina glavna pot za ladje, ki potujejo iz Kitajske, Japonske, Južne Koreje in Tajvana v Evropo; ker je EU še vedno največji vir neposrednih tujih naložb na Tajvanu; ker je precej možnosti za povečanje neposrednih tujih naložb Tajvana v EU; ker Tajvan obvladuje trge proizvodnje polprevodnikov, saj njegovi proizvajalci proizvedejo približno 50 % vseh polprevodnikov na svetu; ker se EU v okviru indijsko-pacifiške strategije zavzema za povečanje trgovinskega in naložbenega sodelovanja s Tajvanom ter stabilizacijo napetosti v Južnokitajskem morju in Tajvanski ožini; |
| --- | --- |

O.

ker je lega Tajvana strateško pomembna za trgovino; ker je Tajvanska ožina glavna pot za ladje, ki potujejo iz Kitajske, Japonske, Južne Koreje in Tajvana v Evropo; ker je EU še vedno največji vir neposrednih tujih naložb na Tajvanu; ker je precej možnosti za povečanje neposrednih tujih naložb Tajvana v EU; ker Tajvan obvladuje trge proizvodnje polprevodnikov, saj njegovi proizvajalci proizvedejo približno 50 % vseh polprevodnikov na svetu; ker se EU v okviru indijsko-pacifiške strategije zavzema za povečanje trgovinskega in naložbenega sodelovanja s Tajvanom ter stabilizacijo napetosti v Južnokitajskem morju in Tajvanski ožini;

| P. | ker je delegacija EU na vrhu EU-Kitajska 1. aprila 2022 opozorila na odgovornost Ljudske republike Kitajske kot globalnega akterja in kot stalne članice varnostnega sveta OZN, da si prizadeva za mir in stabilnost v regiji, zlasti v Tajvanski ožini; |
| --- | --- |

P.

ker je delegacija EU na vrhu EU-Kitajska 1. aprila 2022 opozorila na odgovornost Ljudske republike Kitajske kot globalnega akterja in kot stalne članice varnostnega sveta OZN, da si prizadeva za mir in stabilnost v regiji, zlasti v Tajvanski ožini;

| Q. | ker se je EU zavezala, da bo izkoristila vse razpoložljive kanale za spodbujanje pobud, namenjenih okrepitvi dialoga, sodelovanja in zaupanja med nasprotnima stranema v Tajvanski ožini; ker je spričo sedanjega dogajanja še bolj nujno, da EU dejavno prispeva k zmanjšanju regionalnih napetosti, ki so dejavnik nestabilnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker se je EU zavezala, da bo izkoristila vse razpoložljive kanale za spodbujanje pobud, namenjenih okrepitvi dialoga, sodelovanja in zaupanja med nasprotnima stranema v Tajvanski ožini; ker je spričo sedanjega dogajanja še bolj nujno, da EU dejavno prispeva k zmanjšanju regionalnih napetosti, ki so dejavnik nestabilnosti;

| 1. | odločno obsoja vojaške vaje Ljudske republike Kitajske v Tajvanski ožini, ki so se začele 2. avgusta 2022 so bile najbolj intenzivne doslej, in poziva kitajsko vlado, naj se vzdrži vseh ukrepov, ki bi lahko Tajvansko ožino destabilizirali in ogrozili regionalno varnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da obstoječega stanja v Tajvanski ožini ne bi smeli enostransko spreminjati s silo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja zavezanost mednarodne skupnosti ohranjanju na pravilih temelječega mednarodnega reda, miru in stabilnosti v Tajvanski ožini in celotni regiji; poudarja zavezanost EU politiki „ene Kitajske“ kot političnemu temelju odnosov med EU in Kitajsko; želi spomniti na strategijo EU za odnose s Kitajsko, ki poudarja, da so konstruktivni odnosi med obema stranema ob Tajvanski ožini del prizadevanj za ohranjanje miru in varnosti v celotni azijsko-pacifiški regiji ter da EU podpira pobude za dialog in krepitev zaupanja; je prepričan, da bodo provokativna kitajska dejanja proti Tajvanu in v Južnokitajskem morju vplivala na odnose med EU in Kitajsko, zato je treba razmisliti o kriznem načrtu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža solidarnost s tajvanskim ljudstvom; odobrava zmeren in odgovoren odziv tajvanskih organov in političnih voditeljev na provokacije Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da se morajo na demokratičnem otoku Tajvan ljudje sami odločiti, kako želijo živeti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembno je spoštovanje mednarodnega prava, zlasti Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) in njenih določb o obveznosti miroljubnega reševanja sporov ter ohranitvi svobode plovbe in preletov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da so države članice EU in njene ključne partnerice v regiji jasno obsodile vojaške vaje Ljudske republike Kitajske, ter poudarja, da je naša enotnost ključna za to, da bomo Kitajsko odvrnili od agresije ter ohranili mir in stabilnost v Tajvanski ožini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zelo zaskrbljen zaradi balističnih izstrelkov, ki so bili izstreljeni čez Tajvan in so pristali v izključni ekonomski coni Japonske, kar ogroža stabilnost regije in japonsko nacionalno varnost; pozdravlja izjave uradnega govorca japonske vlade, ki je pozval k pristnemu dialogu za mirno rešitev vprašanj v zvezi s Tajvanom; Japonski izraža sočutje in ji nudi polno podporo ter v zvezi s tem poudarja, da morajo demokracije v regiji ob kitajskem rožljanju z orožjem še naprej podpirati Tajvan, saj sta mir in stabilnost v regiji v interesu vseh; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj nemudoma opusti vse dejavnosti in vdore v identifikacijsko cono tajvanske zračne obrambe ter kršitve zračnega prostora nad oddaljenimi tajvanskimi otoki, znova začne v celoti spoštovati ločnico sredi Tajvanske ožine in se odreče tudi vsem drugim hibridnim vojaškim akcijam, med drugim kibernetskim napadom in dezinformacijskim kampanjam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja odločitev Ljudske republike Kitajske, da prekine politični dialog z ZDA na več področjih, tudi o podnebnih in varnostnih zadevah, ter poziva njeno vodstvo, naj se vrne k diplomatskim standardom in se tako izogne tveganju napačne presoje in drugih napak, ki bi lahko imele katastrofalne posledice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odločno zavrača prakso gospodarske prisile, ki jo Ljudska republika Kitajska uporablja proti Tajvanu in drugim demokracijam v svoji regiji, pa tudi proti državam članicam EU, in poudarja, da tovrstna praksa ni le nezakonita po pravilih Svetovne trgovinske organizacije, temveč ima tudi uničujoče posledice za ugled Ljudske republike Kitajske po svetu in bo še bolj omajala zaupanje vanjo kot partnerico; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU, naj v skladu s svojo indijsko-pacifiško strategijo prevzame večjo vlogo pri urejanju razmer v Tajvanski ožini in indijsko-pacifiški regiji kot celoti; poziva, naj se strateški odnosi EU s podobno mislečimi partnericami v regiji, zlasti z Japonsko in Avstralijo, še utrdijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice EU, naj povečajo svojo gospodarsko in diplomatsko navzočnost v indijsko-pacifiški regiji, tudi na Tajvanu, in opozarja, da se svetovno strateško in gospodarsko težišče premika v to regijo ter da ima EU zato jasen interes, da na ravni Unije oblikuje jasen in verodostojen pristop do nje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znova poziva EU, naj poglobi obstoječe partnerstvo s Tajvanom z namenom spodbujanja skupnih vrednot in načel, med drugim s sklenitvijo sporazuma o odpornih dobavnih verigah in bilateralnega sporazuma o naložbah, kar bo zaščitilo interese EU kot celote in njenih držav članic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja nedavno napovedano namero Litve, da bo jeseni 2022 odprla trgovinsko predstavništvo v Tajpeju; poziva druge države članice, ki na Tajvanu še nimajo takšnega predstavništva, naj sledijo litovskemu zgledu in poglobijo svoje odnose s Tajvanom; poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj prekliče neupravičene sankcije proti litovskim uradnikom; obsoja trgovinske omejitve, ki jih je uvedla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj spremeni ime Evropskega gospodarskega in trgovinskega urada na Tajvanu v Urad Evropske unije na Tajvanu, ki bo bolje odražal širok obseg naših vezi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da ima Tajvan ključno vlogo v svetovni dobavni verigi osrednjih visokotehnoloških sektorjev, zlasti pri dobavi polprevodnikov, in poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oblikujeta strategijo za odpornost in se hitro lotita priprave sporazuma o odpornih dobavnih verigah s Tajvanom, da bi na način, ki bo koristil obema stranema, odpravili vsak svoje pomanjkljivosti in ohranili varnost Tajvana z okrepitvijo njegovega „silicijevega ščita“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja večji obseg gospodarskih, znanstvenih, kulturnih in političnih izmenjav med EU in Tajvanom, tudi na najvišjih ravneh, da bi se v celoti odražalo dinamično, večplastno in tesno sodelovanje med EU in Tajvanom kot podobno mislečima partnerjema; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj razmislita o projektih povezljivosti z državami v Tihem oceanu ter skupnih naložbah in partnerstvu med strategijo EU Global Gateway in novo južno politiko Tajvana, da bi spodbudili trgovinske in politične odnose, pa tudi stabilnost v indijsko-pacifiški regiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poziva Komisijo, naj v sklopu priprav na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi nemudoma začne pripravljati oceno učinka, javno posvetovanje in predhodno študijo o bilateralnem sporazumu o naložbah s tajvanskimi organi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča še tesnejše vezi med EU in Tajvanom za okrepitev strukturnega sodelovanja v boju proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju; priporoča, da se v Evropski gospodarski in trgovinski urad napoti uradnika za zvezo, ki bo usklajeval skupna prizadevanja za boj proti dezinformacijam in vmešavanju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznava, da so oblike podpore, kot so parlamentarni obiski, dragocene, in meni, da lahko prispevajo k odvračilnemu učinku, če jih spremlja obsežno sodelovanje na drugih področjih; poudarja, da namerava na Tajvan napotiti prihodnje uradne parlamentarne delegacije; pozdravlja dejstvo, da je bilo med obiskom podpredsednice Nicole Beer tajvanskemu zakonodajnemu juanu (enodomnemu parlamentu) izročeno uradno povabilo za obisk Evropskega parlamenta; namerava organizirati dejavnosti, kot je parlamentarni teden EU in Tajvana; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja zavezanost Tajvana, da podpre Ukrajino, ki trpi zaradi brutalnega in neupravičenega ruskega napada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da je pomembno dialog med EU in Tajvanom utrditi s poglabljanjem odnosov z lokalnimi akterji, tudi s civilno družbo, in izmenjav s tajvanskimi medijskimi organizacijami, in poudarja, da bo takšna okrepljena izmenjava prispevala k ugledu in večji prepoznavnosti EU na Tajvanu, pa tudi k skupnemu soočanju z grožnjo dezinformacij, s katero se vse pogosteje srečujeta obe strani; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se odločno zavzema za to, da bi Tajvan v vlogi opazovalca konstruktivno sodeloval pri srečanjih, mehanizmih in dejavnostih mednarodnih organov, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo, Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO), Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol) in Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom Tajvana, Ljudske republike Kitajske, Združenih držav Amerike, Japonske, Južne Koreje, Avstralije, Indije, Filipinov, Rusije in Ukrajine ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL C 184, 5.5.2022, str. 170.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0224

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0276.

(4)  UL C 117, 11.3.2022, str. 40.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

sreda 14. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom: nova agenda za Sredozemlje (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom: nova agenda za Sredozemlje (JOIN(2021)0002),

| — | ob upoštevanju barcelonske deklaracije, ki je bila sprejeta na evro-sredozemski konferenci 27. in 28. novembra 1995 in ustanavlja evro-sredozemsko partnerstvo s podrobnim delovnim programom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonske deklaracije, ki je bila sprejeta na evro-sredozemski konferenci 27. in 28. novembra 1995 in ustanavlja evro-sredozemsko partnerstvo s podrobnim delovnim programom,

| — | ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju resolucije OZN št. 70/1 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta na vrhu OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku in opredeljuje cilje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN št. 70/1 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta na vrhu OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku in opredeljuje cilje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju 14. cilja trajnostnega razvoja o ohranjanju in trajnostni rabi oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 14. cilja trajnostnega razvoja o ohranjanju in trajnostni rabi oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega s sklepom št. 1/CP.21 na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC), in 11. konference pogodbenic (COP11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega s sklepom št. 1/CP.21 na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC), in 11. konference pogodbenic (COP11),

| — | ob upoštevanju 26. konference pogodbenic UNFCCC (COP26), ki je potekala od 31. oktobra do 13. novembra 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. konference pogodbenic UNFCCC (COP26), ki je potekala od 31. oktobra do 13. novembra 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (ILO), in sicer: konvencije o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic iz leta 1948; konvencije o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949; konvencije o prisilnem delu iz leta 1930 (in njenega protokola iz leta 2014); konvencije o odpravi prisilnega dela iz leta 1957; konvencije o minimalni starosti iz leta 1973; konvencije o najhujših oblikah dela otrok iz leta 1999; konvencije o enakem nagrajevanju iz leta 1951; konvencije o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih iz leta 1958, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (ILO), in sicer: konvencije o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic iz leta 1948; konvencije o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949; konvencije o prisilnem delu iz leta 1930 (in njenega protokola iz leta 2014); konvencije o odpravi prisilnega dela iz leta 1957; konvencije o minimalni starosti iz leta 1973; konvencije o najhujših oblikah dela otrok iz leta 1999; konvencije o enakem nagrajevanju iz leta 1951; konvencije o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih iz leta 1958,

| — | ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) ter z njo povezanih protokolov in sklepov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) ter z njo povezanih protokolov in sklepov EU,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave sredozemskih obalnih držav MedFish4Ever, sprejete 30. marca 2017 v Valletti na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave sredozemskih obalnih držav MedFish4Ever, sprejete 30. marca 2017 v Valletti na Malti,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z gospodarskim in naložbenim načrtom južnega sosedstva za južne sosede (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z gospodarskim in naložbenim načrtom južnega sosedstva za južne sosede (SWD(2021)0023),

| — | ob upoš tevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoš tevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje, sprejetega na 145. plenarnem zasedanju 30. junija in 1. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje, sprejetega na 145. plenarnem zasedanju 30. junija in 1. julija 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. marca 2019 z naslovom Razmere po arabski pomladi: pot naprej v državah na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. marca 2019 z naslovom Razmere po arabski pomladi: pot naprej v državah na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino v obliki pisma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino v obliki pisma,

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0220/2022),

| A. | ker je novembra 1995 takratna Evropska skupnost podpisala Barcelonsko deklaracijo z 12 državami južnega Sredozemlja, ki spodbuja oblikovanje skupnega območja s končnim ciljem miru, stabilnosti in blaginje; |
| --- | --- |

A.

ker je novembra 1995 takratna Evropska skupnost podpisala Barcelonsko deklaracijo z 12 državami južnega Sredozemlja, ki spodbuja oblikovanje skupnega območja s končnim ciljem miru, stabilnosti in blaginje;

| B. | ker se je Evropska unija leta 2004 zaradi pridružitve novih držav članic z vzhoda in juga odločila, da bo začela izvajati evropsko sosedsko politiko, ki bo zajemala vzhodno in južno razsežnost EU ter si prizadevala za dialog in sodelovanje s sosednjimi državami; ker je bila evropska sosedska politika nato posodobljena leta 2015; ker jo je več let dopolnjeval poseben finančni instrument za zunanje delovanje EU, ki je zagotavljal sredstva in splošne cilje, pa tudi pooblastilo za Komisijo, da predlaga večletne in letne načrte pomoči EU; ker je bil finančni instrument EU za evropsko sosedsko politiko nadomeščen z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – globalna Evropa (NDICI); |
| --- | --- |

B.

ker se je Evropska unija leta 2004 zaradi pridružitve novih držav članic z vzhoda in juga odločila, da bo začela izvajati evropsko sosedsko politiko, ki bo zajemala vzhodno in južno razsežnost EU ter si prizadevala za dialog in sodelovanje s sosednjimi državami; ker je bila evropska sosedska politika nato posodobljena leta 2015; ker jo je več let dopolnjeval poseben finančni instrument za zunanje delovanje EU, ki je zagotavljal sredstva in splošne cilje, pa tudi pooblastilo za Komisijo, da predlaga večletne in letne načrte pomoči EU; ker je bil finančni instrument EU za evropsko sosedsko politiko nadomeščen z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – globalna Evropa (NDICI);

| C. | ker je leto 2008 zaznamovalo začetek Unije za Sredozemlje, medvladne organizacije, ki je bila ustanovljena kot podaljšek barcelonskega procesa in je pomemben prostor za dialog in sodelovanje na politični ravni ter na ravni organizacij civilne družbe in ustreznih političnih akterjev; ker Unijo za Sredozemlje dopolnjuje parlamentarna skupščina, ki je ponuja pomembne priložnosti za politični dialog in zbliževanje ter večstransko sodelovanje med izvoljenimi predstavniki EU in njenih partnerskih držav iz južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

C.

ker je leto 2008 zaznamovalo začetek Unije za Sredozemlje, medvladne organizacije, ki je bila ustanovljena kot podaljšek barcelonskega procesa in je pomemben prostor za dialog in sodelovanje na politični ravni ter na ravni organizacij civilne družbe in ustreznih političnih akterjev; ker Unijo za Sredozemlje dopolnjuje parlamentarna skupščina, ki je ponuja pomembne priložnosti za politični dialog in zbliževanje ter večstransko sodelovanje med izvoljenimi predstavniki EU in njenih partnerskih držav iz južnega Sredozemlja;

| D. | ker sta Komisija in podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko 9. februarja 2021 podprla skupno sporočilo o ambicioznem in obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom, vključno z novo agendo za Sredozemlje ter spremljajočim skupnim delovnim dokumentom služb Komisije z gospodarskim in naložbenim načrtom, ki se med drugim osredotoča na pet prednostnih nalog: človekov razvoj, dobro upravljanje in vladavino prava, odpornost, blaginjo in digitalni prehod, mir in varnost, migracije in mobilnost, zeleni prehod, odpornost proti podnebnim spremembam, energijo in okolje; ker je ta nova agenda za Sredozemlje pozitiven korak v pravo smer k nadaljnjemu gospodarskemu in političnemu povezovanju z državami južnega sosedstva; ker izjava o Abrahamovem sporazumu potrjuje omenjeni sporazum, podpisan avgusta 2020, in se sklicuje na sporazume, ki so sledili in katerih namen je normalizirati odnose med Izraelom in drugimi arabskimi državami; |
| --- | --- |

D.

ker sta Komisija in podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko 9. februarja 2021 podprla skupno sporočilo o ambicioznem in obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom, vključno z novo agendo za Sredozemlje ter spremljajočim skupnim delovnim dokumentom služb Komisije z gospodarskim in naložbenim načrtom, ki se med drugim osredotoča na pet prednostnih nalog: človekov razvoj, dobro upravljanje in vladavino prava, odpornost, blaginjo in digitalni prehod, mir in varnost, migracije in mobilnost, zeleni prehod, odpornost proti podnebnim spremembam, energijo in okolje; ker je ta nova agenda za Sredozemlje pozitiven korak v pravo smer k nadaljnjemu gospodarskemu in političnemu povezovanju z državami južnega sosedstva; ker izjava o Abrahamovem sporazumu potrjuje omenjeni sporazum, podpisan avgusta 2020, in se sklicuje na sporazume, ki so sledili in katerih namen je normalizirati odnose med Izraelom in drugimi arabskimi državami;

| E. | ker je sredozemska regija za EU bistvenega in dopolnjujočega strateškega pomena; ker so med cilji barcelonskega procesa, ki se je začel leta 1995, oblikovanje skupnega območja miru, stabilnosti in skupne blaginje, vzpostavitev evro-sredozemskega območja proste trgovine, krepitev demokracije in spoštovanje človekovih pravic ter razvoj evro-sredozemskega partnerstva za boljše razumevanje in bližino med narodi; ker več kot 25 let po Barcelonski deklaraciji skoraj noben cilj ni bila v celoti dosežen; ker je treba ponovno utrditi odnose med EU in njenimi sredozemskimi partnericami, da bi se lahko soočili s skupnimi izzivi, izkoristili skupne priložnosti in sprostili potencial skupne regije; ker se države južnega sosedstva soočajo s podobnimi izzivi, vsaka od njih pa še s posebnimi političnimi in gospodarskimi razmerami in težavami, ki jih je treba priznati v politikah EU za vsako od njih; |
| --- | --- |

E.

ker je sredozemska regija za EU bistvenega in dopolnjujočega strateškega pomena; ker so med cilji barcelonskega procesa, ki se je začel leta 1995, oblikovanje skupnega območja miru, stabilnosti in skupne blaginje, vzpostavitev evro-sredozemskega območja proste trgovine, krepitev demokracije in spoštovanje človekovih pravic ter razvoj evro-sredozemskega partnerstva za boljše razumevanje in bližino med narodi; ker več kot 25 let po Barcelonski deklaraciji skoraj noben cilj ni bila v celoti dosežen; ker je treba ponovno utrditi odnose med EU in njenimi sredozemskimi partnericami, da bi se lahko soočili s skupnimi izzivi, izkoristili skupne priložnosti in sprostili potencial skupne regije; ker se države južnega sosedstva soočajo s podobnimi izzivi, vsaka od njih pa še s posebnimi političnimi in gospodarskimi razmerami in težavami, ki jih je treba priznati v politikah EU za vsako od njih;

| F. | ker naj bi bila nova agenda za Sredozemlje celovit politični okvir, ki naj bi olajšal pripravo dvostranskih političnih okvirov, ki so lahko skupni dokumenti, prednostne naloge partnerstva ali kaj podobnega, ter oblikovanje programov za soglasne politične in gospodarske reforme ter s tem povezanih orodij za izvajanje; ker morajo biti politike držav članic skladne s politiko južnega sosedstva, da bo lahko EU dosegla svoje zunanjepolitične cilje v regiji; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi bila nova agenda za Sredozemlje celovit politični okvir, ki naj bi olajšal pripravo dvostranskih političnih okvirov, ki so lahko skupni dokumenti, prednostne naloge partnerstva ali kaj podobnega, ter oblikovanje programov za soglasne politične in gospodarske reforme ter s tem povezanih orodij za izvajanje; ker morajo biti politike držav članic skladne s politiko južnega sosedstva, da bo lahko EU dosegla svoje zunanjepolitične cilje v regiji;

| G. | ker imajo EU in njene južne partnerice skupni interes, da podprejo oživljen multilateralni sistem z OZN v središču, ki bo ustrezal svojemu namenu in skupnim izzivom, kot so reševanje in preprečevanje konfliktov, vzpostavljanje miru, podnebne spremembe, korupcija, organizirani kriminal in terorizem ter nasilje nad ženskami; |
| --- | --- |

G.

ker imajo EU in njene južne partnerice skupni interes, da podprejo oživljen multilateralni sistem z OZN v središču, ki bo ustrezal svojemu namenu in skupnim izzivom, kot so reševanje in preprečevanje konfliktov, vzpostavljanje miru, podnebne spremembe, korupcija, organizirani kriminal in terorizem ter nasilje nad ženskami;

| H. | ker mora EU prednostno vlagati v svoje južno sosedstvo; ker bodo varnost, stabilnost, blaginja in odpornost južnega sosedstva EU na podnebne spremembe prispevale k varnosti, stabilnosti, blaginji in odpornosti EU na podnebne spremembe; ker bodo obnovljene naložbe v južno sosedstvo ter poglobljen politični dialog in dialog o politikah med EU in državami južnega sosedstva dragocena priložnost za tesno sodelovanje in sinergije politik v korist EU in njenih držav članic na eni strani ter držav južnega sosedstva na drugi strani; ker južnega sosedstva ne bi smeli obravnavati ločeno, temveč v tesni povezavi z vzhodnim sosedstvom in širšo evropsko sosedsko politiko, kot je bila opredeljena v pregledu iz leta 2015, in splošnim strateškim razmislekom o tem, kako vzpostaviti tesnejše, vzajemno koristne in bolj uravnotežene odnose med EU in njenimi sosedami ker sta južno in vzhodno sosedstvo strateškega pomena za EU na različnih področjih, kot so stabilnost in varnost, energetska varnost, obvladovanje konfliktov in tveganja terorizma, boj proti podnebnim spremembam, trgovina, zanesljivost dobavnih verig, diverzificiran dostop do trgov in upravljanje migracij, in ker lahko spodbujata človekove pravice in demokratične reforme ter tako zagotavljata varnejši in učinkovitejši prostor za gospodarske odnose in naložbe, npr. krajše dobavne linije; ker bi si morala EU prizadevati za skupni regulativni prostor, ki bo vključeval južno in vzhodno sosedstvo, s čimer bi sosednjim državam omogočili uživanje najvišjih političnih in protikorupcijskih standardov ter standardov človekovih pravic, ki so niso le multiplikatorji gospodarskih naložb ter pravične in trajnostne gospodarske rasti, temveč so tudi ključnega pomena za večjo varnost in politično stabilnost držav v južnem in vzhodnem sosedstvu ter EU, pa tudi za varstvo okolja; |
| --- | --- |

H.

ker mora EU prednostno vlagati v svoje južno sosedstvo; ker bodo varnost, stabilnost, blaginja in odpornost južnega sosedstva EU na podnebne spremembe prispevale k varnosti, stabilnosti, blaginji in odpornosti EU na podnebne spremembe; ker bodo obnovljene naložbe v južno sosedstvo ter poglobljen politični dialog in dialog o politikah med EU in državami južnega sosedstva dragocena priložnost za tesno sodelovanje in sinergije politik v korist EU in njenih držav članic na eni strani ter držav južnega sosedstva na drugi strani; ker južnega sosedstva ne bi smeli obravnavati ločeno, temveč v tesni povezavi z vzhodnim sosedstvom in širšo evropsko sosedsko politiko, kot je bila opredeljena v pregledu iz leta 2015, in splošnim strateškim razmislekom o tem, kako vzpostaviti tesnejše, vzajemno koristne in bolj uravnotežene odnose med EU in njenimi sosedami ker sta južno in vzhodno sosedstvo strateškega pomena za EU na različnih področjih, kot so stabilnost in varnost, energetska varnost, obvladovanje konfliktov in tveganja terorizma, boj proti podnebnim spremembam, trgovina, zanesljivost dobavnih verig, diverzificiran dostop do trgov in upravljanje migracij, in ker lahko spodbujata človekove pravice in demokratične reforme ter tako zagotavljata varnejši in učinkovitejši prostor za gospodarske odnose in naložbe, npr. krajše dobavne linije; ker bi si morala EU prizadevati za skupni regulativni prostor, ki bo vključeval južno in vzhodno sosedstvo, s čimer bi sosednjim državam omogočili uživanje najvišjih političnih in protikorupcijskih standardov ter standardov človekovih pravic, ki so niso le multiplikatorji gospodarskih naložb ter pravične in trajnostne gospodarske rasti, temveč so tudi ključnega pomena za večjo varnost in politično stabilnost držav v južnem in vzhodnem sosedstvu ter EU, pa tudi za varstvo okolja;

| I. | ker so kriza zaradi covida-19 in posledice vojne v Ukrajini za prehransko varnost povečale tveganje za nadaljnjo destabilizacijo, saj so socialno-ekonomske posledice za države južnega sosedstva hude; ker bi morala EU priznati raznolikost in heterogenost regije ter prilagoditi odnose okoliščinam posamezne države; |
| --- | --- |

I.

ker so kriza zaradi covida-19 in posledice vojne v Ukrajini za prehransko varnost povečale tveganje za nadaljnjo destabilizacijo, saj so socialno-ekonomske posledice za države južnega sosedstva hude; ker bi morala EU priznati raznolikost in heterogenost regije ter prilagoditi odnose okoliščinam posamezne države;

| J. | ker bi morala politika za južno sosedstvo tamkajšnjim državam ponuditi učinkovit politični okvir ter dostop do virov in naložb, da bi spodbudili resnično socialno-ekonomsko povezovanje nasploh, gospodarski razvoj, zaposlovanje in krepitev zmogljivosti pomembnih institucij, tudi v smislu demokracije; ker bi morala ta politika kratkoročno in srednjeročno prispevati k umirjanju konfliktov v evropskem sosedstvu in njihovemu preprečevanju v prihodnosti; ker konflikti v sredozemskih državah še posebej močno prizadenejo ženske in otroke; |
| --- | --- |

J.

ker bi morala politika za južno sosedstvo tamkajšnjim državam ponuditi učinkovit politični okvir ter dostop do virov in naložb, da bi spodbudili resnično socialno-ekonomsko povezovanje nasploh, gospodarski razvoj, zaposlovanje in krepitev zmogljivosti pomembnih institucij, tudi v smislu demokracije; ker bi morala ta politika kratkoročno in srednjeročno prispevati k umirjanju konfliktov v evropskem sosedstvu in njihovemu preprečevanju v prihodnosti; ker konflikti v sredozemskih državah še posebej močno prizadenejo ženske in otroke;

| K. | ker je po podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) leta 2021 na srednje- in zahodnosredozemski poti umrlo ali izginilo 1 924 ljudi, 1 153 pa na severozahodni afriški pomorski poti do Kanarskih otokov; ker je leta 2020 na treh poteh umrlo ali izginilo 1 776 ljudi; ker je po podatkih projekta za pogrešane migrante, pobude, ki jo od leta 2014 izvaja Mednarodna organizacija za migracije (IOM), od omenjenega leta v Sredozemlju umrlo ali izginilo 23 tisoč ljudi; |
| --- | --- |

K.

ker je po podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) leta 2021 na srednje- in zahodnosredozemski poti umrlo ali izginilo 1 924 ljudi, 1 153 pa na severozahodni afriški pomorski poti do Kanarskih otokov; ker je leta 2020 na treh poteh umrlo ali izginilo 1 776 ljudi; ker je po podatkih projekta za pogrešane migrante, pobude, ki jo od leta 2014 izvaja Mednarodna organizacija za migracije (IOM), od omenjenega leta v Sredozemlju umrlo ali izginilo 23 tisoč ljudi;

| L. | ker si EU prizadeva za celovit pristop k migracijam in azilu, ki temelji na solidarnosti EU ter varstvu človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

L.

ker si EU prizadeva za celovit pristop k migracijam in azilu, ki temelji na solidarnosti EU ter varstvu človekovih pravic in pravne države;

| M. | ker ima vojna v Ukrajini v številnih ranljivih državah dramatične posledice za cene, proizvodnjo, dostopnost in dobavo žit, zlasti pšenice; ker so partnerice južnega sosedstva strukturno odvisne od uvoza žit in ker vojna v Ukrajini močno vpliva na dobavne verige pšenice in jedilnega olja, to pa ima posledice za prehransko varnost; ker so EU, skupina G7 in Afriška unija 24. marca 2022 začele izvajati mednarodno misijo za odpornost v zvezi s hrano in kmetijstvom (FARM), da bi preprečile katastrofalne posledice ruske vojne v Ukrajini za svetovno prehransko varnost; |
| --- | --- |

M.

ker ima vojna v Ukrajini v številnih ranljivih državah dramatične posledice za cene, proizvodnjo, dostopnost in dobavo žit, zlasti pšenice; ker so partnerice južnega sosedstva strukturno odvisne od uvoza žit in ker vojna v Ukrajini močno vpliva na dobavne verige pšenice in jedilnega olja, to pa ima posledice za prehransko varnost; ker so EU, skupina G7 in Afriška unija 24. marca 2022 začele izvajati mednarodno misijo za odpornost v zvezi s hrano in kmetijstvom (FARM), da bi preprečile katastrofalne posledice ruske vojne v Ukrajini za svetovno prehransko varnost;

| N. | ker ruska agresija proti Ukrajini ima in bo imela uničujoče posledice za regijo z vidika zanesljive preskrbe s hrano; ker je vojna v Ukrajini izpostavila in potrdila grožnjo, ki jo predstavljajo tretje države, ki si prizadevajo za politično in gospodarsko prevlado na območju Sredozemlja in v sosedstvu EU ter škodijo demokratičnim težnjam in ozemeljski celovitosti ciljnih držav; ker je južno sosedstvo EU poligon za velike sile, med drugim Rusijo, Kitajsko in Iran, ki si vse prizadevajo povečati svojo sposobnost in zmogljivosti za uveljavljanje politične in/ali gospodarske prevlade v nekaterih državah južnega sosedstva, kar je velik izziv za EU, njene države članice in države južnega sosedstva pri krepitvi zmogljivosti za boj proti dezinformacijam in spodbujanje demokratičnih vrednot, kot so svoboda tiska, svoboda združevanja in zbiranja ter pluralizem medijev, ki so vse nujne in ključne sestavine pravne države in jih je treba utrditi; ker je svobodna, močna in neodvisna civilna družba bistvena za razvoj katere koli države v regiji; |
| --- | --- |

N.

ker ruska agresija proti Ukrajini ima in bo imela uničujoče posledice za regijo z vidika zanesljive preskrbe s hrano; ker je vojna v Ukrajini izpostavila in potrdila grožnjo, ki jo predstavljajo tretje države, ki si prizadevajo za politično in gospodarsko prevlado na območju Sredozemlja in v sosedstvu EU ter škodijo demokratičnim težnjam in ozemeljski celovitosti ciljnih držav; ker je južno sosedstvo EU poligon za velike sile, med drugim Rusijo, Kitajsko in Iran, ki si vse prizadevajo povečati svojo sposobnost in zmogljivosti za uveljavljanje politične in/ali gospodarske prevlade v nekaterih državah južnega sosedstva, kar je velik izziv za EU, njene države članice in države južnega sosedstva pri krepitvi zmogljivosti za boj proti dezinformacijam in spodbujanje demokratičnih vrednot, kot so svoboda tiska, svoboda združevanja in zbiranja ter pluralizem medijev, ki so vse nujne in ključne sestavine pravne države in jih je treba utrditi; ker je svobodna, močna in neodvisna civilna družba bistvena za razvoj katere koli države v regiji;

| O. | ker si EU še naprej prizadeva boriti se proti poskusom tretjih strani, da bi destabilizirale regijo; ker mora EU ponovno potrditi svojo vlogo privilegirane partnerice ter glavne politične, gospodarske in demokratične opore držav južnega sosedstva na področjih, kot so človekove pravice, demokracija in pravna država, varnost, migracije, boj proti podnebnim spremembam ter raziskave in razvoj; ker se ta temeljna vloga EU odraža in bi se morala odražati v stopnji zavezanosti in politični naravnanosti EU v zvezi z južnim sosedstvom; |
| --- | --- |

O.

ker si EU še naprej prizadeva boriti se proti poskusom tretjih strani, da bi destabilizirale regijo; ker mora EU ponovno potrditi svojo vlogo privilegirane partnerice ter glavne politične, gospodarske in demokratične opore držav južnega sosedstva na področjih, kot so človekove pravice, demokracija in pravna država, varnost, migracije, boj proti podnebnim spremembam ter raziskave in razvoj; ker se ta temeljna vloga EU odraža in bi se morala odražati v stopnji zavezanosti in politični naravnanosti EU v zvezi z južnim sosedstvom;

| P. | ker boj proti organiziranemu kriminalu in vsem oblikam terorizma, vključno z islamskim, ostaja prednostna naloga; ker od leta 2015 v regiji poteka boj proti Islamski državi; ker se nekateri temeljni vzroki radikalnih gibanj, vključno z družbeno in politično marginalizacijo, še vedno ne obravnavajo; |
| --- | --- |

P.

ker boj proti organiziranemu kriminalu in vsem oblikam terorizma, vključno z islamskim, ostaja prednostna naloga; ker od leta 2015 v regiji poteka boj proti Islamski državi; ker se nekateri temeljni vzroki radikalnih gibanj, vključno z družbeno in politično marginalizacijo, še vedno ne obravnavajo;

| Q. | ker sta vojna v Ukrajini in posledična potreba po nadaljnji diverzifikaciji in dekarbonizaciji oskrbe EU z energijo pokazali, da ima južno sosedstvo bistveno vlogo in da lahko postane ključni partner EU pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora ter pri zadostni kratkoročni oskrbi EU s plinom in nafto, kar bo koristilo tako EU kot državam južnega sosedstva; ker sta odkritje znatnih zalog zemeljskega plina in bogastvo obnovljivih virov energije v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja, zlasti v Sahari, ki ima velik potencial za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, priložnost za gospodarski razvoj v teh državah in za sodelovanje z EU na področju čiste energije, vključno z vodikom iz obnovljivih virov; ker bi bilo treba prihodke iz naravnih virov pravično porazdeliti in uporabiti v korist lokalnega prebivalstva; ker te zaloge in dobava plina zahtevajo partnerstvo, naložbe in izmenjavo strokovnega znanja med državami južnega Sredozemlja ter EU in njenimi državami članicami; ker se je to partnerstvo že izkazalo kot priložnost za dialog in sodelovanje med vsemi zadevnimi državami južnega Sredozemlja, kar vodi k večji stabilnosti v regiji; ker južno sosedstvo zato ni bistveno le zaradi regionalne varnosti in stabilnosti, temveč tudi kot glavni partner za dostop do zanesljivih virov energije, tudi obnovljivih; ker je resnično partnerstvo z vzajemnimi koristmi, zlasti za ljudi v državah južnega sosedstva, ključno za zagotavljanje njihovega dostopa do energije iz obnovljivih virov ter cenovno dostopne in lokalne energije na vključujoč način; |
| --- | --- |

Q.

ker sta vojna v Ukrajini in posledična potreba po nadaljnji diverzifikaciji in dekarbonizaciji oskrbe EU z energijo pokazali, da ima južno sosedstvo bistveno vlogo in da lahko postane ključni partner EU pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora ter pri zadostni kratkoročni oskrbi EU s plinom in nafto, kar bo koristilo tako EU kot državam južnega sosedstva; ker sta odkritje znatnih zalog zemeljskega plina in bogastvo obnovljivih virov energije v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja, zlasti v Sahari, ki ima velik potencial za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, priložnost za gospodarski razvoj v teh državah in za sodelovanje z EU na področju čiste energije, vključno z vodikom iz obnovljivih virov; ker bi bilo treba prihodke iz naravnih virov pravično porazdeliti in uporabiti v korist lokalnega prebivalstva; ker te zaloge in dobava plina zahtevajo partnerstvo, naložbe in izmenjavo strokovnega znanja med državami južnega Sredozemlja ter EU in njenimi državami članicami; ker se je to partnerstvo že izkazalo kot priložnost za dialog in sodelovanje med vsemi zadevnimi državami južnega Sredozemlja, kar vodi k večji stabilnosti v regiji; ker južno sosedstvo zato ni bistveno le zaradi regionalne varnosti in stabilnosti, temveč tudi kot glavni partner za dostop do zanesljivih virov energije, tudi obnovljivih; ker je resnično partnerstvo z vzajemnimi koristmi, zlasti za ljudi v državah južnega sosedstva, ključno za zagotavljanje njihovega dostopa do energije iz obnovljivih virov ter cenovno dostopne in lokalne energije na vključujoč način;

| R. | ker bodo posledice podnebnih sprememb povzročile nadaljnje razseljevanje prebivalstva, ki živi na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; ker bo Egipt novembra 2022 gostil 27. konferenco OZN o podnebju (COP 27); ker se po podatkih programa OZN za okolje Sredozemlje segreva za 20 % hitreje od svetovnega povprečja; ker naj bi se spomladanske in poletne padavine do leta 2080 zmanjšale za 30 %; |
| --- | --- |

R.

ker bodo posledice podnebnih sprememb povzročile nadaljnje razseljevanje prebivalstva, ki živi na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; ker bo Egipt novembra 2022 gostil 27. konferenco OZN o podnebju (COP 27); ker se po podatkih programa OZN za okolje Sredozemlje segreva za 20 % hitreje od svetovnega povprečja; ker naj bi se spomladanske in poletne padavine do leta 2080 zmanjšale za 30 %;

| S. | ker v Sredozemlju živi 510 milijonov ljudi in ker je Sredozemsko morje z 1,25 milijona plastičnih delcev na kvadratni kilometer najbolj onesnaženo morje na svetu; ker so morski odpadki glavni povzročitelj krize biotske raznovrstnosti in ker turistični, ribiški in pomorski sektor stanejo približno 641 milijonov EUR letno; ker poročilo sklada World Wildlife Fund (WWF) za leto 2019 navaja, da v Sredozemlje vsako leto zaide 0,57 milijona ton plastike, do leta 2050 pa se bo ta količina povečala za štirikrat; ker se po podatkih Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) 75 % sredozemskih staležev, za katere so na voljo potrjene ocene, lovi na biološko netrajnostnih ravneh; |
| --- | --- |

S.

ker v Sredozemlju živi 510 milijonov ljudi in ker je Sredozemsko morje z 1,25 milijona plastičnih delcev na kvadratni kilometer najbolj onesnaženo morje na svetu; ker so morski odpadki glavni povzročitelj krize biotske raznovrstnosti in ker turistični, ribiški in pomorski sektor stanejo približno 641 milijonov EUR letno; ker poročilo sklada World Wildlife Fund (WWF) za leto 2019 navaja, da v Sredozemlje vsako leto zaide 0,57 milijona ton plastike, do leta 2050 pa se bo ta količina povečala za štirikrat; ker se po podatkih Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) 75 % sredozemskih staležev, za katere so na voljo potrjene ocene, lovi na biološko netrajnostnih ravneh;

| T. | ker so razvoj, varnost, stabilnost in demokracija v južnem sosedstvu tesno povezani z dejanskim socialno-ekonomskim vključevanjem žensk, mladih in diskriminiranih skupin, kot so osebe LGBTQI+, temeljnimi pravicami verskih, kulturnih in etničnih manjšin ter odprtimi prostori za državljane in neodvisno civilno družbo, kjer se lahko svobodno izražajo, delujejo ter izmenjujejo ideje in mnenja; ker so študije pokazale, da so njihove možnosti za izobraževanje, poklicno usposabljanje, zaposlitev in ustrezen dolgoročni strokovni razvoj ključnega pomena; ker bi morale biti državljanske, politične, socialne in ekonomske pravice žensk ter zavzemanje zanje v južnem sosedstvu prednostna naloga nove agende za Sredozemlje; ker je delež žensk na trgu dela še vedno precej nižji kot v drugih delih sveta, saj po podatkih iz poročila Agencije OZN za ženske o analizi položaja žensk na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki za leto 2020 v povprečju znaša 19 %; |
| --- | --- |

T.

ker so razvoj, varnost, stabilnost in demokracija v južnem sosedstvu tesno povezani z dejanskim socialno-ekonomskim vključevanjem žensk, mladih in diskriminiranih skupin, kot so osebe LGBTQI+, temeljnimi pravicami verskih, kulturnih in etničnih manjšin ter odprtimi prostori za državljane in neodvisno civilno družbo, kjer se lahko svobodno izražajo, delujejo ter izmenjujejo ideje in mnenja; ker so študije pokazale, da so njihove možnosti za izobraževanje, poklicno usposabljanje, zaposlitev in ustrezen dolgoročni strokovni razvoj ključnega pomena; ker bi morale biti državljanske, politične, socialne in ekonomske pravice žensk ter zavzemanje zanje v južnem sosedstvu prednostna naloga nove agende za Sredozemlje; ker je delež žensk na trgu dela še vedno precej nižji kot v drugih delih sveta, saj po podatkih iz poročila Agencije OZN za ženske o analizi položaja žensk na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki za leto 2020 v povprečju znaša 19 %;

| 1. | priporoča, naj Komisija in podpredsednik Komisije/visoki predstavnik pri izvajanju obnovljenega partnerstva z južnim sosedstvom, tj. nove agende za Sredozemlje:






  (a) | zagotovita ustrezna sredstva za pravočasno in učinkovito izvajanje nove agende za Sredozemlje na podlagi ciljev in prednostnih nalog, ki so jih skupaj določile partnerske države južnega sosedstva, pri čemer naj gradita na dragocenih sinergijah prek transparentnega sodelovanja in načrtovanja programov za zunanje delovanje v regiji v sklopu instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) in si prizadevata za tesno usklajevanje s programi držav članic ter čim bolj spodbujata priložnosti za kombiniranje s partnerstvi med Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter drugimi ustreznimi mednarodnimi finančnimi institucijami; potrdita, da lahko nova agenda za Sredozemlje uvede pozitivno pogojevanje, v skladu s katerim lahko dejavna podpora EU tesnejšemu in učinkovitemu političnemu povezovanju z državami južnega sosedstva vodi k nadaljnjim partnerstvom in zbliževanju glede drugih političnih prednostnih nalog v korist EU in držav južnega sosedstva ter njihovih državljanov; predstavita najnovejše letne informacije o izvajanju nove agende za Sredozemlje in zagotovita prepoznavnost EU v vseh finančnih sredstvih EU, neposredno ali posredno dodeljenih tej regiji prek partnerstev z OZN, drugimi mednarodnimi organizacijami ter tradicionalnimi in netradicionalnimi partnerji, pri čemer naj uporabita pristop Ekipe Evropa, hkrati pa zagotovita finančno odgovornost na podlagi obstoječe metodologije za upravljanje uspešnosti in sistema poročanja za programe EU, vključno s pristopom, ki temelji na spodbudah; vključita splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije poudarita, da imajo civilne družbe držav južnega sosedstva EU velika pričakovanja do EU in njenih držav članic kot glavne politične, gospodarske in kulturne opore za politične in gospodarske reforme ter dolgoročno blaginjo; opozorita, da glede na strateški pomen in gospodarski potencial regije ni samoumevno, da bo EU glavna partnerica, zato bi morala biti zavezanost EU celotni regiji, tako neposredno kot s sredstvi, dodeljenimi drugim organizacijam, kot je OZN, bolj prepoznavna; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

zagotovita ustrezna sredstva za pravočasno in učinkovito izvajanje nove agende za Sredozemlje na podlagi ciljev in prednostnih nalog, ki so jih skupaj določile partnerske države južnega sosedstva, pri čemer naj gradita na dragocenih sinergijah prek transparentnega sodelovanja in načrtovanja programov za zunanje delovanje v regiji v sklopu instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) in si prizadevata za tesno usklajevanje s programi držav članic ter čim bolj spodbujata priložnosti za kombiniranje s partnerstvi med Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter drugimi ustreznimi mednarodnimi finančnimi institucijami; potrdita, da lahko nova agenda za Sredozemlje uvede pozitivno pogojevanje, v skladu s katerim lahko dejavna podpora EU tesnejšemu in učinkovitemu političnemu povezovanju z državami južnega sosedstva vodi k nadaljnjim partnerstvom in zbliževanju glede drugih političnih prednostnih nalog v korist EU in držav južnega sosedstva ter njihovih državljanov; predstavita najnovejše letne informacije o izvajanju nove agende za Sredozemlje in zagotovita prepoznavnost EU v vseh finančnih sredstvih EU, neposredno ali posredno dodeljenih tej regiji prek partnerstev z OZN, drugimi mednarodnimi organizacijami ter tradicionalnimi in netradicionalnimi partnerji, pri čemer naj uporabita pristop Ekipe Evropa, hkrati pa zagotovita finančno odgovornost na podlagi obstoječe metodologije za upravljanje uspešnosti in sistema poročanja za programe EU, vključno s pristopom, ki temelji na spodbudah; vključita splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije poudarita, da imajo civilne družbe držav južnega sosedstva EU velika pričakovanja do EU in njenih držav članic kot glavne politične, gospodarske in kulturne opore za politične in gospodarske reforme ter dolgoročno blaginjo; opozorita, da glede na strateški pomen in gospodarski potencial regije ni samoumevno, da bo EU glavna partnerica, zato bi morala biti zavezanost EU celotni regiji, tako neposredno kot s sredstvi, dodeljenimi drugim organizacijam, kot je OZN, bolj prepoznavna;

| (b) | utrdita dialog in sodelovanje EU z državami južnega sosedstva na ustreznih področjih politike ter spodbudita preprečevanje konfliktov in vzpostavljanje miru, boj proti piratstvu, pomorsko varnost ter boj proti terorizmu, radikalizaciji in ekstremizmu; |
| --- | --- |

(b)

utrdita dialog in sodelovanje EU z državami južnega sosedstva na ustreznih področjih politike ter spodbudita preprečevanje konfliktov in vzpostavljanje miru, boj proti piratstvu, pomorsko varnost ter boj proti terorizmu, radikalizaciji in ekstremizmu;

| (c) | čim prej pripravita in sprejmeta skupne dokumente oziroma določita prednostne naloge partnerstva, ki bodo nadomestili prejšnje dokumente, in sicer na podlagi petih ključnih prednostnih nalog agende za Sredozemlje, zlasti človekovega razvoja in varnosti, dobrega upravljanja in pravne države; |
| --- | --- |

(c)

čim prej pripravita in sprejmeta skupne dokumente oziroma določita prednostne naloge partnerstva, ki bodo nadomestili prejšnje dokumente, in sicer na podlagi petih ključnih prednostnih nalog agende za Sredozemlje, zlasti človekovega razvoja in varnosti, dobrega upravljanja in pravne države;

| (d) | znova vzpostavita položaj posebnega predstavnika EU za južno sosedstvo, ki bo poročal podpredsedniku/visokemu predstavniku in komisarju za sosedstvo in širitev, da bi povečali enotnost in delovanje EU v regiji ter spodbujali in branili svoje skupne vrednote in interese; |
| --- | --- |

(d)

znova vzpostavita položaj posebnega predstavnika EU za južno sosedstvo, ki bo poročal podpredsedniku/visokemu predstavniku in komisarju za sosedstvo in širitev, da bi povečali enotnost in delovanje EU v regiji ter spodbujali in branili svoje skupne vrednote in interese;

| (e) | okrepita diplomatsko ozaveščanje in dialog z državami južnega sosedstva, tudi v generalni skupščini OZN, ter prednostno obravnavata posledice ruske agresije proti Ukrajini za države južnega sosedstva z vidika prehranske varnosti, s posebnim poudarkom na državah, ki so najbolj ranljive zaradi odvisnosti od uvoza hrane, neustrezne socialne zaščite ali gospodarskega modela; sodelujeta s Parlamentom pri iskanju načinov za prehransko varnost v državah južnega Sredozemlja, ki se pri tem soočajo s težavami, ter v ta namen nemudoma oblikujeta zanesljivo, odporno in trajnostno politiko in pomoč, tudi na podlagi mehanizma za hrano in odpornost, da bi rešili probleme s prehransko varnostjo v regiji, med drugim s pospeševanjem trajnostnih kmetijskih sistemov ter manj intenzivnih in podnebju prijaznejših kmetijskih praks; opozorita, da je negotova preskrba s hrano v regiji še hujša zaradi izrednih podnebnih razmer, zlasti suše in ekstremnih temperatur; opozorita, da morajo biti prizadevanja in sredstva EU pri usmerjanju pomoči prek drugih organizacij, kot je Svetovni program za hrano, dovolj prepoznavna in da je treba ukrepe in sredstva stalno spremljati, da bo mogoče ugotoviti, kolikšen napredek je bil dosežen; |
| --- | --- |

(e)

okrepita diplomatsko ozaveščanje in dialog z državami južnega sosedstva, tudi v generalni skupščini OZN, ter prednostno obravnavata posledice ruske agresije proti Ukrajini za države južnega sosedstva z vidika prehranske varnosti, s posebnim poudarkom na državah, ki so najbolj ranljive zaradi odvisnosti od uvoza hrane, neustrezne socialne zaščite ali gospodarskega modela; sodelujeta s Parlamentom pri iskanju načinov za prehransko varnost v državah južnega Sredozemlja, ki se pri tem soočajo s težavami, ter v ta namen nemudoma oblikujeta zanesljivo, odporno in trajnostno politiko in pomoč, tudi na podlagi mehanizma za hrano in odpornost, da bi rešili probleme s prehransko varnostjo v regiji, med drugim s pospeševanjem trajnostnih kmetijskih sistemov ter manj intenzivnih in podnebju prijaznejših kmetijskih praks; opozorita, da je negotova preskrba s hrano v regiji še hujša zaradi izrednih podnebnih razmer, zlasti suše in ekstremnih temperatur; opozorita, da morajo biti prizadevanja in sredstva EU pri usmerjanju pomoči prek drugih organizacij, kot je Svetovni program za hrano, dovolj prepoznavna in da je treba ukrepe in sredstva stalno spremljati, da bo mogoče ugotoviti, kolikšen napredek je bil dosežen;

| (f) | priznata številne izzive, kot so podnebne spremembe, gospodarska kriza in teroristični napadi, s katerimi se sooča regija; poudarita, da lahko pomanjkanje sladke vode zaradi potreb v povezavi s strateškim nadzorom rek povzroči hude konflikte; oblikujeta politično strategijo za lažje iskanje rešitev na območjih, kjer bi lahko hitro prišlo do destabilizacije razmer; |
| --- | --- |

(f)

priznata številne izzive, kot so podnebne spremembe, gospodarska kriza in teroristični napadi, s katerimi se sooča regija; poudarita, da lahko pomanjkanje sladke vode zaradi potreb v povezavi s strateškim nadzorom rek povzroči hude konflikte; oblikujeta politično strategijo za lažje iskanje rešitev na območjih, kjer bi lahko hitro prišlo do destabilizacije razmer;

| (g) | prednostno izvajata strategije za zmanjšanje revščine in pripravo programov, da se mladim in ženskam ponudi širši dostop izobraževanja in univerzitetnega študija in zagotovi ustrezno financiranje za izobrazbo celotnega prebivalstva, ter strategije za vzpostavitev in razvoj učinkovitih struktur visokošolskega ali poklicnega izobraževanja v državah južnega sosedstva; sodelujeta s partnerskimi državami, da bodo njihovi učni načrti v skladu s standardi Unesca glede miru, strpnosti in nenasilja; si prizadevata za odpravo in odvračanje od sovražnega govora, ki spodbuja diskriminacijo in nasilje, ter podpreta politike in pobude za zaščito manjšin in boj proti nestrpnosti, rasizmu, homofobiji, ksenofobiji in verskem sovraštvu; poudarita, da so učni načrti ključnega pomena za spodbujanje strpnih družb; opozorita, da so migracije mladih in beg možganov na strokovnem področju zelo zaskrbljujoči za partnerje v regiji ter resno ogrožajo dolgoročnejše zmogljivosti za gospodarsko rast in gospodarsko vzdržnost držav južnega sosedstva; poudarita, da je treba sočasno s širšim dostopom do izobraževanja, poklicnega usposabljanja in zaposlitvenih možnosti spodbujati naložbe in gospodarsko rast v regiji, da bodo mladi v državah južnega sosedstva dobili resnične priložnosti za zaposlitev in izkusili dejansko socialno-ekonomsko vključevanje; poudarita, kako pomembno je olajšati udeležbo v programih Erasmus in Erasmus+ za ljudi iz držav južnega sosedstva in begunce iz Ukrajine ter povečati financiranje za takšne izmenjave; preprečita, da bi te politike povzročile beg možganov in negativno vplivale na države južnega sosedstva; opozorita na pomen krožne mobilnosti, vključno z izmenjavami jug–jug in mobilnimi partnerstvi, da bi imeli strokovnjaki iz držav južnega sosedstva konkretne priložnosti za bogatejše in obsežnejše strokovno usposabljanje in pridobivanje veščin v EU in vrnitev v državo izvora, kjer bodo delili in pridobivali znanje; |
| --- | --- |

(g)

prednostno izvajata strategije za zmanjšanje revščine in pripravo programov, da se mladim in ženskam ponudi širši dostop izobraževanja in univerzitetnega študija in zagotovi ustrezno financiranje za izobrazbo celotnega prebivalstva, ter strategije za vzpostavitev in razvoj učinkovitih struktur visokošolskega ali poklicnega izobraževanja v državah južnega sosedstva; sodelujeta s partnerskimi državami, da bodo njihovi učni načrti v skladu s standardi Unesca glede miru, strpnosti in nenasilja; si prizadevata za odpravo in odvračanje od sovražnega govora, ki spodbuja diskriminacijo in nasilje, ter podpreta politike in pobude za zaščito manjšin in boj proti nestrpnosti, rasizmu, homofobiji, ksenofobiji in verskem sovraštvu; poudarita, da so učni načrti ključnega pomena za spodbujanje strpnih družb; opozorita, da so migracije mladih in beg možganov na strokovnem področju zelo zaskrbljujoči za partnerje v regiji ter resno ogrožajo dolgoročnejše zmogljivosti za gospodarsko rast in gospodarsko vzdržnost držav južnega sosedstva; poudarita, da je treba sočasno s širšim dostopom do izobraževanja, poklicnega usposabljanja in zaposlitvenih možnosti spodbujati naložbe in gospodarsko rast v regiji, da bodo mladi v državah južnega sosedstva dobili resnične priložnosti za zaposlitev in izkusili dejansko socialno-ekonomsko vključevanje; poudarita, kako pomembno je olajšati udeležbo v programih Erasmus in Erasmus+ za ljudi iz držav južnega sosedstva in begunce iz Ukrajine ter povečati financiranje za takšne izmenjave; preprečita, da bi te politike povzročile beg možganov in negativno vplivale na države južnega sosedstva; opozorita na pomen krožne mobilnosti, vključno z izmenjavami jug–jug in mobilnimi partnerstvi, da bi imeli strokovnjaki iz držav južnega sosedstva konkretne priložnosti za bogatejše in obsežnejše strokovno usposabljanje in pridobivanje veščin v EU in vrnitev v državo izvora, kjer bodo delili in pridobivali znanje;

| (h) | upoštevata obstoječo metodologijo za upravljanje uspešnosti in sistem poročanja za programe EU, vključno s pristopom, ki temelji na spodbudah, pri upoštevanju socialno-ekonomskega vključevanja žensk v regiji in enakosti spolov na vseh področjih politik EU, kadar je to mogoče; ciljno usmerita podporo EU za ženske, da bi izboljšala in zagotovila njihov dostop do izobraževanja, usposabljanja in zaposlitve ter na splošno spodbudila enake poklicne in socialno-ekonomske možnosti, s tem pa prispevala k njihovi finančni neodvisnosti in se zavzela za enake pravice; spodbudita dvostranska in tristranska partnerstva med univerzami v južnem sosedstvu in univerzami EU, tudi z boljšimi možnostmi učenja na daljavo za študente iz južnega sosedstva in več priložnostmi za izmenjavo akademskega osebja; omogočita širši dostop do spletnih medijev, ki delujejo v EU, tudi prek javnih digitalnih vozlišč, in kulturnih vsebin EU za zainteresirano občinstvo v državah južnega sosedstva; |
| --- | --- |

(h)

upoštevata obstoječo metodologijo za upravljanje uspešnosti in sistem poročanja za programe EU, vključno s pristopom, ki temelji na spodbudah, pri upoštevanju socialno-ekonomskega vključevanja žensk v regiji in enakosti spolov na vseh področjih politik EU, kadar je to mogoče; ciljno usmerita podporo EU za ženske, da bi izboljšala in zagotovila njihov dostop do izobraževanja, usposabljanja in zaposlitve ter na splošno spodbudila enake poklicne in socialno-ekonomske možnosti, s tem pa prispevala k njihovi finančni neodvisnosti in se zavzela za enake pravice; spodbudita dvostranska in tristranska partnerstva med univerzami v južnem sosedstvu in univerzami EU, tudi z boljšimi možnostmi učenja na daljavo za študente iz južnega sosedstva in več priložnostmi za izmenjavo akademskega osebja; omogočita širši dostop do spletnih medijev, ki delujejo v EU, tudi prek javnih digitalnih vozlišč, in kulturnih vsebin EU za zainteresirano občinstvo v državah južnega sosedstva;

| (i) | podpreta izvajanje in ratifikacijo mednarodnih konvencij o boju proti nasilju nad ženskami; si prizadevata za to, da bodo vse države članice in države južnega sosedstva podpisale, ratificirale in izvajale Istanbulsko konvencijo in konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; v skladu s skupnim sporočilom Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o tretjem akcijskem načrtu za enakost spolov (GAP III) (JOIN(2020)0017) in akcijskim načrtom EU za ženske, mir in varnost spodbudita vse partnerice iz južnega sosedstva, naj izkoreninijo, raziščejo in preprečijo nasilje in diskriminacijo na podlagi spola ter zagotovijo smiselno in enakopravno dejavno udeležbo žensk na vseh področjih javnega življenja in odločanja ter spodbujajo njihove pravice; se zavzameta za to, da se v vseh partnerskih državah iz južnega sosedstva dosledno izvajajo resolucije varnostnega sveta OZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, ki vsebujejo ocene o nesorazmernem vplivu konfliktov na ženske in dekleta ter smernice glede dela in ukrepov za spodbujanje enakosti spolov in krepitev udeležbe, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od njihovega preprečevanja do obnove po konfliktu; |
| --- | --- |

(i)

podpreta izvajanje in ratifikacijo mednarodnih konvencij o boju proti nasilju nad ženskami; si prizadevata za to, da bodo vse države članice in države južnega sosedstva podpisale, ratificirale in izvajale Istanbulsko konvencijo in konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; v skladu s skupnim sporočilom Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o tretjem akcijskem načrtu za enakost spolov (GAP III) (JOIN(2020)0017) in akcijskim načrtom EU za ženske, mir in varnost spodbudita vse partnerice iz južnega sosedstva, naj izkoreninijo, raziščejo in preprečijo nasilje in diskriminacijo na podlagi spola ter zagotovijo smiselno in enakopravno dejavno udeležbo žensk na vseh področjih javnega življenja in odločanja ter spodbujajo njihove pravice; se zavzameta za to, da se v vseh partnerskih državah iz južnega sosedstva dosledno izvajajo resolucije varnostnega sveta OZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, ki vsebujejo ocene o nesorazmernem vplivu konfliktov na ženske in dekleta ter smernice glede dela in ukrepov za spodbujanje enakosti spolov in krepitev udeležbe, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od njihovega preprečevanja do obnove po konfliktu;

| (j) | priznata pomen urejenih migracij med državami južnega sosedstva in Evropo, ki se upravljajo na podlagi načel solidarnosti, ravnovesja in deljene odgovornosti, pa tudi boja proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

(j)

priznata pomen urejenih migracij med državami južnega sosedstva in Evropo, ki se upravljajo na podlagi načel solidarnosti, ravnovesja in deljene odgovornosti, pa tudi boja proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi;

| (k) | zagotovita, da EU, njene države članice in njene partnerice iz južnega sosedstva izvajajo migracijske politike, ki v celoti spoštujejo človekove pravice migrantov in beguncev, kot so zapisane v mednarodni, regionalni in nacionalni zakonodaji; okrepita dejavnosti EU v državah, kjer so zaradi svojega zakonitega dela ogroženi ali kriminalizirani zagovorniki človekovih pravic, organizacije civilne družbe in organizacije skupnosti, vključno s tistimi, ki varujejo življenja ogroženih migrantov in prosilcev za azil; priznata in ustrezno financirata pomembno in nepogrešljivo delo humanitarnih agencij ter zagotovita, da bo financiranje EU v ta namen zelo prepoznavno; |
| --- | --- |

(k)

zagotovita, da EU, njene države članice in njene partnerice iz južnega sosedstva izvajajo migracijske politike, ki v celoti spoštujejo človekove pravice migrantov in beguncev, kot so zapisane v mednarodni, regionalni in nacionalni zakonodaji; okrepita dejavnosti EU v državah, kjer so zaradi svojega zakonitega dela ogroženi ali kriminalizirani zagovorniki človekovih pravic, organizacije civilne družbe in organizacije skupnosti, vključno s tistimi, ki varujejo življenja ogroženih migrantov in prosilcev za azil; priznata in ustrezno financirata pomembno in nepogrešljivo delo humanitarnih agencij ter zagotovita, da bo financiranje EU v ta namen zelo prepoznavno;

| (l) | zagotovita, da se sredstva instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, namenjena migracijam v južnem sosedstvu, prednostno dodelijo programom za odpravljanje temeljnih vzrokov prisilnega razseljevanja in migracij, tudi z izboljšanjem življenjskega standarda v regiji; |
| --- | --- |

(l)

zagotovita, da se sredstva instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, namenjena migracijam v južnem sosedstvu, prednostno dodelijo programom za odpravljanje temeljnih vzrokov prisilnega razseljevanja in migracij, tudi z izboljšanjem življenjskega standarda v regiji;

| (m) | pozoveta EU in njene partnerice v južnem sosedstvu, naj sprejmejo bolje usklajen, celosten in strukturiran pristop k migracijam, pri čemer naj upoštevajo, da je treba odpraviti temeljne vzroke prisilnega razseljevanja; poskusita zmanjšati nedovoljen vstop na ozemlje držav članic; dasta prednost ponovnemu sprejemu migrantov, ki nimajo pravice ostati v EU, v odnosih s tretjimi državami, ob ustreznem spoštovanju obveznosti nevračanja in mednarodnega prava; opozorita, da je napredek mogoč le s kombinacijo lokalnega človeškega kapitala in zunanje razvojne podpore, da migracije ne bi smele povzročiti bega možganov in da so izziv, ki vpliva na stabilnost v državah južnega Sredozemlja; poudarita, da ekonomski migranti niso begunci in da bi zato morala EU sprejeti različne pristope k obema kategorijama; opozorita, da bi morala EU prosilcem za azil in beguncem omogočiti varne poti v EU; pozoveta k nadaljnjemu sodelovanju s partnericami iz južnega sosedstva, da bi poiskali trajnostne rešitve za begunce; opozorita, da v južnem Sredozemlju in tamkajšnjih mladih demokratičnih sistemih vladajo močne napetosti, kot so gospodarska nerazvitost, konflikti, pomanjkanje priložnosti za mlade, strukturna brezposelnost ter pritisk priseljevanja iz podsaharske Afrike in posledice podnebnih sprememb; vse te dejavnike upoštevata v stalnem dialogu EU z lokalnimi akterji; |
| --- | --- |

(m)

pozoveta EU in njene partnerice v južnem sosedstvu, naj sprejmejo bolje usklajen, celosten in strukturiran pristop k migracijam, pri čemer naj upoštevajo, da je treba odpraviti temeljne vzroke prisilnega razseljevanja; poskusita zmanjšati nedovoljen vstop na ozemlje držav članic; dasta prednost ponovnemu sprejemu migrantov, ki nimajo pravice ostati v EU, v odnosih s tretjimi državami, ob ustreznem spoštovanju obveznosti nevračanja in mednarodnega prava; opozorita, da je napredek mogoč le s kombinacijo lokalnega človeškega kapitala in zunanje razvojne podpore, da migracije ne bi smele povzročiti bega možganov in da so izziv, ki vpliva na stabilnost v državah južnega Sredozemlja; poudarita, da ekonomski migranti niso begunci in da bi zato morala EU sprejeti različne pristope k obema kategorijama; opozorita, da bi morala EU prosilcem za azil in beguncem omogočiti varne poti v EU; pozoveta k nadaljnjemu sodelovanju s partnericami iz južnega sosedstva, da bi poiskali trajnostne rešitve za begunce; opozorita, da v južnem Sredozemlju in tamkajšnjih mladih demokratičnih sistemih vladajo močne napetosti, kot so gospodarska nerazvitost, konflikti, pomanjkanje priložnosti za mlade, strukturna brezposelnost ter pritisk priseljevanja iz podsaharske Afrike in posledice podnebnih sprememb; vse te dejavnike upoštevata v stalnem dialogu EU z lokalnimi akterji;

| (n) | nujno utrdita in nadaljujeta partnerstva in sodelovanje z zadevnimi državami južnega sosedstva, da bi se spopadli s trenutnimi in dolgoročnimi negativnimi učinki podnebnih sprememb in se borili proti njim, spodbujali varstvo okolja in iskali rešitve za pomanjkanje vode, se osredotočili na povečanje odpornosti ter si prizadevali za napredovanje in pospešitev zelenega prehoda v skladu s Pariškim sporazumom, evropskim zelenim dogovorom in Agendo 2030, in sicer z vključevanjem ustrezne podnebne pogojenosti v vso pomoč EU tretjim državam v skladu s podnebnimi zavezami, ki jih je sprejela EU; opozarjata, da strategija EU za podnebne ukrepe in blažitev podnebnih sprememb ne bo tako učinkovita brez znatnih naložb in izboljšav v sosedstvu EU; podpreta vodilne pobude za ohranjanje podnebja v gospodarskem in naložbenem načrtu za južno sosedstvo; posvarita pred vplivom podnebnih sprememb v Magrebu, zlasti pa v podsaharski Afriki, in pred vse manjšo razpoložljivostjo vode v regijah Magreb in Mašrek; opozorita, da bodo dostop do vode, pogozdovanje, razogljičenje, krožno gospodarstvo in poslovni modeli, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, bistveni za podnebno nevtralnost južnega sosedstva in njegovo zaščito pred učinki podnebnih sprememb; prav tako naj opozorita, da se bo s tem povečala zmogljivost EU za doseganje ciljev podnebne nevtralnosti; podpreta regionalni dialog in sodelovanje pri trajnostnem upravljanju voda, tehnologiji in dostopu do vode, na primer varčevanju z vodo ter čiščenju in razsoljevanju z obnovljivimi viri energije, pa tudi nadaljnje naložbe v obnovljive vire energije, kot so veter, sonce in zeleni vodik, v regiji; poudarita pomen partnerstev z določenimi državami južnega sosedstva pri pogozdovanju in trajnostnih kmetijskih praksah z zmanjšano porabo vode; poudarita, da najboljše kmetijske prakse že obstajajo ne le v EU, temveč tudi v južnem sosedstvu, zato bi EU lahko imela pomembno vlogo pri spodbujanju in pospeševanju dialoga, sodelovanja in partnerstev jug-jug pri izmenjavi takšnih praks; |
| --- | --- |

(n)

nujno utrdita in nadaljujeta partnerstva in sodelovanje z zadevnimi državami južnega sosedstva, da bi se spopadli s trenutnimi in dolgoročnimi negativnimi učinki podnebnih sprememb in se borili proti njim, spodbujali varstvo okolja in iskali rešitve za pomanjkanje vode, se osredotočili na povečanje odpornosti ter si prizadevali za napredovanje in pospešitev zelenega prehoda v skladu s Pariškim sporazumom, evropskim zelenim dogovorom in Agendo 2030, in sicer z vključevanjem ustrezne podnebne pogojenosti v vso pomoč EU tretjim državam v skladu s podnebnimi zavezami, ki jih je sprejela EU; opozarjata, da strategija EU za podnebne ukrepe in blažitev podnebnih sprememb ne bo tako učinkovita brez znatnih naložb in izboljšav v sosedstvu EU; podpreta vodilne pobude za ohranjanje podnebja v gospodarskem in naložbenem načrtu za južno sosedstvo; posvarita pred vplivom podnebnih sprememb v Magrebu, zlasti pa v podsaharski Afriki, in pred vse manjšo razpoložljivostjo vode v regijah Magreb in Mašrek; opozorita, da bodo dostop do vode, pogozdovanje, razogljičenje, krožno gospodarstvo in poslovni modeli, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, bistveni za podnebno nevtralnost južnega sosedstva in njegovo zaščito pred učinki podnebnih sprememb; prav tako naj opozorita, da se bo s tem povečala zmogljivost EU za doseganje ciljev podnebne nevtralnosti; podpreta regionalni dialog in sodelovanje pri trajnostnem upravljanju voda, tehnologiji in dostopu do vode, na primer varčevanju z vodo ter čiščenju in razsoljevanju z obnovljivimi viri energije, pa tudi nadaljnje naložbe v obnovljive vire energije, kot so veter, sonce in zeleni vodik, v regiji; poudarita pomen partnerstev z določenimi državami južnega sosedstva pri pogozdovanju in trajnostnih kmetijskih praksah z zmanjšano porabo vode; poudarita, da najboljše kmetijske prakse že obstajajo ne le v EU, temveč tudi v južnem sosedstvu, zato bi EU lahko imela pomembno vlogo pri spodbujanju in pospeševanju dialoga, sodelovanja in partnerstev jug-jug pri izmenjavi takšnih praks;

| (o) | dejavno podpreta skupne ukrepe za ohranjanje, varstvo, obnovo in trajnostno rabo bogate biotske raznovrstnosti sredozemskega bazena, ki je edinstveno središče diverzifikacije živalskih in rastlinskih vrst, za zagotavljanje trajnostnega upravljanja virov, vključno z vodo, in za utrjevanje trajnostnega prehranskega sistema; pomagata izboljšati spremljanje, nadzor in učinkovito regionalno sodelovanje pri upravljanju morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(o)

dejavno podpreta skupne ukrepe za ohranjanje, varstvo, obnovo in trajnostno rabo bogate biotske raznovrstnosti sredozemskega bazena, ki je edinstveno središče diverzifikacije živalskih in rastlinskih vrst, za zagotavljanje trajnostnega upravljanja virov, vključno z vodo, in za utrjevanje trajnostnega prehranskega sistema; pomagata izboljšati spremljanje, nadzor in učinkovito regionalno sodelovanje pri upravljanju morskih bioloških virov;

| (p) | pripravita analizo pozitivne vloge, ki jo lahko imajo EU in njeni tesnejši odnosi z državami južnega sosedstva pri zmanjšanju emisij ogljika, in ukrepov, ki jih lahko skupaj sprejmejo za diverzifikacijo energetskih virov in povečanje oskrbe z energijo iz obnovljivih virov; pravočasno predstavita strategijo za nadaljnje povečevanje vloge južnega sosedstva pri hitrejšem izvajanju evropskega zelenega dogovora v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma; tehnično in finančno podpirata države južnega sosedstva v prizadevanjih za diverzifikacijo oskrbe z energijo, in sicer z obsežnejšo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zlasti sončne in vetrne energije; poudarita, da lahko razvoj trga zelene energije prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest in s tem k povečanju stopnje zaposlenosti v državah, ki se zavzemajo za energetski prehod; |
| --- | --- |

(p)

pripravita analizo pozitivne vloge, ki jo lahko imajo EU in njeni tesnejši odnosi z državami južnega sosedstva pri zmanjšanju emisij ogljika, in ukrepov, ki jih lahko skupaj sprejmejo za diverzifikacijo energetskih virov in povečanje oskrbe z energijo iz obnovljivih virov; pravočasno predstavita strategijo za nadaljnje povečevanje vloge južnega sosedstva pri hitrejšem izvajanju evropskega zelenega dogovora v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma; tehnično in finančno podpirata države južnega sosedstva v prizadevanjih za diverzifikacijo oskrbe z energijo, in sicer z obsežnejšo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zlasti sončne in vetrne energije; poudarita, da lahko razvoj trga zelene energije prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest in s tem k povečanju stopnje zaposlenosti v državah, ki se zavzemajo za energetski prehod;

| (q) | si prizadevata za dejavno vlogo EU pri dialogu in sodelovanju med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja na področju energije, po potrebi s spodbujanjem dogovorov, dialoga in končnih rešitev glede določitve morske meje v skladu z mednarodnim pravom, tudi Konvencijo OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); si prizadevata za dejavno vlogo EU pri omogočanju dialoga in sodelovanja, da bi ohranili ozemeljsko celovitost in izključne ekonomske cone zadevnih držav, ter spodbujata spoštovanje mednarodnega prava in doseženih končnih sporazumov o določitvi morske meje; |
| --- | --- |

(q)

si prizadevata za dejavno vlogo EU pri dialogu in sodelovanju med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja na področju energije, po potrebi s spodbujanjem dogovorov, dialoga in končnih rešitev glede določitve morske meje v skladu z mednarodnim pravom, tudi Konvencijo OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); si prizadevata za dejavno vlogo EU pri omogočanju dialoga in sodelovanja, da bi ohranili ozemeljsko celovitost in izključne ekonomske cone zadevnih držav, ter spodbujata spoštovanje mednarodnega prava in doseženih končnih sporazumov o določitvi morske meje;

| (r) | prek ustreznih vozlišč EU še naprej spodbujata in nujno sprejmeta ukrepe za boljše povezovanje med EU in državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, ki proizvajajo zemeljski plin in druge vrste energije; razmislita zlasti o ustreznih plinovodih, pristaniščih ter drugi infrastrukturi in tehnologiji, pripravljeni za zeleni vodik, da bi preprečili učinek vezanosti tako v EU kot v državah južnega sosedstva, kar bo koristilo vsem državam proizvajalkam in vsem državam članicam; ponovno poudarita, da bi bilo treba z vseobsegajočim zelenim prehodom v skladu z evropskim zelenim dogovorom srednjeročno zmanjšati odvisnost od nafte in zemeljskega plina, ter podpirata zeleni prehod tudi v državah južnega sosedstva; potrdita, da vzhodnosredozemski forum za plin (EMGF) služi kot platforma za pozitivno regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

(r)

prek ustreznih vozlišč EU še naprej spodbujata in nujno sprejmeta ukrepe za boljše povezovanje med EU in državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, ki proizvajajo zemeljski plin in druge vrste energije; razmislita zlasti o ustreznih plinovodih, pristaniščih ter drugi infrastrukturi in tehnologiji, pripravljeni za zeleni vodik, da bi preprečili učinek vezanosti tako v EU kot v državah južnega sosedstva, kar bo koristilo vsem državam proizvajalkam in vsem državam članicam; ponovno poudarita, da bi bilo treba z vseobsegajočim zelenim prehodom v skladu z evropskim zelenim dogovorom srednjeročno zmanjšati odvisnost od nafte in zemeljskega plina, ter podpirata zeleni prehod tudi v državah južnega sosedstva; potrdita, da vzhodnosredozemski forum za plin (EMGF) služi kot platforma za pozitivno regionalno sodelovanje;

| (s) | spodbujata tudi elektroenergetske povezave pri diverzifikaciji energetskih virov EU in povečanju njene oskrbe z energijo iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(s)

spodbujata tudi elektroenergetske povezave pri diverzifikaciji energetskih virov EU in povečanju njene oskrbe z energijo iz obnovljivih virov energije;

| (t) | upoštevata potencial modrega gospodarstva za trajnostno rast in gospodarske priložnosti na obeh straneh Sredozemlja ter ga ustrezno vključita v načrtovanje gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

(t)

upoštevata potencial modrega gospodarstva za trajnostno rast in gospodarske priložnosti na obeh straneh Sredozemlja ter ga ustrezno vključita v načrtovanje gospodarskega razvoja;

| (u) | nadgradita zelo pozitivne izkušnje nekaterih držav članic EU pri podpiranju zagonskih podjetij in dodatnem spodbujanju njihovega dela prek namenskih inkubatorjev ali pospeševalcev, zlasti v ključnih sektorjih, kot so zdravstvo, energija iz obnovljivih virov, umetna inteligenca, nove tehnologije in izobraževanje; vzpostavita in podpreta inkubatorje ali pospeševalce v ustreznih državah južnega sosedstva, podpreta ustanavljanje lokalnih zagonskih podjetij ter povečata njihove digitalne in zelene zmogljivosti; se strinjata, da je pomembno nadalje razvijati digitalno infrastrukturo zadevnih držav južnega sosedstva in te države vključiti v digitalno agendo EU; poudarita, da je to osnovni pogoj za gospodarski razvoj, socialno-ekonomsko vključevanje in širši dostop do izobraževanja; prevzameta vodilno vlogo pri spodbujanju naložb in partnerstev med telekomunikacijskimi podjetji iz EU in zadevnih držav južnega sosedstva, da bi dali na voljo sodobno digitalno infrastrukturo s tehnologijo EU, zlasti mobilna omrežja 5G, in opozorita, da bodo tretje države, ki si prizadevajo za vpliv ter gospodarsko in politično navzočnost v regiji, v nasprotnem primeru pridobile konkurenčno prednost, tudi v političnem smislu; opozorita na pomen tesnega političnega dialoga in sodelovanja med EU in državami južnega sosedstva za razvoj ustreznih politik na področju kibernetske varnosti, ki varujejo temeljne pravice in svoboščine vseh uporabnikov v skladu z vrednotami EU, in partnerstva v mednarodnih forumih o standardih kibernetske varnosti, da bi vzpostavili odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor; nadgrajujeta projektno skupino StratCom South, da bo razvila konkretno strategijo za boj proti dezinformacijam, pa tudi lažnim novicam in propagandi iz Rusije, Kitajske in drugih regionalnih sil v državah južnega sosedstva in v EU; izrazita globoko zaskrbljenost zaradi vpliva dezinformacijskih kampanj v državah članicah EU, ki jih v družbenih in konvencionalnih medijih agresivno vodita Rusija in Kitajska; pozoveta vlade južnih sosed, naj ne ovirajo uporabe interneta in spoštujejo svobodo izražanja tistih, ki se z njimi ne strinjajo, ne da bi se morali zato bati povračilnih ukrepov; pozoveta vlade južnih sosed, naj spoštujejo in varujejo svobodo izražanja in s tem povezano svobodo obveščanja ter svobodo tiska v spletu in drugje; financirata programe za svobodo izražanja in zasebnost, internetni dostop in spletno etiko; |
| --- | --- |

(u)

nadgradita zelo pozitivne izkušnje nekaterih držav članic EU pri podpiranju zagonskih podjetij in dodatnem spodbujanju njihovega dela prek namenskih inkubatorjev ali pospeševalcev, zlasti v ključnih sektorjih, kot so zdravstvo, energija iz obnovljivih virov, umetna inteligenca, nove tehnologije in izobraževanje; vzpostavita in podpreta inkubatorje ali pospeševalce v ustreznih državah južnega sosedstva, podpreta ustanavljanje lokalnih zagonskih podjetij ter povečata njihove digitalne in zelene zmogljivosti; se strinjata, da je pomembno nadalje razvijati digitalno infrastrukturo zadevnih držav južnega sosedstva in te države vključiti v digitalno agendo EU; poudarita, da je to osnovni pogoj za gospodarski razvoj, socialno-ekonomsko vključevanje in širši dostop do izobraževanja; prevzameta vodilno vlogo pri spodbujanju naložb in partnerstev med telekomunikacijskimi podjetji iz EU in zadevnih držav južnega sosedstva, da bi dali na voljo sodobno digitalno infrastrukturo s tehnologijo EU, zlasti mobilna omrežja 5G, in opozorita, da bodo tretje države, ki si prizadevajo za vpliv ter gospodarsko in politično navzočnost v regiji, v nasprotnem primeru pridobile konkurenčno prednost, tudi v političnem smislu; opozorita na pomen tesnega političnega dialoga in sodelovanja med EU in državami južnega sosedstva za razvoj ustreznih politik na področju kibernetske varnosti, ki varujejo temeljne pravice in svoboščine vseh uporabnikov v skladu z vrednotami EU, in partnerstva v mednarodnih forumih o standardih kibernetske varnosti, da bi vzpostavili odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor; nadgrajujeta projektno skupino StratCom South, da bo razvila konkretno strategijo za boj proti dezinformacijam, pa tudi lažnim novicam in propagandi iz Rusije, Kitajske in drugih regionalnih sil v državah južnega sosedstva in v EU; izrazita globoko zaskrbljenost zaradi vpliva dezinformacijskih kampanj v državah članicah EU, ki jih v družbenih in konvencionalnih medijih agresivno vodita Rusija in Kitajska; pozoveta vlade južnih sosed, naj ne ovirajo uporabe interneta in spoštujejo svobodo izražanja tistih, ki se z njimi ne strinjajo, ne da bi se morali zato bati povračilnih ukrepov; pozoveta vlade južnih sosed, naj spoštujejo in varujejo svobodo izražanja in s tem povezano svobodo obveščanja ter svobodo tiska v spletu in drugje; financirata programe za svobodo izražanja in zasebnost, internetni dostop in spletno etiko;

| (v) | zagotovita ustrezna sredstva za pravočasno in učinkovito izvajanje nove agende za Sredozemlje, tudi zato, da se v južnem sosedstvu podpre dolgoročnejše naložbe in partnerstva podjetij s sedežem v EU; opozorita na dejstvo, da zaradi pandemije in vojne v Ukrajini številna podjetja s sedežem v EU svoje dobavne in proizvodne linije bodisi selijo nazaj v domovino ali v bližnje države; priznata, da je to enkratna priložnost za EU in južno sosedstvo, da se s pravočasnim in celovitim izvajanjem nove agende za Sredozemlje ter gospodarskega in naložbenega načrta ustvari okolje, ki bo lahko podprlo podjetja s sedežem v EU, ki želijo imeti svoje dobavne in proizvodne linije v bližini, in spodbujalo dolgoročne naložbe v južnem sosedstvu, s čimer se bodo stkale tesnejše politične vezi in sodelovanje z državami južnega sosedstva; |
| --- | --- |

(v)

zagotovita ustrezna sredstva za pravočasno in učinkovito izvajanje nove agende za Sredozemlje, tudi zato, da se v južnem sosedstvu podpre dolgoročnejše naložbe in partnerstva podjetij s sedežem v EU; opozorita na dejstvo, da zaradi pandemije in vojne v Ukrajini številna podjetja s sedežem v EU svoje dobavne in proizvodne linije bodisi selijo nazaj v domovino ali v bližnje države; priznata, da je to enkratna priložnost za EU in južno sosedstvo, da se s pravočasnim in celovitim izvajanjem nove agende za Sredozemlje ter gospodarskega in naložbenega načrta ustvari okolje, ki bo lahko podprlo podjetja s sedežem v EU, ki želijo imeti svoje dobavne in proizvodne linije v bližini, in spodbujalo dolgoročne naložbe v južnem sosedstvu, s čimer se bodo stkale tesnejše politične vezi in sodelovanje z državami južnega sosedstva;

| (w) | v novo agendo vključita ekonomske pravice in pravice delavcev, uvajata inovacije in spodbujata strategije, ki temeljijo na poglobljeni analizi dogajanja na južni meji, ter se osredotočita na dostojno delo, trajnostni razvoj in mednarodne delovne standarde; učinkovito vključita sindikalno gibanje v nacionalne posvete in spodbujata socialni dialog; si prizadevata za odpravo dela otrok, pravico do plače in nadomestila ter svobodo sindikalnega združevanja, odpravo suženjstva in diskriminacije, pri tem pa upoštevata, da je treba begunce v regiji ustrezno zaščititi; spodbujata socialni dialog in kolektivna pogajanja ter vključevanje žensk in mladih v sindikalno strukturo in politični prostor; |
| --- | --- |

(w)

v novo agendo vključita ekonomske pravice in pravice delavcev, uvajata inovacije in spodbujata strategije, ki temeljijo na poglobljeni analizi dogajanja na južni meji, ter se osredotočita na dostojno delo, trajnostni razvoj in mednarodne delovne standarde; učinkovito vključita sindikalno gibanje v nacionalne posvete in spodbujata socialni dialog; si prizadevata za odpravo dela otrok, pravico do plače in nadomestila ter svobodo sindikalnega združevanja, odpravo suženjstva in diskriminacije, pri tem pa upoštevata, da je treba begunce v regiji ustrezno zaščititi; spodbujata socialni dialog in kolektivna pogajanja ter vključevanje žensk in mladih v sindikalno strukturo in politični prostor;

| (x) | spodbujata regionalno, podregionalno in dvostransko povezovanje v južnem Sredozemlju, zlasti da bi odpravili vse mejne, prometne in trgovinske ovire med državami v regiji ter dejavno gojili tesnejše vezi in partnerstva; kot strateško prednostno nalogo določita boljše trgovinske odnose med EU in državami južnega sosedstva, kar bo mogoče doseči s prizadevanji za evro-sredozemsko območje proste trgovine za blago in storitve; ostaneta osredotočena na olajševanje naložb, storitev in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(x)

spodbujata regionalno, podregionalno in dvostransko povezovanje v južnem Sredozemlju, zlasti da bi odpravili vse mejne, prometne in trgovinske ovire med državami v regiji ter dejavno gojili tesnejše vezi in partnerstva; kot strateško prednostno nalogo določita boljše trgovinske odnose med EU in državami južnega sosedstva, kar bo mogoče doseči s prizadevanji za evro-sredozemsko območje proste trgovine za blago in storitve; ostaneta osredotočena na olajševanje naložb, storitev in trajnostnega razvoja;

| (y) | znova poudarita dolgoletno zavezanost EU ustreznim resolucijam OZN, zlasti resoluciji varnostnega sveta OZN iz januarja 2022, in ponovno opozorita na resolucijo Parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike v kontekstu bližnjevzhodnega mirovnega procesa, temelječega na dvodržavni rešitvi, z varno državo Izrael ter neodvisno, demokratično, nedeljivo, suvereno in uspešno palestinsko državo, ki bosta sobivali v miru in varnosti na podlagi smernic iz leta 1967 in se dogovorili o zamenjavi enakovrednih zemljišč, Jeruzalem pa bo glavno mesto obeh; opozorita, da so izraelske naselbine na zasedenih palestinskih ozemljih po mednarodnem pravu nezakonite; pozoveta k opustitvi ravnanja, ki bi lahko ogrozilo izvedljivost rešitve z dvema državama na terenu, ter k opustitvi naselbin in terorizma, saj gre za kršitev mednarodnega prava, ki ne prispeva k trajnemu in celovitemu miru; opozorita, da lahko bližnjevzhodni mirovni proces v sedanjih geopolitičnih razmerah napreduje le s trdno politično zavezanostjo in naložbami EU in ZDA; spodbudita neposredna pogajanja med Izraelom in Palestinci; |
| --- | --- |

(y)

znova poudarita dolgoletno zavezanost EU ustreznim resolucijam OZN, zlasti resoluciji varnostnega sveta OZN iz januarja 2022, in ponovno opozorita na resolucijo Parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike v kontekstu bližnjevzhodnega mirovnega procesa, temelječega na dvodržavni rešitvi, z varno državo Izrael ter neodvisno, demokratično, nedeljivo, suvereno in uspešno palestinsko državo, ki bosta sobivali v miru in varnosti na podlagi smernic iz leta 1967 in se dogovorili o zamenjavi enakovrednih zemljišč, Jeruzalem pa bo glavno mesto obeh; opozorita, da so izraelske naselbine na zasedenih palestinskih ozemljih po mednarodnem pravu nezakonite; pozoveta k opustitvi ravnanja, ki bi lahko ogrozilo izvedljivost rešitve z dvema državama na terenu, ter k opustitvi naselbin in terorizma, saj gre za kršitev mednarodnega prava, ki ne prispeva k trajnemu in celovitemu miru; opozorita, da lahko bližnjevzhodni mirovni proces v sedanjih geopolitičnih razmerah napreduje le s trdno politično zavezanostjo in naložbami EU in ZDA; spodbudita neposredna pogajanja med Izraelom in Palestinci;

| (z) | še naprej politično in finančno podpirata delo ustreznih organov OZN, kot je Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ter skrbita za prepoznavnost financiranja in podpore EU v sinergiji s cilji EU; |
| --- | --- |

(z)

še naprej politično in finančno podpirata delo ustreznih organov OZN, kot je Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ter skrbita za prepoznavnost financiranja in podpore EU v sinergiji s cilji EU;

| (aa) | priznata pomen finančne pomoči EU palestinski nacionalni oblasti in tamkajšnji civilni družbi na terenu, zlasti podpore ljudem med hudo prehransko krizo in pomanjkanjem energije, ter se zavzameta za ublažitev posledic ruske agresije proti Ukrajini, kot je poudarila predsednica Ursula von der Leyen med zadnjim obiskom v Ramali 14. junija 2022; poudarita, da se financiranje organizacij civilne družbe brez dokazov o zlorabi ne sme prekiniti; |
| --- | --- |

(aa)

priznata pomen finančne pomoči EU palestinski nacionalni oblasti in tamkajšnji civilni družbi na terenu, zlasti podpore ljudem med hudo prehransko krizo in pomanjkanjem energije, ter se zavzameta za ublažitev posledic ruske agresije proti Ukrajini, kot je poudarila predsednica Ursula von der Leyen med zadnjim obiskom v Ramali 14. junija 2022; poudarita, da se financiranje organizacij civilne družbe brez dokazov o zlorabi ne sme prekiniti;

| (ab) | še naprej podpirata sodelovanje v celotni regiji; potrdita, da je Abrahamov sporazum privedel do vzajemnega priznanja med Izraelom, Bahrajnom, Združenimi arabskimi emirati, Marokom in Sudanom in da je priložnost za tesnejše sodelovanje med temi državami; |
| --- | --- |

(ab)

še naprej podpirata sodelovanje v celotni regiji; potrdita, da je Abrahamov sporazum privedel do vzajemnega priznanja med Izraelom, Bahrajnom, Združenimi arabskimi emirati, Marokom in Sudanom in da je priložnost za tesnejše sodelovanje med temi državami;

| (ac) | spodbujata regionalno sodelovanje in normalizacijo odnosov med Izraelom in arabskimi državami ter popolno vključitev palestinske nacionalne oblasti v skladu s prizadevanji EU in ZDA za mir, varnost in stabilnost v regiji ter v skladu z okvirom OZN, arabsko mirovno pobudo in sporazumi iz Osla; izkoristita ta zagon za spodbujanje dialoga in sodelovanja v regiji v podporo bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu in rešitvi z dvema državama ter spoštovanju mednarodnega prava; |
| --- | --- |

(ac)

spodbujata regionalno sodelovanje in normalizacijo odnosov med Izraelom in arabskimi državami ter popolno vključitev palestinske nacionalne oblasti v skladu s prizadevanji EU in ZDA za mir, varnost in stabilnost v regiji ter v skladu z okvirom OZN, arabsko mirovno pobudo in sporazumi iz Osla; izkoristita ta zagon za spodbujanje dialoga in sodelovanja v regiji v podporo bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu in rešitvi z dvema državama ter spoštovanju mednarodnega prava;

| (ad) | v okviru strategije Global Gateway in v sinergiji z gospodarskim in naložbenim načrtom za južno sosedstvo dejavno podpirata začetne načrte za razvoj nemotene trgovinske povezave prek železniških in morskih poti med jugovzhodno Azijo in državami Sveta za sodelovanje v Zalivu, Jordanijo, Izraelom, Palestino in Grčijo kot vstopne točke v EU za blago, s katerim se trguje, in kot alternative pobudi En pas, ena pot; opozorita, da bi ta alternativna pot še bolj diverzificirala dobavne verige in povečala energetsko varnost EU, okrepila potencial južnega sosedstva za gospodarsko rast, še utrdila proces regionalnega povezovanja in dialoga ter spodbudila dolgotrajno partnerstvo, sodelovanje in mir med vsemi državami v regiji; |
| --- | --- |

(ad)

v okviru strategije Global Gateway in v sinergiji z gospodarskim in naložbenim načrtom za južno sosedstvo dejavno podpirata začetne načrte za razvoj nemotene trgovinske povezave prek železniških in morskih poti med jugovzhodno Azijo in državami Sveta za sodelovanje v Zalivu, Jordanijo, Izraelom, Palestino in Grčijo kot vstopne točke v EU za blago, s katerim se trguje, in kot alternative pobudi En pas, ena pot; opozorita, da bi ta alternativna pot še bolj diverzificirala dobavne verige in povečala energetsko varnost EU, okrepila potencial južnega sosedstva za gospodarsko rast, še utrdila proces regionalnega povezovanja in dialoga ter spodbudila dolgotrajno partnerstvo, sodelovanje in mir med vsemi državami v regiji;

| (ae) | izvajata novo agendo za Sredozemlje z večjo podporo EU svobodni, močni in neodvisni civilni družbi v Sredozemlju ter z namenskim dialogom in posvetovanjem z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in skupnostmi; utrdita vezi med delegacijami EU in Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM); opozorita, da je to pomembna in temeljna gonilna sila trajnostnega in pravičnega gospodarskega in človekovega razvoja, saj je bližje ljudem, tako da lahko strategije izvajanja dosežejo vse skupnosti, tudi tiste, ki so z geografskega ali socialno-ekonomskega vidika najbolj prikrajšane, ter zagovornike človekovih pravic; vztrajata, da podpora EU organizacijam civilne družbe ne bi smela biti pogojena z odobritvijo nacionalnih organov in da je brez izjeme bistvenega pomena v vseh državah v regiji; delegacijam EU v južnem sosedstvu naročita, naj poglobijo stike z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter predstavniki vseh spektrov družbe, ki so gonilo teritorialnega razvoja, zlasti pri posvetovanju o prednostnih nalogah EU za partnerstvo in naložbe v državah južnega sosedstva; ponovno pozoveta delegacije EU v državah južnega sosedstva, naj ustanovijo svetovalne svete na visoki ravni, ki bodo odražali družbeno, gospodarsko in politično raznolikost posamezne države ter vključevali gospodarske, medijske, kulturne in akademske predstavnike, civilno družbo in ugledne mladinske voditelje, pa tudi socialne partnerje in vodilne zagovornike človekovih pravic iz te države, ter zagotavljali bolj premišljen prispevek ključnih deležnikov v zvezi s prednostnimi nalogami politike EU in strukturo politike, ki jo je oblikovala EU; |
| --- | --- |

(ae)

izvajata novo agendo za Sredozemlje z večjo podporo EU svobodni, močni in neodvisni civilni družbi v Sredozemlju ter z namenskim dialogom in posvetovanjem z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in skupnostmi; utrdita vezi med delegacijami EU in Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM); opozorita, da je to pomembna in temeljna gonilna sila trajnostnega in pravičnega gospodarskega in človekovega razvoja, saj je bližje ljudem, tako da lahko strategije izvajanja dosežejo vse skupnosti, tudi tiste, ki so z geografskega ali socialno-ekonomskega vidika najbolj prikrajšane, ter zagovornike človekovih pravic; vztrajata, da podpora EU organizacijam civilne družbe ne bi smela biti pogojena z odobritvijo nacionalnih organov in da je brez izjeme bistvenega pomena v vseh državah v regiji; delegacijam EU v južnem sosedstvu naročita, naj poglobijo stike z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter predstavniki vseh spektrov družbe, ki so gonilo teritorialnega razvoja, zlasti pri posvetovanju o prednostnih nalogah EU za partnerstvo in naložbe v državah južnega sosedstva; ponovno pozoveta delegacije EU v državah južnega sosedstva, naj ustanovijo svetovalne svete na visoki ravni, ki bodo odražali družbeno, gospodarsko in politično raznolikost posamezne države ter vključevali gospodarske, medijske, kulturne in akademske predstavnike, civilno družbo in ugledne mladinske voditelje, pa tudi socialne partnerje in vodilne zagovornike človekovih pravic iz te države, ter zagotavljali bolj premišljen prispevek ključnih deležnikov v zvezi s prednostnimi nalogami politike EU in strukturo politike, ki jo je oblikovala EU;

| (af) | obravnavata stanje na področju človekovih pravic in izzive, s katerimi se sooča civilna družba, ter podpreta konkretne pobude, ki krepijo organizacije civilne družbe, zagovornike človekovih pravic in neodvisne medije; zagotovita, da bodo partnerske države učinkovito uveljavljale delovne standarde in odpravile kršitve standardov Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

(af)

obravnavata stanje na področju človekovih pravic in izzive, s katerimi se sooča civilna družba, ter podpreta konkretne pobude, ki krepijo organizacije civilne družbe, zagovornike človekovih pravic in neodvisne medije; zagotovita, da bodo partnerske države učinkovito uveljavljale delovne standarde in odpravile kršitve standardov Mednarodne organizacije dela;

| (ag) | s politiko za južno sosedstvo spodbujata in pomagata pri reformah na področju demokracije, pravne države in človekovih pravic, dobrega upravljanja in boja proti korupciji v korist ljudi in stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

(ag)

s politiko za južno sosedstvo spodbujata in pomagata pri reformah na področju demokracije, pravne države in človekovih pravic, dobrega upravljanja in boja proti korupciji v korist ljudi in stabilnosti v regiji;

| (ah) | pozoveta vse države južnega Sredozemlja, naj znanstvenikom in organizacijam civilne družbe omogočijo prost, varen in nadnacionalni prostor, preden bo Egipt gostil konferenco COP 27; |
| --- | --- |

(ah)

pozoveta vse države južnega Sredozemlja, naj znanstvenikom in organizacijam civilne družbe omogočijo prost, varen in nadnacionalni prostor, preden bo Egipt gostil konferenco COP 27;

| (ai) | predstavita ambiciozen akcijski načrt EU za boj proti nekaznovanosti za zločine proti človeštvu, kot je marca 2021 zahteval Parlament, pri čemer naj bo prednostno obravnavana Sirija, ki je v zadnjih desetletjih doživela najhujši konflikt v regiji, in poudarita, da si je treba prizadevati za stabilno, varno, združeno in uspešno Libijo, kar je v interesu vseh; |
| --- | --- |

(ai)

predstavita ambiciozen akcijski načrt EU za boj proti nekaznovanosti za zločine proti človeštvu, kot je marca 2021 zahteval Parlament, pri čemer naj bo prednostno obravnavana Sirija, ki je v zadnjih desetletjih doživela najhujši konflikt v regiji, in poudarita, da si je treba prizadevati za stabilno, varno, združeno in uspešno Libijo, kar je v interesu vseh;

| (aj) | predstavita letne posodobljene podatke o izvajanju nove agende za Sredozemlje, pri čemer naj poseben poudarek namenita izplačilu finančnih sredstev, ki so na voljo za gospodarski in naložbeni načrt; se redno posvetujeta s Parlamentom o letnim in večletnih programih za izvajanje nove agende za Sredozemlje ter gospodarskega in naložbenega načrta; Parlament redno obveščata o trenutnem stanju nove agende za Sredozemlje, zlasti o izvajanju petih prednostnih nalog ter sprejetju in uresničevanju skupnih dokumentov in prednostnih nalog partnerstva, o izvajanju in odzivanju na njegova priporočila na vseh področjih politike EU, pa tudi o dodatnih projektih in programih, ki bodo povečali zmogljivosti EU za partnerstvo z državami južnega sosedstva; |
| --- | --- |

(aj)

predstavita letne posodobljene podatke o izvajanju nove agende za Sredozemlje, pri čemer naj poseben poudarek namenita izplačilu finančnih sredstev, ki so na voljo za gospodarski in naložbeni načrt; se redno posvetujeta s Parlamentom o letnim in večletnih programih za izvajanje nove agende za Sredozemlje ter gospodarskega in naložbenega načrta; Parlament redno obveščata o trenutnem stanju nove agende za Sredozemlje, zlasti o izvajanju petih prednostnih nalog ter sprejetju in uresničevanju skupnih dokumentov in prednostnih nalog partnerstva, o izvajanju in odzivanju na njegova priporočila na vseh področjih politike EU, pa tudi o dodatnih projektih in programih, ki bodo povečali zmogljivosti EU za partnerstvo z državami južnega sosedstva;

| (ak) | si močno prizadevata za medkulturni in medverski dialog kot dragoceno priložnost za spodbujanje človekovih pravic in svoboščin, skupno odzivanje na verski fundamentalizem, diskriminacijo, antisemitizem ter skupni boj proti radikalizaciji, razpihovanju sovraštva in nasilja ter terorizmu; spomnita na namero predsednice Parlamenta, da imenuje odposlanca za medverski dialog in tesno vključi obstoječe odposlance Komisije in Parlamenta za medverski dialog v skupna prizadevanja za medverski dialog z državami južnega sosedstva; |
| --- | --- |

(ak)

si močno prizadevata za medkulturni in medverski dialog kot dragoceno priložnost za spodbujanje človekovih pravic in svoboščin, skupno odzivanje na verski fundamentalizem, diskriminacijo, antisemitizem ter skupni boj proti radikalizaciji, razpihovanju sovraštva in nasilja ter terorizmu; spomnita na namero predsednice Parlamenta, da imenuje odposlanca za medverski dialog in tesno vključi obstoječe odposlance Komisije in Parlamenta za medverski dialog v skupna prizadevanja za medverski dialog z državami južnega sosedstva;

| (al) | izkoristita priložnost, ki jo ponuja nova agenda za Sredozemlje, da se ustvari trden okvir za dialog in sodelovanje v Sredozemlju, s čimer bi ohranjali in spodbujali kulturno dediščino ter ozaveščali o njeni vrednosti, tudi z namenom pospeševanja turizma in gospodarskih priložnosti; prispevata k ohranjanju in spodbujanju evropskih kulturnih poti Sveta Evrope, pri katerih sodelujejo tudi države južnega sosedstva, med drugim pot andaluzijske dediščine, pot Eneas, Oljčno pot, pot Iter vitis in fenicijsko pot; |
| --- | --- |

(al)

izkoristita priložnost, ki jo ponuja nova agenda za Sredozemlje, da se ustvari trden okvir za dialog in sodelovanje v Sredozemlju, s čimer bi ohranjali in spodbujali kulturno dediščino ter ozaveščali o njeni vrednosti, tudi z namenom pospeševanja turizma in gospodarskih priložnosti; prispevata k ohranjanju in spodbujanju evropskih kulturnih poti Sveta Evrope, pri katerih sodelujejo tudi države južnega sosedstva, med drugim pot andaluzijske dediščine, pot Eneas, Oljčno pot, pot Iter vitis in fenicijsko pot;

| (am) | izkoristita priložnost, da dodatno razširita zmogljivosti EU za ozaveščanje in dialog z vladami in parlamenti držav južnega sosedstva prek dolgoletne in učinkovite zmogljivosti Parlamenta za medparlamentarni dialog, demokratično podporo in parlamentarno diplomacijo, pri tem pa poseben poudarek namenita medparlamentarnim delegacijam Parlamenta in njihovi zmogljivosti, da skupaj z ustreznimi parlamentarnimi odbori spodbujajo demokratični in politični dialog v tesnejšem sodelovanju z državami južnega sosedstva; |
| --- | --- |

(am)

izkoristita priložnost, da dodatno razširita zmogljivosti EU za ozaveščanje in dialog z vladami in parlamenti držav južnega sosedstva prek dolgoletne in učinkovite zmogljivosti Parlamenta za medparlamentarni dialog, demokratično podporo in parlamentarno diplomacijo, pri tem pa poseben poudarek namenita medparlamentarnim delegacijam Parlamenta in njihovi zmogljivosti, da skupaj z ustreznimi parlamentarnimi odbori spodbujajo demokratični in politični dialog v tesnejšem sodelovanju z državami južnega sosedstva;

| (an) | zagotovita pozitivno povezavo med novo agendo za Sredozemlje ter zmogljivostjo EU in njenih držav članic, da vzpostavijo koalicijo podobno mislečih držav, ki bo podprla učinkovit večstranski sistem, temelječ na pravilih in sposoben povečati zmogljivost mednarodne skupnosti za reševanje svetovnih izzivov; v novo agendo za Sredozemlje vključita odločnejšo razpravo o pomenu, ki ga ima približevanje držav južnega sosedstva EU ne le za politični dialog, stabilnost in gospodarsko rast, temveč tudi za spodbujanje miru in stabilnosti, spoštovanje mednarodnega prava in zavzemanje za njegova načela, denimo v primeru vojaške agresije nad Ukrajino, boj proti ekstremizmu, demokratične vrednote, temeljne svoboščine in človekove pravice v sistemu OZN in v ustreznih večstranskih forumih; |
| --- | --- |

(an)

zagotovita pozitivno povezavo med novo agendo za Sredozemlje ter zmogljivostjo EU in njenih držav članic, da vzpostavijo koalicijo podobno mislečih držav, ki bo podprla učinkovit večstranski sistem, temelječ na pravilih in sposoben povečati zmogljivost mednarodne skupnosti za reševanje svetovnih izzivov; v novo agendo za Sredozemlje vključita odločnejšo razpravo o pomenu, ki ga ima približevanje držav južnega sosedstva EU ne le za politični dialog, stabilnost in gospodarsko rast, temveč tudi za spodbujanje miru in stabilnosti, spoštovanje mednarodnega prava in zavzemanje za njegova načela, denimo v primeru vojaške agresije nad Ukrajino, boj proti ekstremizmu, demokratične vrednote, temeljne svoboščine in človekove pravice v sistemu OZN in v ustreznih večstranskih forumih;

| (ao) | sodelujeta z vsemi partnericami iz južnega sosedstva pri oblikovanju politik, ki temeljijo na Agendi 2030 in njenih ciljih trajnostnega razvoja ter so namenjene krepitvi pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

(ao)

sodelujeta z vsemi partnericami iz južnega sosedstva pri oblikovanju politik, ki temeljijo na Agendi 2030 in njenih ciljih trajnostnega razvoja ter so namenjene krepitvi pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega prava;

| (ap) | spodbujata Svet, naj v primeru hudih kršitev človekovih pravic v regiji v celoti izkoristi globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic; si prizadevata za razširitev področja uporabe tega pomembnega instrumenta, tako da bo vključeval dejanja korupcije; |
| --- | --- |

(ap)

spodbujata Svet, naj v primeru hudih kršitev človekovih pravic v regiji v celoti izkoristi globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic; si prizadevata za razširitev področja uporabe tega pomembnega instrumenta, tako da bo vključeval dejanja korupcije;

| (aq) | ponovno obsodita uporabo smrtne kazni v Iraku; pozoveta zadevne partnerice iz južnega sosedstva, naj uvedejo takojšen moratorij na uporabo smrtne kazni kot korak k odpravi in preklicu vseh smrtnih kazni; |
| --- | --- |

(aq)

ponovno obsodita uporabo smrtne kazni v Iraku; pozoveta zadevne partnerice iz južnega sosedstva, naj uvedejo takojšen moratorij na uporabo smrtne kazni kot korak k odpravi in preklicu vseh smrtnih kazni;

| 2. | naroči svoji predsednici, naj to priporočilo posreduje Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Odboru regij, sekretariatu Unije za Sredozemlje in njeni parlamentarni skupščini ter vladam in parlamentom držav članic Evropske unije in držav, ki so članice Unije za Sredozemlje in njene parlamentarne razsežnosti. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 108, 26.3.2021, str. 90.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 13. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Enotni postopki kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2023/C 125/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0483),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0347/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 109 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 109 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0228/2022),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 105, 4.3.2022, str. 148.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

Sklenitev sprememb Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sprememb Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 125/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07978/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07978/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sprememb Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (07978/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sprememb Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (07978/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0181/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0229/2022),

| 1. | odobri sklenitev sprememb sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

Sporazum med EU in Mauritiusom o partnerstvu v ribiškem sektorju: ribolovne možnosti in finančni prispevek za obdobje 2017–2021. Podaljšanje Protokola ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 125/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05657/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05657/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (05658/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (05658/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0166/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0211/2022),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Mauritius. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Predlog spremembe proračuna št. 2/2022: vključitev presežka iz proračunskega leta 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2022 za proračunsko leto 2022 – vključitev presežka iz proračunskega leta 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki je bil dokončno sprejet dne 24. novembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki je bil dokončno sprejet dne 24. novembra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2022, ki ga je Komisija sprejela dne 12. aprila 2022 (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2022, ki ga je Komisija sprejela dne 12. aprila 2022 (COM(2022)0250),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2022, ki ga je Svet sprejel 18. julija 2022 in ga 16. avgusta 2022 posredoval Evropskemu parlamentu (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2022, ki ga je Svet sprejel 18. julija 2022 in ga 16. avgusta 2022 posredoval Evropskemu parlamentu (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0226/2022),

| A. | ker je predlog spremembe proračuna št. 2/2022 namenjen temu, da se v proračun za leto 2022 vključi presežek iz proračunskega leta 2021, ki znaša 3 227,1 milijona EUR; |
| --- | --- |

A.

ker je predlog spremembe proračuna št. 2/2022 namenjen temu, da se v proračun za leto 2022 vključi presežek iz proračunskega leta 2021, ki znaša 3 227,1 milijona EUR;

| B. | ker presežek sestavljajo predvsem pozitivna realizacija pri prihodkih v višini 2 574,8 milijona EUR in neporabljena sredstva pri odhodkih v višini 652,3 milijona EUR; |
| --- | --- |

B.

ker presežek sestavljajo predvsem pozitivna realizacija pri prihodkih v višini 2 574,8 milijona EUR in neporabljena sredstva pri odhodkih v višini 652,3 milijona EUR;

| C. | ker je na strani prihodkov presežek predvsem posledica zneska carin, ki je bil višji od pričakovanega (za 1 688,7 milijona EUR), in zneska, višjega od napovedi, finančnih prihodkov, zamudnih obresti in glob (za 1 110,8 milijona EUR), ki so bili dani na voljo za proračun Unije v zadnjih mesecih leta; |
| --- | --- |

C.

ker je na strani prihodkov presežek predvsem posledica zneska carin, ki je bil višji od pričakovanega (za 1 688,7 milijona EUR), in zneska, višjega od napovedi, finančnih prihodkov, zamudnih obresti in glob (za 1 110,8 milijona EUR), ki so bili dani na voljo za proračun Unije v zadnjih mesecih leta;

| D. | ker na strani odhodkov nezadostno izvrševanje plačil s strani Komisije znaša 81 milijonov EUR za leto 2021 in 250 milijonov EUR za prenose iz leta 2020 (od tega 183 milijonov EUR v zvezi z instrumentom za nujno pomoč), nezadostno izvrševanje s strani drugih institucij pa 117 milijonov EUR za leto 2021 ter 77 milijonov EUR za prenose; |
| --- | --- |

D.

ker na strani odhodkov nezadostno izvrševanje plačil s strani Komisije znaša 81 milijonov EUR za leto 2021 in 250 milijonov EUR za prenose iz leta 2020 (od tega 183 milijonov EUR v zvezi z instrumentom za nujno pomoč), nezadostno izvrševanje s strani drugih institucij pa 117 milijonov EUR za leto 2021 ter 77 milijonov EUR za prenose;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2022, kot ga je predložila Komisija, ki je namenjen zgolj vključitvi presežka iz leta 2021 v višini 3 227,1 milijona EUR v proračun v skladu s členom 18(3) finančne uredbe; ugotavlja, da je presežek v višini 3 227,1 milijona EUR za leto 2021 še posebej visok; v zvezi s tem poudarja, da mora Komisija pri izvrševanju proračuna upoštevati načela dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 317 PDEU in členom 33 finančne uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da Komisija 183 milijonov EUR, namenjenih nakupu cepiv proti COVID-19 v letu 2021, ni porabila v skladu z načrti ali preusmerila k drugim potrebam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba uporabiti vse razpoložljive proračunske instrumente Unije, vključno s presežkom, da bi še naprej nudili kar največjo gospodarsko in finančno podporo Ukrajini ter izpostavljenim državam ter dodatno okrepili solidarnostne zmogljivosti Unije za obravnavanje socialnih, energetskih, kmetijskih in gospodarskih posledic ruske vojne v Ukrajini za Unijo in njene državljane; opozarja, da bodo te nujne potrebe zahtevale dodatno podporo iz proračuna Unije, in je pripravljen podpreti ustrezna povečanja proračuna Unije za leto 2022 s prihodnjimi spremembami proračuna, in poziva Komisijo, naj po potrebi predlaga spremembe proračuna, pri katerih se bodo uporabila nova sredstva za odziv na te izzive; v zvezi s tem poziva države članice, naj znatna pričakovana zmanjšanja svojih prispevkov iz naslova BND, ki izhajajo iz presežka iz leta 2021, namenijo za vključitev ukrepov, povezanih z odpravljanjem hudih posledic te nezakonite, neizzvane in neupravičene vojne agresije proti Ukrajini, v proračun; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je vrednost glob za kršitve pravil konkurence leta 2021 po oceni Komisije znašala 957 milijonov EUR; ponovno izraža mnenje, da bi moral proračun Unije poleg morebitnih presežkov zaradi nezadostnega izvrševanja omogočati ponovno uporabo vsakega prihodka, ki izhaja iz glob ali je povezan z zamudami pri plačilih, ne da bi se zmanjšali prispevki na podlagi BND; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svoji predsednici, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 3/2022 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 45, 24.2.2022, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Sprememba uredbe o kapitalskih zahtevah na področju reševanja (predlog o verižnem vpisu) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih skupin institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodologijo za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 125/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0398/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 13. januarja 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 13. januarja 2022 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0020/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 122, 17.3.2022, str. 33.

(2)  UL C 152, 6.4.2022, str. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Vmesno poročilo o predlogu za revizijo večletnega finančnega okvira za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu za revizijo večletnega finančnega okvira za leto 2021 (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. decembra 2021 za uredbo Sveta, ki spreminja Uredbo (EU, Euratom) 2020/2093 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. decembra 2021 za uredbo Sveta, ki spreminja Uredbo (EU, Euratom) 2020/2093 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0569),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (1) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (1) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum),

| — | ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za proračun (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za proračun (A9-0227/2022),

| A. | ker so predlogi Komisije z dne 22. decembra 2021 za določitev nove generacije lastnih sredstev za proračun Unije in za revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 neločljivo povezani s svežnjem „Pripravljeni na 55“, ki je bil predložen 14. julija 2021; |
| --- | --- |

A.

ker so predlogi Komisije z dne 22. decembra 2021 za določitev nove generacije lastnih sredstev za proračun Unije in za revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 neločljivo povezani s svežnjem „Pripravljeni na 55“, ki je bil predložen 14. julija 2021;

| B. | ker si mora Unija v skladu s členom 311 PDEU za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotoviti potrebna sredstva, |
| --- | --- |

B.

ker si mora Unija v skladu s členom 311 PDEU za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotoviti potrebna sredstva,

| C. | ker morajo v skladu z dolgoletnim stališčem Parlamenta nove politične zaveze in cilje spremljati nova sredstva in se ne smejo financirati na račun drugih programov in prednostnih nalog Unije; |
| --- | --- |

C.

ker morajo v skladu z dolgoletnim stališčem Parlamenta nove politične zaveze in cilje spremljati nova sredstva in se ne smejo financirati na račun drugih programov in prednostnih nalog Unije;

| D. | ker se v členu 310(1) PDEU zahteva, da se sklad za podnebje v celoti vključi v proračun Unije, da bi med drugim spoštovali metodo Skupnosti, parlamentarno demokratično odgovornost, spremljanje in nadzor, zagotovili predvidljivost financiranja in večletnega načrtovanja ter nadaljnjo preglednost proračunskih odločitev, sprejetih na ravni Unije; |
| --- | --- |

D.

ker se v členu 310(1) PDEU zahteva, da se sklad za podnebje v celoti vključi v proračun Unije, da bi med drugim spoštovali metodo Skupnosti, parlamentarno demokratično odgovornost, spremljanje in nadzor, zagotovili predvidljivost financiranja in večletnega načrtovanja ter nadaljnjo preglednost proračunskih odločitev, sprejetih na ravni Unije;

| E. | ker bi bilo treba v primeru zvišanja cene ogljika glede na začetno predpostavko socialnemu skladu za podnebje letno dodeljevati dodatna sredstva sorazmerno z zviševanjem cene ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost; ker bi bilo treba takšna letna povečanja v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba v primeru zvišanja cene ogljika glede na začetno predpostavko socialnemu skladu za podnebje letno dodeljevati dodatna sredstva sorazmerno z zviševanjem cene ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost; ker bi bilo treba takšna letna povečanja v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika;

| F. | ker morajo Evropski parlament, Svet in Komisija v skladu s členom 312(5) PDEU in nadaljnjimi določbami iz medinstitucionalnega sporazuma sprejeti vse potrebne ukrepe za omogočanje sprejetja novega ali revidiranega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

F.

ker morajo Evropski parlament, Svet in Komisija v skladu s členom 312(5) PDEU in nadaljnjimi določbami iz medinstitucionalnega sporazuma sprejeti vse potrebne ukrepe za omogočanje sprejetja novega ali revidiranega večletnega finančnega okvira;

| 1. | izraža svoje stališče le o predlogu Komisije z dne 22. decembra 2021 za revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, s čimer se je odločil za ciljno usmerjen pristop, ki bo omejen na in popolnoma usklajen s stališčem o svežnju „Pripravljeni na 55“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vendar ugotavlja, da je potrebna širša revizija sedanjega večletnega finančnega okvira, saj je bil že v svojem prvem letu dodobra izkoriščen; opozarja na številne krize in izzive, s katerimi se Unija spopada, zlasti na vojno v Ukrajini in njene posledice, ter na znatne finančne potrebe, ki jih je povzročila; zato poziva Komisijo, naj čim prej, najpozneje pa v prvem četrtletju leta 2023, opravi poglobljen pregled delovanja sedanjega večletnega finančnega okvira in pripravi zakonodajni predlog za njegovo celovito revizijo; svoje zahteve za to revizijo namerava natančno opredeliti v posebnem poročilu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v celoti podpira vključitev sklada za podnebje v proračun Unije in večletni finančni okvir kot del svojega dolgoletnega stališča, da morajo biti vsi programi in skladi Unije vključeni v proračun; zato pozdravlja predlog Komisije kot izhodišče za zvišanje zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje za plačila, kar je nujen predpogoj, da financiranje socialnega sklada za podnebje ne bo škodovalo drugim programom in prednostnim nalogam Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vendar poudarja, da so potrebne nekatere spremembe, da bi se odražalo stališče Parlamenta o svežnju „Pripravljeni na 55“, vključno s spremenjenimi finančnimi sredstvi za socialni sklad za podnebje, ki odraža ustrezne določbe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), kakor je bila spremenjena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podpira predlog o posebni letni prilagoditvi na podlagi novih virov lastnih sredstev; meni, da je to v skladu z načelom iz medinstitucionalnega sporazuma, da se zaradi odhodkov iz proračuna Unije, povezanih z odplačevanjem iz instrumenta Evropske unije za okrevanje, ne bi smeli neupravičeno zmanjšati programski odhodki ali naložbeni instrumenti v okviru večletnega finančnega okvira, ob spoštovanju proračunskega načela univerzalnosti prihodkov; zato ponovno potrjuje, da je takšna letna prilagoditev odvisna od uvedbe novih virov lastnih sredstev v skladu s časovnim načrtom iz medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila in dopolnitve:






  (i) | učinek spremenjenih finančnih sredstev za socialni sklad za podnebje bi se moral odražati v celotni uredbi, tudi njeni prilogi; |
| --- | --- | --- |

6.

(i)

učinek spremenjenih finančnih sredstev za socialni sklad za podnebje bi se moral odražati v celotni uredbi, tudi njeni prilogi;

| (ii) | treba bi bilo uvesti tehnično prilagoditev zgornje meje razdelka 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje odobritev za plačila, da bi zagotovili dodatna sredstva za Socialni sklad za podnebje v primeru zvišanja cene ogljika na višjo raven od prvotno predvidene; |
| --- | --- |

(ii)

treba bi bilo uvesti tehnično prilagoditev zgornje meje razdelka 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje odobritev za plačila, da bi zagotovili dodatna sredstva za Socialni sklad za podnebje v primeru zvišanja cene ogljika na višjo raven od prvotno predvidene;

| (iii) | posebno letno prilagoditev na podlagi novih virov lastnih sredstev bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi podaljšanje v primeru zamude pri sprejetju naslednjega večletnega finančnega okvira v skladu s členom 312(4) PDEU; |
| --- | --- |

(iii)

posebno letno prilagoditev na podlagi novih virov lastnih sredstev bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi podaljšanje v primeru zamude pri sprejetju naslednjega večletnega finančnega okvira v skladu s členom 312(4) PDEU;

| (iv) | predlog uredbe Sveta bi bilo treba dopolniti na naslednji način: |
| --- | --- |

(iv)

predlog uredbe Sveta bi bilo treba dopolniti na naslednji način:

Dopolnitev 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (3) | Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta (15) ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta 2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(3)

Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta (15) ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta 2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil.

| (3) | Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta (15) ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta
  2024, 2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil.
  V primeru zvišanja cene ogljika glede na začetno predpostavko bi bilo treba Socialnemu skladu za podnebje letno dodeljevati dodatna sredstva sorazmerno z zviševanjem cene ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost. Takšna letna povečanja bi bilo treba v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika. |
| --- | --- |

(3)

Uvedba trgovanja z emisijami na ravni EU za stavbni sektor in sektor cestnega prometa, kot je določeno v Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), bi lahko imela kratkoročne socialne učinke. Da bi se rešil ta izziv, je bil z Uredbo (EU) [XXX] final Evropskega parlamenta in Sveta (15) ustanovljen Socialni sklad za podnebje, ki se financira iz splošnega proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira. Zato bi bilo treba za leta
  2024, 2025, 2026 in 2027 prilagoditi zgornjo mejo za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 „Naravni viri in okolje“ ter zgornjo mejo za odobritve plačil.
  V primeru zvišanja cene ogljika glede na začetno predpostavko bi bilo treba Socialnemu skladu za podnebje letno dodeljevati dodatna sredstva sorazmerno z zviševanjem cene ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost. Takšna letna povečanja bi bilo treba v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 „Naravni viri in okolje“ in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika.

Dopolnitev 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (3a) | Komisija bi morala do 1. julija 2025 predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. V skladu s členom 312(4) PDEU se zgornje meje in druge določbe, vključno s prilagoditvami večletnega finančnega okvira iz poglavja 2, ki ustrezajo zadnjemu letu večletnega finančnega okvira iz te uredbe, še naprej uporabljajo, če novi večletni finančni okvir ne bo sprejet pred koncem obdobja večletnega finančnega okvira, določenega v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(3a)

Komisija bi morala do 1. julija 2025 predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. V skladu s členom 312(4) PDEU se zgornje meje in druge določbe, vključno s prilagoditvami večletnega finančnega okvira iz poglavja 2, ki ustrezajo zadnjemu letu večletnega finančnega okvira iz te uredbe, še naprej uporabljajo, če novi večletni finančni okvir ne bo sprejet pred koncem obdobja večletnega finančnega okvira, določenega v tej uredbi.

Dopolnitev 3

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (1) | v členu
   4 se
  odstavek 4 nadomesti z naslednjim
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(1)

v členu
   4 se
  odstavek 4 nadomesti z naslednjim
  :

| (1) | člen 4
  se spremeni
  : |
| --- | --- |

(1)

člen 4
  se spremeni
  :

| (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka: |
| --- | --- |

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

| | „(f) | izračun dodatnih sredstev, ki temelji na nihanju cen ogljika, in rezultat letne prilagoditve, navedene v členu 4b“; |
| --- | --- | --- |

„(f)

izračun dodatnih sredstev, ki temelji na nihanju cen ogljika, in rezultat letne prilagoditve, navedene v členu 4b“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Brez poseganja v člene 4a, 6 in 7 dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoče.“;

„4.   Brez poseganja v člene 4a,
  4b,
  6 in 7 dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoče.“;

Dopolnitev 4

Dopolnitev 4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (2) | vstavi
  se
  naslednji člen 4a
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Dopolnitev

(2)

vstavi
  se
  naslednji člen 4a
  :

vstavi

naslednji člen 4a

| (2) | vstavita
  se
  naslednja člena
  : |
| --- | --- |

(2)

vstavita
  se
  naslednja člena
  :

vstavita

naslednja člena

„Člen 4a

„Člen 4a

Posebna letna prilagoditev na podlagi novih virov lastnih sredstev

Posebna letna prilagoditev na podlagi novih virov lastnih sredstev

1.   Od leta 2024 se po predložitvi začasnih zaključnih računov za leto n–1 v skladu s členom 245(3) finančne uredbe izvede prilagoditev navzgor zgornje meje odhodkov za odobritve za prevzem obveznosti v podrazdelku 2b in zgornje meje za odobritve plačil za tekoče leto.

1.   Od leta 2024 se po predložitvi začasnih zaključnih računov za leto n–1 v skladu s členom 245(3) finančne uredbe izvede prilagoditev navzgor zgornje meje odhodkov za odobritve za prevzem obveznosti v podrazdelku 2b in zgornje meje za odobritve plačil za tekoče leto.

2.   Ta letna prilagoditev zajema naslednje zneske:

2.   Ta letna prilagoditev zajema naslednje zneske:

| (a) | za leta 2024, 2025 in 2026 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev, določenih v členu 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

za leta 2024, 2025 in 2026 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev, določenih v členu 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev;

| (a) | za leta 2024, 2025 in 2026 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev, določenih v členu 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

za leta 2024, 2025 in 2026 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev, določenih v členu 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev;

| (b) | za leto 2027 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev iz člena 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev, ter zmanjšan za fiksni znesek v višini
  8 000
   milijonov EUR (v cenah iz leta 2018). |
| --- | --- |

(b)

za leto 2027 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev iz člena 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev, ter zmanjšan za fiksni znesek v višini
  8 000
   milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

8 000

| (b) | za leto 2027 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev iz člena 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev, ter zmanjšan za fiksni znesek v višini
  2. 800
   milijonov EUR (v cenah iz leta 2018). |
| --- | --- |

(b)

za leto 2027 znesek, ki je enak prihodkom, ki so vneseni v začasne zaključne račune iz odstavka 1 in izhajajo iz sredstev iz člena 2(1), točke (e), (f) in (g), sklepa o virih lastnih sredstev, ter zmanjšan za fiksni znesek v višini
  2. 800
   milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

2. 800

Letne prilagoditve iz prvega pododstavka za leta od 2024 do 2027 ne presegajo 15 000  milijonov EUR (v cenah iz leta 2018) na leto.

Letne prilagoditve iz prvega pododstavka za leta od 2024 do 2027 ne presegajo 15 000  milijonov EUR (v cenah iz leta 2018) na leto.

3.   Komisija rezultate letnih prilagoditev iz odstavka 2 sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu v 15 dneh po predložitvi začasnih zaključnih računov za leto n–1 v skladu s členom 245(3) finančne uredbe.“;

3.   Komisija rezultate letnih prilagoditev iz odstavka 2 sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu v 15 dneh po predložitvi začasnih zaključnih računov za leto n–1 v skladu s členom 245(3) finančne uredbe.

Člen 4b

Člen 4b

Posebna letna prilagoditev na podlagi nihanja cen ogljika

Posebna letna prilagoditev na podlagi nihanja cen ogljika

1.
     
  Od leta 2025 dalje se letna prilagoditev navzgor zgornje meje odhodkov za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 ‚Naravni viri in okolje‘ in zgornja meja za odobritve plačil za tekoče leto izvedeta v primeru, če je povprečna cena ogljika, izračunana v letu n-1, višja od izhodiščne predpostavke.

2.
     
  Letna prilagoditev navzgor iz odstavka 1 tega člena je enaka znesku, ki se izračuna tako, da se letna dodeljena sredstva, ki izhajajo iz finančnih sredstev iz člena 9 Uredbe (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi socialnega sklada za podnebje, pomnožijo z odstotkom, za katerega je povprečna cena ogljika, izračunana v letu n-1, presegla izhodiščno predpostavko.“;

Dopolnitev 5

Dopolnitev 5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (3) | v členu 11(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Dopolnitev

(3)

v členu 11(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

| (3) | v členu 11(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(3)

v členu 11(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zneski, ki ustrezajo prilagoditvam navzgor iz člena 4a(1) in iz drugega pododstavka člena 5(2), so dodani najvišjim zneskom iz prvega pododstavka tega odstavka.“;

„Zneski, ki ustrezajo prilagoditvam navzgor iz člena 4a(1)
  , člena 4(b)
  in iz drugega pododstavka člena 5(2), so dodani najvišjim zneskom iz prvega pododstavka tega odstavka.“;

Dopolnitev 6

Dopolnitev 6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4

Člen 1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (4) | Priloga I se nadomesti z 
  besedilom v Prilogi k tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Dopolnitev

(4)

Priloga I se nadomesti z 
  besedilom v Prilogi k tej uredbi.

besedilom v Prilogi k tej uredbi.

| (4) | Priloga I se nadomesti z 
  naslednjim: |
| --- | --- |

(4)

Priloga I se nadomesti z 
  naslednjim:

naslednjim:

„PRILOGA I

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (EU27)

| (v mio. EUR – cene iz leta 2018) |
| --- |
| ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj 2021–2027 |
| 1. | Enotni trg, inovacije in digitalno |

(v mio. EUR – cene iz leta 2018)

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj 2021–2027

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Kohezija, odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2a. | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

2a.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2b.

Odpornost in vrednote

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Naravni viri in okolje |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migracije in upravljanje meja |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Varnost in obramba |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Sosedstvo in svet |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Evropska javna uprava |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

od tega: upravni odhodki institucij

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI SKUPAJ

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

ODOBRITVE PLAČIL SKUPAJ

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]“

| 7. | je pripravljen začeti pogajanja za izboljšanje predloga Komisije; |
| --- | --- |

7.

je pripravljen začeti pogajanja za izboljšanje predloga Komisije;

o

o o

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

1

(2)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

2

(14)  Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

14

(15)  UL [...], [...], str. [...].

15

(14)  Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

14

(15)  UL [...], [...], str. [...].

15

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Uredba o krčenju gozdov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. septembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 125/21)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi ter okoljskimi storitvami, pomembnimi za človeštvo, saj je večina kopenske biotske raznovrstnosti na Zemlji prav v njih. Ohranjajo funkcije ekosistemov, pomagajo varovati podnebni sistem, zagotavljajo čist zrak in imajo bistveno vlogo pri čiščenju voda in tal ter pri zadrževanju vode. Poleg tega gozdovi zagotavljajo preživetje in dohodek približno tretjini svetovnega prebivalstva, njihovo uničenje pa ima resne posledice za preživetje najranljivejših ljudi, vključno z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ki so močno odvisni od gozdnih ekosistemov (18). Krčenje in
  degradacija
  gozdov
  zmanjšujeta
  tudi bistvene ponore ogljika in
  povečujeta
  verjetnost širjenja novih bolezni
  z živali na ljudi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi ter okoljskimi storitvami, pomembnimi za človeštvo, saj je večina kopenske biotske raznovrstnosti na Zemlji prav v njih. Ohranjajo funkcije ekosistemov, pomagajo varovati podnebni sistem, zagotavljajo čist zrak in imajo bistveno vlogo pri čiščenju voda in tal ter pri zadrževanju vode. Poleg tega gozdovi zagotavljajo preživetje in dohodek približno tretjini svetovnega prebivalstva, njihovo uničenje pa ima resne posledice za preživetje najranljivejših ljudi, vključno z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ki so močno odvisni od gozdnih ekosistemov (18). Krčenje in
  degradacija
  gozdov
  zmanjšujeta
  tudi bistvene ponore ogljika in
  povečujeta
  verjetnost širjenja novih bolezni
  z živali na ljudi
  .

| (1) | Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi ter okoljskimi storitvami, pomembnimi za človeštvo, saj je večina kopenske biotske raznovrstnosti na Zemlji prav v njih. Ohranjajo funkcije ekosistemov, pomagajo varovati podnebni sistem, zagotavljajo čist zrak in imajo bistveno vlogo pri čiščenju voda in tal ter pri zadrževanju
  in obnavljanju
  vode
  , in več kot četrtina sodobnih zdravil se pridobiva iz rastlin tropskih gozdov. Velika gozdna območja delujejo kot vir vlažnosti in pomagajo preprečevati dezertifikacijo celinskih območij
  . Poleg tega gozdovi zagotavljajo preživetje in dohodek približno tretjini svetovnega prebivalstva, njihovo uničenje pa ima resne posledice za preživetje najranljivejših ljudi, vključno z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ki so močno odvisni od gozdnih ekosistemov (18). Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  zmanjšujejo
  tudi bistvene ponore ogljika
  , prav tako pa povečujejo stike med divjimi
  in
  rejnimi živalmi in ljudmi, s čimer se povečuje
  verjetnost širjenja novih bolezni
  ter tveganja novih epidemij in pandemij
  . |
| --- | --- |

(1)

Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi ter okoljskimi storitvami, pomembnimi za človeštvo, saj je večina kopenske biotske raznovrstnosti na Zemlji prav v njih. Ohranjajo funkcije ekosistemov, pomagajo varovati podnebni sistem, zagotavljajo čist zrak in imajo bistveno vlogo pri čiščenju voda in tal ter pri zadrževanju
  in obnavljanju
  vode
  , in več kot četrtina sodobnih zdravil se pridobiva iz rastlin tropskih gozdov. Velika gozdna območja delujejo kot vir vlažnosti in pomagajo preprečevati dezertifikacijo celinskih območij
  . Poleg tega gozdovi zagotavljajo preživetje in dohodek približno tretjini svetovnega prebivalstva, njihovo uničenje pa ima resne posledice za preživetje najranljivejših ljudi, vključno z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ki so močno odvisni od gozdnih ekosistemov (18). Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  zmanjšujejo
  tudi bistvene ponore ogljika
  , prav tako pa povečujejo stike med divjimi
  in
  rejnimi živalmi in ljudmi, s čimer se povečuje
  verjetnost širjenja novih bolezni
  ter tveganja novih epidemij in pandemij
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Krčenje in
  degradacija
  gozdov se
  odvijata
  z zaskrbljujočo hitrostjo. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo med letoma 1990 in 2020 po vsem svetu izgubljenih 420 milijonov hektarov gozdov, kar je približno 10 % preostalih svetovnih gozdov oziroma območje, večje od Evropske unije (19). Krčenje in
  degradacija
  gozdov
  sta
  posledično
  pomembna dejavnika
  globalnega segrevanja in izgube biotske raznovrstnosti, ki sta najpomembnejša okoljska izziva našega časa. Kljub temu pa svet vsako leto izgubi 10 milijonov hektarov gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Krčenje in
  degradacija
  gozdov se
  odvijata
  z zaskrbljujočo hitrostjo. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo med letoma 1990 in 2020 po vsem svetu izgubljenih 420 milijonov hektarov gozdov, kar je približno 10 % preostalih svetovnih gozdov oziroma območje, večje od Evropske unije (19). Krčenje in
  degradacija
  gozdov
  sta
  posledično
  pomembna dejavnika
  globalnega segrevanja in izgube biotske raznovrstnosti, ki sta najpomembnejša okoljska izziva našega časa. Kljub temu pa svet vsako leto izgubi 10 milijonov hektarov gozdov.

| (2) | Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov se
  odvijajo
  z zaskrbljujočo hitrostjo. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo med letoma 1990 in 2020 po vsem svetu izgubljenih 420 milijonov hektarov gozdov, kar je približno 10 % preostalih svetovnih gozdov oziroma območje, večje od Evropske unije (19). Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  so
  posledično
  pomembni dejavniki
  globalnega segrevanja in izgube biotske raznovrstnosti, ki sta najpomembnejša okoljska izziva našega časa. Kljub temu pa svet vsako leto izgubi 10 milijonov hektarov gozdov.
  Podnebne spremembe močno vplivajo tudi na gozdove in treba se bo spoprijeti s številnimi izzivi, da bi v prihodnjih desetletjih zagotovili njihovo odpornost in prilagodljivost. |
| --- | --- |

(2)

Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov se
  odvijajo
  z zaskrbljujočo hitrostjo. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo med letoma 1990 in 2020 po vsem svetu izgubljenih 420 milijonov hektarov gozdov, kar je približno 10 % preostalih svetovnih gozdov oziroma območje, večje od Evropske unije (19). Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  so
  posledično
  pomembni dejavniki
  globalnega segrevanja in izgube biotske raznovrstnosti, ki sta najpomembnejša okoljska izziva našega časa. Kljub temu pa svet vsako leto izgubi 10 milijonov hektarov gozdov.
  Podnebne spremembe močno vplivajo tudi na gozdove in treba se bo spoprijeti s številnimi izzivi, da bi v prihodnjih desetletjih zagotovili njihovo odpornost in prilagodljivost.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Krčenje in
  degradacija
  gozdov
  prispevata
  k svetovni podnebni krizi na več načinov. Predvsem
  povečujeta
  emisije toplogrednih plinov zaradi z 
  njima
  povezanih gozdnih požarov, trajno
  škodujeta
  zmogljivosti ponorov ogljika in odpornosti prizadetega območja na podnebne spremembe ter znatno
  zmanjšujeta
  biotsko raznovrstnost. Samo krčenje gozdov povzroča 11 % emisij toplogrednih plinov (20). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Krčenje in
  degradacija
  gozdov
  prispevata
  k svetovni podnebni krizi na več načinov. Predvsem
  povečujeta
  emisije toplogrednih plinov zaradi z 
  njima
  povezanih gozdnih požarov, trajno
  škodujeta
  zmogljivosti ponorov ogljika in odpornosti prizadetega območja na podnebne spremembe ter znatno
  zmanjšujeta
  biotsko raznovrstnost. Samo krčenje gozdov povzroča 11 % emisij toplogrednih plinov (20).

| (3) | Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  prispevajo
  k svetovni podnebni krizi na več načinov. Predvsem
  povečujejo
  emisije toplogrednih plinov zaradi z 
  njimi
  povezanih gozdnih požarov, trajno
  škodujejo
  zmogljivosti ponorov ogljika in odpornosti prizadetega območja na podnebne spremembe ter znatno
  zmanjšujejo
  biotsko raznovrstnost
  in odpornost na bolezni in škodljivce
  . Samo krčenje gozdov povzroča 11 % emisij toplogrednih plinov (20). |
| --- | --- |

(3)

Krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  prispevajo
  k svetovni podnebni krizi na več načinov. Predvsem
  povečujejo
  emisije toplogrednih plinov zaradi z 
  njimi
  povezanih gozdnih požarov, trajno
  škodujejo
  zmogljivosti ponorov ogljika in odpornosti prizadetega območja na podnebne spremembe ter znatno
  zmanjšujejo
  biotsko raznovrstnost
  in odpornost na bolezni in škodljivce
  . Samo krčenje gozdov povzroča 11 % emisij toplogrednih plinov (20).

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Podnebni zlom povzroča izgubo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, izguba biotske raznovrstnosti pa poslabšuje podnebne spremembe; oboje je neločljivo povezano, kot so potrdile nedavne študije. Biotska raznovrstnost
  pomaga blažiti podnebne spremembe
  . Žuželke, ptice in sesalci so opraševalci in raznašalci semen ter lahko neposredno ali posredno pomagajo učinkoviteje skladiščiti ogljik. Gozdovi zagotavljajo tudi stalno obnavljanje vodnih virov ter preprečujejo sušo in njene škodljive posledice za lokalne skupnosti, vključno z domorodnimi ljudstvi. Občutno zmanjšanje krčenja in
  degradacije
  gozdov ter sistematično obnavljanje gozdov in drugih ekosistemov
  predstavljata
  največjo naravno priložnost za blažitev podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Podnebni zlom povzroča izgubo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, izguba biotske raznovrstnosti pa poslabšuje podnebne spremembe; oboje je neločljivo povezano, kot so potrdile nedavne študije. Biotska raznovrstnost
  pomaga blažiti podnebne spremembe
  . Žuželke, ptice in sesalci so opraševalci in raznašalci semen ter lahko neposredno ali posredno pomagajo učinkoviteje skladiščiti ogljik. Gozdovi zagotavljajo tudi stalno obnavljanje vodnih virov ter preprečujejo sušo in njene škodljive posledice za lokalne skupnosti, vključno z domorodnimi ljudstvi. Občutno zmanjšanje krčenja in
  degradacije
  gozdov ter sistematično obnavljanje gozdov in drugih ekosistemov
  predstavljata
  največjo naravno priložnost za blažitev podnebnih sprememb.

| (4) | Podnebni zlom povzroča izgubo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, izguba biotske raznovrstnosti pa poslabšuje podnebne spremembe; oboje je neločljivo povezano, kot so potrdile nedavne študije. Biotska raznovrstnost
  in ekosistemi so bistveni za razvoj, odporen proti podnebnim spremembam

   (1a). Žuželke, ptice in sesalci so opraševalci in raznašalci semen ter lahko neposredno ali posredno pomagajo učinkoviteje skladiščiti ogljik. Gozdovi zagotavljajo tudi stalno obnavljanje vodnih virov ter preprečujejo sušo in njene škodljive posledice za lokalne skupnosti, vključno z domorodnimi ljudstvi. Občutno zmanjšanje krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov ter sistematično obnavljanje gozdov in drugih ekosistemov
  predstavljajo
  največjo naravno priložnost za blažitev podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(4)

Podnebni zlom povzroča izgubo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, izguba biotske raznovrstnosti pa poslabšuje podnebne spremembe; oboje je neločljivo povezano, kot so potrdile nedavne študije. Biotska raznovrstnost
  in ekosistemi so bistveni za razvoj, odporen proti podnebnim spremembam

   (1a). Žuželke, ptice in sesalci so opraševalci in raznašalci semen ter lahko neposredno ali posredno pomagajo učinkoviteje skladiščiti ogljik. Gozdovi zagotavljajo tudi stalno obnavljanje vodnih virov ter preprečujejo sušo in njene škodljive posledice za lokalne skupnosti, vključno z domorodnimi ljudstvi. Občutno zmanjšanje krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov ter sistematično obnavljanje gozdov in drugih ekosistemov
  predstavljajo
  največjo naravno priložnost za blažitev podnebnih sprememb.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Biotska raznovrstnost je bistvena za odpornost ekosistemov in njihovih storitev na lokalni in svetovni ravni. Več kot polovica svetovnega bruto domačega proizvoda je odvisna od narave in storitev, ki jih ta zagotavlja. Trije pomembni gospodarski sektorji – gradbeništvo, kmetijstvo, hrana in pijača – so vsi močno odvisni od narave. Izguba biotske raznovrstnosti ogroža trajnostne vodne cikle in naše prehranske sisteme, s tem pa tudi našo prehransko in hranilno varnost. Več kot 75 % vrst prehrambnih posevkov na svetu je odvisnih od živalskega opraševanja. Poleg tega se več industrijskih sektorjev zanaša na gensko raznovrstnost in ekosistemske storitve kot ključne surovine za proizvodnjo, zlasti za zdravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Biotska raznovrstnost je bistvena za odpornost ekosistemov in njihovih storitev na lokalni in svetovni ravni. Več kot polovica svetovnega bruto domačega proizvoda je odvisna od narave in storitev, ki jih ta zagotavlja. Trije pomembni gospodarski sektorji – gradbeništvo, kmetijstvo, hrana in pijača – so vsi močno odvisni od narave. Izguba biotske raznovrstnosti ogroža trajnostne vodne cikle in naše prehranske sisteme, s tem pa tudi našo prehransko in hranilno varnost. Več kot 75 % vrst prehrambnih posevkov na svetu je odvisnih od živalskega opraševanja. Poleg tega se več industrijskih sektorjev zanaša na gensko raznovrstnost in ekosistemske storitve kot ključne surovine za proizvodnjo, zlasti za zdravila.

| (5) | Biotska raznovrstnost je bistvena za odpornost ekosistemov in njihovih storitev na lokalni in svetovni ravni. Več kot polovica svetovnega bruto domačega proizvoda je odvisna od narave in storitev, ki jih ta zagotavlja. Trije pomembni gospodarski sektorji – gradbeništvo, kmetijstvo, hrana in pijača – so vsi močno odvisni od narave. Izguba biotske raznovrstnosti ogroža trajnostne vodne cikle in naše prehranske sisteme, s tem pa tudi našo prehransko in hranilno varnost. Več kot 75 % vrst prehrambnih posevkov na svetu je odvisnih od živalskega opraševanja. Poleg tega se več industrijskih sektorjev zanaša na gensko raznovrstnost in ekosistemske storitve
  , prisotne v kompleksnih gozdovih, ki se naravno obnavljajo in imajo trajne kompleksne simbiotične odnose,
  kot ključne surovine za proizvodnjo, zlasti za zdravila
  , vključno z antimikrobiki. Poleg tega je transpiracija, tj. postopek, v katerem drevesa vzamejo vodo iz tal in iz listov izpustijo v ozračje, pomemben vir vode v ozračju in po ocenah prispeva približno polovico vseh padavin. Krčenje gozdov torej močno vpliva na padavinski režim in naravno regulacijo vodnih tokov, tako v gozdovih kot tudi na okoliških območjih. Vpliv krčenja gozdov na sistem recikliranja vode na Zemlji bi lahko bil tako uničujoč kot njegov vpliv na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(5)

Biotska raznovrstnost je bistvena za odpornost ekosistemov in njihovih storitev na lokalni in svetovni ravni. Več kot polovica svetovnega bruto domačega proizvoda je odvisna od narave in storitev, ki jih ta zagotavlja. Trije pomembni gospodarski sektorji – gradbeništvo, kmetijstvo, hrana in pijača – so vsi močno odvisni od narave. Izguba biotske raznovrstnosti ogroža trajnostne vodne cikle in naše prehranske sisteme, s tem pa tudi našo prehransko in hranilno varnost. Več kot 75 % vrst prehrambnih posevkov na svetu je odvisnih od živalskega opraševanja. Poleg tega se več industrijskih sektorjev zanaša na gensko raznovrstnost in ekosistemske storitve
  , prisotne v kompleksnih gozdovih, ki se naravno obnavljajo in imajo trajne kompleksne simbiotične odnose,
  kot ključne surovine za proizvodnjo, zlasti za zdravila
  , vključno z antimikrobiki. Poleg tega je transpiracija, tj. postopek, v katerem drevesa vzamejo vodo iz tal in iz listov izpustijo v ozračje, pomemben vir vode v ozračju in po ocenah prispeva približno polovico vseh padavin. Krčenje gozdov torej močno vpliva na padavinski režim in naravno regulacijo vodnih tokov, tako v gozdovih kot tudi na okoliških območjih. Vpliv krčenja gozdov na sistem recikliranja vode na Zemlji bi lahko bil tako uničujoč kot njegov vpliv na podnebne spremembe.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov so najbolj pereči svetovni problemi, saj vplivajo na preživetje človeštva in vzdržne življenjske razmere na Zemlji. Zaradi pospešenih podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja ter oprijemljivih primerov njihovih uničujočih učinkov na naravo, življenjske razmere ljudi in lokalna gospodarstva je zeleni prehod prepoznan kot odločilni cilj našega časa in vprašanje medgeneracijske pravičnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov so najbolj pereči svetovni problemi, saj vplivajo na preživetje človeštva in vzdržne življenjske razmere na Zemlji. Zaradi pospešenih podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja ter oprijemljivih primerov njihovih uničujočih učinkov na naravo, življenjske razmere ljudi in lokalna gospodarstva je zeleni prehod prepoznan kot odločilni cilj našega časa in vprašanje medgeneracijske pravičnosti.

| (6) | Podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov so najbolj pereči svetovni problemi, saj vplivajo na preživetje človeštva in vzdržne življenjske razmere na Zemlji. Zaradi pospešenih podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja ter oprijemljivih primerov njihovih uničujočih učinkov na naravo, življenjske razmere ljudi in lokalna gospodarstva je zeleni prehod prepoznan kot odločilni cilj našega časa in vprašanje
  enakosti spolov in
  medgeneracijske pravičnosti. |
| --- | --- |

(6)

Podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov so najbolj pereči svetovni problemi, saj vplivajo na preživetje človeštva in vzdržne življenjske razmere na Zemlji. Zaradi pospešenih podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja ter oprijemljivih primerov njihovih uničujočih učinkov na naravo, življenjske razmere ljudi in lokalna gospodarstva je zeleni prehod prepoznan kot odločilni cilj našega časa in vprašanje
  enakosti spolov in
  medgeneracijske pravičnosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Sedemdeset odstotkov od 227 okoljevarstvenikov in zagovornikov zemljiških pravic, umorjenih leta 2020, se je borilo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem in industrijskim razvojem. Tarča teh napadov so bili predvsem pripadniki domorodnih ljudstev, ki so bili žrtve v tretjini zabeleženih umorov leta 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Sedemdeset odstotkov od 227 okoljevarstvenikov in zagovornikov zemljiških pravic, umorjenih leta 2020, se je borilo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem in industrijskim razvojem. Tarča teh napadov so bili predvsem pripadniki domorodnih ljudstev, ki so bili žrtve v tretjini zabeleženih umorov leta 2020.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Potrošnja v Uniji je pomemben dejavnik krčenja
  in
  degradacije gozdov na svetovni ravni. V oceni učinka pobude je bilo ocenjeno, da bosta brez ustreznega regulativnega posredovanja proizvodnja in potrošnja šestih primarnih proizvodov, vključenih v področje uporabe (les, govedo, soja, palmovo olje, kakav in kava), v EU do leta 2030 odgovorni za krčenje približno 248 000  hektarov gozdov na leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Potrošnja v Uniji je pomemben dejavnik krčenja
  in
  degradacije gozdov na svetovni ravni. V oceni učinka pobude je bilo ocenjeno, da bosta brez ustreznega regulativnega posredovanja proizvodnja in potrošnja šestih primarnih proizvodov, vključenih v področje uporabe (les, govedo, soja, palmovo olje, kakav in kava), v EU do leta 2030 odgovorni za krčenje približno 248 000  hektarov gozdov na leto.

| (7) | Potrošnja v Uniji je pomemben dejavnik krčenja
  gozdov, spreminjanja rabe naravnih ekosistemov,
  degradacije
  naravnih ekosistemov in gozdov ter spreminjanja rabe
  gozdov na svetovni ravni. V oceni učinka pobude je bilo ocenjeno, da bosta brez ustreznega regulativnega posredovanja proizvodnja in potrošnja
  samo
  šestih primarnih proizvodov, vključenih v področje uporabe (les, govedo, soja, palmovo olje, kakav in kava), v EU do leta 2030 odgovorni za krčenje približno 248 000  hektarov gozdov na leto. |
| --- | --- |

(7)

Potrošnja v Uniji je pomemben dejavnik krčenja
  gozdov, spreminjanja rabe naravnih ekosistemov,
  degradacije
  naravnih ekosistemov in gozdov ter spreminjanja rabe
  gozdov na svetovni ravni. V oceni učinka pobude je bilo ocenjeno, da bosta brez ustreznega regulativnega posredovanja proizvodnja in potrošnja
  samo
  šestih primarnih proizvodov, vključenih v področje uporabe (les, govedo, soja, palmovo olje, kakav in kava), v EU do leta 2030 odgovorni za krčenje približno 248 000  hektarov gozdov na leto.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Kar zadeva stanje gozdov v EU, poročilo o stanju evropskih gozdov v letu 2020 (21) navaja, da se je med letoma 1990 in 2020 površina gozdov v Evropi povečala za 9 %, količina ogljika, shranjenega v biomasi, za 50 %, oskrba z lesom pa se je povečala za 40 %.
  Vendar
  pa
  se po podatkih poročila Evropske agencije za okolje o stanju okolja v letu 2020
  manj kot 5 % evropskih gozdnih območij šteje za
  neokrnjene
  ali
  naravne

   (22). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Kar zadeva stanje gozdov v EU, poročilo o stanju evropskih gozdov v letu 2020 (21) navaja, da se je med letoma 1990 in 2020 površina gozdov v Evropi povečala za 9 %, količina ogljika, shranjenega v biomasi, za 50 %, oskrba z lesom pa se je povečala za 40 %.
  Vendar
  pa
  se po podatkih poročila Evropske agencije za okolje o stanju okolja v letu 2020
  manj kot 5 % evropskih gozdnih območij šteje za
  neokrnjene
  ali
  naravne

   (22).

| (8) | Kar zadeva stanje gozdov v EU, poročilo o stanju evropskih gozdov v letu 2020 (21) navaja, da se je med letoma 1990 in 2020 površina gozdov v Evropi povečala za 9 %, količina ogljika, shranjenega v biomasi, za 50 %, oskrba z lesom pa se je povečala za 40 %.
  Naravni in starorasli gozdovi pa so podvrženi intenziviranju gospodarjenja, njihova edinstvena biotska raznovrstnost in strukturne značilnosti pa so nepovratno izgubljeni. Poleg tega se zdaj
  manj kot 5 % evropskih gozdnih območij šteje za
  neokrnjena
  ali
  naravna, podnebne spremembe pa povzročajo nevarnosti, ki segajo od ekstremnih vremenskih vzorcev do izbruhov bolezni. Gozdni ekosistemi se morajo spoprijeti s številnimi pritiski, ki so posledica človekovih dejavnosti. Te vključujejo dejavnosti, ki neposredno vplivajo na ekosisteme in habitate, kot so nekatere prakse gospodarjenja z gozdovi. Zlasti gozdovi, v katerih so drevesa enake starosti in s katerimi se intenzivno gospodari, lahko močno vplivajo na celotne habitate zaradi golosekov in odstranjevanja odmrlega lesa

   (22). |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva stanje gozdov v EU, poročilo o stanju evropskih gozdov v letu 2020 (21) navaja, da se je med letoma 1990 in 2020 površina gozdov v Evropi povečala za 9 %, količina ogljika, shranjenega v biomasi, za 50 %, oskrba z lesom pa se je povečala za 40 %.
  Naravni in starorasli gozdovi pa so podvrženi intenziviranju gospodarjenja, njihova edinstvena biotska raznovrstnost in strukturne značilnosti pa so nepovratno izgubljeni. Poleg tega se zdaj
  manj kot 5 % evropskih gozdnih območij šteje za
  neokrnjena
  ali
  naravna, podnebne spremembe pa povzročajo nevarnosti, ki segajo od ekstremnih vremenskih vzorcev do izbruhov bolezni. Gozdni ekosistemi se morajo spoprijeti s številnimi pritiski, ki so posledica človekovih dejavnosti. Te vključujejo dejavnosti, ki neposredno vplivajo na ekosisteme in habitate, kot so nekatere prakse gospodarjenja z gozdovi. Zlasti gozdovi, v katerih so drevesa enake starosti in s katerimi se intenzivno gospodari, lahko močno vplivajo na celotne habitate zaradi golosekov in odstranjevanja odmrlega lesa

   (22).

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Komisija je leta 2019 sprejela več pobud za odziv na globalne okoljske krize, vključno s posebnimi ukrepi na področju krčenja gozdov. Komisija je v sporočilu z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (23) kot prednostno nalogo opredelila zmanjšanje odtisa porabe Unije na zemljišča in spodbujanje k porabi proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, v Uniji. Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (24) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov in v kateri ne bo prezrta nobena oseba ali kraj. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank ter prihodnjih generacij pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Poleg tega je cilj evropskega zelenega dogovora državljanom in državljankam ter prihodnjim generacijam med drugim zagotoviti svež zrak, čisto vodo, zdrava tla in biotsko raznovrstnost. V ta namen je v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (25), strategiji „od vil do vilic“ (26), strategiji EU za gozdove (27), akcijskem načrtu EU za ničelno onesnaževanje (28) in drugih zadevnih strategijah (29), razvitih v okviru evropskega zelenega dogovora, dodatno poudarjen pomen ukrepov za varstvo in odpornost gozdov. Cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost je zlasti zaščititi naravo in obrniti trend degradacije ekosistemov. Poleg tega strategija EU za biogospodarstvo (30) krepi varstvo okolja in ekosistemov, hkrati pa z iskanjem novih načinov proizvodnje in potrošnje obravnava vse večje povpraševanje po hrani, krmi, energiji, materialih in proizvodih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Komisija je leta 2019 sprejela več pobud za odziv na globalne okoljske krize, vključno s posebnimi ukrepi na področju krčenja gozdov. Komisija je v sporočilu z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (23) kot prednostno nalogo opredelila zmanjšanje odtisa porabe Unije na zemljišča in spodbujanje k porabi proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, v Uniji. Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (24) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov in v kateri ne bo prezrta nobena oseba ali kraj. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank ter prihodnjih generacij pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Poleg tega je cilj evropskega zelenega dogovora državljanom in državljankam ter prihodnjim generacijam med drugim zagotoviti svež zrak, čisto vodo, zdrava tla in biotsko raznovrstnost. V ta namen je v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (25), strategiji „od vil do vilic“ (26), strategiji EU za gozdove (27), akcijskem načrtu EU za ničelno onesnaževanje (28) in drugih zadevnih strategijah (29), razvitih v okviru evropskega zelenega dogovora, dodatno poudarjen pomen ukrepov za varstvo in odpornost gozdov. Cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost je zlasti zaščititi naravo in obrniti trend degradacije ekosistemov. Poleg tega strategija EU za biogospodarstvo (30) krepi varstvo okolja in ekosistemov, hkrati pa z iskanjem novih načinov proizvodnje in potrošnje obravnava vse večje povpraševanje po hrani, krmi, energiji, materialih in proizvodih.

| (9) | Komisija je leta 2019 sprejela več pobud za odziv na globalne okoljske krize, vključno s posebnimi ukrepi na področju krčenja gozdov. Komisija je v sporočilu z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (23) kot prednostno nalogo opredelila zmanjšanje odtisa porabe Unije na zemljišča in spodbujanje k porabi proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, v Uniji. Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (24) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom,
  temelječem na trajnostni prosti trgovini na podlagi pravil,
  ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov in v kateri ne bo prezrta nobena oseba ali kraj. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank ter prihodnjih generacij pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Poleg tega je cilj evropskega zelenega dogovora državljanom in državljankam ter prihodnjim generacijam med drugim zagotoviti svež zrak, čisto vodo, zdrava tla in biotsko raznovrstnost. V ta namen je v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (25), strategiji „od vil do vilic“ (26), strategiji EU za gozdove (27), akcijskem načrtu EU za ničelno onesnaževanje (28) in drugih zadevnih strategijah (29), razvitih v okviru evropskega zelenega dogovora, dodatno poudarjen pomen ukrepov za varstvo in odpornost gozdov. Cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost je zlasti zaščititi naravo in obrniti trend degradacije ekosistemov. Poleg tega strategija EU za biogospodarstvo (30) krepi varstvo okolja in ekosistemov, hkrati pa z iskanjem novih načinov proizvodnje in potrošnje obravnava vse večje povpraševanje po hrani, krmi, energiji, materialih in proizvodih. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je leta 2019 sprejela več pobud za odziv na globalne okoljske krize, vključno s posebnimi ukrepi na področju krčenja gozdov. Komisija je v sporočilu z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (23) kot prednostno nalogo opredelila zmanjšanje odtisa porabe Unije na zemljišča in spodbujanje k porabi proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, v Uniji. Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (24) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom,
  temelječem na trajnostni prosti trgovini na podlagi pravil,
  ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov in v kateri ne bo prezrta nobena oseba ali kraj. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank ter prihodnjih generacij pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Poleg tega je cilj evropskega zelenega dogovora državljanom in državljankam ter prihodnjim generacijam med drugim zagotoviti svež zrak, čisto vodo, zdrava tla in biotsko raznovrstnost. V ta namen je v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (25), strategiji „od vil do vilic“ (26), strategiji EU za gozdove (27), akcijskem načrtu EU za ničelno onesnaževanje (28) in drugih zadevnih strategijah (29), razvitih v okviru evropskega zelenega dogovora, dodatno poudarjen pomen ukrepov za varstvo in odpornost gozdov. Cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost je zlasti zaščititi naravo in obrniti trend degradacije ekosistemov. Poleg tega strategija EU za biogospodarstvo (30) krepi varstvo okolja in ekosistemov, hkrati pa z iskanjem novih načinov proizvodnje in potrošnje obravnava vse večje povpraševanje po hrani, krmi, energiji, materialih in proizvodih.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Države članice so večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi vztrajnega krčenja gozdov. Poudarile so, da sedanje politike in ukrepi na svetovni ravni na področju ohranjanja, obnove in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ne zadostujejo za zaustavitev krčenja in
  degradacije
  gozdov, zato je potrebno okrepljeno ukrepanje Unije, da bi učinkoviteje prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo leta 2015 sprejele vse države članice Združenih narodov. Svet je izrecno podprl napoved Komisije v sporočilu „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, da bo ovrednotila dodatne regulativne in neregulativne ukrepe ter predstavila ustrezne predloge (31). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Države članice so večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi vztrajnega krčenja gozdov. Poudarile so, da sedanje politike in ukrepi na svetovni ravni na področju ohranjanja, obnove in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ne zadostujejo za zaustavitev krčenja in
  degradacije
  gozdov, zato je potrebno okrepljeno ukrepanje Unije, da bi učinkoviteje prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo leta 2015 sprejele vse države članice Združenih narodov. Svet je izrecno podprl napoved Komisije v sporočilu „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, da bo ovrednotila dodatne regulativne in neregulativne ukrepe ter predstavila ustrezne predloge (31).

| (10) | Države članice so večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi vztrajnega krčenja gozdov. Poudarile so, da sedanje politike in ukrepi na svetovni ravni na področju ohranjanja, obnove in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ne zadostujejo za zaustavitev krčenja
  , degradacije gozdov
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov
  ter izgube biotske raznovrstnosti
  , zato je potrebno okrepljeno ukrepanje Unije, da bi učinkoviteje prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo leta 2015 sprejele vse države članice Združenih narodov.
  Komisija in države članice so se zavezale tudi desetletju ukrepov OZN za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, desetletju OZN za obnovo ekosistemov in desetletju družinskega kmetovanja OZN.
  Svet je izrecno podprl napoved Komisije v sporočilu „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, da bo ovrednotila dodatne regulativne in neregulativne ukrepe ter predstavila ustrezne predloge (31). |
| --- | --- |

(10)

Države članice so večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi vztrajnega krčenja gozdov. Poudarile so, da sedanje politike in ukrepi na svetovni ravni na področju ohranjanja, obnove in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ne zadostujejo za zaustavitev krčenja
  , degradacije gozdov
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov
  ter izgube biotske raznovrstnosti
  , zato je potrebno okrepljeno ukrepanje Unije, da bi učinkoviteje prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo leta 2015 sprejele vse države članice Združenih narodov.
  Komisija in države članice so se zavezale tudi desetletju ukrepov OZN za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, desetletju OZN za obnovo ekosistemov in desetletju družinskega kmetovanja OZN.
  Svet je izrecno podprl napoved Komisije v sporočilu „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, da bo ovrednotila dodatne regulativne in neregulativne ukrepe ter predstavila ustrezne predloge (31).

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Evropski parlament je poudaril, da
  je
  sedanje uničevanje svetovnih gozdov v veliki meri
  povezano
  s širitvijo kmetijske proizvodnje, zlasti s spreminjanjem gozdov v kmetijska zemljišča, namenjena proizvodnji številnih primarnih in drugih proizvodov, po katerih je veliko povpraševanje. Parlament je 22. oktobra 2020 v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel resolucijo (32), v kateri je Komisijo pozval, naj na podlagi člena 192(1) PDEU predloži predlog „pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Evropski parlament je poudaril, da
  je
  sedanje uničevanje svetovnih gozdov v veliki meri
  povezano
  s širitvijo kmetijske proizvodnje, zlasti s spreminjanjem gozdov v kmetijska zemljišča, namenjena proizvodnji številnih primarnih in drugih proizvodov, po katerih je veliko povpraševanje. Parlament je 22. oktobra 2020 v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel resolucijo (32), v kateri je Komisijo pozval, naj na podlagi člena 192(1) PDEU predloži predlog „pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU“.

| (11) | Evropski parlament je poudaril, da
  so
  sedanje uničevanje
  , degradacija in spreminjanje rabe
  svetovnih gozdov
  ter naravnih ekosistemov kot tudi kršenje človekovih pravic
  v veliki meri
  povezani
  s širitvijo kmetijske proizvodnje, zlasti s spreminjanjem gozdov v kmetijska zemljišča, namenjena proizvodnji številnih primarnih in drugih proizvodov, po katerih je veliko povpraševanje. Parlament je 22. oktobra 2020 v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel resolucijo (32), v kateri je Komisijo pozval, naj na podlagi člena 192(1) PDEU predloži predlog „pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU“
  , na podlagi obveznega sistema potrebne skrbnosti
  . |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je poudaril, da
  so
  sedanje uničevanje
  , degradacija in spreminjanje rabe
  svetovnih gozdov
  ter naravnih ekosistemov kot tudi kršenje človekovih pravic
  v veliki meri
  povezani
  s širitvijo kmetijske proizvodnje, zlasti s spreminjanjem gozdov v kmetijska zemljišča, namenjena proizvodnji številnih primarnih in drugih proizvodov, po katerih je veliko povpraševanje. Parlament je 22. oktobra 2020 v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel resolucijo (32), v kateri je Komisijo pozval, naj na podlagi člena 192(1) PDEU predloži predlog „pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU“
  , na podlagi obveznega sistema potrebne skrbnosti
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Boj proti krčenju in degradaciji gozdov je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izpolnitev zaveze Unije v okviru evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 (33) ter pravno zavezujoče zaveze v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost in da se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšajo za vsaj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Boj proti krčenju in degradaciji gozdov je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izpolnitev zaveze Unije v okviru evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 (33) ter pravno zavezujoče zaveze v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost in da se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšajo za vsaj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990.

| (12) | Boj proti krčenju
  gozdov, spreminjanju rabe naravnih ekosistemov
  in degradaciji
  naravnih ekosistemov in gozdov ter spreminjanju rabe
  gozdov je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izpolnitev zaveze Unije v okviru evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 (33)

  in osmega okoljskega akcijskega programa, ki sta ga s Sklepom (EU) 2022/591 sprejela Evropski parlament in Svet

   (33a)

  ,
  ter pravno zavezujoče zaveze v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, da se
  najpozneje
  do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost in da se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšajo za vsaj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. |
| --- | --- |

(12)

Boj proti krčenju
  gozdov, spreminjanju rabe naravnih ekosistemov
  in degradaciji
  naravnih ekosistemov in gozdov ter spreminjanju rabe
  gozdov je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izpolnitev zaveze Unije v okviru evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 (33)

  in osmega okoljskega akcijskega programa, ki sta ga s Sklepom (EU) 2022/591 sprejela Evropski parlament in Svet

   (33a)

  ,
  ter pravno zavezujoče zaveze v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, da se
  najpozneje
  do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost in da se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšajo za vsaj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Boj proti krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov je tudi pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in za izpolnitev zavez Unije iz Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, evropskega zelenega dogovora, strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in ciljev EU za obnovo narave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Boj proti krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov je tudi pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in za izpolnitev zavez Unije iz Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, evropskega zelenega dogovora, strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in ciljev EU za obnovo narave.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Pragozdovi so edinstveni in nenadomestljivi. Gozdni nasadi in zasajeni gozdovi so manj biotsko raznovrstni in manj varujejo okolje kot pragozdovi in naravni gozdovi, zato je treba pri izvajanju te uredbe jasno razlikovati med različnimi vrstami gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Pragozdovi so edinstveni in nenadomestljivi. Gozdni nasadi in zasajeni gozdovi so manj biotsko raznovrstni in manj varujejo okolje kot pragozdovi in naravni gozdovi, zato je treba pri izvajanju te uredbe jasno razlikovati med različnimi vrstami gozdov.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Za boj proti krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov ter spreminjanju rabe in degradaciji drugih ekosistemov morajo biti potrošniki ozaveščeni o bolj zdravih vzorcih potrošnje, ki imajo manjši okoljski odtis. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Za boj proti krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov ter spreminjanju rabe in degradaciji drugih ekosistemov morajo biti potrošniki ozaveščeni o bolj zdravih vzorcih potrošnje, ki imajo manjši okoljski odtis.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Rastlinske beljakovine za krmljenje rejnih živali znatno prispevajo h krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov in spreminjanju rabe drugih ekosistemov po vsem svetu. Krčenje gozdov in spreminjanje rabe drugih ekosistemov se lahko preprečita še posebej z zmanjšanjem odvisnosti Unije od uvoženih rastlinskih beljakovin ter spodbujanjem lokalnih in trajnostnih rastlinskih beljakovin. Izpolnjevanje ciljev te uredbe morata spremljati večja samooskrba z beljakovinami in izvajanje strategije Unije za rastlinske beljakovine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Rastlinske beljakovine za krmljenje rejnih živali znatno prispevajo h krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov in spreminjanju rabe drugih ekosistemov po vsem svetu. Krčenje gozdov in spreminjanje rabe drugih ekosistemov se lahko preprečita še posebej z zmanjšanjem odvisnosti Unije od uvoženih rastlinskih beljakovin ter spodbujanjem lokalnih in trajnostnih rastlinskih beljakovin. Izpolnjevanje ciljev te uredbe morata spremljati večja samooskrba z beljakovinami in izvajanje strategije Unije za rastlinske beljakovine.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Unija je med letoma 1990 in 2008 uvozila in potrošila tretjino kmetijskih proizvodov, s katerimi se je trgovalo na svetovni ravni in ki so povezani s krčenjem gozdov. V tem obdobju je bila potrošnja Unije odgovorna za 10 % svetovnega krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali storitvami. Čeprav se relativni delež potrošnje EU zmanjšuje, predstavlja potrošnja EU nesorazmerno velik dejavnik krčenja gozdov. Unija bi zato morala sprejeti ukrepe za zmanjšanje svetovnega krčenja in
  degradacije
  gozdov, ki
  sta
  posledica njene potrošnje nekaterih primarnih in drugih proizvodov, ter si tako prizadevati za zmanjšanje svojega prispevka k emisijam toplogrednih plinov in izgubi svetovne biotske raznovrstnosti ter spodbujati trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v Uniji in po svetu. Da bi politika Unije imela največji učinek, bi moral biti njen cilj vpliv na svetovni trg in ne le na dobavne verige v Uniji. V zvezi s tem so bistvenega pomena partnerstva in učinkovito mednarodno sodelovanje z državami proizvajalkami in državami porabnicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Unija je med letoma 1990 in 2008 uvozila in potrošila tretjino kmetijskih proizvodov, s katerimi se je trgovalo na svetovni ravni in ki so povezani s krčenjem gozdov. V tem obdobju je bila potrošnja Unije odgovorna za 10 % svetovnega krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali storitvami. Čeprav se relativni delež potrošnje EU zmanjšuje, predstavlja potrošnja EU nesorazmerno velik dejavnik krčenja gozdov. Unija bi zato morala sprejeti ukrepe za zmanjšanje svetovnega krčenja in
  degradacije
  gozdov, ki
  sta
  posledica njene potrošnje nekaterih primarnih in drugih proizvodov, ter si tako prizadevati za zmanjšanje svojega prispevka k emisijam toplogrednih plinov in izgubi svetovne biotske raznovrstnosti ter spodbujati trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v Uniji in po svetu. Da bi politika Unije imela največji učinek, bi moral biti njen cilj vpliv na svetovni trg in ne le na dobavne verige v Uniji. V zvezi s tem so bistvenega pomena partnerstva in učinkovito mednarodno sodelovanje z državami proizvajalkami in državami porabnicami.

| (14) | Unija je med letoma 1990 in 2008 uvozila in potrošila tretjino kmetijskih proizvodov, s katerimi se je trgovalo na svetovni ravni in ki so povezani s krčenjem gozdov. V tem obdobju je bila potrošnja Unije odgovorna za 10 % svetovnega krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali storitvami. Čeprav se relativni delež potrošnje EU zmanjšuje, predstavlja potrošnja EU nesorazmerno velik dejavnik krčenja gozdov. Unija bi zato morala sprejeti ukrepe za zmanjšanje svetovnega krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov, ki
  so
  posledica njene potrošnje nekaterih primarnih in drugih proizvodov, ter si tako prizadevati za zmanjšanje svojega prispevka k emisijam toplogrednih plinov in izgubi svetovne biotske raznovrstnosti ter spodbujati trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v Uniji in po svetu. Da bi politika Unije imela največji učinek, bi moral biti njen cilj vpliv na svetovni trg in ne le na dobavne verige v Uniji. V zvezi s tem so bistvenega pomena partnerstva in učinkovito mednarodno sodelovanje z državami proizvajalkami in državami porabnicami
  , med drugim sporazumi o prosti trgovini
  . |
| --- | --- |

(14)

Unija je med letoma 1990 in 2008 uvozila in potrošila tretjino kmetijskih proizvodov, s katerimi se je trgovalo na svetovni ravni in ki so povezani s krčenjem gozdov. V tem obdobju je bila potrošnja Unije odgovorna za 10 % svetovnega krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali storitvami. Čeprav se relativni delež potrošnje EU zmanjšuje, predstavlja potrošnja EU nesorazmerno velik dejavnik krčenja gozdov. Unija bi zato morala sprejeti ukrepe za zmanjšanje svetovnega krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov, ki
  so
  posledica njene potrošnje nekaterih primarnih in drugih proizvodov, ter si tako prizadevati za zmanjšanje svojega prispevka k emisijam toplogrednih plinov in izgubi svetovne biotske raznovrstnosti ter spodbujati trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v Uniji in po svetu. Da bi politika Unije imela največji učinek, bi moral biti njen cilj vpliv na svetovni trg in ne le na dobavne verige v Uniji. V zvezi s tem so bistvenega pomena partnerstva in učinkovito mednarodno sodelovanje z državami proizvajalkami in državami porabnicami
  , med drugim sporazumi o prosti trgovini
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Ustavitev krčenja in degradacije
  gozdov
  je bistvena sestavina ciljev trajnostnega razvoja. Ta uredba bi morala prispevati zlasti k doseganju ciljev glede življenja na kopnem (cilj trajnostnega razvoja 15), podnebnih ukrepov (cilj trajnostnega razvoja 13), odgovorne porabe in proizvodnje (cilj trajnostnega razvoja 12), odprave lakote (cilj trajnostnega razvoja 2) ter zdravja in dobrega počutja (cilj trajnostnega razvoja 3). Zadevni cilj 15.2 za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ni bil dosežen, kar poudarja nujnost ambicioznih in učinkovitih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Ustavitev krčenja in degradacije
  gozdov
  je bistvena sestavina ciljev trajnostnega razvoja. Ta uredba bi morala prispevati zlasti k doseganju ciljev glede življenja na kopnem (cilj trajnostnega razvoja 15), podnebnih ukrepov (cilj trajnostnega razvoja 13), odgovorne porabe in proizvodnje (cilj trajnostnega razvoja 12), odprave lakote (cilj trajnostnega razvoja 2) ter zdravja in dobrega počutja (cilj trajnostnega razvoja 3). Zadevni cilj 15.2 za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ni bil dosežen, kar poudarja nujnost ambicioznih in učinkovitih ukrepov.

| (15) | Ustavitev krčenja
  , degradacije in spreminjanja rabe gozdov in spreminjanja rabe
  in degradacije
  drugih ekosistemov
  je bistvena sestavina ciljev trajnostnega razvoja. Ta uredba bi morala prispevati zlasti k doseganju ciljev glede življenja na kopnem (cilj trajnostnega razvoja 15), podnebnih ukrepov (cilj trajnostnega razvoja 13), odgovorne porabe in proizvodnje (cilj trajnostnega razvoja 12), odprave lakote (cilj trajnostnega razvoja 2) ter zdravja in dobrega počutja (cilj trajnostnega razvoja 3). Zadevni cilj 15.2 za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ni bil dosežen, kar poudarja nujnost ambicioznih in učinkovitih ukrepov. |
| --- | --- |

(15)

Ustavitev krčenja
  , degradacije in spreminjanja rabe gozdov in spreminjanja rabe
  in degradacije
  drugih ekosistemov
  je bistvena sestavina ciljev trajnostnega razvoja. Ta uredba bi morala prispevati zlasti k doseganju ciljev glede življenja na kopnem (cilj trajnostnega razvoja 15), podnebnih ukrepov (cilj trajnostnega razvoja 13), odgovorne porabe in proizvodnje (cilj trajnostnega razvoja 12), odprave lakote (cilj trajnostnega razvoja 2) ter zdravja in dobrega počutja (cilj trajnostnega razvoja 3). Zadevni cilj 15.2 za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ni bil dosežen, kar poudarja nujnost ambicioznih in učinkovitih ukrepov.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na deklaracijo svetovnih voditeljev o gozdovih in rabi zemljišč (37) iz Glasgowa leta 2021, ki potrjuje, da bodo za izpolnitev ciljev glede rabe zemljišč, podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja, tako na svetovni kot nacionalni ravni, potrebni nadaljnji ukrepi za korenite spremembe na medsebojno povezanih področjih trajnostne proizvodnje in potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financ in naložb ter podpore malim kmetom, domorodnim ljudstvom in lokalnim skupnostim. Podpisnice so
  v deklaraciji poudarile tudi
  , da bodo okrepile skupna prizadevanja za spodbujanje trgovinskih in razvojnih politik na mednarodni in nacionalni ravni, ki spodbujajo trajnostni razvoj ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo primarnih proizvodov v vzajemno korist držav
  ter ne spodbujajo krčenja gozdov in degradacije zemljišč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na deklaracijo svetovnih voditeljev o gozdovih in rabi zemljišč (37) iz Glasgowa leta 2021, ki potrjuje, da bodo za izpolnitev ciljev glede rabe zemljišč, podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja, tako na svetovni kot nacionalni ravni, potrebni nadaljnji ukrepi za korenite spremembe na medsebojno povezanih področjih trajnostne proizvodnje in potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financ in naložb ter podpore malim kmetom, domorodnim ljudstvom in lokalnim skupnostim. Podpisnice so
  v deklaraciji poudarile tudi
  , da bodo okrepile skupna prizadevanja za spodbujanje trgovinskih in razvojnih politik na mednarodni in nacionalni ravni, ki spodbujajo trajnostni razvoj ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo primarnih proizvodov v vzajemno korist držav
  ter ne spodbujajo krčenja gozdov in degradacije zemljišč.

| (17) | Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na deklaracijo svetovnih voditeljev o gozdovih in rabi zemljišč iz Glasgowa leta 2021 (37), ki potrjuje, da bodo za izpolnitev ciljev glede rabe zemljišč, podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja, tako na svetovni kot nacionalni ravni, potrebni nadaljnji ukrepi za korenite spremembe na medsebojno povezanih področjih trajnostne proizvodnje in potrošnje, razvoja infrastrukture, trgovine, financ in naložb ter podpore malim kmetom, domorodnim ljudstvom in lokalnim skupnostim. Podpisnice so
  se zavezale, da bodo do leta 2030 ustavile in obrnile trend krčenja gozdov in degradacije zemljišč, in poudarile
  , da bodo okrepile skupna prizadevanja za spodbujanje trgovinskih in razvojnih politik na mednarodni in nacionalni ravni, ki spodbujajo trajnostni razvoj ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo primarnih proizvodov v vzajemno korist držav. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na deklaracijo svetovnih voditeljev o gozdovih in rabi zemljišč iz Glasgowa leta 2021 (37), ki potrjuje, da bodo za izpolnitev ciljev glede rabe zemljišč, podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja, tako na svetovni kot nacionalni ravni, potrebni nadaljnji ukrepi za korenite spremembe na medsebojno povezanih področjih trajnostne proizvodnje in potrošnje, razvoja infrastrukture, trgovine, financ in naložb ter podpore malim kmetom, domorodnim ljudstvom in lokalnim skupnostim. Podpisnice so
  se zavezale, da bodo do leta 2030 ustavile in obrnile trend krčenja gozdov in degradacije zemljišč, in poudarile
  , da bodo okrepile skupna prizadevanja za spodbujanje trgovinskih in razvojnih politik na mednarodni in nacionalni ravni, ki spodbujajo trajnostni razvoj ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo primarnih proizvodov v vzajemno korist držav.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana k spodbujanju univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, predvidljivega, vključujočega, nediskriminatornega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO ter odprte, trajnostne in odločne trgovinske politike. Področje uporabe te uredbe bo zato vključevalo primarne in druge proizvode, proizvedene v Uniji, ter primarne in druge proizvode, uvožene v Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana k spodbujanju univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, predvidljivega, vključujočega, nediskriminatornega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO ter odprte, trajnostne in odločne trgovinske politike. Področje uporabe te uredbe bo zato vključevalo primarne in druge proizvode, proizvedene v Uniji, ter primarne in druge proizvode, uvožene v Unijo.

| (18) | Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana k spodbujanju univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, predvidljivega, vključujočega, nediskriminatornega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO ter odprte, trajnostne in odločne trgovinske politike.
  Vsi ukrepi, ki jih v ta namen uvede Unija in vplivajo na trgovino, morajo biti skladni s pravili STO. Poleg tega je treba pri vseh ukrepih, ki jih uvede Unija in ki vplivajo na trgovino, upoštevati morebitni odziv trgovinskih partnerjev Unije in zagotoviti, da izvajanje teh ukrepov ne bo neupravičeno omejevalo in oviralo trgovine, upoštevati pa je treba tudi, da je prevladujoči interes ohranitev neobnovljivih naravnih virov.
  Področje uporabe te uredbe bo zato vključevalo primarne in druge proizvode, proizvedene v Uniji, ter primarne in druge proizvode, uvožene v Unijo
  , pa tudi poudarek na primarnih in drugih proizvodih, s katerimi je povezano največje tveganje, da bi povzročili krčenje, degradacijo in spreminjanje rabe gozdov
  . |
| --- | --- |

(18)

Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana k spodbujanju univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, predvidljivega, vključujočega, nediskriminatornega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO ter odprte, trajnostne in odločne trgovinske politike.
  Vsi ukrepi, ki jih v ta namen uvede Unija in vplivajo na trgovino, morajo biti skladni s pravili STO. Poleg tega je treba pri vseh ukrepih, ki jih uvede Unija in ki vplivajo na trgovino, upoštevati morebitni odziv trgovinskih partnerjev Unije in zagotoviti, da izvajanje teh ukrepov ne bo neupravičeno omejevalo in oviralo trgovine, upoštevati pa je treba tudi, da je prevladujoči interes ohranitev neobnovljivih naravnih virov.
  Področje uporabe te uredbe bo zato vključevalo primarne in druge proizvode, proizvedene v Uniji, ter primarne in druge proizvode, uvožene v Unijo
  , pa tudi poudarek na primarnih in drugih proizvodih, s katerimi je povezano največje tveganje, da bi povzročili krčenje, degradacijo in spreminjanje rabe gozdov
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Izzive podnebnih sprememb in izgubljanja biotske raznovrstnosti, s katerimi se sooča svet, je mogoče obravnavati le z ukrepanjem na svetovni ravni. Unija bi morala biti močan svetovni akter, ki daje zgled in ima vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju, da bi vzpostavili odprt večstranski sistem, v katerem je trajnostna trgovina ključen dejavnik, ki omogoča zeleni prehod za boj proti podnebnim spremembam in obrnitev trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Izzive podnebnih sprememb in izgubljanja biotske raznovrstnosti, s katerimi se sooča svet, je mogoče obravnavati le z ukrepanjem na svetovni ravni. Unija bi morala biti močan svetovni akter, ki daje zgled in ima vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju, da bi vzpostavili odprt večstranski sistem, v katerem je trajnostna trgovina ključen dejavnik, ki omogoča zeleni prehod za boj proti podnebnim spremembam in obrnitev trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Ta uredba upošteva tudi sporočilo Komisije z naslovom „Odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“ (38), v katerem je navedeno, da EU zaradi novih notranjih in zunanjih izzivov ter zlasti novega, bolj trajnostnega modela rasti, kot je opredeljen v evropskem zelenem dogovoru in evropski digitalni strategiji, potrebuje novo strategijo trgovinske politike, ki bo podpirala doseganje njenih ciljev notranje in zunanje politike ter spodbujala večjo trajnostnost v skladu z zavezo, da bo v celoti izvajala cilje
  ZN
  za trajnostni razvoj.
  Trgovinska politika mora
  v 
  celoti odigrati svojo vlogo pri okrevanju po pandemiji COVID-19,
  pri
  zeleni
  in
  digitalni preobrazbi gospodarstva
  in
  pri vzpostavitvi odpornejše Evrope v
  svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Ta uredba upošteva tudi sporočilo Komisije z naslovom „Odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“ (38), v katerem je navedeno, da EU zaradi novih notranjih in zunanjih izzivov ter zlasti novega, bolj trajnostnega modela rasti, kot je opredeljen v evropskem zelenem dogovoru in evropski digitalni strategiji, potrebuje novo strategijo trgovinske politike, ki bo podpirala doseganje njenih ciljev notranje in zunanje politike ter spodbujala večjo trajnostnost v skladu z zavezo, da bo v celoti izvajala cilje
  ZN
  za trajnostni razvoj.
  Trgovinska politika mora
  v 
  celoti odigrati svojo vlogo pri okrevanju po pandemiji COVID-19,
  pri
  zeleni
  in
  digitalni preobrazbi gospodarstva
  in
  pri vzpostavitvi odpornejše Evrope v
  svetu.

| (19) | Ta uredba upošteva tudi sporočilo Komisije z naslovom „Odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“ (38), v katerem je navedeno, da EU zaradi novih notranjih in zunanjih izzivov ter zlasti novega, bolj trajnostnega modela rasti, kot je opredeljen v evropskem zelenem dogovoru in evropski digitalni strategiji, potrebuje novo strategijo trgovinske politike, ki bo podpirala doseganje njenih ciljev notranje in zunanje politike ter spodbujala večjo trajnostnost v skladu z zavezo, da bo v celoti izvajala cilje
  OZN
  za trajnostni razvoj.
  Trgovina in mednarodno sodelovanje sta lahko pomembni orodji za uveljavljanje višjih standardov trajnostnosti, zlasti
  v 
  sektorjih, ki so povezani z gozdovi in njihovimi vrednostnimi verigami. Ocena veljavnih sporazumov o prosti trgovini pa je pokazala na slabosti
  pri
  izvajanju
  in
  izvrševanju obstoječih trgovinskih sporazumov v nekaterih primerih ter na potrebo po racionalizaciji trgovinske
  in
  naložbene politike Unije, da bi učinkoviteje obravnavali izziv krčenja gozdov po
  svetu. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba upošteva tudi sporočilo Komisije z naslovom „Odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“ (38), v katerem je navedeno, da EU zaradi novih notranjih in zunanjih izzivov ter zlasti novega, bolj trajnostnega modela rasti, kot je opredeljen v evropskem zelenem dogovoru in evropski digitalni strategiji, potrebuje novo strategijo trgovinske politike, ki bo podpirala doseganje njenih ciljev notranje in zunanje politike ter spodbujala večjo trajnostnost v skladu z zavezo, da bo v celoti izvajala cilje
  OZN
  za trajnostni razvoj.
  Trgovina in mednarodno sodelovanje sta lahko pomembni orodji za uveljavljanje višjih standardov trajnostnosti, zlasti
  v 
  sektorjih, ki so povezani z gozdovi in njihovimi vrednostnimi verigami. Ocena veljavnih sporazumov o prosti trgovini pa je pokazala na slabosti
  pri
  izvajanju
  in
  izvrševanju obstoječih trgovinskih sporazumov v nekaterih primerih ter na potrebo po racionalizaciji trgovinske
  in
  naložbene politike Unije, da bi učinkoviteje obravnavali izziv krčenja gozdov po
  svetu.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Da bi ponovno oživili delo Unije na področju sporazumov o prosti trgovini, zagotovili enake konkurenčne pogoje za podjetja Unije ter izpolnili zaveze Unije iz Pariškega sporazuma in Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki pozivata k varstvu gozdov, bi se morala trgovinska politika Unije osredotočiti na izvajanje in izvrševanje veljavnih trgovinskih sporazumov ter vodenje pogajanj in sklepanje novih trgovinskih sporazumov, ki vključujejo močne, zavezujoče in izvršljive določbe o trajnostnem razvoju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Da bi ponovno oživili delo Unije na področju sporazumov o prosti trgovini, zagotovili enake konkurenčne pogoje za podjetja Unije ter izpolnili zaveze Unije iz Pariškega sporazuma in Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki pozivata k varstvu gozdov, bi se morala trgovinska politika Unije osredotočiti na izvajanje in izvrševanje veljavnih trgovinskih sporazumov ter vodenje pogajanj in sklepanje novih trgovinskih sporazumov, ki vključujejo močne, zavezujoče in izvršljive določbe o trajnostnem razvoju.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | V pogajalske mandate bi bilo treba po potrebi vključiti stroge klavzule o krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov ter spreminjanju rabe in degradaciji drugih ekosistemov, za odobritev novih trgovinskih preferencialov pa bi bilo treba vključiti merila trajnostnosti za zadevne surovine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

V pogajalske mandate bi bilo treba po potrebi vključiti stroge klavzule o krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov ter spreminjanju rabe in degradaciji drugih ekosistemov, za odobritev novih trgovinskih preferencialov pa bi bilo treba vključiti merila trajnostnosti za zadevne surovine.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19c) | Partnerstva in sodelovanje bi morala omogočati polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in zasebnim sektorjem, MSP in malimi kmeti, ob upoštevanju avtonomnosti socialnih partnerjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19c)

Partnerstva in sodelovanje bi morala omogočati polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in zasebnim sektorjem, MSP in malimi kmeti, ob upoštevanju avtonomnosti socialnih partnerjev.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19d) | V določbah o javnih naročilih v sporazumih o prosti trgovini bi bilo treba upoštevati družbeno, okoljsko in odgovorno poslovno ravnanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19d)

V določbah o javnih naročilih v sporazumih o prosti trgovini bi bilo treba upoštevati družbeno, okoljsko in odgovorno poslovno ravnanje.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19e) | To uredbo bi morali spremljati trdni sporazumi o partnerstvu, ki temeljijo na trgovini in sodelovanju z glavnimi državami proizvajalkami zadevnega blaga in proizvodov ter upoštevajo posebne interese malih kmetov in lokalnih skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19e)

To uredbo bi morali spremljati trdni sporazumi o partnerstvu, ki temeljijo na trgovini in sodelovanju z glavnimi državami proizvajalkami zadevnega blaga in proizvodov ter upoštevajo posebne interese malih kmetov in lokalnih skupnosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Ta uredba bi morala poleg tega dopolnjevati druge ukrepe, predlagane v Sporočilu Komisije z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (39), zlasti: 1) partnersko sodelovanje z državami proizvajalkami, podpora državam pri odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja gozdov, kot so slabo upravljanje, neučinkovito izvrševanje zakonodaje in korupcija, ter 2) krepitev mednarodnega sodelovanja z glavnimi državami porabnicami,
  da se spodbudi sprejetje
  podobnih ukrepov za preprečevanje dajanja proizvodov iz dobavnih verig, povezanih s krčenjem in
  degradacijo
  gozdov, na njihove trge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Ta uredba bi morala poleg tega dopolnjevati druge ukrepe, predlagane v Sporočilu Komisije z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (39), zlasti: 1) partnersko sodelovanje z državami proizvajalkami, podpora državam pri odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja gozdov, kot so slabo upravljanje, neučinkovito izvrševanje zakonodaje in korupcija, ter 2) krepitev mednarodnega sodelovanja z glavnimi državami porabnicami,
  da se spodbudi sprejetje
  podobnih ukrepov za preprečevanje dajanja proizvodov iz dobavnih verig, povezanih s krčenjem in
  degradacijo
  gozdov, na njihove trge.

| (20) | Ta uredba bi morala poleg tega dopolnjevati druge ukrepe, predlagane v Sporočilu Komisije z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (39), zlasti: 1) partnersko sodelovanje z državami proizvajalkami, podpora državam pri odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja gozdov, kot so slabo upravljanje, neučinkovito izvrševanje zakonodaje in korupcija, ter 2) krepitev mednarodnega sodelovanja z glavnimi državami porabnicami,
  na primer s spodbujanjem trgovinskih sporazumov, ki bodo vsebovali tudi določbe o ohranjanju gozdov in bodo spodbujali trgovino s kmetijskimi in gozdarskimi proizvodi, ki ne povzročajo krčenja gozdov, ter s sprejetjem
  podobnih ukrepov za preprečevanje dajanja proizvodov iz dobavnih verig, povezanih s krčenjem
  , degradacijo
  in
  spreminjanjem rabe
  gozdov, na njihove trge. |
| --- | --- |

(20)

Ta uredba bi morala poleg tega dopolnjevati druge ukrepe, predlagane v Sporočilu Komisije z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“ (39), zlasti: 1) partnersko sodelovanje z državami proizvajalkami, podpora državam pri odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja gozdov, kot so slabo upravljanje, neučinkovito izvrševanje zakonodaje in korupcija, ter 2) krepitev mednarodnega sodelovanja z glavnimi državami porabnicami,
  na primer s spodbujanjem trgovinskih sporazumov, ki bodo vsebovali tudi določbe o ohranjanju gozdov in bodo spodbujali trgovino s kmetijskimi in gozdarskimi proizvodi, ki ne povzročajo krčenja gozdov, ter s sprejetjem
  podobnih ukrepov za preprečevanje dajanja proizvodov iz dobavnih verig, povezanih s krčenjem
  , degradacijo
  in
  spreminjanjem rabe
  gozdov, na njihove trge.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Ta uredba bi morala spoštovati načelo skladnosti politik za razvoj in bi tako morala spodbujati in omogočati lažje sodelovanje z državami v razvoju, zlasti z najmanj razvitimi državami, in sicer z zagotavljanjem tehnične in finančne pomoči ter izmenjavo informacij in primerov dobre prakse na področju varstva, ohranjanja in trajnostne rabe gozdov, pri čemer je treba še posebej priznati pobude na področju trajnostnosti, ki jih izvaja zasebni sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Ta uredba bi morala spoštovati načelo skladnosti politik za razvoj in bi tako morala spodbujati in omogočati lažje sodelovanje z državami v razvoju, zlasti z najmanj razvitimi državami, in sicer z zagotavljanjem tehnične in finančne pomoči ter izmenjavo informacij in primerov dobre prakse na področju varstva, ohranjanja in trajnostne rabe gozdov, pri čemer je treba še posebej priznati pobude na področju trajnostnosti, ki jih izvaja zasebni sektor.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20b) | Odvisno od tega, za katero državo v razvoju gre, in od njenih splošnih okoljskih, socialnih in gospodarskih okoliščin bi bilo treba razmisliti o celostnem pristopu k trajnostnosti, pri tem pa upoštevati okoljsko, socialno in gospodarsko razsežnost, zlasti v primeru najmanj razvitih držav. Ukrepi Unije ne bi smeli voditi v zmanjšanje dohodka ranljivih skupin prebivalstva, izgubo delovnih mest ali nazadovanje, kar zadeva dosežke držav v razvoju, ter ne bi smeli spodbujati nezakonitih dejavnosti, med katerimi so številne povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, ki ima še bolj pogubne posledice za okolje in družbo. Prav tako bi bilo treba ustrezno upoštevati, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti pa je nesorazmerno prizadela revne in ranljive osebe, negativno pa je vplivala tudi na zaposlovanje in neenakost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20b)

Odvisno od tega, za katero državo v razvoju gre, in od njenih splošnih okoljskih, socialnih in gospodarskih okoliščin bi bilo treba razmisliti o celostnem pristopu k trajnostnosti, pri tem pa upoštevati okoljsko, socialno in gospodarsko razsežnost, zlasti v primeru najmanj razvitih držav. Ukrepi Unije ne bi smeli voditi v zmanjšanje dohodka ranljivih skupin prebivalstva, izgubo delovnih mest ali nazadovanje, kar zadeva dosežke držav v razvoju, ter ne bi smeli spodbujati nezakonitih dejavnosti, med katerimi so številne povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, ki ima še bolj pogubne posledice za okolje in družbo. Prav tako bi bilo treba ustrezno upoštevati, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti pa je nesorazmerno prizadela revne in ranljive osebe, negativno pa je vplivala tudi na zaposlovanje in neenakost.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Komisija bi morala še naprej
  partnersko
  sodelovati z državami proizvajalkami in na splošno sodelovati z mednarodnimi organizacijami in organi ter okrepiti svojo podporo in spodbude v zvezi z varstvom gozdov
  in
  prehodom na proizvodnjo, ki ne povzroča krčenja gozdov, ob priznavanju vloge domorodnih ljudstev, izboljšanju upravljanja zemljiške posesti, krepitvi izvrševanja zakonodaje in spodbujanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, kmetijstva, odpornega proti podnebnim spremembam,
  trajnostne intenzifikacije in
  diverzifikacije, agroekologije in kmetijskega gozdarstva. Pri tem bi morala priznavati vlogo domorodnih ljudstev pri varstvu gozdov. Na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih v okviru že obstoječih pobud, bi morale Unija in države članice v partnerstvu z državami proizvajalkami na njihovo zahtevo sodelovati
  , da bi izkoristile večnamenskost gozdov, jih podpreti pri prehodu na trajnostno gospodarjenje z gozdovi
  ter se spopasti s svetovnimi izzivi, hkrati pa izpolnjevati lokalne potrebe in posvečati pozornost izzivom, s katerimi se soočajo mali kmetje, v skladu s sporočilom o okrepitvi ukrepov za zaščito in obnovo svetovnih gozdov. Partnerski pristop bi moral državam proizvajalkam pomagati pri zaščiti, obnovi in trajnostni rabi gozdov ter tako prispevati k cilju te uredbe, da se
  zmanjšata
  krčenje in
  degradacija
  gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Komisija bi morala še naprej
  partnersko
  sodelovati z državami proizvajalkami in na splošno sodelovati z mednarodnimi organizacijami in organi ter okrepiti svojo podporo in spodbude v zvezi z varstvom gozdov
  in
  prehodom na proizvodnjo, ki ne povzroča krčenja gozdov, ob priznavanju vloge domorodnih ljudstev, izboljšanju upravljanja zemljiške posesti, krepitvi izvrševanja zakonodaje in spodbujanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, kmetijstva, odpornega proti podnebnim spremembam,
  trajnostne intenzifikacije in
  diverzifikacije, agroekologije in kmetijskega gozdarstva. Pri tem bi morala priznavati vlogo domorodnih ljudstev pri varstvu gozdov. Na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih v okviru že obstoječih pobud, bi morale Unija in države članice v partnerstvu z državami proizvajalkami na njihovo zahtevo sodelovati
  , da bi izkoristile večnamenskost gozdov, jih podpreti pri prehodu na trajnostno gospodarjenje z gozdovi
  ter se spopasti s svetovnimi izzivi, hkrati pa izpolnjevati lokalne potrebe in posvečati pozornost izzivom, s katerimi se soočajo mali kmetje, v skladu s sporočilom o okrepitvi ukrepov za zaščito in obnovo svetovnih gozdov. Partnerski pristop bi moral državam proizvajalkam pomagati pri zaščiti, obnovi in trajnostni rabi gozdov ter tako prispevati k cilju te uredbe, da se
  zmanjšata
  krčenje in
  degradacija
  gozdov.

| (21) | Komisija bi morala
  usklajeno z državami članicami
  še naprej sodelovati z državami proizvajalkami in na splošno sodelovati z mednarodnimi organizacijami in organi ter
  ustreznimi deležniki, dejavnimi na terenu, ter
  okrepiti svojo podporo in spodbude v zvezi z varstvom
  in obnovo
  gozdov
  ter
  prehodom na proizvodnjo, ki ne povzroča krčenja gozdov, ob priznavanju
  in krepitvi
  vloge
  in pravic
  domorodnih ljudstev
  in lokalnih skupnosti
  , izboljšanju upravljanja zemljiške posesti,
  pravice do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju,
  krepitvi izvrševanja zakonodaje in spodbujanju trajnostnega
  sonaravnega
  gospodarjenja z gozdovi
  na podlagi kazalnikov in pragov, ekoturizma
  , kmetijstva, odpornega proti podnebnim spremembam, diverzifikacije, agroekologije in kmetijskega gozdarstva. Pri tem bi morala
  polno
  priznavati
  tudi
  vlogo
  in pravice
  domorodnih ljudstev
  in lokalnih skupnosti
  pri varstvu gozdov. Na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih v okviru že obstoječih pobud, bi morale Unija in države članice v partnerstvu z državami proizvajalkami na njihovo zahtevo sodelovati ter se spopasti s svetovnimi izzivi, hkrati pa izpolnjevati lokalne potrebe in posvečati pozornost izzivom, s katerimi se soočajo mali kmetje, v skladu s sporočilom o okrepitvi ukrepov za zaščito in obnovo svetovnih gozdov.
  Z novimi pravili in zahtevami bi morali poskušati čim bolj zmanjšati breme za male kmete v tretjih državah ter odpraviti ovire, ki jim onemogočajo dostop do trga Unije in mednarodne trgovine.
  Partnerski pristop bi moral državam proizvajalkam pomagati pri zaščiti, obnovi in trajnostni rabi gozdov ter tako prispevati k cilju te uredbe, da se
  zmanjšajo
  krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  , pa tudi da se nudi podpora obnovi gozdov, vključno z uporabo digitalnih tehnologij in geoprostorskih informacij
  . |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala
  usklajeno z državami članicami
  še naprej sodelovati z državami proizvajalkami in na splošno sodelovati z mednarodnimi organizacijami in organi ter
  ustreznimi deležniki, dejavnimi na terenu, ter
  okrepiti svojo podporo in spodbude v zvezi z varstvom
  in obnovo
  gozdov
  ter
  prehodom na proizvodnjo, ki ne povzroča krčenja gozdov, ob priznavanju
  in krepitvi
  vloge
  in pravic
  domorodnih ljudstev
  in lokalnih skupnosti
  , izboljšanju upravljanja zemljiške posesti,
  pravice do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju,
  krepitvi izvrševanja zakonodaje in spodbujanju trajnostnega
  sonaravnega
  gospodarjenja z gozdovi
  na podlagi kazalnikov in pragov, ekoturizma
  , kmetijstva, odpornega proti podnebnim spremembam, diverzifikacije, agroekologije in kmetijskega gozdarstva. Pri tem bi morala
  polno
  priznavati
  tudi
  vlogo
  in pravice
  domorodnih ljudstev
  in lokalnih skupnosti
  pri varstvu gozdov. Na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih v okviru že obstoječih pobud, bi morale Unija in države članice v partnerstvu z državami proizvajalkami na njihovo zahtevo sodelovati ter se spopasti s svetovnimi izzivi, hkrati pa izpolnjevati lokalne potrebe in posvečati pozornost izzivom, s katerimi se soočajo mali kmetje, v skladu s sporočilom o okrepitvi ukrepov za zaščito in obnovo svetovnih gozdov.
  Z novimi pravili in zahtevami bi morali poskušati čim bolj zmanjšati breme za male kmete v tretjih državah ter odpraviti ovire, ki jim onemogočajo dostop do trga Unije in mednarodne trgovine.
  Partnerski pristop bi moral državam proizvajalkam pomagati pri zaščiti, obnovi in trajnostni rabi gozdov ter tako prispevati k cilju te uredbe, da se
  zmanjšajo
  krčenje
  , degradacija
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov
  , pa tudi da se nudi podpora obnovi gozdov, vključno z uporabo digitalnih tehnologij in geoprostorskih informacij
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Ta uredba priznava gospodarski pomen izvoza primarnih proizvodov za tretje države in posebne izzive, s katerimi se lahko spoprijemajo mali kmetje, zlasti ženske. Glede na to, da je lahko delež malih kmetov v proizvodnji zadevnih primarnih proizvodov zelo visok, je treba posebno pozornost nameniti izzivom, s katerimi se bodo spoprijemali pri izvajanju te uredbe. Ključnega pomena je, da jim gospodarski subjekti, ki kupujejo od njih, pravočasno ponudijo finančno in tehnično podporo, da bodo lahko izpolnili nove zahteve za dostop do trga Unije. Unija bi morala za pomoč trajnostnim praksam, kot sta agroekologija in gospodarjenje z gozdovi skupnosti, obravnavati neposredne in posredne dejavnike krčenja gozdov in revščino, s podpiranjem dohodka malih kmetov, ki proizvajajo blago, izvoženo v Unijo, in zagotavljanjem zadostnih sredstev za posebno podporo malim kmetom v tretjih državah pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe in olajšanju njihovega dostopa do trga Unije. Male kmete bi opolnomočil tudi verodostojen sistem za sledljivost, saj bi lahko preprečil neplačevanje obljubljenih premij za trajnostnost in omogočil, da bi prejemali elektronska plačila prek državnega sistema za sledljivost, s čimer bi se preprečile tudi goljufije, lokalni organi pa bi pridobili podatke o številu parcel proizvajalcev in nadzorovali število kmetov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Ta uredba priznava gospodarski pomen izvoza primarnih proizvodov za tretje države in posebne izzive, s katerimi se lahko spoprijemajo mali kmetje, zlasti ženske. Glede na to, da je lahko delež malih kmetov v proizvodnji zadevnih primarnih proizvodov zelo visok, je treba posebno pozornost nameniti izzivom, s katerimi se bodo spoprijemali pri izvajanju te uredbe. Ključnega pomena je, da jim gospodarski subjekti, ki kupujejo od njih, pravočasno ponudijo finančno in tehnično podporo, da bodo lahko izpolnili nove zahteve za dostop do trga Unije. Unija bi morala za pomoč trajnostnim praksam, kot sta agroekologija in gospodarjenje z gozdovi skupnosti, obravnavati neposredne in posredne dejavnike krčenja gozdov in revščino, s podpiranjem dohodka malih kmetov, ki proizvajajo blago, izvoženo v Unijo, in zagotavljanjem zadostnih sredstev za posebno podporo malim kmetom v tretjih državah pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe in olajšanju njihovega dostopa do trga Unije. Male kmete bi opolnomočil tudi verodostojen sistem za sledljivost, saj bi lahko preprečil neplačevanje obljubljenih premij za trajnostnost in omogočil, da bi prejemali elektronska plačila prek državnega sistema za sledljivost, s čimer bi se preprečile tudi goljufije, lokalni organi pa bi pridobili podatke o številu parcel proizvajalcev in nadzorovali število kmetov.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Drugi pomemben ukrep, napovedan v sporočilu, je ustanovitev evropske opazovalnice krčenja in degradacije gozdov, sprememb v svetovni gozdni površini in s tem povezanih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica EU), ki jo bo Komisija ustanovila, da bo lahko bolje spremljala spremembe v svetovnih gozdnih površinah in z njimi povezane dejavnike. Poleg tega bo evropska opazovalnica na podlagi že obstoječih orodij za spremljanje, vključno s produkti programa Copernicus, javnim subjektom, potrošnikom in podjetjem olajšala dostop do informacij o dobavnih verigah, pri čemer bo zagotavljala lahko razumljive podatke in informacije, ki bodo krčenje in degradacijo gozdov ter spremembe v gozdnih površinah po svetu povezali s povpraševanjem v EU po primarnih in drugih proizvodih in trgovino z njimi. Evropska opazovalnica bo tako neposredno podpirala izvajanje te uredbe z zagotavljanjem znanstvenih dokazov o krčenju in degradaciji gozdov po svetu ter s tem povezani trgovini. Evropska opazovalnica bo tesno sodelovala z zadevnimi mednarodnimi organizacijami, raziskovalnimi inštituti in tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Drugi pomemben ukrep, napovedan v sporočilu, je ustanovitev evropske opazovalnice krčenja in degradacije gozdov, sprememb v svetovni gozdni površini in s tem povezanih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica EU), ki jo bo Komisija ustanovila, da bo lahko bolje spremljala spremembe v svetovnih gozdnih površinah in z njimi povezane dejavnike. Poleg tega bo evropska opazovalnica na podlagi že obstoječih orodij za spremljanje, vključno s produkti programa Copernicus, javnim subjektom, potrošnikom in podjetjem olajšala dostop do informacij o dobavnih verigah, pri čemer bo zagotavljala lahko razumljive podatke in informacije, ki bodo krčenje in degradacijo gozdov ter spremembe v gozdnih površinah po svetu povezali s povpraševanjem v EU po primarnih in drugih proizvodih in trgovino z njimi. Evropska opazovalnica bo tako neposredno podpirala izvajanje te uredbe z zagotavljanjem znanstvenih dokazov o krčenju in degradaciji gozdov po svetu ter s tem povezani trgovini. Evropska opazovalnica bo tesno sodelovala z zadevnimi mednarodnimi organizacijami, raziskovalnimi inštituti in tretjimi državami.

| (22) | Drugi pomemben ukrep, napovedan v sporočilu, je ustanovitev evropske opazovalnice krčenja in degradacije gozdov, sprememb v svetovni gozdni površini in s tem povezanih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica EU), ki jo bo Komisija ustanovila, da bo lahko bolje spremljala spremembe v svetovnih gozdnih površinah in z njimi povezane dejavnike. Poleg tega bo evropska opazovalnica na podlagi že obstoječih orodij za spremljanje, vključno s produkti programa Copernicus
  in drugimi javno ali zasebno dostopnimi viri
  , javnim subjektom, potrošnikom in podjetjem olajšala dostop do informacij o dobavnih verigah, pri čemer bo zagotavljala lahko razumljive podatke in informacije, ki bodo krčenje in degradacijo gozdov ter spremembe v gozdnih površinah po svetu povezali s povpraševanjem v EU po primarnih in drugih proizvodih in trgovino z njimi. Evropska opazovalnica bo tako neposredno podpirala izvajanje te uredbe z zagotavljanjem znanstvenih dokazov o krčenju in degradaciji gozdov po svetu ter s tem povezani trgovini.
  Opazovalnica EU bi morala imeti stalna in zadostna sredstva ter sodelovati pri vzpostavitvi sistema zgodnjega opozarjanja za gospodarske subjekte, trgovce, civilno družbo in pristojne organe, kadar analiza gozdnih površin pokaže krčenje ali degradacijo gozdov. Komisija bi morala preučiti tudi, kako lahko opazovalnica EU prispeva k analizi ustrezne zakonodaje v državah proizvajalkah, vključno z zemljiškimi pravicami in procesno pravico do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, da bi olajšala izvajanje te uredbe.
  Evropska opazovalnica bo tesno sodelovala z zadevnimi mednarodnimi organizacijami, raziskovalnimi inštituti
  , nevladnimi organizacijami, gospodarskimi subjekti
  in tretjimi državami.
  Sodelovala bo tudi s pristojnimi organi držav članic, da bi centralizirala podatke in rezultate pregledov, ki jih izvajajo na kraju samem. |
| --- | --- |

(22)

Drugi pomemben ukrep, napovedan v sporočilu, je ustanovitev evropske opazovalnice krčenja in degradacije gozdov, sprememb v svetovni gozdni površini in s tem povezanih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica EU), ki jo bo Komisija ustanovila, da bo lahko bolje spremljala spremembe v svetovnih gozdnih površinah in z njimi povezane dejavnike. Poleg tega bo evropska opazovalnica na podlagi že obstoječih orodij za spremljanje, vključno s produkti programa Copernicus
  in drugimi javno ali zasebno dostopnimi viri
  , javnim subjektom, potrošnikom in podjetjem olajšala dostop do informacij o dobavnih verigah, pri čemer bo zagotavljala lahko razumljive podatke in informacije, ki bodo krčenje in degradacijo gozdov ter spremembe v gozdnih površinah po svetu povezali s povpraševanjem v EU po primarnih in drugih proizvodih in trgovino z njimi. Evropska opazovalnica bo tako neposredno podpirala izvajanje te uredbe z zagotavljanjem znanstvenih dokazov o krčenju in degradaciji gozdov po svetu ter s tem povezani trgovini.
  Opazovalnica EU bi morala imeti stalna in zadostna sredstva ter sodelovati pri vzpostavitvi sistema zgodnjega opozarjanja za gospodarske subjekte, trgovce, civilno družbo in pristojne organe, kadar analiza gozdnih površin pokaže krčenje ali degradacijo gozdov. Komisija bi morala preučiti tudi, kako lahko opazovalnica EU prispeva k analizi ustrezne zakonodaje v državah proizvajalkah, vključno z zemljiškimi pravicami in procesno pravico do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, da bi olajšala izvajanje te uredbe.
  Evropska opazovalnica bo tesno sodelovala z zadevnimi mednarodnimi organizacijami, raziskovalnimi inštituti
  , nevladnimi organizacijami, gospodarskimi subjekti
  in tretjimi državami.
  Sodelovala bo tudi s pristojnimi organi držav članic, da bi centralizirala podatke in rezultate pregledov, ki jih izvajajo na kraju samem.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Obstoječi
  zakonodajni
  okvir EU se osredotoča na boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenja gozdov pa neposredno ne obravnava. Sestavljata ga Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (40), ter Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (41)

  . Obe uredbi sta bili ocenjeni
  v 
  okviru preverjanja primernosti
  ,
  s katerim
  je bilo ugotovljeno, da
  čeprav je zakonodaja pozitivno vplivala na gospodarjenje z gozdovi, cilji obeh uredb, in sicer omejitev nezakonite sečnje
  in z 
  njo povezane trgovine
  ter
  zmanjšanje porabe nezakonito pridobljenega lesa
  v 
  EU, niso bili doseženi

   (42),
  ugotovljeno pa je bilo tudi
  ,
  da osredotočanje zgolj na zakonitost lesa ne zadostuje za izpolnitev zastavljenih ciljev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Obstoječi
  zakonodajni
  okvir EU se osredotoča na boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenja gozdov pa neposredno ne obravnava. Sestavljata ga Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (40), ter Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (41)

  . Obe uredbi sta bili ocenjeni
  v 
  okviru preverjanja primernosti
  ,
  s katerim
  je bilo ugotovljeno, da
  čeprav je zakonodaja pozitivno vplivala na gospodarjenje z gozdovi, cilji obeh uredb, in sicer omejitev nezakonite sečnje
  in z 
  njo povezane trgovine
  ter
  zmanjšanje porabe nezakonito pridobljenega lesa
  v 
  EU, niso bili doseženi

   (42),
  ugotovljeno pa je bilo tudi
  ,
  da osredotočanje zgolj na zakonitost lesa ne zadostuje za izpolnitev zastavljenih ciljev
  .

| (23) | Obstoječi okvir EU
  za gozdove je akcijski načrt EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov in
  se osredotoča na boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenja gozdov pa neposredno ne obravnava. Sestavljata ga Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov (40), ki dajejo na trg les in lesne proizvode40, ter Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (41)

  , ki operacionalizirajo sporazume o prostovoljnem partnerstvu.
   V 
  zvezi z uspešnostjo in izvajanjem obeh uredb je bilo opravljeno preverjanje ustreznosti
  ,
  pri katerem
  je bilo ugotovljeno, da
  sta sicer obe uspešni, vendar so številni izzivi pri izvajanju zavirali napredek pri doseganju ciljev v celoti. Zaradi uporabe
  in
  delovanja sistema potrebne skrbnosti v skladu
  z 
  Uredbo (EU) št. 995/2010 na eni strani
  ter
  omejenega števila držav, vključenih
  v 
  postopek prostovoljnega sporazuma o partnerstvu
  ,
  pri čemer ima le ena doslej vzpostavljen sistem izdajanja dovoljenj (Indonezija)
  ,
  na drugi strani pa se je zmanjšala učinkovitost pri doseganju cilja porabe nezakonite pridobljenega lesa v EU
  . |
| --- | --- |

(23)

Obstoječi okvir EU
  za gozdove je akcijski načrt EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov in
  se osredotoča na boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenja gozdov pa neposredno ne obravnava. Sestavljata ga Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov (40), ki dajejo na trg les in lesne proizvode40, ter Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (41)

  , ki operacionalizirajo sporazume o prostovoljnem partnerstvu.
   V 
  zvezi z uspešnostjo in izvajanjem obeh uredb je bilo opravljeno preverjanje ustreznosti
  ,
  pri katerem
  je bilo ugotovljeno, da
  sta sicer obe uspešni, vendar so številni izzivi pri izvajanju zavirali napredek pri doseganju ciljev v celoti. Zaradi uporabe
  in
  delovanja sistema potrebne skrbnosti v skladu
  z 
  Uredbo (EU) št. 995/2010 na eni strani
  ter
  omejenega števila držav, vključenih
  v 
  postopek prostovoljnega sporazuma o partnerstvu
  ,
  pri čemer ima le ena doslej vzpostavljen sistem izdajanja dovoljenj (Indonezija)
  ,
  na drugi strani pa se je zmanjšala učinkovitost pri doseganju cilja porabe nezakonite pridobljenega lesa v EU
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Razpoložljiva poročila potrjujejo, da je znaten del trenutnega krčenja gozdov zakonit v skladu z zakoni države proizvajalke. V nedavnem poročilu (43) je bilo ocenjeno, da je bilo med letoma 2013 in 2019 približno 30 % krčenja gozdov, povzročenega zaradi komercialnega kmetijstva v tropskih državah, zakonitega. Razpoložljivi podatki se običajno osredotočajo na države s šibkim upravljanjem – svetovni delež nezakonitega krčenja gozdov je morda manjši, vendar je iz podatkov jasno razvidno, da neupoštevanje krčenja gozdov, ki je v državi proizvodnje zakonito, ogroža učinkovitost ukrepov
  politike
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Razpoložljiva poročila potrjujejo, da je znaten del trenutnega krčenja gozdov zakonit v skladu z zakoni države proizvajalke. V nedavnem poročilu (43) je bilo ocenjeno, da je bilo med letoma 2013 in 2019 približno 30 % krčenja gozdov, povzročenega zaradi komercialnega kmetijstva v tropskih državah, zakonitega. Razpoložljivi podatki se običajno osredotočajo na države s šibkim upravljanjem – svetovni delež nezakonitega krčenja gozdov je morda manjši, vendar je iz podatkov jasno razvidno, da neupoštevanje krčenja gozdov, ki je v državi proizvodnje zakonito, ogroža učinkovitost ukrepov
  politike
  .

| (24) | Razpoložljiva poročila potrjujejo, da je znaten del trenutnega krčenja gozdov zakonit v skladu z zakoni države proizvajalke. V nedavnem poročilu (43) je bilo ocenjeno, da je bilo med letoma 2013 in 2019 približno 30 % krčenja gozdov, povzročenega zaradi komercialnega kmetijstva v tropskih državah, zakonitega. Razpoložljivi podatki se običajno osredotočajo na države s šibkim upravljanjem – svetovni delež nezakonitega krčenja gozdov je morda manjši, vendar je iz podatkov jasno razvidno, da neupoštevanje krčenja gozdov, ki je v državi proizvodnje zakonito, ogroža učinkovitost ukrepov
  s tega področja
  . |
| --- | --- |

(24)

Razpoložljiva poročila potrjujejo, da je znaten del trenutnega krčenja gozdov zakonit v skladu z zakoni države proizvajalke. V nedavnem poročilu (43) je bilo ocenjeno, da je bilo med letoma 2013 in 2019 približno 30 % krčenja gozdov, povzročenega zaradi komercialnega kmetijstva v tropskih državah, zakonitega. Razpoložljivi podatki se običajno osredotočajo na države s šibkim upravljanjem – svetovni delež nezakonitega krčenja gozdov je morda manjši, vendar je iz podatkov jasno razvidno, da neupoštevanje krčenja gozdov, ki je v državi proizvodnje zakonito, ogroža učinkovitost ukrepov
  s tega področja
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | V oceni učinka morebitnih ukrepov politike za obravnavanje krčenja in degradacije gozdov, ki ju povzroča Unija, je v sklepih Sveta in resoluciji Evropskega parlamenta iz leta 2020 jasno opredeljena potreba po določitvi krčenja in degradacije gozdov kot vodilnega merila za prihodnje ukrepe Unije. Zato bi moral novi pravni okvir Unije obravnavati tako zakonitost kot tudi vprašanje, ali je proizvodnja zadevnih primarnih in drugih proizvodov taka, da ne povzroča krčenja gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

V oceni učinka morebitnih ukrepov politike za obravnavanje krčenja in degradacije gozdov, ki ju povzroča Unija, je v sklepih Sveta in resoluciji Evropskega parlamenta iz leta 2020 jasno opredeljena potreba po določitvi krčenja in degradacije gozdov kot vodilnega merila za prihodnje ukrepe Unije. Zato bi moral novi pravni okvir Unije obravnavati tako zakonitost kot tudi vprašanje, ali je proizvodnja zadevnih primarnih in drugih proizvodov taka, da ne povzroča krčenja gozdov.

| (25) | V oceni učinka morebitnih ukrepov politike za obravnavanje krčenja in degradacije gozdov, ki ju povzroča Unija, je v sklepih Sveta in resoluciji Evropskega parlamenta iz leta 2020 jasno opredeljena potreba po določitvi krčenja in degradacije gozdov kot vodilnega merila za prihodnje ukrepe Unije.
  Z osredotočanjem zgolj na zakonitost bi lahko spodbudili tekmovanje v zniževanju standardov v državah, ki so močno odvisne od izvoza kmetijskih proizvodov. Te države bi lahko poskušale zmanjšati varstvo okolja, da bi svojim proizvodom olajšale dostop do trga Unije.
  Zato bi moral novi pravni okvir Unije obravnavati tako zakonitost kot tudi vprašanje, ali je proizvodnja zadevnih primarnih in drugih proizvodov taka, da ne povzroča krčenja gozdov
  in ali je zagotovljena zaščita pravice domorodnih ljudstev do zemljiške posesti
  . |
| --- | --- |

(25)

V oceni učinka morebitnih ukrepov politike za obravnavanje krčenja in degradacije gozdov, ki ju povzroča Unija, je v sklepih Sveta in resoluciji Evropskega parlamenta iz leta 2020 jasno opredeljena potreba po določitvi krčenja in degradacije gozdov kot vodilnega merila za prihodnje ukrepe Unije.
  Z osredotočanjem zgolj na zakonitost bi lahko spodbudili tekmovanje v zniževanju standardov v državah, ki so močno odvisne od izvoza kmetijskih proizvodov. Te države bi lahko poskušale zmanjšati varstvo okolja, da bi svojim proizvodom olajšale dostop do trga Unije.
  Zato bi moral novi pravni okvir Unije obravnavati tako zakonitost kot tudi vprašanje, ali je proizvodnja zadevnih primarnih in drugih proizvodov taka, da ne povzroča krčenja gozdov
  in ali je zagotovljena zaščita pravice domorodnih ljudstev do zemljiške posesti
  .

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“ bi morala biti dovolj široka, da
  zajame
  tako krčenje kot
  degradacijo
  gozdov,
  zagotoviti bi morala
  pravno jasnost in
  biti
  merljiva na podlagi kvantitativnih, objektivnih in mednarodno priznanih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“ bi morala biti dovolj široka, da
  zajame
  tako krčenje kot
  degradacijo
  gozdov,
  zagotoviti bi morala
  pravno jasnost in
  biti
  merljiva na podlagi kvantitativnih, objektivnih in mednarodno priznanih podatkov.

| (26) | Opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“ bi morala biti dovolj široka, da
  bi zajela
  tako krčenje
  in degradacijo
  kot
  spreminjanje rabe
  gozdov,
  zagotovila
  pravno jasnost in
  bila
  merljiva na podlagi kvantitativnih, objektivnih in mednarodno priznanih podatkov. |
| --- | --- |

(26)

Opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“ bi morala biti dovolj široka, da
  bi zajela
  tako krčenje
  in degradacijo
  kot
  spreminjanje rabe
  gozdov,
  zagotovila
  pravno jasnost in
  bila
  merljiva na podlagi kvantitativnih, objektivnih in mednarodno priznanih podatkov.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Uredba bi morala zajemati tiste primarne proizvode, katerih potrošnja v Uniji je najpomembnejša z vidika povzročanja krčenja in
  degradacije
  svetovnih gozdov in za katere bi lahko posredovanje politike Unije prineslo največje koristi glede na vrednost na enoto trgovine. V okviru študije v podporo ocene učinka je bil izveden obsežen pregled znanstvene literature (primarnih virov, ki ocenjujejo vpliv potrošnje v EU na krčenje gozdov po svetu in ta odtis povezujejo s specifičnimi primarnimi proizvodi), ki je bil navzkrižno preverjen z obsežnim posvetovanjem z deležniki. Na podlagi tega postopka je bil sestavljen prvi seznam
  osmih
  primarnih proizvodov. V področje uporabe je bil neposredno vključen les, saj je že zajet v uredbi o lesu.
  Seznam primarnih proizvodov se je nato dodatno zmanjšal po analizi učinkovitosti v oceni učinka. Analiza učinkovitosti je primerjala hektarje krčenja gozdov, povezanega s potrošnjo v EU, kot so bili ocenjeni v nedavnem znanstvenem članku

   (44)

  , s povprečno vrednostjo uvoza v EU, in sicer za vsak primarni proizvod s seznama.
   V skladu z 
  znanstvenim
  člankom, uporabljenim za analizo učinkovitosti, je od
  osmih
  primarnih proizvodov, analiziranih v navedenem članku, šest odgovornih za največji delež krčenja gozdov, ki ga povzroča EU, in sicer: palmovo olje (33,95  %), soja (32,83  %), les (8,62  %), kakav (7,54  %), kava (7,01  %) in govedina (5,01  %). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Uredba bi morala zajemati tiste primarne proizvode, katerih potrošnja v Uniji je najpomembnejša z vidika povzročanja krčenja in
  degradacije
  svetovnih gozdov in za katere bi lahko posredovanje politike Unije prineslo največje koristi glede na vrednost na enoto trgovine. V okviru študije v podporo ocene učinka je bil izveden obsežen pregled znanstvene literature (primarnih virov, ki ocenjujejo vpliv potrošnje v EU na krčenje gozdov po svetu in ta odtis povezujejo s specifičnimi primarnimi proizvodi), ki je bil navzkrižno preverjen z obsežnim posvetovanjem z deležniki. Na podlagi tega postopka je bil sestavljen prvi seznam
  osmih
  primarnih proizvodov. V področje uporabe je bil neposredno vključen les, saj je že zajet v uredbi o lesu.
  Seznam primarnih proizvodov se je nato dodatno zmanjšal po analizi učinkovitosti v oceni učinka. Analiza učinkovitosti je primerjala hektarje krčenja gozdov, povezanega s potrošnjo v EU, kot so bili ocenjeni v nedavnem znanstvenem članku

   (44)

  , s povprečno vrednostjo uvoza v EU, in sicer za vsak primarni proizvod s seznama.
   V skladu z 
  znanstvenim
  člankom, uporabljenim za analizo učinkovitosti, je od
  osmih
  primarnih proizvodov, analiziranih v navedenem članku, šest odgovornih za največji delež krčenja gozdov, ki ga povzroča EU, in sicer: palmovo olje (33,95  %), soja (32,83  %), les (8,62  %), kakav (7,54  %), kava (7,01  %) in govedina (5,01  %).

| (27) | Uredba bi morala zajemati tiste primarne proizvode, katerih potrošnja v Uniji je najpomembnejša z vidika povzročanja krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  svetovnih gozdov in za katere bi lahko posredovanje politike Unije prineslo največje koristi glede na vrednost na enoto trgovine. V okviru študije v podporo ocene učinka je bil izveden obsežen pregled znanstvene literature (primarnih virov, ki ocenjujejo vpliv potrošnje v EU na krčenje gozdov po svetu in ta
  okoljski
  odtis povezujejo s specifičnimi primarnimi proizvodi), ki je bil navzkrižno preverjen z obsežnim posvetovanjem z deležniki. Na podlagi tega postopka je bil sestavljen prvi seznam primarnih proizvodov. V področje uporabe je bil neposredno vključen les, saj je že zajet v uredbi o lesu. V skladu z 
  nedavnim znanstvenoraziskovalnim
  člankom (44), uporabljenim za analizo učinkovitosti, je od
  vseh
  primarnih proizvodov, analiziranih v navedenem članku, šest odgovornih za največji delež krčenja gozdov, ki ga povzroča EU, in sicer: palmovo olje (33,95  %), soja (32,83  %), les (8,62  %), kakav (7,54  %), kava (7,01  %) in govedina (5,01  %).
  Za uvoz mesa v Unijo bi morala veljati enaka pravila kot za meso, proizvedeno v Uniji. Ta uredba bi morala zato zajemati prašičje, perutninsko ter ovčje in kozje meso, da bi zagotovili, da bodo živali, vzrejene zunaj Unije in nato uvožene, krmljene s primarnimi ali drugimi proizvodi, ki ne povzročajo krčenja gozdov. Ta uredba bi morala zajemati tudi kavčuk in koruzo, saj oba vplivata na krčenje gozdov po svetu. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme delegirane akte za razširitev področja uporabe Priloge I. |
| --- | --- |

(27)

Uredba bi morala zajemati tiste primarne proizvode, katerih potrošnja v Uniji je najpomembnejša z vidika povzročanja krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  svetovnih gozdov in za katere bi lahko posredovanje politike Unije prineslo največje koristi glede na vrednost na enoto trgovine. V okviru študije v podporo ocene učinka je bil izveden obsežen pregled znanstvene literature (primarnih virov, ki ocenjujejo vpliv potrošnje v EU na krčenje gozdov po svetu in ta
  okoljski
  odtis povezujejo s specifičnimi primarnimi proizvodi), ki je bil navzkrižno preverjen z obsežnim posvetovanjem z deležniki. Na podlagi tega postopka je bil sestavljen prvi seznam primarnih proizvodov. V področje uporabe je bil neposredno vključen les, saj je že zajet v uredbi o lesu. V skladu z 
  nedavnim znanstvenoraziskovalnim
  člankom (44), uporabljenim za analizo učinkovitosti, je od
  vseh
  primarnih proizvodov, analiziranih v navedenem članku, šest odgovornih za največji delež krčenja gozdov, ki ga povzroča EU, in sicer: palmovo olje (33,95  %), soja (32,83  %), les (8,62  %), kakav (7,54  %), kava (7,01  %) in govedina (5,01  %).
  Za uvoz mesa v Unijo bi morala veljati enaka pravila kot za meso, proizvedeno v Uniji. Ta uredba bi morala zato zajemati prašičje, perutninsko ter ovčje in kozje meso, da bi zagotovili, da bodo živali, vzrejene zunaj Unije in nato uvožene, krmljene s primarnimi ali drugimi proizvodi, ki ne povzročajo krčenja gozdov. Ta uredba bi morala zajemati tudi kavčuk in koruzo, saj oba vplivata na krčenje gozdov po svetu. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme delegirane akte za razširitev področja uporabe Priloge I.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Ta uredba bi se morala uporabljati za finančne institucije, saj lahko njihove storitve privedejo do spodbujanja dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s krčenjem, degradacijo ali spreminjanjem rabe gozdov. V področje njene uporabe bi bilo treba torej vključiti vse bančne, naložbene in zavarovalniške dejavnosti finančnih institucij, da ne bi mogle financirati projektov, ki so neposredno ali posredno povezani s krčenjem, degradacijo ali spreminjanjem rabe gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Ta uredba bi se morala uporabljati za finančne institucije, saj lahko njihove storitve privedejo do spodbujanja dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s krčenjem, degradacijo ali spreminjanjem rabe gozdov. V področje njene uporabe bi bilo treba torej vključiti vse bančne, naložbene in zavarovalniške dejavnosti finančnih institucij, da ne bi mogle financirati projektov, ki so neposredno ali posredno povezani s krčenjem, degradacijo ali spreminjanjem rabe gozdov.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | V tej uredbi bi bilo treba določiti obveznosti v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, da se bomo lahko učinkovito borili proti krčenju
  in degradaciji
  gozdov ter spodbujali dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

V tej uredbi bi bilo treba določiti obveznosti v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, da se bomo lahko učinkovito borili proti krčenju
  in degradaciji
  gozdov ter spodbujali dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov.

| (29) | V tej uredbi bi bilo treba določiti obveznosti v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, da se bomo lahko učinkovito borili proti krčenju
  , degradaciji ali spreminjanju rabe
  gozdov ter spodbujali dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov
  , in varstvo človekovih pravic ter pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v Uniji in tretjih državah
  . |
| --- | --- |

(29)

V tej uredbi bi bilo treba določiti obveznosti v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, da se bomo lahko učinkovito borili proti krčenju
  , degradaciji ali spreminjanju rabe
  gozdov ter spodbujali dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov
  , in varstvo človekovih pravic ter pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v Uniji in tretjih državah
  .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Pri ocenjevanju tveganja neskladnosti z zahtevami iz te uredbe pri zadevnih primarnih in drugih proizvodih, namenjenih dajanju na trg Unije ali izvozu z njega, bi bilo treba upoštevati kršitve človekovih pravic, povezane s krčenjem, degradacijo ali spreminjanjem rabe gozdov, vključno s pravicami domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in imetnikov običajne pravice do zemljiške posesti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Pri ocenjevanju tveganja neskladnosti z zahtevami iz te uredbe pri zadevnih primarnih in drugih proizvodih, namenjenih dajanju na trg Unije ali izvozu z njega, bi bilo treba upoštevati kršitve človekovih pravic, povezane s krčenjem, degradacijo ali spreminjanjem rabe gozdov, vključno s pravicami domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in imetnikov običajne pravice do zemljiške posesti.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Številne mednarodne organizacije in organi (npr. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Medvladni panel za podnebne spremembe, Program Združenih narodov za okolje, Pariški sporazum, Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov, Konvencija o biološki raznovrstnosti) so dejavni na področju krčenja in degradacije gozdov, opredelitve v tej uredbi pa izhajajo iz njihovega dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Številne mednarodne organizacije in organi (npr. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Medvladni panel za podnebne spremembe, Program Združenih narodov za okolje, Pariški sporazum, Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov, Konvencija o biološki raznovrstnosti) so dejavni na področju krčenja in degradacije gozdov, opredelitve v tej uredbi pa izhajajo iz njihovega dela.

| (30) | Številne mednarodne organizacije in organi (npr. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Medvladni panel za podnebne spremembe, Program Združenih narodov za okolje, Pariški sporazum, Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov, Konvencija o biološki raznovrstnosti) so dejavni na področju krčenja in degradacije gozdov
  ter spreminjanja rabe in degradacije drugih ekosistemov
  , opredelitve v tej uredbi pa izhajajo iz njihovega dela. |
| --- | --- |

(30)

Številne mednarodne organizacije in organi (npr. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Medvladni panel za podnebne spremembe, Program Združenih narodov za okolje, Pariški sporazum, Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov, Konvencija o biološki raznovrstnosti) so dejavni na področju krčenja in degradacije gozdov
  ter spreminjanja rabe in degradacije drugih ekosistemov
  , opredelitve v tej uredbi pa izhajajo iz njihovega dela.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Določiti bi bilo treba presečni datum, ki bo podlaga za oceno, ali je na zadevnem zemljišču prišlo do krčenja ali
  degradacije
  gozdov, kar pomeni, da za primarne in druge proizvode s področja uporabe te uredbe vstop na trg Unije ali izvoz ne bi bil mogoč, če so bili proizvedeni na zemljiščih, na katerih je po tem datumu prišlo do krčenja ali
  degradacije
  gozdov. Omogočati bi moral ustrezno preverjanje in spremljanje,
  ustrezati obstoječim mednarodnim zavezam
  , kot so cilji trajnostnega razvoja in newyorška deklaracija o gozdovih, ter tako zmanjšati nenadne motnje v dobavnih verigah zaradi začetka veljavnosti te uredbe in hkrati odpraviti vse spodbude za pospeševanje dejavnosti, ki povzročajo krčenje
  in degradacijo
  gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Določiti bi bilo treba presečni datum, ki bo podlaga za oceno, ali je na zadevnem zemljišču prišlo do krčenja ali
  degradacije
  gozdov, kar pomeni, da za primarne in druge proizvode s področja uporabe te uredbe vstop na trg Unije ali izvoz ne bi bil mogoč, če so bili proizvedeni na zemljiščih, na katerih je po tem datumu prišlo do krčenja ali
  degradacije
  gozdov. Omogočati bi moral ustrezno preverjanje in spremljanje,
  ustrezati obstoječim mednarodnim zavezam
  , kot so cilji trajnostnega razvoja in newyorška deklaracija o gozdovih, ter tako zmanjšati nenadne motnje v dobavnih verigah zaradi začetka veljavnosti te uredbe in hkrati odpraviti vse spodbude za pospeševanje dejavnosti, ki povzročajo krčenje
  in degradacijo
  gozdov.

| (31) | Določiti bi bilo treba presečni datum, ki bo podlaga za oceno, ali je na zadevnem zemljišču prišlo do krčenja
  , degradacije
  ali
  spreminjanja rabe
  gozdov, kar pomeni, da za primarne in druge proizvode s področja uporabe te uredbe vstop na trg Unije ali izvoz ne bi bil mogoč, če so bili proizvedeni na zemljiščih, na katerih je po tem datumu prišlo do krčenja
  , degradacije
  ali
  spreminjanja rabe
  gozdov. Omogočati bi moral ustrezno preverjanje in spremljanje,
  upoštevati veljavne mednarodne zaveze
  , kot so cilji trajnostnega razvoja in newyorška deklaracija o gozdovih, ter tako zmanjšati nenadne motnje v dobavnih verigah zaradi začetka veljavnosti te uredbe in hkrati odpraviti vse spodbude za pospeševanje dejavnosti, ki povzročajo krčenje
  , degradacijo ali spreminjanje rabe
  gozdov. |
| --- | --- |

(31)

Določiti bi bilo treba presečni datum, ki bo podlaga za oceno, ali je na zadevnem zemljišču prišlo do krčenja
  , degradacije
  ali
  spreminjanja rabe
  gozdov, kar pomeni, da za primarne in druge proizvode s področja uporabe te uredbe vstop na trg Unije ali izvoz ne bi bil mogoč, če so bili proizvedeni na zemljiščih, na katerih je po tem datumu prišlo do krčenja
  , degradacije
  ali
  spreminjanja rabe
  gozdov. Omogočati bi moral ustrezno preverjanje in spremljanje,
  upoštevati veljavne mednarodne zaveze
  , kot so cilji trajnostnega razvoja in newyorška deklaracija o gozdovih, ter tako zmanjšati nenadne motnje v dobavnih verigah zaradi začetka veljavnosti te uredbe in hkrati odpraviti vse spodbude za pospeševanje dejavnosti, ki povzročajo krčenje
  , degradacijo ali spreminjanje rabe
  gozdov.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Za okrepitev prispevka Unije k zaustavitvi krčenja
  in degradacije
  gozdov ter za zagotovitev, da se primarni in drugi proizvodi iz dobavnih verig, povezani s krčenjem
  in degradacijo
  gozdov, ne dajejo na trg Unije, se zadevni primarni in drugi proizvodi ne bi smeli dajati na trg Unije, ne bi smeli biti dostopni na trgu Unije in se ne bi smeli izvažati s trga Unije, razen če so bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, in v skladu z 
  zadevno zakonodajo države proizvodnje
  . Za potrditev tega bi jim morala biti vedno priložena izjava o potrebni skrbnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Za okrepitev prispevka Unije k zaustavitvi krčenja
  in degradacije
  gozdov ter za zagotovitev, da se primarni in drugi proizvodi iz dobavnih verig, povezani s krčenjem
  in degradacijo
  gozdov, ne dajejo na trg Unije, se zadevni primarni in drugi proizvodi ne bi smeli dajati na trg Unije, ne bi smeli biti dostopni na trgu Unije in se ne bi smeli izvažati s trga Unije, razen če so bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, in v skladu z 
  zadevno zakonodajo države proizvodnje
  . Za potrditev tega bi jim morala biti vedno priložena izjava o potrebni skrbnosti.

| (32) | Za okrepitev prispevka Unije k zaustavitvi krčenja
  , degradacije ali spreminjanja rabe
  gozdov ter za zagotovitev, da se primarni in drugi proizvodi iz dobavnih verig, povezani s krčenjem
  , degradacijo ali spreminjanjem rabe
  gozdov, ne dajejo na trg Unije
  ali izvažajo z njega
  , se zadevni primarni in drugi proizvodi ne bi smeli dajati na trg Unije, ne bi smeli biti dostopni na trgu Unije in se ne bi smeli izvažati s trga Unije, razen če so bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, in v skladu z 
  zadevnim domačim in mednarodnim pravom in standardi
  . Za potrditev tega bi jim morala biti vedno priložena izjava o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

(32)

Za okrepitev prispevka Unije k zaustavitvi krčenja
  , degradacije ali spreminjanja rabe
  gozdov ter za zagotovitev, da se primarni in drugi proizvodi iz dobavnih verig, povezani s krčenjem
  , degradacijo ali spreminjanjem rabe
  gozdov, ne dajejo na trg Unije
  ali izvažajo z njega
  , se zadevni primarni in drugi proizvodi ne bi smeli dajati na trg Unije, ne bi smeli biti dostopni na trgu Unije in se ne bi smeli izvažati s trga Unije, razen če so bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, in v skladu z 
  zadevnim domačim in mednarodnim pravom in standardi
  . Za potrditev tega bi jim morala biti vedno priložena izjava o potrebni skrbnosti.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Na podlagi sistemskega pristopa bi morali gospodarski subjekti sprejeti ustrezne ukrepe, da bi se prepričali, da zadevni primarni in drugi proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe o nekrčenju gozdov in zakonitosti. V ta namen bi morali gospodarski subjekti vzpostaviti in izvajati postopke potrebne skrbnosti. Postopek potrebne skrbnosti, ki ga zahteva ta uredba, bi moral vključevati
  tri
  elemente: zahteve v zvezi z informacijami, oceno tveganja
  in
  ukrepe za zmanjševanje tveganja. Postopki potrebne skrbnosti bi morali biti oblikovani tako, da zagotovijo dostop do informacij o virih in dobaviteljih primarnih in drugih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, vključno z informacijami, ki dokazujejo, da so izpolnjene zahteve o nepovzročanju krčenja
  in
  degradacije gozdov ter zahteve o zakonitosti, med drugim z opredelitvijo države
  in območja proizvodnje
  , vključno z geolokacijskimi koordinatami
  zadevnih zemljišč
  . Te geolokacijske koordinate, ki temeljijo na določanju točnega časa, določanju položaja in/ali opazovanju Zemlje, lahko uporabljajo podatke iz vesolja in storitve, ki se zagotavljajo v okviru vesoljskega programa Unije (EGNOS/Galileo in Copernicus). Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij izvesti oceno tveganja. Če je ugotovljeno tveganje, bi ga morali gospodarski subjekti zmanjšati na raven, ko ga ni več ali ko je zanemarljivo. Šele po zaključku zahtevanih korakov postopka potrebne skrbnosti in ugotovitvi, da tveganja, da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen s to uredbo, ni ali da je zanemarljivo, bi se gospodarskemu subjektu smelo dovoliti dajanje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda na trg Unije oziroma njegov izvoz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Na podlagi sistemskega pristopa bi morali gospodarski subjekti sprejeti ustrezne ukrepe, da bi se prepričali, da zadevni primarni in drugi proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe o nekrčenju gozdov in zakonitosti. V ta namen bi morali gospodarski subjekti vzpostaviti in izvajati postopke potrebne skrbnosti. Postopek potrebne skrbnosti, ki ga zahteva ta uredba, bi moral vključevati
  tri
  elemente: zahteve v zvezi z informacijami, oceno tveganja
  in
  ukrepe za zmanjševanje tveganja. Postopki potrebne skrbnosti bi morali biti oblikovani tako, da zagotovijo dostop do informacij o virih in dobaviteljih primarnih in drugih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, vključno z informacijami, ki dokazujejo, da so izpolnjene zahteve o nepovzročanju krčenja
  in
  degradacije gozdov ter zahteve o zakonitosti, med drugim z opredelitvijo države
  in območja proizvodnje
  , vključno z geolokacijskimi koordinatami
  zadevnih zemljišč
  . Te geolokacijske koordinate, ki temeljijo na določanju točnega časa, določanju položaja in/ali opazovanju Zemlje, lahko uporabljajo podatke iz vesolja in storitve, ki se zagotavljajo v okviru vesoljskega programa Unije (EGNOS/Galileo in Copernicus). Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij izvesti oceno tveganja. Če je ugotovljeno tveganje, bi ga morali gospodarski subjekti zmanjšati na raven, ko ga ni več ali ko je zanemarljivo. Šele po zaključku zahtevanih korakov postopka potrebne skrbnosti in ugotovitvi, da tveganja, da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen s to uredbo, ni ali da je zanemarljivo, bi se gospodarskemu subjektu smelo dovoliti dajanje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda na trg Unije oziroma njegov izvoz.

| (33) | Na podlagi sistemskega pristopa bi morali gospodarski subjekti sprejeti ustrezne ukrepe, da bi se prepričali, da zadevni primarni in drugi proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe o nekrčenju gozdov in zakonitosti. V ta namen bi morali gospodarski subjekti vzpostaviti in izvajati postopke potrebne skrbnosti. Postopek potrebne skrbnosti, ki ga zahteva ta uredba, bi moral vključevati
  štiri
  elemente: zahteve v zvezi z informacijami, oceno tveganja, ukrepe za zmanjševanje tveganja
  in obveznosti poročanja
  . Postopki potrebne skrbnosti bi morali biti oblikovani tako, da zagotovijo dostop do informacij o virih in dobaviteljih primarnih in drugih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, vključno z informacijami, ki dokazujejo, da so izpolnjene zahteve o nepovzročanju krčenja, degradacije
  ali spreminjanja rabe
  gozdov ter
  spoštovanje
  zahteve o zakonitosti
  in da država proizvajalka izpolnjuje zahteve o zakonitosti in mednarodno pravo o človekovih pravicah
  ,
  tudi pravico do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju
  med drugim z opredelitvijo države
  ali njenih delov
  , vključno z geolokacijskimi koordinatami. Te geolokacijske koordinate, ki temeljijo na določanju točnega časa, določanju položaja in/ali opazovanju Zemlje, lahko uporabljajo podatke iz vesolja in storitve, ki se zagotavljajo v okviru vesoljskega programa Unije (EGNOS/Galileo in Copernicus).
  Uporaba zahteve glede geolokacije v sektorjih, v katerih mali kmetje predstavljajo znaten delež proizvajalcev, bi lahko bila še posebej težavna, zato bi bilo treba zanjo po potrebi zagotoviti smernice ter tehnično in finančno podporo.
  Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij izvesti oceno tveganja. Če je ugotovljeno tveganje, bi ga morali gospodarski subjekti zmanjšati na raven, ko ga ni več ali ko je zanemarljivo. Šele po zaključku zahtevanih korakov postopka potrebne skrbnosti in ugotovitvi, da tveganja, da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen s to uredbo, ni ali da je zanemarljivo, bi se gospodarskemu subjektu smelo dovoliti dajanje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda na trg Unije oziroma njegov izvoz.
  Da bi spodbudili preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izvajanje njihovih obveznosti. |
| --- | --- |

(33)

Na podlagi sistemskega pristopa bi morali gospodarski subjekti sprejeti ustrezne ukrepe, da bi se prepričali, da zadevni primarni in drugi proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe o nekrčenju gozdov in zakonitosti. V ta namen bi morali gospodarski subjekti vzpostaviti in izvajati postopke potrebne skrbnosti. Postopek potrebne skrbnosti, ki ga zahteva ta uredba, bi moral vključevati
  štiri
  elemente: zahteve v zvezi z informacijami, oceno tveganja, ukrepe za zmanjševanje tveganja
  in obveznosti poročanja
  . Postopki potrebne skrbnosti bi morali biti oblikovani tako, da zagotovijo dostop do informacij o virih in dobaviteljih primarnih in drugih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, vključno z informacijami, ki dokazujejo, da so izpolnjene zahteve o nepovzročanju krčenja, degradacije
  ali spreminjanja rabe
  gozdov ter
  spoštovanje
  zahteve o zakonitosti
  in da država proizvajalka izpolnjuje zahteve o zakonitosti in mednarodno pravo o človekovih pravicah
  ,
  tudi pravico do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju
  med drugim z opredelitvijo države
  ali njenih delov
  , vključno z geolokacijskimi koordinatami. Te geolokacijske koordinate, ki temeljijo na določanju točnega časa, določanju položaja in/ali opazovanju Zemlje, lahko uporabljajo podatke iz vesolja in storitve, ki se zagotavljajo v okviru vesoljskega programa Unije (EGNOS/Galileo in Copernicus).
  Uporaba zahteve glede geolokacije v sektorjih, v katerih mali kmetje predstavljajo znaten delež proizvajalcev, bi lahko bila še posebej težavna, zato bi bilo treba zanjo po potrebi zagotoviti smernice ter tehnično in finančno podporo.
  Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij izvesti oceno tveganja. Če je ugotovljeno tveganje, bi ga morali gospodarski subjekti zmanjšati na raven, ko ga ni več ali ko je zanemarljivo. Šele po zaključku zahtevanih korakov postopka potrebne skrbnosti in ugotovitvi, da tveganja, da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen s to uredbo, ni ali da je zanemarljivo, bi se gospodarskemu subjektu smelo dovoliti dajanje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda na trg Unije oziroma njegov izvoz.
  Da bi spodbudili preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izvajanje njihovih obveznosti.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Gospodarski subjekti bi si morali razumno prizadevati, da proizvajalci, od katerih nabavljajo, zlasti mali kmetje, prejmejo pošteno plačilo, da bodo imeli zagotovljen dohodek za preživetje in da se bo lahko učinkovito izkoreninila revščina, ki je eden od temeljnih vzrokov za krčenje gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Gospodarski subjekti bi si morali razumno prizadevati, da proizvajalci, od katerih nabavljajo, zlasti mali kmetje, prejmejo pošteno plačilo, da bodo imeli zagotovljen dohodek za preživetje in da se bo lahko učinkovito izkoreninila revščina, ki je eden od temeljnih vzrokov za krčenje gozdov.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33b) | Gospodarskim subjektom in trgovcem ter pristojnim organom držav članic bi moralo biti omogočeno, da pri zbiranju in prepisovanju informacij, potrebnih za postopek skrbnega pregleda, izkoristijo orodja, ki jih da na voljo Unija. Agencije, pristojne za EGNOS/Galileo in Copernicus, bi morale povečati sinergije, da bi omogočile celosten pristop. Gospodarski subjekti in trgovci bi morali v sodelovanju s Komisijo podpirati kmete, še posebej male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, da bi lahko nabavljali in uporabljali potrebna orodja za zbiranje informacij, vključno z geolokacijo, ter prevzeli odgovornost zanje na trajnosten način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33b)

Gospodarskim subjektom in trgovcem ter pristojnim organom držav članic bi moralo biti omogočeno, da pri zbiranju in prepisovanju informacij, potrebnih za postopek skrbnega pregleda, izkoristijo orodja, ki jih da na voljo Unija. Agencije, pristojne za EGNOS/Galileo in Copernicus, bi morale povečati sinergije, da bi omogočile celosten pristop. Gospodarski subjekti in trgovci bi morali v sodelovanju s Komisijo podpirati kmete, še posebej male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, da bi lahko nabavljali in uporabljali potrebna orodja za zbiranje informacij, vključno z geolokacijo, ter prevzeli odgovornost zanje na trajnosten način.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Gospodarski subjekti bi morali formalno prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki jih nameravajo dati na trg Unije ali izvažati, in sicer tako, da dajo na voljo izjave o potrebni skrbnosti. Ta uredba bi morala vsebovati predlogo za te izjave. To naj bi olajšalo izvrševanje te uredbe prek pristojnih organov in sodišč ter povečalo skladnost gospodarskih subjektov s predpisi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Gospodarski subjekti bi morali formalno prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki jih nameravajo dati na trg Unije ali izvažati, in sicer tako, da dajo na voljo izjave o potrebni skrbnosti. Ta uredba bi morala vsebovati predlogo za te izjave. To naj bi olajšalo izvrševanje te uredbe prek pristojnih organov in sodišč ter povečalo skladnost gospodarskih subjektov s predpisi.

| (34) | Gospodarski subjekti
  , ki dajo na trg Unije primarni ali drug proizvod ali ga izvozijo v tretjo državo,
  bi morali formalno prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki jih nameravajo dati na trg Unije ali izvažati, in sicer tako, da dajo na voljo izjave o potrebni skrbnosti. Ta uredba bi morala vsebovati predlogo za te izjave. To naj bi olajšalo izvrševanje te uredbe prek pristojnih organov in sodišč ter povečalo skladnost gospodarskih subjektov s predpisi. |
| --- | --- |

(34)

Gospodarski subjekti
  , ki dajo na trg Unije primarni ali drug proizvod ali ga izvozijo v tretjo državo,
  bi morali formalno prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki jih nameravajo dati na trg Unije ali izvažati, in sicer tako, da dajo na voljo izjave o potrebni skrbnosti. Ta uredba bi morala vsebovati predlogo za te izjave. To naj bi olajšalo izvrševanje te uredbe prek pristojnih organov in sodišč ter povečalo skladnost gospodarskih subjektov s predpisi.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Trgovci bi morali odgovarjati za zbiranje in hranjenje informacij, ki zagotavljajo preglednost dobavne verige zadevnih primarnih in drugih proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočajo. Veliki trgovci, ki niso mala in srednja podjetja, močno vplivajo na dobavne verige in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da delujejo tako, da ne povzročajo krčenja gozdov, zato bi morali imeti enake obveznosti kot gospodarski subjekti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Trgovci bi morali odgovarjati za zbiranje in hranjenje informacij, ki zagotavljajo preglednost dobavne verige zadevnih primarnih in drugih proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočajo. Veliki trgovci, ki niso mala in srednja podjetja, močno vplivajo na dobavne verige in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da delujejo tako, da ne povzročajo krčenja gozdov, zato bi morali imeti enake obveznosti kot gospodarski subjekti.

| (36) | Trgovci bi morali odgovarjati za zbiranje in hranjenje informacij, ki zagotavljajo preglednost dobavne verige zadevnih primarnih in drugih proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočajo. Veliki trgovci, ki niso mala in srednja podjetja, močno vplivajo na dobavne verige in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da
  dobavne verige
  delujejo tako, da ne povzročajo krčenja gozdov, zato bi morali imeti enake obveznosti kot gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

(36)

Trgovci bi morali odgovarjati za zbiranje in hranjenje informacij, ki zagotavljajo preglednost dobavne verige zadevnih primarnih in drugih proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočajo. Veliki trgovci, ki niso mala in srednja podjetja, močno vplivajo na dobavne verige in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da
  dobavne verige
  delujejo tako, da ne povzročajo krčenja gozdov, zato bi morali imeti enake obveznosti kot gospodarski subjekti.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Da bi spodbudili preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti
  , ki niso MSP,
  vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izvajanje njihovih obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Da bi spodbudili preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti
  , ki niso MSP,
  vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izvajanje njihovih obveznosti.

| (37) | Da bi spodbudili preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izvajanje njihovih obveznosti. |
| --- | --- |

(37)

Da bi spodbudili preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izvajanje njihovih obveznosti.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Drugi zakonodajni instrumenti EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje, bi se morali uporabljati, če v tej uredbi ni posebnih določb z enakim ciljem, naravo in učinkom, ki bi se lahko prilagodile glede na prihodnje zakonodajne spremembe. Obstoj te uredbe ne bi smel izključevati uporabe drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi. Kadar drugi takšni zakonodajni instrumenti EU vsebujejo podrobnejše določbe ali dodajajo zahteve določbam iz te uredbe, bi bilo treba take določbe uporabljati v povezavi z določbami te uredbe. Kadar ta uredba vsebuje podrobnejše določbe, se te ne bi smele razlagati na način, ki bi ogrozil učinkovito uporabo drugih zakonodajnih instrumentov EU pri postopkih potrebne skrbnosti ali doseganju njihovega splošnega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Drugi zakonodajni instrumenti EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje, bi se morali uporabljati, če v tej uredbi ni posebnih določb z enakim ciljem, naravo in učinkom, ki bi se lahko prilagodile glede na prihodnje zakonodajne spremembe. Obstoj te uredbe ne bi smel izključevati uporabe drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi. Kadar drugi takšni zakonodajni instrumenti EU vsebujejo podrobnejše določbe ali dodajajo zahteve določbam iz te uredbe, bi bilo treba take določbe uporabljati v povezavi z določbami te uredbe. Kadar ta uredba vsebuje podrobnejše določbe, se te ne bi smele razlagati na način, ki bi ogrozil učinkovito uporabo drugih zakonodajnih instrumentov EU pri postopkih potrebne skrbnosti ali doseganju njihovega splošnega cilja.

| (38) | Drugi zakonodajni instrumenti EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje,
  na primer Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in [prihodnja direktiva o trajnostnem upravljanju podjetij]

   (1b)

  ,
  bi se morali uporabljati, če v tej uredbi ni posebnih določb z enakim ciljem, naravo in učinkom, ki bi se lahko prilagodile glede na prihodnje zakonodajne spremembe.
  Cilj te uredbe je zagotoviti skladnost primarnih in drugih proizvodov z zahtevami glede trajnostnosti in zakonitosti. Uporablja se predhodno, preden se primarni ali drugi proizvodi dajo na trg Unije ali izvozijo z njega.
  Obstoj te uredbe
  , ki velja za primarne proizvode,
  ne bi smel izključevati uporabe drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi. Kadar drugi takšni zakonodajni instrumenti EU vsebujejo podrobnejše določbe ali dodajajo zahteve določbam iz te uredbe, bi bilo treba take določbe uporabljati v povezavi z določbami te uredbe. Kadar ta uredba vsebuje podrobnejše določbe, se te ne bi smele razlagati na način, ki bi ogrozil učinkovito uporabo drugih zakonodajnih instrumentov EU pri postopkih potrebne skrbnosti ali doseganju njihovega splošnega cilja.
  Komisija bi morala izdati jasne in lahko razumljive smernice za pomoč gospodarskim subjektom in trgovcem, zlasti MSP, pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe, da bi čim bolj zmanjšali upravno in finančno breme. Smernice bi morale biti gospodarskim subjektom tudi v pomoč pri tem, kako učinkovito izpolniti svoje obveznosti glede potrebne skrbnosti, kadar se področje uporabe te uredbe prekriva z drugimi zakonodajnimi instrumenti, ki glede potrebne skrbnosti določajo druge zahteve. |
| --- | --- |

(38)

Drugi zakonodajni instrumenti EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje,
  na primer Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in [prihodnja direktiva o trajnostnem upravljanju podjetij]

   (1b)

  ,
  bi se morali uporabljati, če v tej uredbi ni posebnih določb z enakim ciljem, naravo in učinkom, ki bi se lahko prilagodile glede na prihodnje zakonodajne spremembe.
  Cilj te uredbe je zagotoviti skladnost primarnih in drugih proizvodov z zahtevami glede trajnostnosti in zakonitosti. Uporablja se predhodno, preden se primarni ali drugi proizvodi dajo na trg Unije ali izvozijo z njega.
  Obstoj te uredbe
  , ki velja za primarne proizvode,
  ne bi smel izključevati uporabe drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi. Kadar drugi takšni zakonodajni instrumenti EU vsebujejo podrobnejše določbe ali dodajajo zahteve določbam iz te uredbe, bi bilo treba take določbe uporabljati v povezavi z določbami te uredbe. Kadar ta uredba vsebuje podrobnejše določbe, se te ne bi smele razlagati na način, ki bi ogrozil učinkovito uporabo drugih zakonodajnih instrumentov EU pri postopkih potrebne skrbnosti ali doseganju njihovega splošnega cilja.
  Komisija bi morala izdati jasne in lahko razumljive smernice za pomoč gospodarskim subjektom in trgovcem, zlasti MSP, pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe, da bi čim bolj zmanjšali upravno in finančno breme. Smernice bi morale biti gospodarskim subjektom tudi v pomoč pri tem, kako učinkovito izpolniti svoje obveznosti glede potrebne skrbnosti, kadar se področje uporabe te uredbe prekriva z drugimi zakonodajnimi instrumenti, ki glede potrebne skrbnosti določajo druge zahteve.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38a) | Krčenje gozdov je neposredno povezano s spreminjanjem rabe ekosistemov in kršitvami človekovih pravic, še posebej pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti. Posebno pozornost je treba nameniti njihovim potrebam in njihovi polni vključitvi v izvajanje te uredbe. Spodbujati bi bilo treba tudi popolno spoštovanje mednarodnih besedil in standardov, vključno s konvencijo Mednarodne organizacije dela o domorodnih ljudstvih in plemenih, običajno pravico do zemljiške posesti in pravico do prostovoljnega predhodnega soglasja. Enako velja tudi za pravice delavcev, kot so določene v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, pravice žensk, pravice do varstva okolja ter pravico do varstva človekovih pravic in okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38a)

Krčenje gozdov je neposredno povezano s spreminjanjem rabe ekosistemov in kršitvami človekovih pravic, še posebej pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti. Posebno pozornost je treba nameniti njihovim potrebam in njihovi polni vključitvi v izvajanje te uredbe. Spodbujati bi bilo treba tudi popolno spoštovanje mednarodnih besedil in standardov, vključno s konvencijo Mednarodne organizacije dela o domorodnih ljudstvih in plemenih, običajno pravico do zemljiške posesti in pravico do prostovoljnega predhodnega soglasja. Enako velja tudi za pravice delavcev, kot so določene v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, pravice žensk, pravice do varstva okolja ter pravico do varstva človekovih pravic in okolja.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Za izvrševanje te uredbe bi morale biti odgovorne države članice, njihovi pristojni organi pa bi morali zagotoviti, da se ta uredba v celoti upošteva. Enotno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je mogoče doseči le s sistematično izmenjavo informacij in sodelovanjem med pristojnimi organi, carinskimi organi in Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Za izvrševanje te uredbe bi morale biti odgovorne države članice, njihovi pristojni organi pa bi morali zagotoviti, da se ta uredba v celoti upošteva. Enotno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je mogoče doseči le s sistematično izmenjavo informacij in sodelovanjem med pristojnimi organi, carinskimi organi in Komisijo.

| (40) | Za izvrševanje te uredbe bi morale biti odgovorne države članice, njihovi pristojni organi pa bi morali zagotoviti, da se ta uredba v celoti upošteva. Enotno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je mogoče doseči le s sistematično izmenjavo informacij in sodelovanjem med pristojnimi organi, carinskimi organi in Komisijo.
  Komisija bi morala še posebej analizirati kazni, ki jih uporabljajo države članice, in z njimi izmenjati mnenja, da bi spodbudila usklajeno izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Za izvrševanje te uredbe bi morale biti odgovorne države članice, njihovi pristojni organi pa bi morali zagotoviti, da se ta uredba v celoti upošteva. Enotno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je mogoče doseči le s sistematično izmenjavo informacij in sodelovanjem med pristojnimi organi, carinskimi organi in Komisijo.
  Komisija bi morala še posebej analizirati kazni, ki jih uporabljajo države članice, in z njimi izmenjati mnenja, da bi spodbudila usklajeno izvajanje te uredbe.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | Pripadniki javnosti, ki jih zadeva ta uredba, bi morali imeti možnost ukrepanja, da bi zagotovili skladnost z okoljsko zakonodajo in s tem varstva okolja ter da pristojni organi, gospodarski subjekti in trgovci učinkovito izvršujejo to uredbo in ravnajo skladno z njo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

Pripadniki javnosti, ki jih zadeva ta uredba, bi morali imeti možnost ukrepanja, da bi zagotovili skladnost z okoljsko zakonodajo in s tem varstva okolja ter da pristojni organi, gospodarski subjekti in trgovci učinkovito izvršujejo to uredbo in ravnajo skladno z njo.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40b) | Pravica do učinkovitega pravnega sredstva je mednarodno priznana človekova pravica, zapisana v členu 8 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, členu 9(3) Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter členu 2(3) Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter je tudi temeljna pravica Unije v smislu člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zato bi morale države članice zagotoviti, da imajo pripadniki javnosti, ki jih kršitev te uredbe zadeva ali jih je prizadela, ustrezen dostop do učinkovitega pravnega sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40b)

Pravica do učinkovitega pravnega sredstva je mednarodno priznana človekova pravica, zapisana v členu 8 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, členu 9(3) Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter členu 2(3) Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter je tudi temeljna pravica Unije v smislu člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zato bi morale države članice zagotoviti, da imajo pripadniki javnosti, ki jih kršitev te uredbe zadeva ali jih je prizadela, ustrezen dostop do učinkovitega pravnega sredstva.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Uspešno in učinkovito izvajanje in izvrševanje te uredbe sta bistvena za doseganje njenih ciljev. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati informacijski sistem, ki bo gospodarskim subjektom in pristojnim organom pomagal pri podajanju potrebnih informacij o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, danih na trg, in dostopu do njih. Gospodarski subjekti bi morali izjave o potrebni skrbnosti predložiti v informacijski sistem. Informacijski sistem bi moral biti dostopen pristojnim organom in carinskim organom, da se jim olajša izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe.
  Informacijski sistem
  bi
  moral
  biti
  dostopen
  tudi
  širši javnosti
  , anonimizirani
  podatki
  pa bi morali biti
  na voljo
  v odprti in strojno berljivi obliki v skladu s politiko odprtih podatkov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Uspešno in učinkovito izvajanje in izvrševanje te uredbe sta bistvena za doseganje njenih ciljev. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati informacijski sistem, ki bo gospodarskim subjektom in pristojnim organom pomagal pri podajanju potrebnih informacij o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, danih na trg, in dostopu do njih. Gospodarski subjekti bi morali izjave o potrebni skrbnosti predložiti v informacijski sistem. Informacijski sistem bi moral biti dostopen pristojnim organom in carinskim organom, da se jim olajša izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe.
  Informacijski sistem
  bi
  moral
  biti
  dostopen
  tudi
  širši javnosti
  , anonimizirani
  podatki
  pa bi morali biti
  na voljo
  v odprti in strojno berljivi obliki v skladu s politiko odprtih podatkov Unije.

| (41) | Uspešno in učinkovito izvajanje in izvrševanje te uredbe sta bistvena za doseganje njenih ciljev. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati informacijski sistem, ki bo gospodarskim subjektom in pristojnim organom pomagal pri podajanju potrebnih informacij o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, danih na trg, in dostopu do njih. Gospodarski subjekti bi morali izjave o potrebni skrbnosti predložiti v informacijski sistem. Informacijski sistem bi moral biti dostopen pristojnim organom in carinskim organom, da se jim olajša izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe
  , ter bi moral omogočati prenos informacij med državami članicami, pristojnimi organi in carinskimi organi
  .
  Širši javnosti
  bi
  morali
  biti
  dostopni
  tudi
  poslovno neobčutljivi podatki
  ,
  s tem da so podatki
  anonimizirani
  , razen informacij o evropskem seznamu gospodarskih subjektov in trgovcev, na voljo
  pa bi morali biti v odprti in strojno berljivi obliki v skladu s politiko odprtih podatkov Unije. |
| --- | --- |

(41)

Uspešno in učinkovito izvajanje in izvrševanje te uredbe sta bistvena za doseganje njenih ciljev. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati informacijski sistem, ki bo gospodarskim subjektom in pristojnim organom pomagal pri podajanju potrebnih informacij o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, danih na trg, in dostopu do njih. Gospodarski subjekti bi morali izjave o potrebni skrbnosti predložiti v informacijski sistem. Informacijski sistem bi moral biti dostopen pristojnim organom in carinskim organom, da se jim olajša izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe
  , ter bi moral omogočati prenos informacij med državami članicami, pristojnimi organi in carinskimi organi
  .
  Širši javnosti
  bi
  morali
  biti
  dostopni
  tudi
  poslovno neobčutljivi podatki
  ,
  s tem da so podatki
  anonimizirani
  , razen informacij o evropskem seznamu gospodarskih subjektov in trgovcev, na voljo
  pa bi morali biti v odprti in strojno berljivi obliki v skladu s politiko odprtih podatkov Unije.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Pri zadevnih primarnih proizvodih, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, so pristojni organi zadolženi za preverjanje skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov z obveznostmi iz te uredbe, naloga carinskih organov pa je zagotoviti, da je sklic na izjavo o potrebni skrbnosti na voljo v carinski deklaraciji, če je to ustrezno, in poleg tega od trenutka, ko bo vzpostavljen elektronski vmesnik za izmenjavo informacij med carinskimi organi in pristojnimi organi, preverjati status izjave o potrebni skrbnosti po začetni analizi tveganja, ki jo pristojni organi izvedejo v informacijskem sistemu, ter ustrezno ukrepati (tj. začasno ustaviti ali zavrniti primarni ali drugi proizvod, če se to zahteva prek statusa v informacijskem sistemu). Ta posebna organizacija nadzora opušča uporabo poglavja VII Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Pri zadevnih primarnih proizvodih, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, so pristojni organi zadolženi za preverjanje skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov z obveznostmi iz te uredbe, naloga carinskih organov pa je zagotoviti, da je sklic na izjavo o potrebni skrbnosti na voljo v carinski deklaraciji, če je to ustrezno, in poleg tega od trenutka, ko bo vzpostavljen elektronski vmesnik za izmenjavo informacij med carinskimi organi in pristojnimi organi, preverjati status izjave o potrebni skrbnosti po začetni analizi tveganja, ki jo pristojni organi izvedejo v informacijskem sistemu, ter ustrezno ukrepati (tj. začasno ustaviti ali zavrniti primarni ali drugi proizvod, če se to zahteva prek statusa v informacijskem sistemu). Ta posebna organizacija nadzora opušča uporabo poglavja VII Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe.

| (42) | Pri zadevnih primarnih
  in drugih
  proizvodih, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, so pristojni organi zadolženi za preverjanje skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov z obveznostmi iz te uredbe
  , med drugim na osnovi izjav o primerni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti
  , naloga carinskih organov pa je zagotoviti, da je sklic na izjavo o potrebni skrbnosti na voljo v carinski deklaraciji, če je to ustrezno, in poleg tega od trenutka, ko bo vzpostavljen elektronski vmesnik za izmenjavo informacij med carinskimi organi in pristojnimi organi, preverjati status izjave o potrebni skrbnosti po začetni analizi tveganja, ki jo pristojni organi izvedejo v informacijskem sistemu, ter ustrezno ukrepati (tj. začasno ustaviti ali zavrniti primarni ali drugi proizvod, če se to zahteva prek statusa v informacijskem sistemu). Ta posebna organizacija nadzora opušča uporabo poglavja VII Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Pri zadevnih primarnih
  in drugih
  proizvodih, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, so pristojni organi zadolženi za preverjanje skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov z obveznostmi iz te uredbe
  , med drugim na osnovi izjav o primerni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti
  , naloga carinskih organov pa je zagotoviti, da je sklic na izjavo o potrebni skrbnosti na voljo v carinski deklaraciji, če je to ustrezno, in poleg tega od trenutka, ko bo vzpostavljen elektronski vmesnik za izmenjavo informacij med carinskimi organi in pristojnimi organi, preverjati status izjave o potrebni skrbnosti po začetni analizi tveganja, ki jo pristojni organi izvedejo v informacijskem sistemu, ter ustrezno ukrepati (tj. začasno ustaviti ali zavrniti primarni ali drugi proizvod, če se to zahteva prek statusa v informacijskem sistemu). Ta posebna organizacija nadzora opušča uporabo poglavja VII Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42a) | Pregledi, ki jih izvajajo pristojni organi, bi se morali izvajati na način, ki najmanj moti trgovino ter delovanje gospodarskih subjektov in trgovcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42a)

Pregledi, ki jih izvajajo pristojni organi, bi se morali izvajati na način, ki najmanj moti trgovino ter delovanje gospodarskih subjektov in trgovcev.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (43a) | Komisija bi morala zagotoviti ustrezna in zadostna finančna sredstva, zlasti za tehnično podporo, tudi prek Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, da bi partnerskim državam pomagala pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe. Ti viri bi morali biti na voljo že pred začetkom veljavnosti te uredbe in njenim celovitim izvajanjem, da bi se okrepile prilagoditvene zmogljivosti prizadetih skupnosti, s posebnim poudarkom na malih kmetih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43a)

Komisija bi morala zagotoviti ustrezna in zadostna finančna sredstva, zlasti za tehnično podporo, tudi prek Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, da bi partnerskim državam pomagala pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe. Ti viri bi morali biti na voljo že pred začetkom veljavnosti te uredbe in njenim celovitim izvajanjem, da bi se okrepile prilagoditvene zmogljivosti prizadetih skupnosti, s posebnim poudarkom na malih kmetih.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Za optimizacijo in razbremenitev procesa nadzora nad zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je treba vzpostaviti elektronske vmesnike, ki
  omogočajo
  samodejni prenos podatkov med carinskimi sistemi in informacijskim sistemom pristojnih organov. Okolje enotnega okenca EU za carino je logična izbira za tak prenos podatkov. Vmesniki bi morali biti zelo avtomatizirani in enostavni za uporabo,
  dodatno breme za carinske organe pa bi moralo biti omejeno
  . Poleg tega je zaradi majhnih razlik med podatki, ki jih je treba deklarirati v carinski deklaraciji in izjavi o potrebni skrbnosti, primerno predlagati tudi pristop sodelovanja med podjetji in državno upravo, v skladu s katerim
  trgovci in
  gospodarski subjekti prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino dajo na voljo izjavo o potrebni skrbnosti za zadevni primarni ali drug proizvod, ta izjava pa se samodejno posreduje v informacijski sistem, ki ga uporabljajo pristojni organi. Carinski in pristojni organi bi morali sodelovati pri določanju podatkov, ki jih je treba posredovati, in vseh drugih tehničnih zahtevah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Za optimizacijo in razbremenitev procesa nadzora nad zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je treba vzpostaviti elektronske vmesnike, ki
  omogočajo
  samodejni prenos podatkov med carinskimi sistemi in informacijskim sistemom pristojnih organov. Okolje enotnega okenca EU za carino je logična izbira za tak prenos podatkov. Vmesniki bi morali biti zelo avtomatizirani in enostavni za uporabo,
  dodatno breme za carinske organe pa bi moralo biti omejeno
  . Poleg tega je zaradi majhnih razlik med podatki, ki jih je treba deklarirati v carinski deklaraciji in izjavi o potrebni skrbnosti, primerno predlagati tudi pristop sodelovanja med podjetji in državno upravo, v skladu s katerim
  trgovci in
  gospodarski subjekti prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino dajo na voljo izjavo o potrebni skrbnosti za zadevni primarni ali drug proizvod, ta izjava pa se samodejno posreduje v informacijski sistem, ki ga uporabljajo pristojni organi. Carinski in pristojni organi bi morali sodelovati pri določanju podatkov, ki jih je treba posredovati, in vseh drugih tehničnih zahtevah.

| (45) | Za optimizacijo in razbremenitev procesa nadzora nad zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je treba vzpostaviti
  interoperabilne
  elektronske vmesnike, ki
  bodo omogočali
  samodejni prenos podatkov med carinskimi sistemi in informacijskim sistemom pristojnih organov. Okolje enotnega okenca EU za carino je logična izbira za tak prenos podatkov. Vmesniki bi morali biti zelo avtomatizirani in enostavni za uporabo,
  carinskim organom omogočati čim lažje izvajanje procesov ter omejiti stroške za gospodarske subjekte
  . Poleg tega je zaradi majhnih razlik med podatki, ki jih je treba deklarirati v carinski deklaraciji in izjavi o potrebni skrbnosti, primerno predlagati tudi pristop sodelovanja med podjetji in državno upravo, v skladu s katerim gospodarski subjekti prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino dajo na voljo izjavo o potrebni skrbnosti za zadevni primarni ali drug proizvod, ta izjava pa se samodejno posreduje v informacijski sistem, ki ga uporabljajo pristojni organi. Carinski in pristojni organi bi morali sodelovati pri določanju podatkov, ki jih je treba posredovati, in vseh drugih tehničnih zahtevah. |
| --- | --- |

(45)

Za optimizacijo in razbremenitev procesa nadzora nad zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, je treba vzpostaviti
  interoperabilne
  elektronske vmesnike, ki
  bodo omogočali
  samodejni prenos podatkov med carinskimi sistemi in informacijskim sistemom pristojnih organov. Okolje enotnega okenca EU za carino je logična izbira za tak prenos podatkov. Vmesniki bi morali biti zelo avtomatizirani in enostavni za uporabo,
  carinskim organom omogočati čim lažje izvajanje procesov ter omejiti stroške za gospodarske subjekte
  . Poleg tega je zaradi majhnih razlik med podatki, ki jih je treba deklarirati v carinski deklaraciji in izjavi o potrebni skrbnosti, primerno predlagati tudi pristop sodelovanja med podjetji in državno upravo, v skladu s katerim gospodarski subjekti prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino dajo na voljo izjavo o potrebni skrbnosti za zadevni primarni ali drug proizvod, ta izjava pa se samodejno posreduje v informacijski sistem, ki ga uporabljajo pristojni organi. Carinski in pristojni organi bi morali sodelovati pri določanju podatkov, ki jih je treba posredovati, in vseh drugih tehničnih zahtevah.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Tveganje, da se neskladni primarni in drugi proizvodi dajo na trg Unije, se razlikuje glede na primarni in drug proizvod ter državo porekla in proizvodnje. Za gospodarske subjekte, ki nabavljajo primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko tveganje za pridelovanje, pobiranje ali proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov v nasprotju s to uredbo, bi moralo veljati manj obveznosti, s čimer bi se zmanjšali stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme. Primarni in drugi proizvodi iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Tveganje, da se neskladni primarni in drugi proizvodi dajo na trg Unije, se razlikuje glede na primarni in drug proizvod ter državo porekla in proizvodnje. Za gospodarske subjekte, ki nabavljajo primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko tveganje za pridelovanje, pobiranje ali proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov v nasprotju s to uredbo, bi moralo veljati manj obveznosti, s čimer bi se zmanjšali stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme. Primarni in drugi proizvodi iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov.

| (46) | Tveganje, da se neskladni primarni in drugi proizvodi dajo na trg Unije, se razlikuje glede na primarni in drug proizvod ter državo porekla in proizvodnje
  ali dele te države
  . Za gospodarske subjekte, ki nabavljajo primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko tveganje za pridelovanje, pobiranje ali proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov v nasprotju s to uredbo, bi moralo veljati manj obveznosti, s čimer bi se zmanjšali stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme
  , razen če gospodarski subjekt ve ali ima razlog za prepričanje, da obstaja tveganje neizpolnjevanja te uredbe. Kadar pristojni organ izve za tveganje izogibanja zahtevam iz te uredbe, na primer kadar se primarni ali drugi proizvod, proizveden v državi z visokim tveganjem, naknadno predela v EU ali izvozi v EU iz države z nizkim tveganjem in je v carinski deklaraciji ali izjavi o primerni skrbnosti navedeno, da je bil primarni ali drugi proizvod proizveden v državi z nizkim tveganjem, bi moral pristojni organ z dodatnimi preverjanju ugotoviti, ali obstaja kakršna koli neskladnost in po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe, kot so zaseg in začasna ustavitev dajanja tega proizvoda na trg, ter izvesti dodatne preglede
  . Primarni in drugi proizvodi iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov. |
| --- | --- |

(46)

Tveganje, da se neskladni primarni in drugi proizvodi dajo na trg Unije, se razlikuje glede na primarni in drug proizvod ter državo porekla in proizvodnje
  ali dele te države
  . Za gospodarske subjekte, ki nabavljajo primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko tveganje za pridelovanje, pobiranje ali proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov v nasprotju s to uredbo, bi moralo veljati manj obveznosti, s čimer bi se zmanjšali stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme
  , razen če gospodarski subjekt ve ali ima razlog za prepričanje, da obstaja tveganje neizpolnjevanja te uredbe. Kadar pristojni organ izve za tveganje izogibanja zahtevam iz te uredbe, na primer kadar se primarni ali drugi proizvod, proizveden v državi z visokim tveganjem, naknadno predela v EU ali izvozi v EU iz države z nizkim tveganjem in je v carinski deklaraciji ali izjavi o primerni skrbnosti navedeno, da je bil primarni ali drugi proizvod proizveden v državi z nizkim tveganjem, bi moral pristojni organ z dodatnimi preverjanju ugotoviti, ali obstaja kakršna koli neskladnost in po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe, kot so zaseg in začasna ustavitev dajanja tega proizvoda na trg, ter izvesti dodatne preglede
  . Primarni in drugi proizvodi iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Zato bi morala Komisija oceniti tveganje krčenja in
  degradacije
  gozdov na ravni države ali njenih delov na podlagi vrste meril, ki odražajo kvantitativne, objektivne in mednarodno priznane podatke ter pokazatelje, da so države dejavno vključene v boj proti krčenju in
  degradaciji gozdov
  . Te primerjalne informacije bi morale gospodarskim subjektom v Uniji olajšati izvajanje potrebne skrbnosti, pristojnim organom pa spremljanje in uveljavljanje skladnosti, hkrati pa bi morale države proizvajalke spodbuditi, da povečajo trajnostnost svojih sistemov kmetijske proizvodnje in zmanjšajo svoj vpliv na krčenje gozdov. To bi moralo prispevati k večji preglednosti in trajnostni naravnanosti dobavnih verig. Sistem primerjalnih analiz bi moral temeljiti na tristopenjski razvrstitvi držav, ki bi jih bilo treba obravnavati kot države z nizkim, standardnim ali visokim tveganjem. Za zagotovitev ustrezne preglednosti in jasnosti bi morala Komisija zlasti javno objaviti podatke, ki se uporabljajo za primerjalno analizo, razloge za predlagano spremembo razvrstitve in odziv zadevne države. Za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z nizkim tveganjem bi bilo treba gospodarskim subjektom omogočiti uporabo poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti, pristojni organi pa bi morali za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z visokim tveganjem uporabiti okrepljen nadzor. Komisija bi morala biti upravičena do sprejetja izvedbenih ukrepov za določitev držav ali njihovih delov, pri katerih obstaja majhno ali veliko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki niso skladni s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Zato bi morala Komisija oceniti tveganje krčenja in
  degradacije
  gozdov na ravni države ali njenih delov na podlagi vrste meril, ki odražajo kvantitativne, objektivne in mednarodno priznane podatke ter pokazatelje, da so države dejavno vključene v boj proti krčenju in
  degradaciji gozdov
  . Te primerjalne informacije bi morale gospodarskim subjektom v Uniji olajšati izvajanje potrebne skrbnosti, pristojnim organom pa spremljanje in uveljavljanje skladnosti, hkrati pa bi morale države proizvajalke spodbuditi, da povečajo trajnostnost svojih sistemov kmetijske proizvodnje in zmanjšajo svoj vpliv na krčenje gozdov. To bi moralo prispevati k večji preglednosti in trajnostni naravnanosti dobavnih verig. Sistem primerjalnih analiz bi moral temeljiti na tristopenjski razvrstitvi držav, ki bi jih bilo treba obravnavati kot države z nizkim, standardnim ali visokim tveganjem. Za zagotovitev ustrezne preglednosti in jasnosti bi morala Komisija zlasti javno objaviti podatke, ki se uporabljajo za primerjalno analizo, razloge za predlagano spremembo razvrstitve in odziv zadevne države. Za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z nizkim tveganjem bi bilo treba gospodarskim subjektom omogočiti uporabo poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti, pristojni organi pa bi morali za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z visokim tveganjem uporabiti okrepljen nadzor. Komisija bi morala biti upravičena do sprejetja izvedbenih ukrepov za določitev držav ali njihovih delov, pri katerih obstaja majhno ali veliko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki niso skladni s to uredbo.

| (47) | Zato bi morala Komisija oceniti tveganje krčenja
  , degradacije
  ali
  spreminjanja rabe
  gozdov na ravni države ali njenih delov na podlagi vrste meril, ki odražajo kvantitativne, objektivne in mednarodno priznane podatke ter pokazatelje, da so države dejavno vključene v boj proti krčenju
  , degradaciji
  in
  spreminjanju rabe, pa tudi v spodbujanje pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti
  . Te primerjalne informacije bi morale gospodarskim subjektom v Uniji olajšati izvajanje potrebne skrbnosti, pristojnim organom pa spremljanje in uveljavljanje skladnosti, hkrati pa bi morale države proizvajalke spodbuditi, da povečajo trajnostnost svojih sistemov kmetijske proizvodnje in zmanjšajo svoj vpliv na krčenje gozdov. To bi moralo prispevati k večji preglednosti in trajnostni naravnanosti dobavnih verig. Sistem primerjalnih analiz bi moral temeljiti na tristopenjski razvrstitvi držav, ki bi jih bilo treba obravnavati kot države z nizkim, standardnim ali visokim tveganjem. Za zagotovitev ustrezne preglednosti in jasnosti bi morala Komisija zlasti javno objaviti podatke, ki se uporabljajo za primerjalno analizo, razloge za predlagano spremembo razvrstitve in odziv zadevne države. Za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z nizkim tveganjem bi bilo treba gospodarskim subjektom omogočiti uporabo poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti, pristojni organi pa bi morali za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z visokim tveganjem uporabiti okrepljen nadzor. Komisija bi morala biti upravičena do sprejetja izvedbenih ukrepov za določitev držav ali njihovih delov, pri katerih obstaja majhno ali veliko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki niso skladni s to uredbo. |
| --- | --- |

(47)

Zato bi morala Komisija oceniti tveganje krčenja
  , degradacije
  ali
  spreminjanja rabe
  gozdov na ravni države ali njenih delov na podlagi vrste meril, ki odražajo kvantitativne, objektivne in mednarodno priznane podatke ter pokazatelje, da so države dejavno vključene v boj proti krčenju
  , degradaciji
  in
  spreminjanju rabe, pa tudi v spodbujanje pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti
  . Te primerjalne informacije bi morale gospodarskim subjektom v Uniji olajšati izvajanje potrebne skrbnosti, pristojnim organom pa spremljanje in uveljavljanje skladnosti, hkrati pa bi morale države proizvajalke spodbuditi, da povečajo trajnostnost svojih sistemov kmetijske proizvodnje in zmanjšajo svoj vpliv na krčenje gozdov. To bi moralo prispevati k večji preglednosti in trajnostni naravnanosti dobavnih verig. Sistem primerjalnih analiz bi moral temeljiti na tristopenjski razvrstitvi držav, ki bi jih bilo treba obravnavati kot države z nizkim, standardnim ali visokim tveganjem. Za zagotovitev ustrezne preglednosti in jasnosti bi morala Komisija zlasti javno objaviti podatke, ki se uporabljajo za primerjalno analizo, razloge za predlagano spremembo razvrstitve in odziv zadevne države. Za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z nizkim tveganjem bi bilo treba gospodarskim subjektom omogočiti uporabo poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti, pristojni organi pa bi morali za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav z visokim tveganjem uporabiti okrepljen nadzor. Komisija bi morala biti upravičena do sprejetja izvedbenih ukrepov za določitev držav ali njihovih delov, pri katerih obstaja majhno ali veliko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki niso skladni s to uredbo.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisija bi morala sodelovati z državami, ki so opredeljene kot države s standardnim ali visokim tveganjem, in ustreznimi deležniki v njih, da bi si prizadevali za znižanje stopnje tveganja ter zagotovili, da ta uredba ne bo povzročala nepotrebnih omejitev trgovine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47a)

Komisija bi morala sodelovati z državami, ki so opredeljene kot države s standardnim ali visokim tveganjem, in ustreznimi deležniki v njih, da bi si prizadevali za znižanje stopnje tveganja ter zagotovili, da ta uredba ne bo povzročala nepotrebnih omejitev trgovine.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Pristojni organi bi morali redno opravljati preglede gospodarskih subjektov in trgovcev, da preverijo, ali dejansko izpolnjujejo obveznosti, določene v tej uredbi. Poleg tega bi morali pristojni organi, če imajo na voljo zadevne informacije, na njihovi osnovi izvajati preglede, vključno na osnovi utemeljenih pomislekov tretjih oseb. Za celovito vključitev zadevnih primarnih in drugih proizvodov, zadevnih gospodarskih subjektov in trgovcev ter obsega njihovega deleža primarnih in drugih proizvodov bi bilo treba uporabiti dvojni pristop. Zato bi bilo treba od pristojnih organov zahtevati, da preverijo določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev, hkrati pa vključijo tudi določen odstotek zadevnih primarnih in drugih proizvodov. Ti odstotki bi morali biti višji za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Pristojni organi bi morali redno opravljati preglede gospodarskih subjektov in trgovcev, da preverijo, ali dejansko izpolnjujejo obveznosti, določene v tej uredbi. Poleg tega bi morali pristojni organi, če imajo na voljo zadevne informacije, na njihovi osnovi izvajati preglede, vključno na osnovi utemeljenih pomislekov tretjih oseb. Za celovito vključitev zadevnih primarnih in drugih proizvodov, zadevnih gospodarskih subjektov in trgovcev ter obsega njihovega deleža primarnih in drugih proizvodov bi bilo treba uporabiti dvojni pristop. Zato bi bilo treba od pristojnih organov zahtevati, da preverijo določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev, hkrati pa vključijo tudi določen odstotek zadevnih primarnih in drugih proizvodov. Ti odstotki bi morali biti višji za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem.

| (48) | Pristojni organi bi morali redno opravljati preglede gospodarskih subjektov in trgovcev, da preverijo, ali dejansko izpolnjujejo obveznosti, določene v tej uredbi. Poleg tega bi morali pristojni organi, če imajo na voljo zadevne informacije, na njihovi osnovi izvajati preglede, vključno na osnovi utemeljenih pomislekov tretjih oseb. Za celovito vključitev zadevnih primarnih in drugih proizvodov, zadevnih gospodarskih subjektov in trgovcev ter obsega njihovega deleža primarnih in drugih proizvodov bi bilo treba uporabiti dvojni pristop. Zato bi bilo treba od pristojnih organov zahtevati, da preverijo določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev, hkrati pa vključijo tudi določen odstotek zadevnih primarnih in drugih proizvodov. Ti odstotki bi morali biti višji za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem
  , za države za nizkim tveganjem ali njihove dele pa so lahko nižji
  . |
| --- | --- |

(48)

Pristojni organi bi morali redno opravljati preglede gospodarskih subjektov in trgovcev, da preverijo, ali dejansko izpolnjujejo obveznosti, določene v tej uredbi. Poleg tega bi morali pristojni organi, če imajo na voljo zadevne informacije, na njihovi osnovi izvajati preglede, vključno na osnovi utemeljenih pomislekov tretjih oseb. Za celovito vključitev zadevnih primarnih in drugih proizvodov, zadevnih gospodarskih subjektov in trgovcev ter obsega njihovega deleža primarnih in drugih proizvodov bi bilo treba uporabiti dvojni pristop. Zato bi bilo treba od pristojnih organov zahtevati, da preverijo določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev, hkrati pa vključijo tudi določen odstotek zadevnih primarnih in drugih proizvodov. Ti odstotki bi morali biti višji za zadevne primarne in druge proizvode iz držav ali njihovih delov z visokim tveganjem
  , za države za nizkim tveganjem ali njihove dele pa so lahko nižji
  .

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih izvajajo pristojni organi, bi morali zajemati sisteme potrebne skrbnosti ter skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z določbami te uredbe. Pregledi bi morali biti osnovani na načrtu pregledov, ki bi temeljil na oceni tveganja. Načrt bi moral vsebovati merila tveganja, ki pristojnim organom omogočajo izvedbo analize tveganja izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti in trgovci. Merila tveganja bi morala upoštevati tveganje krčenja gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi v državi proizvodnje, zgodovino izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev ter vse druge zadevne informacije, ki so na voljo pristojnim organom. Analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti bi morala pristojnim organom omogočiti opredelitev gospodarskih subjektov, trgovcev ter zadevnih primarnih in drugih proizvodov, izvajati pa bi jo bilo treba z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v informacijskem sistemu, ki zbira izjave o potrebni skrbnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih izvajajo pristojni organi, bi morali zajemati sisteme potrebne skrbnosti ter skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z določbami te uredbe. Pregledi bi morali biti osnovani na načrtu pregledov, ki bi temeljil na oceni tveganja. Načrt bi moral vsebovati merila tveganja, ki pristojnim organom omogočajo izvedbo analize tveganja izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti in trgovci. Merila tveganja bi morala upoštevati tveganje krčenja gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi v državi proizvodnje, zgodovino izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev ter vse druge zadevne informacije, ki so na voljo pristojnim organom. Analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti bi morala pristojnim organom omogočiti opredelitev gospodarskih subjektov, trgovcev ter zadevnih primarnih in drugih proizvodov, izvajati pa bi jo bilo treba z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v informacijskem sistemu, ki zbira izjave o potrebni skrbnosti.

| (49) | Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih izvajajo pristojni organi, bi morali zajemati sisteme potrebne skrbnosti ter skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z določbami te uredbe. Pregledi bi morali biti osnovani na načrtu pregledov, ki bi temeljil na oceni tveganja. Načrt bi moral vsebovati merila tveganja, ki pristojnim organom omogočajo izvedbo analize tveganja izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti in trgovci. Merila tveganja bi morala upoštevati tveganje krčenja gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi v državi proizvodnje, zgodovino izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev ter vse druge zadevne informacije, ki so na voljo pristojnim organom. Analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti bi morala pristojnim organom omogočiti opredelitev gospodarskih subjektov, trgovcev ter zadevnih primarnih in drugih proizvodov, izvajati pa bi jo bilo treba z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v informacijskem sistemu, ki zbira izjave o potrebni skrbnosti.
  Če je to potrebno in tehnično izvedljivo, bi morali pristojni organi v tesnem sodelovanju z organi v tretjih državah izvajati tudi nadzor na kraju samem. |
| --- | --- |

(49)

Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih izvajajo pristojni organi, bi morali zajemati sisteme potrebne skrbnosti ter skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z določbami te uredbe. Pregledi bi morali biti osnovani na načrtu pregledov, ki bi temeljil na oceni tveganja. Načrt bi moral vsebovati merila tveganja, ki pristojnim organom omogočajo izvedbo analize tveganja izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti in trgovci. Merila tveganja bi morala upoštevati tveganje krčenja gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi v državi proizvodnje, zgodovino izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev ter vse druge zadevne informacije, ki so na voljo pristojnim organom. Analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti bi morala pristojnim organom omogočiti opredelitev gospodarskih subjektov, trgovcev ter zadevnih primarnih in drugih proizvodov, izvajati pa bi jo bilo treba z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v informacijskem sistemu, ki zbira izjave o potrebni skrbnosti.
  Če je to potrebno in tehnično izvedljivo, bi morali pristojni organi v tesnem sodelovanju z organi v tretjih državah izvajati tudi nadzor na kraju samem.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Če analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti razkrije visoko tveganje neskladnosti posameznih zadevnih primarnih in drugih proizvodov, bi morali imeti pristojni organi možnost, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe za preprečitev njihovega dajanja na trg Unije ali omogočanja njihove dostopnosti na njem. Če taki zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, bi morali pristojni organi od carinskih organov zahtevati začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza, da lahko pristojni organi opravijo potrebne preglede. Takšno zahtevo bi bilo treba sporočiti prek vmesniškega sistema med carinskimi in pristojnimi organi. Začasna ustavitev dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti na njem, sprostitve v prosti promet ali izvoza bi morala biti omejena na
  tri delovne
  dni, razen če pristojni organi zahtevajo dodaten čas za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s to uredbo. V tem primeru bi morali pristojni organi sprejeti dodatne začasne ukrepe za podaljšanje obdobja začasne ustavitve ali za takšno podaljšanje zaprositi carinske organe, če zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Če analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti razkrije visoko tveganje neskladnosti posameznih zadevnih primarnih in drugih proizvodov, bi morali imeti pristojni organi možnost, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe za preprečitev njihovega dajanja na trg Unije ali omogočanja njihove dostopnosti na njem. Če taki zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, bi morali pristojni organi od carinskih organov zahtevati začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza, da lahko pristojni organi opravijo potrebne preglede. Takšno zahtevo bi bilo treba sporočiti prek vmesniškega sistema med carinskimi in pristojnimi organi. Začasna ustavitev dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti na njem, sprostitve v prosti promet ali izvoza bi morala biti omejena na
  tri delovne
  dni, razen če pristojni organi zahtevajo dodaten čas za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s to uredbo. V tem primeru bi morali pristojni organi sprejeti dodatne začasne ukrepe za podaljšanje obdobja začasne ustavitve ali za takšno podaljšanje zaprositi carinske organe, če zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo.

| (50) | Če analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti razkrije visoko tveganje neskladnosti posameznih zadevnih primarnih in drugih proizvodov, bi morali imeti pristojni organi možnost, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe za preprečitev njihovega dajanja na trg Unije ali omogočanja njihove dostopnosti na njem
  ali njihovega izvoza iz Unije
  . Če taki zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, bi morali pristojni organi od carinskih organov zahtevati začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza, da lahko pristojni organi opravijo potrebne preglede. Takšno zahtevo bi bilo treba sporočiti prek vmesniškega sistema med carinskimi in pristojnimi organi. Začasna ustavitev dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti na njem, sprostitve v prosti promet ali izvoza bi morala biti omejena na
  pet delovnih
  dni,
  v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo, pa 72 ur,
  razen če pristojni organi zahtevajo dodaten čas za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s to uredbo. V tem primeru bi morali pristojni organi sprejeti dodatne začasne ukrepe za podaljšanje obdobja začasne ustavitve ali za takšno podaljšanje zaprositi carinske organe, če zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo. |
| --- | --- |

(50)

Če analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti razkrije visoko tveganje neskladnosti posameznih zadevnih primarnih in drugih proizvodov, bi morali imeti pristojni organi možnost, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe za preprečitev njihovega dajanja na trg Unije ali omogočanja njihove dostopnosti na njem
  ali njihovega izvoza iz Unije
  . Če taki zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, bi morali pristojni organi od carinskih organov zahtevati začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza, da lahko pristojni organi opravijo potrebne preglede. Takšno zahtevo bi bilo treba sporočiti prek vmesniškega sistema med carinskimi in pristojnimi organi. Začasna ustavitev dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti na njem, sprostitve v prosti promet ali izvoza bi morala biti omejena na
  pet delovnih
  dni,
  v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo, pa 72 ur,
  razen če pristojni organi zahtevajo dodaten čas za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s to uredbo. V tem primeru bi morali pristojni organi sprejeti dodatne začasne ukrepe za podaljšanje obdobja začasne ustavitve ali za takšno podaljšanje zaprositi carinske organe, če zadevni primarni in drugi proizvodi vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (50a) | Gospodarski subjekti bi morali podpirati skladnost svojih dobaviteljev, ki so mali kmetje, s to uredbo, na primer z naložbami in krepitvijo zmogljivosti, pa tudi z mehanizmi oblikovanja cen, ki proizvajalcem, od katerih nabavljajo, omogočajo preživetje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50a)

Gospodarski subjekti bi morali podpirati skladnost svojih dobaviteljev, ki so mali kmetje, s to uredbo, na primer z naložbami in krepitvijo zmogljivosti, pa tudi z mehanizmi oblikovanja cen, ki proizvajalcem, od katerih nabavljajo, omogočajo preživetje.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Načrt pregledov bi bilo treba redno posodabljati na podlagi rezultatov njihovega izvajanja. Za tiste gospodarske subjekte, ki izkazujejo dosledno skladnost s predpisi, bi
  morala veljati
  manjša pogostost pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Načrt pregledov bi bilo treba redno posodabljati na podlagi rezultatov njihovega izvajanja. Za tiste gospodarske subjekte, ki izkazujejo dosledno skladnost s predpisi, bi
  morala veljati
  manjša pogostost pregledov.

| (51) | Načrt pregledov bi bilo treba redno posodabljati na podlagi rezultatov njihovega izvajanja. Za tiste gospodarske subjekte, ki izkazujejo dosledno skladnost s predpisi, bi
  lahko veljala
  manjša pogostost pregledov. |
| --- | --- |

(51)

Načrt pregledov bi bilo treba redno posodabljati na podlagi rezultatov njihovega izvajanja. Za tiste gospodarske subjekte, ki izkazujejo dosledno skladnost s predpisi, bi
  lahko veljala
  manjša pogostost pregledov.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (51a) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v primeru, ko utemeljeno meni, da država članica ne izvaja zadostnega nadzora za zagotovitev izvrševanja te uredbe, v dialogu s to državo članico ustrezno spremeni načrt pregledov v tej državi, da se stanje popravi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51a)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v primeru, ko utemeljeno meni, da država članica ne izvaja zadostnega nadzora za zagotovitev izvrševanja te uredbe, v dialogu s to državo članico ustrezno spremeni načrt pregledov v tej državi, da se stanje popravi.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Za zagotovitev izvajanja in učinkovitega izvrševanja te uredbe bi morale biti države članice pooblaščene za umik in odpoklic neskladnih zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. Prav tako bi morale zagotoviti, da se kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Za zagotovitev izvajanja in učinkovitega izvrševanja te uredbe bi morale biti države članice pooblaščene za umik in odpoklic neskladnih zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. Prav tako bi morale zagotoviti, da se kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

| (52) | Za zagotovitev izvajanja in učinkovitega izvrševanja te uredbe bi morale biti države članice pooblaščene za umik in odpoklic neskladnih zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. Prav tako bi morale zagotoviti, da se kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi
  ter da so gospodarski subjekti, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz te uredbe, odgovorni za škodo, ki bi se ji s primerno skrbnostjo izognili, in so jo dolžni nadomestiti
  . |
| --- | --- |

(52)

Za zagotovitev izvajanja in učinkovitega izvrševanja te uredbe bi morale biti države članice pooblaščene za umik in odpoklic neskladnih zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. Prav tako bi morale zagotoviti, da se kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi
  ter da so gospodarski subjekti, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz te uredbe, odgovorni za škodo, ki bi se ji s primerno skrbnostjo izognili, in so jo dolžni nadomestiti
  .

Sprememba 72

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (52a) | Komisija bi morala objaviti imena gospodarskih subjektov in trgovcev, ki kršijo to uredbo. To bi lahko pomagalo drugim gospodarskim subjektom in trgovcem pri njihovih ocenah tveganja ter povečalo pritisk potrošnikov in civilne družbe na gospodarske subjekte in trgovce, ki ne izpolnjujejo zahtev, naj nabavljajo iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52a)

Komisija bi morala objaviti imena gospodarskih subjektov in trgovcev, ki kršijo to uredbo. To bi lahko pomagalo drugim gospodarskim subjektom in trgovcem pri njihovih ocenah tveganja ter povečalo pritisk potrošnikov in civilne družbe na gospodarske subjekte in trgovce, ki ne izpolnjujejo zahtev, naj nabavljajo iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Ob upoštevanju mednarodnega značaja krčenja in
  degradacije
  gozdov ter s tem povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj, s carinskimi organi držav članic, Komisijo in upravnimi organi tretjih držav. Pristojni organi bi morali sodelovati tudi s pristojnimi organi za nadzor in izvrševanje drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Ob upoštevanju mednarodnega značaja krčenja in
  degradacije
  gozdov ter s tem povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj, s carinskimi organi držav članic, Komisijo in upravnimi organi tretjih držav. Pristojni organi bi morali sodelovati tudi s pristojnimi organi za nadzor in izvrševanje drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje.

| (53) | Ob upoštevanju mednarodnega značaja krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov ter s tem povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj, s carinskimi organi držav članic, Komisijo in upravnimi organi tretjih držav. Pristojni organi bi morali sodelovati tudi s pristojnimi organi za nadzor in izvrševanje drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje. |
| --- | --- |

(53)

Ob upoštevanju mednarodnega značaja krčenja
  , degradacije
  in
  spreminjanja rabe
  gozdov ter s tem povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj, s carinskimi organi držav članic, Komisijo in upravnimi organi tretjih držav. Pristojni organi bi morali sodelovati tudi s pristojnimi organi za nadzor in izvrševanje drugih zakonodajnih instrumentov EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (53a) | Da bi imeli gospodarski subjekti ter organi držav članic in zainteresiranih tretjih držav lažji dostop do točnih, zanesljivih in posodobljenih informacij o krčenju gozdov ter da bi olajšali izpolnjevanje zahtev iz te uredbe, bi morala Komisija vzpostaviti platformo, ki bi zajemala gozdne površine po vsem svetu in ponujala nabor orodij, s katerimi bi lahko vse strani hitro prešle na dobavne verige, v katerih ne bi prihajalo do krčenja gozdov. Platforma bi morala vključevati tematske zemljevide, zemljevid gozdne pokritosti s spremembami od presečnega datuma, določenega s to uredbo, in sklop razredov, na podlagi katerih bi bilo mogoče razbrati sestavo krajine. Opremljena bi morala biti tudi s sistemom obveščanja, ki bi temeljil na mesečnem spremljanju sprememb gozdnatosti, ter z različnimi analizami in uporabniku prijaznimi in zaščitenimi rezultati, iz katerih bi bil razviden vpliv dobavnih verig na krčenje gozdov. Platforma bi morala biti na voljo vsem zadevnim deležnikom, organom držav članic in organom zainteresiranih tretjih držav, saj bi s tem spodbujali uporabo najzanesljivejših in najnovejših informacij, omogočili pripravo ocen in analiz tveganja, izboljšali preverjanje deklaracij in primerjalnih analiz držav ter razvijali sodelovalni pristop. Platforma bi morala uporabljati satelitske posnetke, tudi satelitov Sentinel programa Copernicus, iz katerih je mogoče pridobiti zanesljive in posodobljene zahtevane informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53a)

Da bi imeli gospodarski subjekti ter organi držav članic in zainteresiranih tretjih držav lažji dostop do točnih, zanesljivih in posodobljenih informacij o krčenju gozdov ter da bi olajšali izpolnjevanje zahtev iz te uredbe, bi morala Komisija vzpostaviti platformo, ki bi zajemala gozdne površine po vsem svetu in ponujala nabor orodij, s katerimi bi lahko vse strani hitro prešle na dobavne verige, v katerih ne bi prihajalo do krčenja gozdov. Platforma bi morala vključevati tematske zemljevide, zemljevid gozdne pokritosti s spremembami od presečnega datuma, določenega s to uredbo, in sklop razredov, na podlagi katerih bi bilo mogoče razbrati sestavo krajine. Opremljena bi morala biti tudi s sistemom obveščanja, ki bi temeljil na mesečnem spremljanju sprememb gozdnatosti, ter z različnimi analizami in uporabniku prijaznimi in zaščitenimi rezultati, iz katerih bi bil razviden vpliv dobavnih verig na krčenje gozdov. Platforma bi morala biti na voljo vsem zadevnim deležnikom, organom držav članic in organom zainteresiranih tretjih držav, saj bi s tem spodbujali uporabo najzanesljivejših in najnovejših informacij, omogočili pripravo ocen in analiz tveganja, izboljšali preverjanje deklaracij in primerjalnih analiz držav ter razvijali sodelovalni pristop. Platforma bi morala uporabljati satelitske posnetke, tudi satelitov Sentinel programa Copernicus, iz katerih je mogoče pridobiti zanesljive in posodobljene zahtevane informacije.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Čeprav ta uredba obravnava krčenje in degradacijo gozdov, kot je predvideno v sporočilu iz leta 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, varstvo gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam pa tudi za druge cilje trajnostnega razvoja, zato je treba spremembi njihove rabe ali njihovi degradaciji nujno nameniti posebno pozornost. V ta namen bi morala Komisija dve leti po začetku veljavnosti oceniti potrebo po razširitvi področja uporabe na druge ekosisteme in dodatne primarne proizvode ter njeno izvedljivost. Hkrati bi morala Komisija z delegiranim aktom opraviti tudi pregled zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Čeprav ta uredba obravnava krčenje in degradacijo gozdov, kot je predvideno v sporočilu iz leta 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, varstvo gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam pa tudi za druge cilje trajnostnega razvoja, zato je treba spremembi njihove rabe ali njihovi degradaciji nujno nameniti posebno pozornost. V ta namen bi morala Komisija dve leti po začetku veljavnosti oceniti potrebo po razširitvi področja uporabe na druge ekosisteme in dodatne primarne proizvode ter njeno izvedljivost. Hkrati bi morala Komisija z delegiranim aktom opraviti tudi pregled zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi.

črtano

Sprememba 76

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Za zagotovitev, da zahteve v zvezi z informacijami, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in ki so določene v tej uredbi, ostanejo relevantne ter v skladu z znanstvenim in tehnološkim razvojem, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo zahtev po informacijah, potrebnih za postopek potrebne skrbnosti, informacij in meril za oceno in zmanjševanje tveganja, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in so določeni v tej uredbi, ter seznama blaga iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  vključno
  na
  strokovni ravni
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematičen dostop do sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Za zagotovitev, da zahteve v zvezi z informacijami, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in ki so določene v tej uredbi, ostanejo relevantne ter v skladu z znanstvenim in tehnološkim razvojem, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo zahtev po informacijah, potrebnih za postopek potrebne skrbnosti, informacij in meril za oceno in zmanjševanje tveganja, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in so določeni v tej uredbi, ter seznama blaga iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  vključno
  na
  strokovni ravni
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematičen dostop do sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

| (55) | Za zagotovitev, da zahteve v zvezi z informacijami, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in ki so določene v tej uredbi, ostanejo relevantne ter v skladu z znanstvenim in tehnološkim razvojem, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo zahtev po informacijah, potrebnih za postopek potrebne skrbnosti, informacij in meril za oceno in zmanjševanje tveganja, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in so določeni v tej uredbi, ter seznama blaga iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  tudi
  na
  ravni strokovnjakov in z deležniki
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematičen dostop do sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(55)

Za zagotovitev, da zahteve v zvezi z informacijami, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in ki so določene v tej uredbi, ostanejo relevantne ter v skladu z znanstvenim in tehnološkim razvojem, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo zahtev po informacijah, potrebnih za postopek potrebne skrbnosti, informacij in meril za oceno in zmanjševanje tveganja, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti in so določeni v tej uredbi, ter seznama blaga iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  tudi
  na
  ravni strokovnjakov in z deležniki
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematičen dostop do sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 določa postopke Unije za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT z dvostranskimi sporazumi o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa. Za spoštovanje dvostranskih zavez, ki jih je sprejela Evropska unija, in ohranitev napredka, doseženega s partnerskimi državami, ki imajo vzpostavljen delujoč sistem (faza izdajanja dovoljenj FLEGT), bi morala ta uredba vključevati določbo, v skladu s katero les in lesni proizvodi, za katere je izdano veljavno dovoljenje FLEGT, izpolnjujejo zahtevo po zakonitosti iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57)

Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 določa postopke Unije za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT z dvostranskimi sporazumi o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa. Za spoštovanje dvostranskih zavez, ki jih je sprejela Evropska unija, in ohranitev napredka, doseženega s partnerskimi državami, ki imajo vzpostavljen delujoč sistem (faza izdajanja dovoljenj FLEGT), bi morala ta uredba vključevati določbo, v skladu s katero les in lesni proizvodi, za katere je izdano veljavno dovoljenje FLEGT, izpolnjujejo zahtevo po zakonitosti iz te uredbe.

| (57) | Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 določa postopke Unije za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT z dvostranskimi sporazumi o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa.
  Prostovoljni sporazumi o partnerstvu so namenjeni spodbujanju sistemskih sprememb v gozdarskem sektorju, katerih cilj je trajnostno gospodarjenje z gozdovi, izkoreninjenje nezakonite sečnje in podpiranje svetovnih prizadevanj za zaustavitev krčenja gozdov. Ti sporazumi so pomemben pravni okvir za Unijo in njene partnerske države, kar omogoča dobro sodelovanje in pa prizadevanja vseh teh držav. Spodbujati bi bilo treba nove prostovoljne sporazume o partnerstvu z dodatnimi partnerji. Ta uredba bi morala temeljiti na delu, opravljenem v okviru Uredbe (ES) št. 2173/2005, ki ostaja pomemben mehanizem za zaščito svetovnih gozdov.
  Za spoštovanje dvostranskih zavez, ki jih je sprejela Evropska unija, in ohranitev napredka, doseženega s partnerskimi državami, ki imajo vzpostavljen delujoč sistem (faza izdajanja dovoljenj FLEGT),
  ter za spodbujanje drugih partnerjev, da bi si prizadevali priti do te stopnje,
  bi morala ta uredba vključevati določbo, v skladu s katero les in lesni proizvodi, za katere je izdano veljavno dovoljenje FLEGT, izpolnjujejo zahtevo po zakonitosti iz te uredbe
  , ter tako zagotoviti, da se bo lahko zahteva o primerni skrbnosti zlahka preverjala. Partnerstva na podlagi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu bi bilo treba podpreti z ustreznimi viri ter namensko upravno podporo in podporo za krepitev zmogljivosti. Uredba (ES) št. 2173/2005 bo ostala tudi pomemben sistem, ki zagotavlja okvire za posvetovanja z več deležniki. |
| --- | --- |

(57)

Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 določa postopke Unije za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT z dvostranskimi sporazumi o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa.
  Prostovoljni sporazumi o partnerstvu so namenjeni spodbujanju sistemskih sprememb v gozdarskem sektorju, katerih cilj je trajnostno gospodarjenje z gozdovi, izkoreninjenje nezakonite sečnje in podpiranje svetovnih prizadevanj za zaustavitev krčenja gozdov. Ti sporazumi so pomemben pravni okvir za Unijo in njene partnerske države, kar omogoča dobro sodelovanje in pa prizadevanja vseh teh držav. Spodbujati bi bilo treba nove prostovoljne sporazume o partnerstvu z dodatnimi partnerji. Ta uredba bi morala temeljiti na delu, opravljenem v okviru Uredbe (ES) št. 2173/2005, ki ostaja pomemben mehanizem za zaščito svetovnih gozdov.
  Za spoštovanje dvostranskih zavez, ki jih je sprejela Evropska unija, in ohranitev napredka, doseženega s partnerskimi državami, ki imajo vzpostavljen delujoč sistem (faza izdajanja dovoljenj FLEGT),
  ter za spodbujanje drugih partnerjev, da bi si prizadevali priti do te stopnje,
  bi morala ta uredba vključevati določbo, v skladu s katero les in lesni proizvodi, za katere je izdano veljavno dovoljenje FLEGT, izpolnjujejo zahtevo po zakonitosti iz te uredbe
  , ter tako zagotoviti, da se bo lahko zahteva o primerni skrbnosti zlahka preverjala. Partnerstva na podlagi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu bi bilo treba podpreti z ustreznimi viri ter namensko upravno podporo in podporo za krepitev zmogljivosti. Uredba (ES) št. 2173/2005 bo ostala tudi pomemben sistem, ki zagotavlja okvire za posvetovanja z več deležniki.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisija bi morala najmanj razvitim državam ter MSP pomagati pri njihovem razumevanju, uvajanju in izpolnjevanju standardov iz te uredbe, pri čemer bi morala odprt način sodelovanja z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami, organizacijami civilne družbe in proizvajalci, zlasti malimi pridelovalci, za krepitev zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57a)

Komisija bi morala najmanj razvitim državam ter MSP pomagati pri njihovem razumevanju, uvajanju in izpolnjevanju standardov iz te uredbe, pri čemer bi morala odprt način sodelovanja z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami, organizacijami civilne družbe in proizvajalci, zlasti malimi pridelovalci, za krepitev zmogljivosti.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (58) | Čeprav ta uredba obravnava krčenje in
  degradacijo
  gozdov, kot je predvideno v sporočilu iz leta 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, varstvo gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam pa tudi za druge cilje trajnostnega razvoja, zato je treba
  spremembi njihove
  rabe
  ali njihovi degradaciji nujno nameniti posebno pozornost
  .
  Zato
  bi bilo treba
  v dveh letih od začetka
  veljavnosti te uredbe oceniti
  potrebo po razširitvi
  področja uporabe te uredbe
  še
  na druge ekosisteme
  poleg
  gozdov in njeno izvedljivost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58)

Čeprav ta uredba obravnava krčenje in
  degradacijo
  gozdov, kot je predvideno v sporočilu iz leta 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, varstvo gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam pa tudi za druge cilje trajnostnega razvoja, zato je treba
  spremembi njihove
  rabe
  ali njihovi degradaciji nujno nameniti posebno pozornost
  .
  Zato
  bi bilo treba
  v dveh letih od začetka
  veljavnosti te uredbe oceniti
  potrebo po razširitvi
  področja uporabe te uredbe
  še
  na druge ekosisteme
  poleg
  gozdov in njeno izvedljivost.

| (58) | Čeprav ta uredba obravnava krčenje
  , degradacijo
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov, kot je predvideno v sporočilu iz leta 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, varstvo gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam
  in krizi biotske raznovrstnosti,
  pa tudi za druge cilje trajnostnega razvoja, zato
  sprememba njihove rabe ali njihova degradacija zahtevata nujno ukrepanje in ju
  je treba
  preprečiti. Nedvomno je potrošnja Unije pomembno gonilo tudi spreminjanja rabe in degradacije biotsko raznovrstnih in z ogljikom bogatih ekosistemov po vsem svetu, ki niso gozdovi. Da bi zmanjšali odtis Unije na vse naravne ekosisteme,
  bi bilo treba
  najpozneje eno leto po začetku
  veljavnosti te uredbe oceniti
  izvajanje te uredbe in pripraviti zakonodajni predlog za razširitev njenega
  področja uporabe na druge ekosisteme
  , ki niso gozdovi, in druga gozdna zemljišča, za kar bi se morale priprave začeti najpozneje na dan začetka veljavnosti te uredbe. Dodatno odlašanje z vključitvijo drugih ekosistemov v to uredbo bi lahko kmetijsko proizvodnjo preusmerilo z gozdov na ekosisteme, ki niso gozdovi. Zaradi proizvodnje primarnih proizvodov za trg Unije so tudi ti pod vse večjim pritiskom spreminjanja rabe in degradacije. Komisija bi morala najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe oceniti tudi potrebo po razširitvi področja uporabe na nadaljnje blago in njeno izvedljivost. Hkrati bi morala Komisija z delegiranim aktom opraviti tudi pregled zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(58)

Čeprav ta uredba obravnava krčenje
  , degradacijo
  in
  spreminjanje rabe
  gozdov, kot je predvideno v sporočilu iz leta 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, varstvo gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam
  in krizi biotske raznovrstnosti,
  pa tudi za druge cilje trajnostnega razvoja, zato
  sprememba njihove rabe ali njihova degradacija zahtevata nujno ukrepanje in ju
  je treba
  preprečiti. Nedvomno je potrošnja Unije pomembno gonilo tudi spreminjanja rabe in degradacije biotsko raznovrstnih in z ogljikom bogatih ekosistemov po vsem svetu, ki niso gozdovi. Da bi zmanjšali odtis Unije na vse naravne ekosisteme,
  bi bilo treba
  najpozneje eno leto po začetku
  veljavnosti te uredbe oceniti
  izvajanje te uredbe in pripraviti zakonodajni predlog za razširitev njenega
  področja uporabe na druge ekosisteme
  , ki niso gozdovi, in druga gozdna zemljišča, za kar bi se morale priprave začeti najpozneje na dan začetka veljavnosti te uredbe. Dodatno odlašanje z vključitvijo drugih ekosistemov v to uredbo bi lahko kmetijsko proizvodnjo preusmerilo z gozdov na ekosisteme, ki niso gozdovi. Zaradi proizvodnje primarnih proizvodov za trg Unije so tudi ti pod vse večjim pritiskom spreminjanja rabe in degradacije. Komisija bi morala najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe oceniti tudi potrebo po razširitvi področja uporabe na nadaljnje blago in njeno izvedljivost. Hkrati bi morala Komisija z delegiranim aktom opraviti tudi pregled zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (58a) | Ob upoštevanju zahteve Evropskega parlamenta iz njegove resolucije o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU z dne 22. oktobra 2020 ter velike večine od skoraj 1,2 milijona ljudi, ki so sodelovali v javnem posvetovanju Komisije o krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov zaradi povpraševanja, da se v to uredbo vključijo ekosistemi, ki niso gozdovi, bi morala Komisija svojo oceno in zakonodajni predlog za razširitev področja uporabe te uredbe na druge ekosisteme utemeljiti na podlagi opredelitev „naravnih ekosistemov“, „spremembe rabe naravnih ekosistemov“ ter „degradacije gozdov in naravnega ekosistema“ in presečnega datuma 31. decembra 2019, kot je določeno v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58a)

Ob upoštevanju zahteve Evropskega parlamenta iz njegove resolucije o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU z dne 22. oktobra 2020 ter velike večine od skoraj 1,2 milijona ljudi, ki so sodelovali v javnem posvetovanju Komisije o krčenju, degradaciji in spreminjanju rabe gozdov zaradi povpraševanja, da se v to uredbo vključijo ekosistemi, ki niso gozdovi, bi morala Komisija svojo oceno in zakonodajni predlog za razširitev področja uporabe te uredbe na druge ekosisteme utemeljiti na podlagi opredelitev „naravnih ekosistemov“, „spremembe rabe naravnih ekosistemov“ ter „degradacije gozdov in naravnega ekosistema“ in presečnega datuma 31. decembra 2019, kot je določeno v tej uredbi.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Uvodna izjava 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (60) | Ker cilja te uredbe, tj. boja proti krčenju in
  degradaciji
  gozdov z zmanjšanjem prispevka, ki ga povzroči potrošnja v Uniji, države članice ne morejo uresničiti same in ga je zaradi obsega predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(60)

Ker cilja te uredbe, tj. boja proti krčenju in
  degradaciji
  gozdov z zmanjšanjem prispevka, ki ga povzroči potrošnja v Uniji, države članice ne morejo uresničiti same in ga je zaradi obsega predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (60) | Ker cilja te uredbe, tj. boja proti krčenju
  , degradaciji
  in
  spreminjanju rabe
  gozdov z zmanjšanjem prispevka, ki ga povzroči potrošnja v Uniji
  , in s spodbudami za zmanjšanje krčenja gozdov v državah proizvajalkah
  , države članice ne morejo uresničiti same in ga je zaradi obsega predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(60)

Ker cilja te uredbe, tj. boja proti krčenju
  , degradaciji
  in
  spreminjanju rabe
  gozdov z zmanjšanjem prispevka, ki ga povzroči potrošnja v Uniji
  , in s spodbudami za zmanjšanje krčenja gozdov v državah proizvajalkah
  , države članice ne morejo uresničiti same in ga je zaradi obsega predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | Gospodarskim subjektom, trgovcem
  in
  pristojnim organom
  bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da se lahko pripravijo na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

Gospodarskim subjektom, trgovcem
  in
  pristojnim organom
  bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da se lahko pripravijo na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe –

| (61) | Da bi se izognili motnjam v dobavni verigi
  in
  zmanjšali negativne učinke na tretje države,
  bi bilo treba
  trgovinskim partnerjem, zlasti malim kmetom, gospodarskim subjektom, trgovcem in pristojnim organom
  dati na voljo dovolj časa, da se lahko pripravijo na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe – |
| --- | --- |

(61)

Da bi se izognili motnjam v dobavni verigi
  in
  zmanjšali negativne učinke na tretje države,
  bi bilo treba
  trgovinskim partnerjem, zlasti malim kmetom, gospodarskim subjektom, trgovcem in pristojnim organom
  dati na voljo dovolj časa, da se lahko pripravijo na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe –

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba določa pravila o dajanju goveda, kakava, kave, oljne palme, soje in lesa (v nadaljnjem besedilu: zadevni primarni proizvodi) ter drugih proizvodov iz Priloge I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvodi), na trg Unije in omogočanju njihove dostopnosti na trgu Unije ter njihovega izvoza iz Unije, da bi | Ta uredba določa pravila o dajanju goveda,
  prašičev, drobnice, perutnine,
  kakava, kave, oljne palme
  in derivatov palmovega olja
  , soje
  , koruze, kavčuka
  in lesa (v nadaljnjem besedilu: zadevni primarni proizvodi) ter drugih proizvodov
  , vključno s premogom in tiskovinami
  iz Priloge I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvodi), na trg Unije in omogočanju njihove dostopnosti na trgu Unije ter njihovega izvoza iz Unije, da bi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba določa pravila o dajanju goveda, kakava, kave, oljne palme, soje in lesa (v nadaljnjem besedilu: zadevni primarni proizvodi) ter drugih proizvodov iz Priloge I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvodi), na trg Unije in omogočanju njihove dostopnosti na trgu Unije ter njihovega izvoza iz Unije, da bi

Ta uredba določa pravila o dajanju goveda,
  prašičev, drobnice, perutnine,
  kakava, kave, oljne palme
  in derivatov palmovega olja
  , soje
  , koruze, kavčuka
  in lesa (v nadaljnjem besedilu: zadevni primarni proizvodi) ter drugih proizvodov
  , vključno s premogom in tiskovinami
  iz Priloge I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvodi), na trg Unije in omogočanju njihove dostopnosti na trgu Unije ter njihovega izvoza iz Unije, da bi:

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zmanjšali prispevek Unije h krčenju
  in
  degradaciji gozdov po vsem svetu, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

zmanjšali prispevek Unije h krčenju
  in
  degradaciji gozdov po vsem svetu,

| (a) | zmanjšali prispevek Unije h krčenju, degradaciji in
  spreminjanju rabe
  gozdov po vsem svetu, |
| --- | --- |

(a)

zmanjšali prispevek Unije h krčenju, degradaciji in
  spreminjanju rabe
  gozdov po vsem svetu,

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zmanjšali prispevek Unije k emisijam toplogrednih plinov in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

zmanjšali prispevek Unije k emisijam toplogrednih plinov in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni.

| (b) | zmanjšali prispevek Unije k emisijam toplogrednih plinov in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni, |
| --- | --- |

(b)

zmanjšali prispevek Unije k emisijam toplogrednih plinov in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni,

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | prispevali k zmanjšanju krčenja gozdov po svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

prispevali k zmanjšanju krčenja gozdov po svetu.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V tej uredbi so določene tudi obveznosti finančnih institucij, ki imajo sedež ali delujejo v Uniji in zagotavljajo finančne storitve fizičnim ali pravnim osebam, katerih gospodarske dejavnosti vključujejo ali so povezane s proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, njihovo dobavo, dajanjem teh proizvodov na trg Unije ali njihovim izvozom z njega, kot je opredeljeno v tem členu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V tej uredbi so določene tudi obveznosti finančnih institucij, ki imajo sedež ali delujejo v Uniji in zagotavljajo finančne storitve fizičnim ali pravnim osebam, katerih gospodarske dejavnosti vključujejo ali so povezane s proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, njihovo dobavo, dajanjem teh proizvodov na trg Unije ali njihovim izvozom z njega, kot je opredeljeno v tem členu.

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „krčenje gozdov“ pomeni spreminjanje gozdov v zemljišča za kmetijsko rabo, ne glede na to, ali ga povzroči človek ali ne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

„krčenje gozdov“ pomeni spreminjanje gozdov v zemljišča za kmetijsko rabo, ne glede na to, ali ga povzroči človek ali ne;

| (1) | „krčenje gozdov“ pomeni spreminjanje gozdov
  ali drugih gozdnih zemljišč
  v zemljišča za kmetijsko rabo
  ali nasade dreves
  , ne glede na to, ali ga povzroči človek ali ne; |
| --- | --- |

(1)

„krčenje gozdov“ pomeni spreminjanje gozdov
  ali drugih gozdnih zemljišč
  v zemljišča za kmetijsko rabo
  ali nasade dreves
  , ne glede na to, ali ga povzroči človek ali ne;

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | „spreminjanje rabe ekosistema“ pomeni spreminjanje naravnega ekosistema v zemljišče za drugo rabo ali spreminjanje vrst, strukture ali funkcije naravnega ekosistema; to vključuje hudo degradacijo ali uvedbo načinov upravljanja, ki povzročijo znatno in trajno spremembo vrst, strukture ali funkcij ekosistema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „kmetijska raba“ pomeni uporabo zemljišča za enega ali več naslednjih namenov: gojenje enoletnic, katerih rastni cikel traja eno leto ali manj; gojenje trajnic, katerih rastni cikel traja več kot eno leto, vključno z drevesi; gojenje trajnih ali začasnih travnikov ali pašnikov ter živinoreja in zemljišče, ki je začasno neobdelano (praha); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | „druga gozdna zemljišča“ pomenijo zemljišča, ki niso opredeljena kot gozd in obsegajo več kot 0,5  hektarja, z drevesi, višjimi od 5 metrov, in zastornostjo od 5 do 10 odstotkov, ali drevesi, ki lahko dosežejo ta pragova in situ, ali kombinirano zastornostjo iz podrasti, grmovja in dreves, ki presega 10 odstotkov, razen zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | „naravni ekosistem“ pomeni ekosistem, vključno z ekosistemi, ki jih upravlja človek, ki po sestavi vrst, strukturi in ekološki funkciji v veliki meri spominja na ekosistem, kot ga je na določenem območju mogoče najti ali bi ga bilo mogoče najti, če ne bi bilo večjih posegov človeka. Ti ekosistemi vključujejo zlasti zemljišča z veliko zalogo ogljika in zemljišča, ki so velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | „degradacija
  gozdov“ pomeni dejavnosti sečnje, ki niso trajnostne in povzročajo
  zmanjšanje ali izgubo biološke ali gospodarske produktivnosti in kompleksnosti gozdnih ekosistemov, kar
  dolgoročno
  na
  splošno zmanjšuje koristi
  ,
  ki jih prinašajo gozdovi
  ,
  vključno z lesom
  ,
  biotsko raznovrstnostjo in drugimi proizvodi
  ali
  storitvami
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

„degradacija
  gozdov“ pomeni dejavnosti sečnje, ki niso trajnostne in povzročajo
  zmanjšanje ali izgubo biološke ali gospodarske produktivnosti in kompleksnosti gozdnih ekosistemov, kar
  dolgoročno
  na
  splošno zmanjšuje koristi
  ,
  ki jih prinašajo gozdovi
  ,
  vključno z lesom
  ,
  biotsko raznovrstnostjo in drugimi proizvodi
  ali
  storitvami
  ;

| (6) | „degradacija
  gozdov in drugih naravnih ekosistemov“ pomeni
  zmanjšanje ali izgubo biološke ali gospodarske produktivnosti in kompleksnosti
  gozdov in drugih
  gozdnih
  zemljišč ter drugih naravnih
  ekosistemov, kar
  vpliva
  na
  njihovo sestavo vrst, strukturo ali funkcijo
  ,
  ne glede na to
  ,
  ali jih neposredno povzroči človek ali ne; to vključuje nezakonito izkoriščanje gozdov ali drugih naravnih ekosistemov ter uvedbo ali povečano uporabo metod gospodarjenja
  ,
  ki znatno ali trajno vplivajo na njegovo sposobnost podpiranja biotske raznovrstnosti
  ali
  zagotavljanja ekosistemskih storitev
  ; |
| --- | --- |

(6)

„degradacija
  gozdov in drugih naravnih ekosistemov“ pomeni
  zmanjšanje ali izgubo biološke ali gospodarske produktivnosti in kompleksnosti
  gozdov in drugih
  gozdnih
  zemljišč ter drugih naravnih
  ekosistemov, kar
  vpliva
  na
  njihovo sestavo vrst, strukturo ali funkcijo
  ,
  ne glede na to
  ,
  ali jih neposredno povzroči človek ali ne; to vključuje nezakonito izkoriščanje gozdov ali drugih naravnih ekosistemov ter uvedbo ali povečano uporabo metod gospodarjenja
  ,
  ki znatno ali trajno vplivajo na njegovo sposobnost podpiranja biotske raznovrstnosti
  ali
  zagotavljanja ekosistemskih storitev
  ;

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „trajnostni postopki sečnje“ pomenijo sečnjo, ki se izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti tal in biotske raznovrstnosti, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi, in sicer na način, ki preprečuje sečnjo štorov in korenin, degradacijo pragozdov ali njihovo spreminjanje v gozdne nasade in sečnjo na občutljivih tleh; zmanjšuje obsežne poseke na golo ter zagotavlja lokalno ustrezne pragove za pridobivanje odmrlega lesa in zahteve po uporabi sistemov sečnje, ki zmanjšujejo vplive na kakovost tal, vključno z zbijanjem tal, ter na značilnosti biotske raznovrstnosti in habitate; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

črtano

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | „ne povzroča krčenja gozdov“ pomeni, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

„ne povzroča krčenja gozdov“ pomeni,

| (8) | „ne povzroča krčenja gozdov“ pomeni, da so bili zadevni primarni in drugi proizvodi, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za zadevne proizvode ali
  jih ti vsebujejo, so proizvedeni na zemljišču, na katerem po 31. decembru 2019 ni prišlo do krčenja in niso povzročili degradacije ali spreminjanja rabe gozdov ali prispevali k njima, |
| --- | --- |

(8)

„ne povzroča krčenja gozdov“ pomeni, da so bili zadevni primarni in drugi proizvodi, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za zadevne proizvode ali
  jih ti vsebujejo, so proizvedeni na zemljišču, na katerem po 31. decembru 2019 ni prišlo do krčenja in niso povzročili degradacije ali spreminjanja rabe gozdov ali prispevali k njima,

| (a) | da so bili zadevni primarni in drugi proizvodi, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za zadevne proizvode ali
  jih vsebujejo, proizvedeni na zemljišču, ki ni bilo podvrženo krčenju gozdov po 31. decembru 2020, in |
| --- | --- |

(a)

da so bili zadevni primarni in drugi proizvodi, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za zadevne proizvode ali
  jih vsebujejo, proizvedeni na zemljišču, ki ni bilo podvrženo krčenju gozdov po 31. decembru 2020, in

| (b) | da je bil les po 31. decembru 2020 pridobljen iz gozda, ne da bi to povzročilo degradacijo gozdov; |
| --- | --- |

(b)

da je bil les po 31. decembru 2020 pridobljen iz gozda, ne da bi to povzročilo degradacijo gozdov;

Sprememba 240

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „proizvedeno“ pomeni gojeno, spravljeno
  , vzrejeno, krmljeno
  ali pridobljeno na zadevnem zemljišču; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„proizvedeno“ pomeni gojeno, spravljeno
  , vzrejeno, krmljeno
  ali pridobljeno na zadevnem zemljišču;

| (9) | „proizvedeno“ pomeni gojeno, spravljeno ali pridobljeno na zadevnem zemljišču
  , v primeru živine pa „proizvedeno“ pomeni vsa zadevna zemljišča vključena v živinorejski proces
  ; |
| --- | --- |

(9)

„proizvedeno“ pomeni gojeno, spravljeno ali pridobljeno na zadevnem zemljišču
  , v primeru živine pa „proizvedeno“ pomeni vsa zadevna zemljišča vključena v živinorejski proces
  ;

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | „zanemarljivo tveganje“ pomeni
  popolno oceno
  tako posebnih kot splošnih informacij o skladnosti zadevnih primarnih ali drugih proizvodov s členom 
  3(a) in (b), ki ne pomeni razloga za zaskrbljenost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

„zanemarljivo tveganje“ pomeni
  popolno oceno
  tako posebnih kot splošnih informacij o skladnosti zadevnih primarnih ali drugih proizvodov s členom 
  3(a) in (b), ki ne pomeni razloga za zaskrbljenost;

| (16) | „zanemarljivo tveganje“ pomeni
  stopnjo tveganja, ki velja za zadevne primarne in druge proizvode, ki bodo dani na trg Unije ali izvoženi z njega, kadar ti proizvodi ne vzbujajo razlogov za zaskrbljenost na podlagi popolne ocene
  tako posebnih kot splošnih informacij o skladnosti zadevnih primarnih ali drugih proizvodov s členom
  3 ter uporabe ustreznih blažilnih ukrepov; |
| --- | --- |

(16)

„zanemarljivo tveganje“ pomeni
  stopnjo tveganja, ki velja za zadevne primarne in druge proizvode, ki bodo dani na trg Unije ali izvoženi z njega, kadar ti proizvodi ne vzbujajo razlogov za zaskrbljenost na podlagi popolne ocene
  tako posebnih kot splošnih informacij o skladnosti zadevnih primarnih ali drugih proizvodov s členom
  3 ter uporabe ustreznih blažilnih ukrepov;

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | „smiselno sodelovanje z deležniki“ pomeni razumevanje skrbi in interesov deležnikov, zlasti najranljivejših skupin, kot so mali kmetje in domorodna ljudstva ter lokalne skupnosti, tudi ženske, tako da se z njimi neposredno posvetuje in upoštevajo morebitne ovire za učinkovito sodelovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | „neskladni proizvodi“ pomenijo zadevne primarne in druge proizvode, ki niso bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, ali niso bili proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo
  države proizvodnje
  ali
  oboje
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

„neskladni proizvodi“ pomenijo zadevne primarne in druge proizvode, ki niso bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, ali niso bili proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo
  države proizvodnje
  ali
  oboje
  ;

| (18) | „neskladni proizvodi“ pomenijo zadevne primarne in druge proizvode, ki niso bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, ali niso bili proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo
  in standardi, tudi o pravicah domorodnih ljudstev, pravici do zemljiške posesti lokalnih skupnosti in pravici do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju
  ali
  pa niso vključeni v izjavo o primerni skrbnosti
  ; |
| --- | --- |

(18)

„neskladni proizvodi“ pomenijo zadevne primarne in druge proizvode, ki niso bili proizvedeni na način, ki ne povzroča krčenja gozdov, ali niso bili proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo
  in standardi, tudi o pravicah domorodnih ljudstev, pravici do zemljiške posesti lokalnih skupnosti in pravici do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju
  ali
  pa niso vključeni v izjavo o primerni skrbnosti
  ;

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | „utemeljen pomislek“ pomeni
  utemeljeno
  navedbo, ki temelji na objektivnih in preverljivih informacijah o neskladnosti s to uredbo in na podlagi katere se lahko zahteva posredovanje pristojnih organov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

„utemeljen pomislek“ pomeni
  utemeljeno
  navedbo, ki temelji na objektivnih in preverljivih informacijah o neskladnosti s to uredbo in na podlagi katere se lahko zahteva posredovanje pristojnih organov;

| (21) | „utemeljen pomislek“ pomeni navedbo, ki temelji na objektivnih in preverljivih informacijah o neskladnosti s to uredbo in na podlagi katere se lahko zahteva posredovanje pristojnih organov; |
| --- | --- |

(21)

„utemeljen pomislek“ pomeni navedbo, ki temelji na objektivnih in preverljivih informacijah o neskladnosti s to uredbo in na podlagi katere se lahko zahteva posredovanje pristojnih organov;

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | „zadevna zakonodaja države proizvodnje“ pomeni
  pravila, ki se uporabljajo v državi proizvodnje v zvezi s pravnim statusom območja proizvodnje v smislu pravic do rabe zemljišč, varstva okolja, pravic tretjih oseb ter zadevnih trgovinskih in carinskih predpisov v skladu z zakonodajnim okvirom, ki se uporablja v državi proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

„zadevna zakonodaja države proizvodnje“ pomeni
  pravila, ki se uporabljajo v državi proizvodnje v zvezi s pravnim statusom območja proizvodnje v smislu pravic do rabe zemljišč, varstva okolja, pravic tretjih oseb ter zadevnih trgovinskih in carinskih predpisov v skladu z zakonodajnim okvirom, ki se uporablja v državi proizvodnje.

| (28) | „zadevno pravo in standardi
  “ pomeni: |
| --- | --- |

(28)

„zadevno pravo in standardi
  “ pomeni:

| (a) | pravila, ki se uporabljajo v državi proizvodnje v zvezi s pravnim statusom območja proizvodnje v smislu pravic do rabe zemljišč, varstva okolja, pravic tretjih oseb ter zadevnih trgovinskih in carinskih predpisov v skladu z zakonodajnim okvirom, ki se uporablja v državi proizvodnje, |
| --- | --- |

(a)

pravila, ki se uporabljajo v državi proizvodnje v zvezi s pravnim statusom območja proizvodnje v smislu pravic do rabe zemljišč, varstva okolja, pravic tretjih oseb ter zadevnih trgovinskih in carinskih predpisov v skladu z zakonodajnim okvirom, ki se uporablja v državi proizvodnje,

| (b) | človekove pravice, zaščitene z mednarodnim pravom, zlasti instrumenti, ki ščitijo običajne pravice do posesti ter prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju, kot je med drugim določeno v Deklaraciji OZN o pravicah avtohtonih ljudstev, Stalnem forumu OZN za avtohtona vprašanja in obstoječih zavezujočih mednarodnih sporazumih, Konvenciji o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169, 1989), ki zajemajo pravico do varstva okolja, pravico do varstva okolja brez kakršne koli oblike preganjanja in nadlegovanja ter druge mednarodno priznane človekove pravice, povezane z rabo zemljišč, dostopom do njih ali lastništvom; |
| --- | --- |

(b)

človekove pravice, zaščitene z mednarodnim pravom, zlasti instrumenti, ki ščitijo običajne pravice do posesti ter prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju, kot je med drugim določeno v Deklaraciji OZN o pravicah avtohtonih ljudstev, Stalnem forumu OZN za avtohtona vprašanja in obstoječih zavezujočih mednarodnih sporazumih, Konvenciji o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169, 1989), ki zajemajo pravico do varstva okolja, pravico do varstva okolja brez kakršne koli oblike preganjanja in nadlegovanja ter druge mednarodno priznane človekove pravice, povezane z rabo zemljišč, dostopom do njih ali lastništvom;

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | „prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju“ pomeni kolektivno človekovo pravico domorodnih ljudstev, da pred začetkom katere koli dejavnosti, ki bi lahko vplivala na njihove pravice, zemljišča, vire, ozemlja, možnosti preživljanja in prehransko varnost, zanjo dajo svoje soglasje ali ji ga odrečejo; ta pravica se uveljavlja prek predstavnikov, ki jih domorodna ljudstva izberejo sama, in na način, skladen z njihovimi običaji, vrednotami in normami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | „zagovorniki človekovih pravic“ pomenijo posameznike, skupine in družbena telesa, ki spodbujajo in varujejo splošno priznane človekove pravice in temeljne svoboščine; zagovorniki človekovih pravic si prizadevajo za spodbujanje in varovanje državljanskih in političnih pravic ter za spodbujanje, varovanje in uresničevanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; prav tako spodbujajo in varujejo pravice članov skupin, kot so domorodne skupnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28b)

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 28 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28c) | „zagovorniki okoljskih človekovih pravic“ pomenijo posameznike in skupine, ki si osebno ali poklicno in miroljubno prizadevajo varovati in spodbujati človekove pravice v zvezi z okoljem, vključno z vodo, zrakom, zemljo, rastlinstvom in živalstvom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28c)

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | proizvedeni so bili v skladu z 
  zadevno zakonodajo države proizvodnje
  ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

proizvedeni so bili v skladu z 
  zadevno zakonodajo države proizvodnje
  ter

| (b) | proizvedeni so bili v skladu z 
  ustreznimi zakoni in standardi, kot je določeno v členu 2(28)
  ter |
| --- | --- |

(b)

proizvedeni so bili v skladu z 
  ustreznimi zakoni in standardi, kot je določeno v členu 2(28)
  ter

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3a




  Finančne institucije strankam zagotavljajo finančne storitve le, če ugotovijo, da tveganje, da bi te storitve neposredno ali posredno prispevale k dejavnostim, ki podpirajo krčenje, degradacijo ali spreminjanje rabe gozdov, ni večje od zanemarljivega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 3a

Finančne institucije strankam zagotavljajo finančne storitve le, če ugotovijo, da tveganje, da bi te storitve neposredno ali posredno prispevale k dejavnostim, ki podpirajo krčenje, degradacijo ali spreminjanje rabe gozdov, ni večje od zanemarljivega.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Gospodarski subjekti pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali pred njihovim izvozom s trga Unije izvedejo postopek potrebne skrbnosti, da zagotovijo njihovo skladnost s členom 3
  (a) in (b)
  . V ta namen uporabljajo okvir postopkov in ukrepov (v nadaljnjem besedilu: postopek potrebne skrbnosti), kakor je opredeljen v členu 8. | 1.   Gospodarski subjekti pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali pred njihovim izvozom s trga Unije izvedejo postopek potrebne skrbnosti, da zagotovijo njihovo skladnost s členom 3. V ta namen uporabljajo okvir postopkov in ukrepov (v nadaljnjem besedilu: postopek potrebne skrbnosti), kakor je opredeljen v členu 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Gospodarski subjekti pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali pred njihovim izvozom s trga Unije izvedejo postopek potrebne skrbnosti, da zagotovijo njihovo skladnost s členom 3
  (a) in (b)
  . V ta namen uporabljajo okvir postopkov in ukrepov (v nadaljnjem besedilu: postopek potrebne skrbnosti), kakor je opredeljen v členu 8.

1.   Gospodarski subjekti pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali pred njihovim izvozom s trga Unije izvedejo postopek potrebne skrbnosti, da zagotovijo njihovo skladnost s členom 3. V ta namen uporabljajo okvir postopkov in ukrepov (v nadaljnjem besedilu: postopek potrebne skrbnosti), kakor je opredeljen v členu 8.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Gospodarski subjekti, ki so pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti iz člena 8 prišli do zaključka, da zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, dajo pristojnim organom prek informacijskega sistema iz člena 31 na voljo izjavo o potrebni skrbnosti, preden dajo zadevne primarne in druge proizvode na trg Unije ali jih izvozijo. Ta izjava potrjuje, da je bil opravljen postopek potrebne skrbnosti in
  da
  tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno zanemarljivo tveganje
  , ter
  vsebuje informacije iz Priloge II za zadevne primarne in druge proizvode. | 2.   Gospodarski subjekti, ki so pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti iz člena 8 ugotovili, da zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, dajo pristojnim organom prek informacijskega sistema iz člena 31 na voljo izjavo o potrebni skrbnosti, preden dajo zadevne primarne in druge proizvode na trg Unije ali jih izvozijo. Ta
  elektronsko dostopna, prenosljiva in potrjena
  izjava potrjuje, da je bil opravljen postopek potrebne skrbnosti
  , navaja ukrepe, s katerimi je bila preverjena skladnost zadevnih primarnih
  in
  drugih proizvodov s to uredbo, in pojasnjuje oceno, da
  tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno
  le
  zanemarljivo tveganje
  . Izjava
  vsebuje
  tudi
  informacije iz Priloge II za zadevne primarne in druge proizvode.
  Gospodarski subjekti izjave in certificiranje brez nepotrebnega odlašanja objavijo in dajo na voljo za upravni, državljanski in znanstveni pregled, pri čemer upoštevajo pravila o varstvu podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Gospodarski subjekti, ki so pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti iz člena 8 prišli do zaključka, da zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, dajo pristojnim organom prek informacijskega sistema iz člena 31 na voljo izjavo o potrebni skrbnosti, preden dajo zadevne primarne in druge proizvode na trg Unije ali jih izvozijo. Ta izjava potrjuje, da je bil opravljen postopek potrebne skrbnosti in
  da
  tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno zanemarljivo tveganje
  , ter
  vsebuje informacije iz Priloge II za zadevne primarne in druge proizvode.

2.   Gospodarski subjekti, ki so pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti iz člena 8 ugotovili, da zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, dajo pristojnim organom prek informacijskega sistema iz člena 31 na voljo izjavo o potrebni skrbnosti, preden dajo zadevne primarne in druge proizvode na trg Unije ali jih izvozijo. Ta
  elektronsko dostopna, prenosljiva in potrjena
  izjava potrjuje, da je bil opravljen postopek potrebne skrbnosti
  , navaja ukrepe, s katerimi je bila preverjena skladnost zadevnih primarnih
  in
  drugih proizvodov s to uredbo, in pojasnjuje oceno, da
  tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno
  le
  zanemarljivo tveganje
  . Izjava
  vsebuje
  tudi
  informacije iz Priloge II za zadevne primarne in druge proizvode.
  Gospodarski subjekti izjave in certificiranje brez nepotrebnega odlašanja objavijo in dajo na voljo za upravni, državljanski in znanstveni pregled, pri čemer upoštevajo pravila o varstvu podatkov.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Gospodarski subjekt
  s podajo izjave o potrebni skrbnosti
  prevzame odgovornost za skladnost zadevnega primarnega ali drugega proizvoda z zahtevami iz te uredbe. Gospodarski subjekti vodijo evidenco
  izjav o potrebni
  skrbnosti za obdobje petih let od datuma, ko so bile
  izjave
  dane na voljo prek informacijskega sistema iz člena 31. | 3.   Gospodarski subjekt prevzame odgovornost za skladnost zadevnega primarnega ali drugega proizvoda z zahtevami iz te uredbe. Gospodarski subjekti
  si zato razumno in dokumentirano prizadevajo podpirati skladnost malih kmetov z določbami in zahtevami iz te uredbe.
  Vodijo evidenco
  o letnem postopku potrebne
  skrbnosti za obdobje petih let od datuma, ko so bile
  informacije
  dane na voljo prek informacijskega sistema iz člena 31
  , izjave o potrebni skrbnosti pa delijo z drugimi gospodarskimi subjekti in trgovci v dobavni verigi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Gospodarski subjekt
  s podajo izjave o potrebni skrbnosti
  prevzame odgovornost za skladnost zadevnega primarnega ali drugega proizvoda z zahtevami iz te uredbe. Gospodarski subjekti vodijo evidenco
  izjav o potrebni
  skrbnosti za obdobje petih let od datuma, ko so bile
  izjave
  dane na voljo prek informacijskega sistema iz člena 31.

3.   Gospodarski subjekt prevzame odgovornost za skladnost zadevnega primarnega ali drugega proizvoda z zahtevami iz te uredbe. Gospodarski subjekti
  si zato razumno in dokumentirano prizadevajo podpirati skladnost malih kmetov z določbami in zahtevami iz te uredbe.
  Vodijo evidenco
  o letnem postopku potrebne
  skrbnosti za obdobje petih let od datuma, ko so bile
  informacije
  dane na voljo prek informacijskega sistema iz člena 31
  , izjave o potrebni skrbnosti pa delijo z drugimi gospodarskimi subjekti in trgovci v dobavni verigi
  .

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 – točka a

Člen 4 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3
  (a) ali (b); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3
  (a) ali (b);

(a) ali (b);

| (a) | zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3; |
| --- | --- |

(a)

zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3;

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 – točka b

Člen 4 – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti je bilo ugotovljeno nezanemarljivo tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3
  (a) ali (b); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti je bilo ugotovljeno nezanemarljivo tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3
  (a) ali (b);

(a) ali (b);

| (b) | pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti je bilo ugotovljeno nezanemarljivo tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3; |
| --- | --- |

(b)

pri izvajanju postopka potrebne skrbnosti je bilo ugotovljeno nezanemarljivo tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi niso skladni s členom 3;

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 a (novo)

Člen 4 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Gospodarski subjekt ima vzpostavljen sistem za sprejemanje utemeljenih pomislekov deležnikov, vse utemeljene pomisleke, ki so predloženi v skladu s tem sistemom, pa temeljito preišče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Gospodarski subjekt ima vzpostavljen sistem za sprejemanje utemeljenih pomislekov deležnikov, vse utemeljene pomisleke, ki so predloženi v skladu s tem sistemom, pa temeljito preišče.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 6

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Gospodarski subjekti, ki so prejeli nove informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki, da zadevni primarni ali drugi proizvod, ki so ga že dali na trg, ni v skladu z zahtevami iz te uredbe, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so dali zadevni primarni ali drug proizvod na trg. V primeru izvoza s trga Unije morajo gospodarski subjekti o tem obvestiti pristojni organ države članice, ki je država proizvodnje. | 6.   Gospodarski subjekti, ki so prejeli
  ali odkrili
  nove informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki
  ali informacijami, prejetimi prek mehanizmov hitrega obveščanja, ki kažejo na nezanemarljivo tveganje
  , da zadevni primarni ali drugi proizvod, ki so ga že dali na trg,
  morda predstavlja tveganje, da
  ni v skladu z zahtevami iz te uredbe, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so dali zadevni primarni ali drug proizvod na trg
  , pa tudi trgovce, katerim so dobavili zadevni primarni ali drug proizvod, da bi preprečili njegovo nadaljnje kroženje na trgu EU in izvoz z njega
  . V primeru izvoza s trga Unije morajo gospodarski subjekti o tem obvestiti pristojni organ države članice, ki je država proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Gospodarski subjekti, ki so prejeli nove informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki, da zadevni primarni ali drugi proizvod, ki so ga že dali na trg, ni v skladu z zahtevami iz te uredbe, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so dali zadevni primarni ali drug proizvod na trg. V primeru izvoza s trga Unije morajo gospodarski subjekti o tem obvestiti pristojni organ države članice, ki je država proizvodnje.

6.   Gospodarski subjekti, ki so prejeli
  ali odkrili
  nove informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki
  ali informacijami, prejetimi prek mehanizmov hitrega obveščanja, ki kažejo na nezanemarljivo tveganje
  , da zadevni primarni ali drugi proizvod, ki so ga že dali na trg,
  morda predstavlja tveganje, da
  ni v skladu z zahtevami iz te uredbe, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so dali zadevni primarni ali drug proizvod na trg
  , pa tudi trgovce, katerim so dobavili zadevni primarni ali drug proizvod, da bi preprečili njegovo nadaljnje kroženje na trgu EU in izvoz z njega
  . V primeru izvoza s trga Unije morajo gospodarski subjekti o tem obvestiti pristojni organ države članice, ki je država proizvodnje.

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 7

Člen 4 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Gospodarski subjekti morajo pristojnim organom nuditi vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 15, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in predložitvijo dokumentacije ali evidenc. | 7.   
  Pristojni organi vsako leto preverijo sistem potrebne skrbnosti gospodarskih subjektov.
  Gospodarski subjekti morajo pristojnim organom nuditi
  tudi
  vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 15, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in predložitvijo dokumentacije ali evidenc. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Gospodarski subjekti morajo pristojnim organom nuditi vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 15, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in predložitvijo dokumentacije ali evidenc.

7.   
  Pristojni organi vsako leto preverijo sistem potrebne skrbnosti gospodarskih subjektov.
  Gospodarski subjekti morajo pristojnim organom nuditi
  tudi
  vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 15, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in predložitvijo dokumentacije ali evidenc.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 7 a (novo)

Člen 4 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Gospodarski subjekti sprejmejo potrebne ukrepe: |
| | (a) | v svoji dobavni verigi smotrno sodelujejo z ranljivimi deležniki, kot so mali kmetje, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Gospodarski subjekti sprejmejo potrebne ukrepe:

(a)

(a)

v svoji dobavni verigi smotrno sodelujejo z ranljivimi deležniki, kot so mali kmetje, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti,

v svoji dobavni verigi smotrno sodelujejo z ranljivimi deležniki, kot so mali kmetje, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti,

| (b) | zagotovijo, da ti ranljivi deležniki prejmejo ustrezno pomoč in pošteno plačilo, tako da bodo lahko njihovi primarni in drugi proizvodi v skladu s pravili, zlasti v zvezi z zahtevo glede geolokacije, in da bodo stroški, ki nastanejo zaradi izvajanja te uredbe, pravično porazdeljeni med različne akterje v vrednostni verigi ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

zagotovijo, da ti ranljivi deležniki prejmejo ustrezno pomoč in pošteno plačilo, tako da bodo lahko njihovi primarni in drugi proizvodi v skladu s pravili, zlasti v zvezi z zahtevo glede geolokacije, in da bodo stroški, ki nastanejo zaradi izvajanja te uredbe, pravično porazdeljeni med različne akterje v vrednostni verigi ter

zagotovijo, da ti ranljivi deležniki prejmejo ustrezno pomoč in pošteno plačilo, tako da bodo lahko njihovi primarni in drugi proizvodi v skladu s pravili, zlasti v zvezi z zahtevo glede geolokacije, in da bodo stroški, ki nastanejo zaradi izvajanja te uredbe, pravično porazdeljeni med različne akterje v vrednostni verigi ter

| (c) | vključuje nadaljnje izvajanje dogovorjenih zavez, da bi obravnavali negativne učinke na opredeljene ranljive deležnike. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vključuje nadaljnje izvajanje dogovorjenih zavez, da bi obravnavali negativne učinke na opredeljene ranljive deležnike.

vključuje nadaljnje izvajanje dogovorjenih zavez, da bi obravnavali negativne učinke na opredeljene ranljive deležnike.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Obveznosti trgovcev in izvzetje za trgovce, ki so MSP |
| | 1.
     
  Trgovci, ki so MSP, lahko omogočijo dostopnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trgu le, če imajo informacije, zahtevane v odstavku 3. |
| | 2.
     
  Trgovci, ki niso MSP, se obravnavajo kot gospodarski subjekti in zanje veljajo obveznosti in določbe iz členov 3, 4, 5, 8 do 12, 14(9), 15 in 20 te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki jih dajejo na trg Unije. |
| | 3.
     
  Trgovci, ki so MSP, zbirajo in hranijo naslednje informacije v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg: |
| | (a) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne primarne in druge proizvode, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4a

Člen 4a

Obveznosti trgovcev in izvzetje za trgovce, ki so MSP

Obveznosti trgovcev in izvzetje za trgovce, ki so MSP

1.
     
  Trgovci, ki so MSP, lahko omogočijo dostopnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trgu le, če imajo informacije, zahtevane v odstavku 3.

2.
     
  Trgovci, ki niso MSP, se obravnavajo kot gospodarski subjekti in zanje veljajo obveznosti in določbe iz členov 3, 4, 5, 8 do 12, 14(9), 15 in 20 te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki jih dajejo na trg Unije.

3.
     
  Trgovci, ki so MSP, zbirajo in hranijo naslednje informacije v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg:

(a)

(a)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne primarne in druge proizvode,

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne primarne in druge proizvode,

| (b) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov trgovcev, katerim so dobavili zadevne primarne in druge proizvode. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov trgovcev, katerim so dobavili zadevne primarne in druge proizvode.

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov trgovcev, katerim so dobavili zadevne primarne in druge proizvode.

4.
     
  Trgovci, ki so MSP, hranijo informacije iz tega člena vsaj pet let in jih na zahtevo predložijo pristojnim organom.

5.
     
  Trgovci, ki so MSP in so prejeli ali odkrili nove informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki, o nezanemarljivem tveganju, da zadevni primarni ali drug proizvod, dostopnost katerega so že omogočili na trgu, ni v skladu z zahtevami te uredbe, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost zadevnega primarnega ali drugega proizvoda.

6.
     
  Trgovci morajo ne glede na to, ali so MSP ali me, pristojnim organom nuditi vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 16, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in predložitvijo dokumentacije ali evidenc.

7.
     
  Komisija lahko MSP, ki nimajo sredstev za izpolnjevanje zahtev iz tega člena, zagotovi tehnično pomoč.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblaščeni zastopnik pristojnim organom na zahtevo predloži kopijo pooblastila v enem od uradnih jezikov Evropske unije. | 2.   Pooblaščeni zastopnik pristojnim organom na zahtevo predloži dvojnik pooblastila v enem od uradnih jezikov Evropske unije
  in dvojnik v jeziku države članice, v kateri se obravnava izjava o potrebni skrbnosti, če to ni mogoče, pa v angleščini
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblaščeni zastopnik pristojnim organom na zahtevo predloži kopijo pooblastila v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

2.   Pooblaščeni zastopnik pristojnim organom na zahtevo predloži dvojnik pooblastila v enem od uradnih jezikov Evropske unije
  in dvojnik v jeziku države članice, v kateri se obravnava izjava o potrebni skrbnosti, če to ni mogoče, pa v angleščini
  .

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | črtano |
| Obveznosti trgovcev | |
| 1.
     
  Trgovci, ki so MSP, lahko omogočijo dostopnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trgu le, če imajo informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 2. | |
| 2.
     
  Trgovci, ki so MSP, zbirajo in hranijo naslednje informacije v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, dostopnost katerih nameravajo omogočiti na trgu: | |
| (a) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne primarne in druge proizvode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

črtano

črtano

Obveznosti trgovcev

Obveznosti trgovcev

1.
     
  Trgovci, ki so MSP, lahko omogočijo dostopnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trgu le, če imajo informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 2.

2.
     
  Trgovci, ki so MSP, zbirajo in hranijo naslednje informacije v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, dostopnost katerih nameravajo omogočiti na trgu:

(a)

(a)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne primarne in druge proizvode;

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne primarne in druge proizvode;

| (b) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov trgovcev, katerim so dobavili zadevne primarne in druge proizvode. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov trgovcev, katerim so dobavili zadevne primarne in druge proizvode.

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov trgovcev, katerim so dobavili zadevne primarne in druge proizvode.

3.
     
  Trgovci, ki so MSP, hranijo informacije iz tega člena vsaj pet let in jih na zahtevo predložijo pristojnim organom.

4.
     
  Trgovci, ki so MSP in ki so prejeli nove informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki, da zadevni primarni ali drug proizvod, dostopnost katerega so že omogočili na trgu, ni v skladu z zahtevami te uredbe, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost zadevnega primarnega ali drugega proizvoda na trgu.

5.
     
  Trgovci, ki niso MSP, se obravnavajo kot gospodarski subjekti in zanje veljajo obveznosti in določbe iz členov 3, 4, 5, 8 do 12, 14(9), 15 in 20 te uredbe v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, dostopnost katerih omogočijo na trgu Unije.

6.
     
  Trgovci morajo pristojnim organom nuditi vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 16, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in predložitvijo dokumentacije ali evidenc.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Dajanje na trg s strani gospodarskih subjektov s sedežem v tretjih državah | Dajanje na trg s strani gospodarskih subjektov s sedežem v tretjih državah |
| Če fizična ali pravna oseba s sedežem zunaj Unije da na trg Unije zadevne primarne in druge proizvode, se za gospodarski subjekt v smislu te uredbe šteje prva fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki kupi ali prevzame v posest takšne zadevne primarne in druge proizvode. | Če fizična ali pravna oseba
  , ne glede na njeno velikost,
  s sedežem zunaj Unije da na trg Unije zadevne primarne in druge proizvode, se za gospodarski subjekt v smislu te uredbe šteje prva fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki kupi ali prevzame v posest takšne zadevne primarne in druge proizvode. |
| | Če ni proizvajalca ali uvoznika s sedežem v Uniji, spletne tržnice izpolnjujejo obveznosti iz členov 8 do 11 za primarne in druge proizvode, za katere omogočajo prodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Dajanje na trg s strani gospodarskih subjektov s sedežem v tretjih državah

Dajanje na trg s strani gospodarskih subjektov s sedežem v tretjih državah

Če fizična ali pravna oseba s sedežem zunaj Unije da na trg Unije zadevne primarne in druge proizvode, se za gospodarski subjekt v smislu te uredbe šteje prva fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki kupi ali prevzame v posest takšne zadevne primarne in druge proizvode.

Če fizična ali pravna oseba
  , ne glede na njeno velikost,
  s sedežem zunaj Unije da na trg Unije zadevne primarne in druge proizvode, se za gospodarski subjekt v smislu te uredbe šteje prva fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki kupi ali prevzame v posest takšne zadevne primarne in druge proizvode.

, ne glede na njeno velikost,

Če ni proizvajalca ali uvoznika s sedežem v Uniji, spletne tržnice izpolnjujejo obveznosti iz členov 8 do 11 za primarne in druge proizvode, za katere omogočajo prodajo.

Če ni proizvajalca ali uvoznika s sedežem v Uniji, spletne tržnice izpolnjujejo obveznosti iz členov 8 do 11 za primarne in druge proizvode, za katere omogočajo prodajo.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Za proizvode, za katere je bila pri potrebni skrbnosti v skladu s členom 4(1) že potrjena skladnost, se ne zahteva dodatni postopek potrebne skrbnosti. Za elemente, ki niso bili zajeti v postopku potrebne skrbnosti, zahteve glede potrebne skrbnosti še vedno veljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Za proizvode, za katere je bila pri potrebni skrbnosti v skladu s členom 4(1) že potrjena skladnost, se ne zahteva dodatni postopek potrebne skrbnosti. Za elemente, ki niso bili zajeti v postopku potrebne skrbnosti, zahteve glede potrebne skrbnosti še vedno veljajo.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Gospodarski subjekti zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki dokazujejo, da so zadevni primarni in drugi proizvodi skladni s členom 3. V ta namen gospodarski subjekt zbira, organizira in hrani za obdobje 5 let naslednje informacije v zvezi z zadevnimi primarnimi ali drugimi proizvodi, podprte z dokazi: | Gospodarski subjekti zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki dokazujejo, da so zadevni primarni in drugi proizvodi skladni s členom 3. V ta namen gospodarski subjekt zbira, organizira in hrani za obdobje 5 let naslednje informacije v zvezi z 
  vsemi
  zadevnimi primarnimi ali drugimi proizvodi,
  danimi na trg Unije ali izvoženih iz Unije,
  podprte z dokazi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Gospodarski subjekti zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki dokazujejo, da so zadevni primarni in drugi proizvodi skladni s členom 3. V ta namen gospodarski subjekt zbira, organizira in hrani za obdobje 5 let naslednje informacije v zvezi z zadevnimi primarnimi ali drugimi proizvodi, podprte z dokazi:

Gospodarski subjekti zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki dokazujejo, da so zadevni primarni in drugi proizvodi skladni s členom 3. V ta namen gospodarski subjekt zbira, organizira in hrani za obdobje 5 let naslednje informacije v zvezi z 
  vsemi
  zadevnimi primarnimi ali drugimi proizvodi,
  danimi na trg Unije ali izvoženih iz Unije,
  podprte z dokazi:

vsemi

danimi na trg Unije ali izvoženih iz Unije,

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | opis, vključno s trgovskim imenom in vrsto zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter, kjer je smiselno, splošnim imenom vrste in njenim polnim znanstvenim imenom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

opis, vključno s trgovskim imenom in vrsto zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter, kjer je smiselno, splošnim imenom vrste in njenim polnim znanstvenim imenom;

| (a) | opis, vključno s trgovskim imenom in vrsto zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter, kjer je smiselno, splošnim imenom vrste in njenim polnim znanstvenim imenom;
  opis proizvoda vključuje seznam primarnih proizvodov, ki jih vsebuje ali ki se uporabljajo za njegovo izdelavo; za proizvode živalskega izvora opis vključuje seznam primarnih proizvodov, ki se uporabljajo za krmo živali; |
| --- | --- |

(a)

opis, vključno s trgovskim imenom in vrsto zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter, kjer je smiselno, splošnim imenom vrste in njenim polnim znanstvenim imenom;
  opis proizvoda vključuje seznam primarnih proizvodov, ki jih vsebuje ali ki se uporabljajo za njegovo izdelavo; za proizvode živalskega izvora opis vključuje seznam primarnih proizvodov, ki se uporabljajo za krmo živali;

opis proizvoda vključuje seznam primarnih proizvodov, ki jih vsebuje ali ki se uporabljajo za njegovo izdelavo; za proizvode živalskega izvora opis vključuje seznam primarnih proizvodov, ki se uporabljajo za krmo živali;

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | navedbo države proizvodnje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

navedbo države proizvodnje;

| (c) | navedbo države proizvodnje
  ali njenega dela
  ; |
| --- | --- |

(c)

navedbo države proizvodnje
  ali njenega dela
  ;

ali njenega dela

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka d

Člen 9 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni in drugi proizvodi,
  ter
  datum ali časovni razpon
  proizvodnje
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni in drugi proizvodi,
  ter
  datum ali časovni razpon
  proizvodnje
  ;

ter

proizvodnje

| (d) | geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni in drugi proizvodi
  , ali geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh točk poligona za zemljišča
  ,
  na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi in drugi proizvodi; vsem primarnim in drugim proizvodom z zemljišč, ki so opredeljena bodisi z eno samo zemljepisno širino in dolžino bodisi s poligonom, se v primeru kakršnega koli krčenja ali degradacije gozdov na teh zemljiščih samodejno onemogoči, da bi bili dani na trg in dostopni na njem ali izvoženi z njega; gospodarski subjekti navedejo
  datum ali časovni razpon
  ali sezono sečnje za proizvodnjo primarnega ali drugega proizvoda; na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe v zvezi z velikostjo zemljišč, nad katero morajo podjetja zagotoviti poligone kot edino sredstvo za geolokacijo zadevnih primarnih in drugih proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni in drugi proizvodi
  , ali geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh točk poligona za zemljišča
  ,
  na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi in drugi proizvodi; vsem primarnim in drugim proizvodom z zemljišč, ki so opredeljena bodisi z eno samo zemljepisno širino in dolžino bodisi s poligonom, se v primeru kakršnega koli krčenja ali degradacije gozdov na teh zemljiščih samodejno onemogoči, da bi bili dani na trg in dostopni na njem ali izvoženi z njega; gospodarski subjekti navedejo
  datum ali časovni razpon
  ali sezono sečnje za proizvodnjo primarnega ali drugega proizvoda; na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe v zvezi z velikostjo zemljišč, nad katero morajo podjetja zagotoviti poligone kot edino sredstvo za geolokacijo zadevnih primarnih in drugih proizvodov;

, ali geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh točk poligona za zemljišča

na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi in drugi proizvodi; vsem primarnim in drugim proizvodom z zemljišč, ki so opredeljena bodisi z eno samo zemljepisno širino in dolžino bodisi s poligonom, se v primeru kakršnega koli krčenja ali degradacije gozdov na teh zemljiščih samodejno onemogoči, da bi bili dani na trg in dostopni na njem ali izvoženi z njega; gospodarski subjekti navedejo

ali sezono sečnje za proizvodnjo primarnega ali drugega proizvoda; na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe v zvezi z velikostjo zemljišč, nad katero morajo podjetja zagotoviti poligone kot edino sredstvo za geolokacijo zadevnih primarnih in drugih proizvodov;

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka h

Člen 9 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | ustrezne in preverljive informacije, da je bila proizvodnja izvedena v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje
  , vključno z vsemi dogovori
  ,
  ki dajejo pravico do uporabe zadevnega območja za namene proizvodnje zadevnega primarnega proizvoda
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

ustrezne in preverljive informacije, da je bila proizvodnja izvedena v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje
  , vključno z vsemi dogovori
  ,
  ki dajejo pravico do uporabe zadevnega območja za namene proizvodnje zadevnega primarnega proizvoda
  .

, vključno z vsemi dogovori

ki dajejo pravico do uporabe zadevnega območja za namene proizvodnje zadevnega primarnega proizvoda

| (h) | ustrezne in preverljive informacije, da je bila proizvodnja izvedena v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje
  ter ustreznimi zakoni in standardi
  ,
  opredeljenimi v členu 2(28)
  . |
| --- | --- |

(h)

ustrezne in preverljive informacije, da je bila proizvodnja izvedena v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje
  ter ustreznimi zakoni in standardi
  ,
  opredeljenimi v členu 2(28)
  .

ter ustreznimi zakoni in standardi

opredeljenimi v členu 2(28)

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | ustrezne in preverljive informacije, pridobljene z neodvisnimi revizijami in ustreznimi posvetovalnimi procesi, da območje, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ni predmet zahtevkov na podlagi domorodnih, običajnih ali drugih legitimnih pravic do posesti ali sporov glede njihove uporabe, lastništva ali posedovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

ustrezne in preverljive informacije, pridobljene z neodvisnimi revizijami in ustreznimi posvetovalnimi procesi, da območje, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ni predmet zahtevkov na podlagi domorodnih, običajnih ali drugih legitimnih pravic do posesti ali sporov glede njihove uporabe, lastništva ali posedovanja;

ustrezne in preverljive informacije, pridobljene z neodvisnimi revizijami in ustreznimi posvetovalnimi procesi, da območje, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ni predmet zahtevkov na podlagi domorodnih, običajnih ali drugih legitimnih pravic do posesti ali sporov glede njihove uporabe, lastništva ali posedovanja;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka h b (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | ustrezne in preverljive informacije, ki razkrivajo stališča domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih skupin, ki uveljavljajo pravice do posesti v zvezi z območjem, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, v zvezi s proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hb)

(hb)

ustrezne in preverljive informacije, ki razkrivajo stališča domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih skupin, ki uveljavljajo pravice do posesti v zvezi z območjem, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, v zvezi s proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov.

ustrezne in preverljive informacije, ki razkrivajo stališča domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih skupin, ki uveljavljajo pravice do posesti v zvezi z območjem, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, v zvezi s proizvodnjo zadevnih primarnih in drugih proizvodov.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Finančne institucije zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki dokazujejo, da se strankam finančne storitve zagotavljajo v skladu s členom 11a. Informacije, dokumenti in podatki zajemajo vsaj: |
| | (a) | opis gospodarskih dejavnosti strank, dejavnosti subjektov, ki jih stranka nadzoruje, in gospodarskih dejavnosti dobaviteljev stranke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Finančne institucije zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki dokazujejo, da se strankam finančne storitve zagotavljajo v skladu s členom 11a. Informacije, dokumenti in podatki zajemajo vsaj:

(a)

(a)

opis gospodarskih dejavnosti strank, dejavnosti subjektov, ki jih stranka nadzoruje, in gospodarskih dejavnosti dobaviteljev stranke;

opis gospodarskih dejavnosti strank, dejavnosti subjektov, ki jih stranka nadzoruje, in gospodarskih dejavnosti dobaviteljev stranke;

| (b) | informacije o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, ki so bili dani na trg Unije ali bili z njega izvoženi, ter o zadevnem izvajanju potrebne skrbnosti iz te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informacije o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, ki so bili dani na trg Unije ali bili z njega izvoženi, ter o zadevnem izvajanju potrebne skrbnosti iz te uredbe;

informacije o zadevnih primarnih in drugih proizvodih, ki so bili dani na trg Unije ali bili z njega izvoženi, ter o zadevnem izvajanju potrebne skrbnosti iz te uredbe;

| (c) | uporabo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki se nanaša na dejavnosti iz točke (a), vključno z informacijami o teh proizvodih, ki so bili dejansko uporabljeni, in o zadevnem izvajanju potrebne skrbnosti iz te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

(c)

uporabo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki se nanaša na dejavnosti iz točke (a), vključno z informacijami o teh proizvodih, ki so bili dejansko uporabljeni, in o zadevnem izvajanju potrebne skrbnosti iz te uredbe;

uporabo zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki se nanaša na dejavnosti iz točke (a), vključno z informacijami o teh proizvodih, ki so bili dejansko uporabljeni, in o zadevnem izvajanju potrebne skrbnosti iz te uredbe;

| (d) | politike, ki jih stranke, subjekti in dobavitelji iz točke (a) sprejmejo in izvajajo, da bi zagotovili, da njihove dejavnosti ne povzročajo krčenja, degradacije ali spreminjanja rabe gozdov; |
| --- | --- |

(d)

(d)

politike, ki jih stranke, subjekti in dobavitelji iz točke (a) sprejmejo in izvajajo, da bi zagotovili, da njihove dejavnosti ne povzročajo krčenja, degradacije ali spreminjanja rabe gozdov;

politike, ki jih stranke, subjekti in dobavitelji iz točke (a) sprejmejo in izvajajo, da bi zagotovili, da njihove dejavnosti ne povzročajo krčenja, degradacije ali spreminjanja rabe gozdov;

| (e) | identifikacijo države proizvodnje in geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih naj bi se proizvajali zadevni primarni in drugi proizvodi. |
| --- | --- |

(e)

(e)

identifikacijo države proizvodnje in geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih naj bi se proizvajali zadevni primarni in drugi proizvodi.

identifikacijo države proizvodnje in geolokacijske koordinate z zemljepisno širino in dolžino vseh zemljišč, na katerih naj bi se proizvajali zadevni primarni in drugi proizvodi.

Spremembi 128 in 253

Spremembi 128 in 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija lahko v skladu s členom 33 sprejme delegirane akte za dopolnitev odstavka 1 v zvezi z nadaljnjimi relevantnimi informacijami, ki jih je treba pridobiti in so morda potrebne za zagotovitev učinkovitosti sistema potrebne skrbnosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Komisija lahko v skladu s členom 33 sprejme delegirane akte za dopolnitev odstavka 1 v zvezi z nadaljnjimi relevantnimi informacijami, ki jih je treba pridobiti in so morda potrebne za zagotovitev učinkovitosti sistema potrebne skrbnosti.

črtano

črtano

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija lahko v skladu s členom 33 sprejme delegirane akte za dopolnitev odstavkov 1 in 1a v zvezi z nadaljnjimi relevantnimi informacijami, ki jih je treba pridobiti in so morda potrebne za zagotovitev učinkovitosti sistema potrebne skrbnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija lahko v skladu s členom 33 sprejme delegirane akte za dopolnitev odstavkov 1 in 1a v zvezi z nadaljnjimi relevantnimi informacijami, ki jih je treba pridobiti in so morda potrebne za zagotovitev učinkovitosti sistema potrebne skrbnosti.

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Gospodarski subjekti preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9, in vso drugo zadevno dokumentacijo ter na tej podlagi izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi, namenjeni dajanju na trg Unije ali izvažanju z njega, niso skladni z zahtevami iz te uredbe. Če gospodarski subjekti ne morejo dokazati, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, zadevnega primarnega ali drugega proizvoda ne smejo dati na trg Unije ali ga izvoziti. | 1.   Gospodarski subjekti
  in finančne institucije
  preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9, in vso drugo zadevno dokumentacijo ter na tej podlagi izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi, namenjeni dajanju na trg Unije ali izvažanju z njega, niso skladni z zahtevami iz te uredbe.
  Kadar gospodarski subjekt ne more ustrezno zbrati informacij, ki jih zahteva ta uredba, ima pravico, da od pristojnega organa zahteva pojasnilo ali pomoč pri izvajanju.
  Če gospodarski subjekti ne morejo dokazati, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, zadevnega primarnega ali drugega proizvoda ne smejo dati na trg Unije ali ga izvoziti.
  Če finančne institucije ne morejo ugotoviti, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, za zadevne stranke ne smejo opravljati finančnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Gospodarski subjekti preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9, in vso drugo zadevno dokumentacijo ter na tej podlagi izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi, namenjeni dajanju na trg Unije ali izvažanju z njega, niso skladni z zahtevami iz te uredbe. Če gospodarski subjekti ne morejo dokazati, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, zadevnega primarnega ali drugega proizvoda ne smejo dati na trg Unije ali ga izvoziti.

1.   Gospodarski subjekti
  in finančne institucije
  preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9, in vso drugo zadevno dokumentacijo ter na tej podlagi izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi, namenjeni dajanju na trg Unije ali izvažanju z njega, niso skladni z zahtevami iz te uredbe.
  Kadar gospodarski subjekt ne more ustrezno zbrati informacij, ki jih zahteva ta uredba, ima pravico, da od pristojnega organa zahteva pojasnilo ali pomoč pri izvajanju.
  Če gospodarski subjekti ne morejo dokazati, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, zadevnega primarnega ali drugega proizvoda ne smejo dati na trg Unije ali ga izvoziti.
  Če finančne institucije ne morejo ugotoviti, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, za zadevne stranke ne smejo opravljati finančnih storitev.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | prisotnost ranljivih ljudstev, domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti v državi ali delu države proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

prisotnost ranljivih ljudstev, domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti v državi ali delu države proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda;

prisotnost ranljivih ljudstev, domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti v državi ali delu države proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda;

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka b b (novo)

Člen 10 – odstavek 2 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | obstoj zahtevkov ali sporov v zvezi z uporabo, lastništvom ali uveljavljanjem običajnih pravic do zemljiške posesti na območju, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ne glede na to, ali so uradno registrirani ali ne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

obstoj zahtevkov ali sporov v zvezi z uporabo, lastništvom ali uveljavljanjem običajnih pravic do zemljiške posesti na območju, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ne glede na to, ali so uradno registrirani ali ne;

obstoj zahtevkov ali sporov v zvezi z uporabo, lastništvom ali uveljavljanjem običajnih pravic do zemljiške posesti na območju, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ne glede na to, ali so uradno registrirani ali ne;

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka c

Člen 10 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pojavnost krčenja ali
  degradacije
  gozdov v državi, regiji in na območju proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pojavnost krčenja ali
  degradacije
  gozdov v državi, regiji in na območju proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda;

degradacije

| (c) | pojavnost krčenja
  , degradacije
  ali
  spremembe rabe
  gozdov v državi, regiji in na območju proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

pojavnost krčenja
  , degradacije
  ali
  spremembe rabe
  gozdov v državi, regiji in na območju proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda;

, degradacije

spremembe rabe

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka e

Člen 10 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | pomisleki v zvezi z državo proizvodnje in izvora, kot so stopnja korupcije, pojavnost ponarejanja dokumentov in podatkov, neizvrševanje zakonodaje, oboroženi spopadi ali sankcije, ki jih naloži Varnostni svet Združenih narodov ali Svet Evropske unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

pomisleki v zvezi z državo proizvodnje in izvora, kot so stopnja korupcije, pojavnost ponarejanja dokumentov in podatkov, neizvrševanje zakonodaje, oboroženi spopadi ali sankcije, ki jih naloži Varnostni svet Združenih narodov ali Svet Evropske unije;

| (e) | pomisleki v zvezi z državo proizvodnje in izvora
  oziroma delom države v skladu s členom 27
  , kot so stopnja korupcije, pojavnost ponarejanja dokumentov in podatkov,
  neobstoj, kršitve ali
  neizvrševanje zakonodaje
  v zvezi s pravicami do posesti ter pravicami domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti
  , oboroženi spopadi ali sankcije, ki jih naloži Varnostni svet Združenih narodov ali Svet Evropske unije; |
| --- | --- |

(e)

pomisleki v zvezi z državo proizvodnje in izvora
  oziroma delom države v skladu s členom 27
  , kot so stopnja korupcije, pojavnost ponarejanja dokumentov in podatkov,
  neobstoj, kršitve ali
  neizvrševanje zakonodaje
  v zvezi s pravicami do posesti ter pravicami domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti
  , oboroženi spopadi ali sankcije, ki jih naloži Varnostni svet Združenih narodov ali Svet Evropske unije;

oziroma delom države v skladu s členom 27

neobstoj, kršitve ali

v zvezi s pravicami do posesti ter pravicami domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka f

Člen 10 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | kompleksnost zadevne dobavne verige, zlasti težave pri povezovanju primarnih in/ali drugih proizvodov z zemljiščem, na katerem so bili proizvedeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

kompleksnost zadevne dobavne verige, zlasti težave pri povezovanju primarnih in/ali drugih proizvodov z zemljiščem, na katerem so bili proizvedeni;

| (f) | kompleksnost zadevne dobavne verige, zlasti težave pri povezovanju primarnih in/ali drugih proizvodov z zemljiščem, na katerem so bili proizvedeni
  , ali nacionalna pravila o varstvu podatkov, ki prepovedujejo prenos podatkov v zvezi s tem
  ; |
| --- | --- |

(f)

kompleksnost zadevne dobavne verige, zlasti težave pri povezovanju primarnih in/ali drugih proizvodov z zemljiščem, na katerem so bili proizvedeni
  , ali nacionalna pravila o varstvu podatkov, ki prepovedujejo prenos podatkov v zvezi s tem
  ;

, ali nacionalna pravila o varstvu podatkov, ki prepovedujejo prenos podatkov v zvezi s tem

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka g

Člen 10 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | tveganje mešanja s proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, proizvedenimi na območjih, kjer je prišlo ali prihaja do krčenja ali
  degradacije
  gozdov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

tveganje mešanja s proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, proizvedenimi na območjih, kjer je prišlo ali prihaja do krčenja ali
  degradacije
  gozdov;

degradacije

| (g) | tveganje mešanja s proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, proizvedenimi na območjih, kjer je prišlo ali prihaja do krčenja
  , degradacije
  ali
  spremembe rabe
  gozdov
  oziroma do kršenja zadevne zakonodaje
  ; |
| --- | --- |

(g)

tveganje mešanja s proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, proizvedenimi na območjih, kjer je prišlo ali prihaja do krčenja
  , degradacije
  ali
  spremembe rabe
  gozdov
  oziroma do kršenja zadevne zakonodaje
  ;

, degradacije

spremembe rabe

oziroma do kršenja zadevne zakonodaje

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka h a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | izid dialogov z več deležniki, pri katerih so k dejavnemu sodelovanju povabljene zadevne strani, kot so mali kmetje, MSP, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

izid dialogov z več deležniki, pri katerih so k dejavnemu sodelovanju povabljene zadevne strani, kot so mali kmetje, MSP, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti;

izid dialogov z več deležniki, pri katerih so k dejavnemu sodelovanju povabljene zadevne strani, kot so mali kmetje, MSP, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti;

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka i a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | informacije, zagotovljene v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

informacije, zagotovljene v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja;

informacije, zagotovljene v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja;

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Za lesne proizvode, ki spadajo na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 in za katere velja veljavno dovoljenje FLEGT iz delujoče sheme izdajanja dovoljenj, se šteje, da so skladni s 
  členom 3
  (
  b
  ) te uredbe. | 3.   Za lesne proizvode, ki spadajo na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 in za katere velja veljavno dovoljenje FLEGT iz delujoče sheme izdajanja dovoljenj, se šteje, da so skladni s 
  pravili, ki se uporabljajo v državi proizvodnje iz člena
  3,
  točka
  (b
  ), in kot je opredeljeno v členu 2, točka (28)(a
  ), te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Za lesne proizvode, ki spadajo na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 in za katere velja veljavno dovoljenje FLEGT iz delujoče sheme izdajanja dovoljenj, se šteje, da so skladni s 
  členom 3
  (
  b
  ) te uredbe.

3.   Za lesne proizvode, ki spadajo na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 in za katere velja veljavno dovoljenje FLEGT iz delujoče sheme izdajanja dovoljenj, se šteje, da so skladni s 
  pravili, ki se uporabljajo v državi proizvodnje iz člena
  3,
  točka
  (b
  ), in kot je opredeljeno v členu 2, točka (28)(a
  ), te uredbe.

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4

Člen 10 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Razen kadar analiza, opravljena v skladu z odstavkom 1, gospodarskemu subjektu omogoča, da ugotovi, da tveganja ni ali da obstaja zanemarljivo tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni z zahtevami iz te uredbe, gospodarski subjekt pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali njihovim izvozom sprejme postopke in ukrepe za zmanjšanje tveganja, ustrezne za dosego stanja, ko tveganja ni ali je zanemarljivo. To lahko vključuje zahtevo po dodatnih informacijah, podatkih ali dokumentih, izvedbo neodvisnih raziskav ali revizij ali druge ukrepe v zvezi z zahtevami glede informacij iz člena 9. | 4.   Razen kadar analiza, opravljena v skladu z odstavkom 1, gospodarskemu subjektu omogoča, da ugotovi, da tveganja ni ali da obstaja zanemarljivo tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni z zahtevami iz te uredbe, gospodarski subjekt pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali njihovim izvozom sprejme postopke in ukrepe za zmanjšanje tveganja, ustrezne za dosego stanja, ko tveganja ni ali je zanemarljivo. To lahko vključuje zahtevo po dodatnih informacijah, podatkih ali dokumentih, izvedbo neodvisnih raziskav ali revizij
  , izgradnjo zmogljivosti in finančne naložbe za male kmete
  ali druge ukrepe v zvezi z zahtevami glede informacij iz člena 9. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Razen kadar analiza, opravljena v skladu z odstavkom 1, gospodarskemu subjektu omogoča, da ugotovi, da tveganja ni ali da obstaja zanemarljivo tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni z zahtevami iz te uredbe, gospodarski subjekt pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali njihovim izvozom sprejme postopke in ukrepe za zmanjšanje tveganja, ustrezne za dosego stanja, ko tveganja ni ali je zanemarljivo. To lahko vključuje zahtevo po dodatnih informacijah, podatkih ali dokumentih, izvedbo neodvisnih raziskav ali revizij ali druge ukrepe v zvezi z zahtevami glede informacij iz člena 9.

4.   Razen kadar analiza, opravljena v skladu z odstavkom 1, gospodarskemu subjektu omogoča, da ugotovi, da tveganja ni ali da obstaja zanemarljivo tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni z zahtevami iz te uredbe, gospodarski subjekt pred dajanjem zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije ali njihovim izvozom sprejme postopke in ukrepe za zmanjšanje tveganja, ustrezne za dosego stanja, ko tveganja ni ali je zanemarljivo. To lahko vključuje zahtevo po dodatnih informacijah, podatkih ali dokumentih, izvedbo neodvisnih raziskav ali revizij
  , izgradnjo zmogljivosti in finančne naložbe za male kmete
  ali druge ukrepe v zvezi z zahtevami glede informacij iz člena 9.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 a (novo)

Člen 10 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kadar je to ustrezno, gospodarski subjekti zagotovijo, da se izvedejo ocene tveganja in sprejmejo ukrepi za zmanjšanje tveganja, da se zagotovita udeležba domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic zemljiške posesti, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi proizvodi, ter posvetovanje z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Kadar je to ustrezno, gospodarski subjekti zagotovijo, da se izvedejo ocene tveganja in sprejmejo ukrepi za zmanjšanje tveganja, da se zagotovita udeležba domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic zemljiške posesti, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi proizvodi, ter posvetovanje z njimi.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6 – točka a

Člen 10 – odstavek 6 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzorčne prakse obvladovanja tveganja, poročanje, vodenje evidenc, notranji nadzor in upravljanje skladnosti, vključno z imenovanjem pooblaščenca za skladnost na vodstveni ravni za gospodarske subjekte, ki niso MSP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzorčne prakse obvladovanja tveganja, poročanje, vodenje evidenc, notranji nadzor in upravljanje skladnosti, vključno z imenovanjem pooblaščenca za skladnost na vodstveni ravni za gospodarske subjekte, ki niso MSP;

| (a) | vzorčne prakse obvladovanja tveganja, poročanje, vodenje evidenc, notranji nadzor in upravljanje skladnosti, vključno z imenovanjem pooblaščenca za skladnost na vodstveni ravni za gospodarske subjekte, ki niso MSP
  , kontaktne podatke ali osvežen kontaktni elektronski naslov
  ; |
| --- | --- |

(a)

vzorčne prakse obvladovanja tveganja, poročanje, vodenje evidenc, notranji nadzor in upravljanje skladnosti, vključno z imenovanjem pooblaščenca za skladnost na vodstveni ravni za gospodarske subjekte, ki niso MSP
  , kontaktne podatke ali osvežen kontaktni elektronski naslov
  ;

, kontaktne podatke ali osvežen kontaktni elektronski naslov

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 7

Člen 10 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Ocene tveganja se dokumentirajo, pregledajo vsaj enkrat letno in na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom. | 7.   Ocene tveganja
  in po potrebi odločitve o ukrepih za zmanjšanje tveganja
  se dokumentirajo, pregledajo vsaj enkrat letno in na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Ocene tveganja se dokumentirajo, pregledajo vsaj enkrat letno in na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom.

7.   Ocene tveganja
  in po potrebi odločitve o ukrepih za zmanjšanje tveganja
  se dokumentirajo, pregledajo vsaj enkrat letno in na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Gospodarski subjekti za izvajanje postopkov potrebne skrbnosti v skladu s členom 8 vzpostavijo in posodabljajo sistem potrebne skrbnosti, s katerim lahko zagotovijo skladnost z zahtevami iz člena 3
  (a) in (b)
  . Sistem potrebne skrbnosti se pregleda vsaj enkrat letno ter
  po potrebi
  prilagodi novemu razvoju dogodkov, ki lahko vplivajo na izvajanje postopka potrebne skrbnosti in jih je treba upoštevati. Gospodarski subjekti morajo evidenco posodobitev v sistemu potrebne skrbnosti hraniti pet let. | 1.   Gospodarski subjekti za izvajanje postopkov potrebne skrbnosti v skladu s členom 8 vzpostavijo in posodabljajo sistem potrebne skrbnosti, s katerim lahko zagotovijo skladnost z zahtevami iz člena 3. Sistem potrebne skrbnosti se pregleda vsaj enkrat letno ter prilagodi novemu razvoju dogodkov, ki lahko vplivajo na izvajanje postopka potrebne skrbnosti in jih je treba upoštevati
  , ko se gospodarski subjekti seznanijo z njimi
  . Gospodarski subjekti morajo evidenco posodobitev v sistemu potrebne skrbnosti hraniti pet let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Gospodarski subjekti za izvajanje postopkov potrebne skrbnosti v skladu s členom 8 vzpostavijo in posodabljajo sistem potrebne skrbnosti, s katerim lahko zagotovijo skladnost z zahtevami iz člena 3
  (a) in (b)
  . Sistem potrebne skrbnosti se pregleda vsaj enkrat letno ter
  po potrebi
  prilagodi novemu razvoju dogodkov, ki lahko vplivajo na izvajanje postopka potrebne skrbnosti in jih je treba upoštevati. Gospodarski subjekti morajo evidenco posodobitev v sistemu potrebne skrbnosti hraniti pet let.

1.   Gospodarski subjekti za izvajanje postopkov potrebne skrbnosti v skladu s členom 8 vzpostavijo in posodabljajo sistem potrebne skrbnosti, s katerim lahko zagotovijo skladnost z zahtevami iz člena 3. Sistem potrebne skrbnosti se pregleda vsaj enkrat letno ter prilagodi novemu razvoju dogodkov, ki lahko vplivajo na izvajanje postopka potrebne skrbnosti in jih je treba upoštevati
  , ko se gospodarski subjekti seznanijo z njimi
  . Gospodarski subjekti morajo evidenco posodobitev v sistemu potrebne skrbnosti hraniti pet let.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Če ni drugače določeno z drugimi zakonodajnimi instrumenti EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v trajnostni vrednostni verigi, gospodarski
  subjekti
  , ki niso MSP,
  vsako leto na čim širši ravni, tudi na spletu, javno poročajo o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, ki so jih sprejeli za izvajanje svojih obveznosti iz
  člena
   8. Gospodarski subjekti, ki spadajo tudi na področje uporabe drugih zakonodajnih instrumentov
  EU
  , ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi, lahko izpolnijo svoje obveznosti poročanja iz tega odstavka tako, da pri poročanju v okviru drugih zakonodajnih instrumentov
  EU
  vključijo zahtevane informacije. | 2.   
  Gospodarski
  subjekti vsako leto na čim širši ravni, tudi na spletu, javno poročajo o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, ki so jih sprejeli za izvajanje svojih obveznosti iz
  členov
   8
  , 9 in 10, ter o izvajanju in dosežkih potrebne skrbnosti in ukrepih, ki so jih sprejeli za podporo skladnosti malih kmetov, tudi z naložbami in izgradnjo zmogljivosti
  . Gospodarski subjekti, ki spadajo tudi na področje uporabe drugih zakonodajnih instrumentov
  Unije
  , ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi, lahko izpolnijo svoje obveznosti poročanja iz tega odstavka tako, da pri poročanju v okviru drugih zakonodajnih instrumentov
  Unije
  vključijo zahtevane informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Če ni drugače določeno z drugimi zakonodajnimi instrumenti EU, ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v trajnostni vrednostni verigi, gospodarski
  subjekti
  , ki niso MSP,
  vsako leto na čim širši ravni, tudi na spletu, javno poročajo o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, ki so jih sprejeli za izvajanje svojih obveznosti iz
  člena
   8. Gospodarski subjekti, ki spadajo tudi na področje uporabe drugih zakonodajnih instrumentov
  EU
  , ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi, lahko izpolnijo svoje obveznosti poročanja iz tega odstavka tako, da pri poročanju v okviru drugih zakonodajnih instrumentov
  EU
  vključijo zahtevane informacije.

2.   
  Gospodarski
  subjekti vsako leto na čim širši ravni, tudi na spletu, javno poročajo o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, ki so jih sprejeli za izvajanje svojih obveznosti iz
  členov
   8
  , 9 in 10, ter o izvajanju in dosežkih potrebne skrbnosti in ukrepih, ki so jih sprejeli za podporo skladnosti malih kmetov, tudi z naložbami in izgradnjo zmogljivosti
  . Gospodarski subjekti, ki spadajo tudi na področje uporabe drugih zakonodajnih instrumentov
  Unije
  , ki določajo zahteve glede postopkov potrebne skrbnosti v vrednostni verigi, lahko izpolnijo svoje obveznosti poročanja iz tega odstavka tako, da pri poročanju v okviru drugih zakonodajnih instrumentov
  Unije
  vključijo zahtevane informacije.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V poročilih se za zadevne primarne in druge proizvode, ki jih dobavi vsak dobavitelj: |
| | (a) | zagotovijo informacije iz člena 9; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V poročilih se za zadevne primarne in druge proizvode, ki jih dobavi vsak dobavitelj:

(a)

(a)

zagotovijo informacije iz člena 9;

zagotovijo informacije iz člena 9;

| (b) | opišejo pridobljene informacije in dokazi, ki se uporabljajo za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s členom 3; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opišejo pridobljene informacije in dokazi, ki se uporabljajo za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s členom 3;

opišejo pridobljene informacije in dokazi, ki se uporabljajo za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov s členom 3;

| (c) | navedejo ugotovitve ocene tveganja, izvedene v skladu s členom 10(1), in opišejo vsi postopki ali ukrepi za zmanjšanje tveganja, sprejeti v skladu s členom 10(4); |
| --- | --- |

(c)

(c)

navedejo ugotovitve ocene tveganja, izvedene v skladu s členom 10(1), in opišejo vsi postopki ali ukrepi za zmanjšanje tveganja, sprejeti v skladu s členom 10(4);

navedejo ugotovitve ocene tveganja, izvedene v skladu s členom 10(1), in opišejo vsi postopki ali ukrepi za zmanjšanje tveganja, sprejeti v skladu s členom 10(4);

| (d) | navedeta datum in kraj, kjer so bili zadevni primarni in drugi proizvodi dani na trg Unije ali izvoženi z njega ter |
| --- | --- |

(d)

(d)

navedeta datum in kraj, kjer so bili zadevni primarni in drugi proizvodi dani na trg Unije ali izvoženi z njega ter

navedeta datum in kraj, kjer so bili zadevni primarni in drugi proizvodi dani na trg Unije ali izvoženi z njega ter

| (e) | navedejo dokazi o posvetovanju z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in drugimi imetniki običajnih pravic do zemljiške posesti, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi proizvodi. |
| --- | --- |

(e)

(e)

navedejo dokazi o posvetovanju z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in drugimi imetniki običajnih pravic do zemljiške posesti, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi proizvodi.

navedejo dokazi o posvetovanju z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in drugimi imetniki običajnih pravic do zemljiške posesti, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi proizvodi.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Gospodarski subjekti vsaj pet let hranijo vso dokumentacijo
  v zvezi s postopki potrebne
  skrbnosti, kot so vse zadevne evidence, ukrepi in postopki v skladu s členom 8.
  Te podatke
  na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom. | 3.   Gospodarski subjekti vsaj pet let hranijo vso dokumentacijo
  o potrebni
  skrbnosti, kot so vse zadevne evidence, ukrepi in postopki v skladu s členom 8
  , ki omogoča, da se lahko nedvomno opredeli vsak primarni ali drug proizvod, ki je bil dan na trg, opravljena analiza tveganja in pridobljen rezultat
  .
  To dokumentacijo
  na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Gospodarski subjekti vsaj pet let hranijo vso dokumentacijo
  v zvezi s postopki potrebne
  skrbnosti, kot so vse zadevne evidence, ukrepi in postopki v skladu s členom 8.
  Te podatke
  na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom.

3.   Gospodarski subjekti vsaj pet let hranijo vso dokumentacijo
  o potrebni
  skrbnosti, kot so vse zadevne evidence, ukrepi in postopki v skladu s členom 8
  , ki omogoča, da se lahko nedvomno opredeli vsak primarni ali drug proizvod, ki je bil dan na trg, opravljena analiza tveganja in pridobljen rezultat
  .
  To dokumentacijo
  na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Obveznosti finančnih institucij |
| | 1.
     
  Zaradi skladnosti s členom 3 finančne institucije ravnajo s potrebno skrbnostjo, preden zagotovijo finančne storitve strankam, katerih gospodarske dejavnosti vključujejo trgovanje z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi ali njihovo dajanje na trg ali so povezane s takimi dejavnostmi. |
| | 2.
     
  Potrebna skrbnost vključuje: |
| | (a) | zbiranje informacij in dokumentov iz člena 9(1a), potrebnih za izpolnitev zahtev iz odstavka 1 tega člena; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Člen 11a

Obveznosti finančnih institucij

Obveznosti finančnih institucij

1.
     
  Zaradi skladnosti s členom 3 finančne institucije ravnajo s potrebno skrbnostjo, preden zagotovijo finančne storitve strankam, katerih gospodarske dejavnosti vključujejo trgovanje z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi ali njihovo dajanje na trg ali so povezane s takimi dejavnostmi.

2.
     
  Potrebna skrbnost vključuje:

(a)

(a)

zbiranje informacij in dokumentov iz člena 9(1a), potrebnih za izpolnitev zahtev iz odstavka 1 tega člena;

zbiranje informacij in dokumentov iz člena 9(1a), potrebnih za izpolnitev zahtev iz odstavka 1 tega člena;

| (b) | oceno tveganja in ukrepe za zmanjšanje tveganja iz člena 10. |
| --- | --- |

(b)

(b)

oceno tveganja in ukrepe za zmanjšanje tveganja iz člena 10.

oceno tveganja in ukrepe za zmanjšanje tveganja iz člena 10.

3.
     
  Finančne institucije ne opravljajo finančnih storitev za stranke brez predhodne predložitve izjave o potrebni skrbnosti pristojnim organom.

4.
     
  Če so finančne institucije vzpostavile reden poslovni odnos s strankami pred... [datum začetka veljavnosti te uredbe], zahteve o potrebni skrbnosti izpolnijo do... [Urad za publikacije: vstavite datum eno leto po začetku veljavnosti te uredbe].

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 b (novo)

Člen 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11b





  1.
     
  Finančne institucije preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9(1a), in vso drugo ustrezno dokumentacijo ter na tej podlagi izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da zagotavljanje finančnih storitev stranki ni skladno s členom 12a(1). Če finančna institucija ne more dokazati, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, za zadevno stranko ne opravlja finančnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11b

1.
     
  Finančne institucije preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9(1a), in vso drugo ustrezno dokumentacijo ter na tej podlagi izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da zagotavljanje finančnih storitev stranki ni skladno s členom 12a(1). Če finančna institucija ne more dokazati, da je tveganje za neskladnost zanemarljivo, za zadevno stranko ne opravlja finančnih storitev.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pri dajanju zadevnih primarnih ali drugih proizvodov na trg Unije ali njihovem izvozu z njega gospodarskim subjektom ni treba izpolnjevati obveznosti iz člena 10, če lahko zagotovijo, da so bili vsi zadevni primarni in drugi proizvodi proizvedeni v državah ali delih držav, ki so bile v skladu s členom 27 opredeljene kot države z nizkim tveganjem. | 1.   Pri dajanju zadevnih primarnih ali drugih proizvodov na trg Unije ali njihovem izvozu z njega gospodarskim subjektom ni treba izpolnjevati obveznosti iz člena 10
  (2), točke (a), (b), (ba), (bb), (c), (d), (e), (h), (ha) ali (j), ali člena 10(6)
  , če lahko zagotovijo, da so bili vsi zadevni primarni in drugi proizvodi proizvedeni v državah ali delih držav, ki so bile v skladu s členom 27 opredeljene kot države z nizkim tveganjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pri dajanju zadevnih primarnih ali drugih proizvodov na trg Unije ali njihovem izvozu z njega gospodarskim subjektom ni treba izpolnjevati obveznosti iz člena 10, če lahko zagotovijo, da so bili vsi zadevni primarni in drugi proizvodi proizvedeni v državah ali delih držav, ki so bile v skladu s členom 27 opredeljene kot države z nizkim tveganjem.

1.   Pri dajanju zadevnih primarnih ali drugih proizvodov na trg Unije ali njihovem izvozu z njega gospodarskim subjektom ni treba izpolnjevati obveznosti iz člena 10
  (2), točke (a), (b), (ba), (bb), (c), (d), (e), (h), (ha) ali (j), ali člena 10(6)
  , če lahko zagotovijo, da so bili vsi zadevni primarni in drugi proizvodi proizvedeni v državah ali delih držav, ki so bile v skladu s členom 27 opredeljene kot države z nizkim tveganjem.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če pa gospodarski subjekt pridobi informacije ali je seznanjen z informacijami, ki kažejo na tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi morda ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, morajo biti izpolnjene vse obveznosti iz členov 9 in 10. | 2.   Če pa gospodarski subjekt pridobi
  relevantne
  informacije ali je seznanjen z informacijami, ki kažejo na tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi morda ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, morajo biti izpolnjene vse obveznosti iz členov 9 in 10.
  Gospodarski subjekt pristojnemu organu takoj sporoči vse relevantne informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če pa gospodarski subjekt pridobi informacije ali je seznanjen z informacijami, ki kažejo na tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi morda ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, morajo biti izpolnjene vse obveznosti iz členov 9 in 10.

2.   Če pa gospodarski subjekt pridobi
  relevantne
  informacije ali je seznanjen z informacijami, ki kažejo na tveganje, da zadevni primarni in drugi proizvodi morda ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, morajo biti izpolnjene vse obveznosti iz členov 9 in 10.
  Gospodarski subjekt pristojnemu organu takoj sporoči vse relevantne informacije.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kadar je pristojni organ seznanjen s kakršnimi koli informacijami, ki bi kazale na tveganje morebitnega izogibanja zahtevam iz te uredbe, vključno s primeri, ko se zadevni primarni ali drugi proizvodi proizvajajo v državi s standardnim ali visokim tveganjem in se nato predelajo v Uniji ali se izvozijo vanjo iz države z nizkim tveganjem, pristojni organ opravi preglede v skladu s členom 14(6) in po potrebi sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 21. Kadar se ugotovi neskladnost s to uredbo, organi držav članic sprejmejo nadaljnje ukrepe v skladu s členoma 22 in 23. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Kadar je pristojni organ seznanjen s kakršnimi koli informacijami, ki bi kazale na tveganje morebitnega izogibanja zahtevam iz te uredbe, vključno s primeri, ko se zadevni primarni ali drugi proizvodi proizvajajo v državi s standardnim ali visokim tveganjem in se nato predelajo v Uniji ali se izvozijo vanjo iz države z nizkim tveganjem, pristojni organ opravi preglede v skladu s členom 14(6) in po potrebi sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 21. Kadar se ugotovi neskladnost s to uredbo, organi držav članic sprejmejo nadaljnje ukrepe v skladu s členoma 22 in 23.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Smernice |
| | 1.
     
  Komisija do ... [datum 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme uporabnikom prijazno oblikovane smernice za posamezne primarne proizvode, da se razjasnijo odgovornosti za potrebno skrbnost in pravila o sledljivosti gospodarskih subjektov, prilagojena posameznim dobavnim verigam. Komisija upošteva druge zahteve glede potrebne skrbnosti, ki izhajajo iz prava Unije, zlasti iz [prihodnje direktive o potrebni skrbnosti pri trajnostnem upravljanju podjetij]. |
| | 2.
     
  Smernice zlasti upoštevajo potrebe MSP in jih seznanjajo z različnimi načini dostopa do upravne in finančne pomoči ter vsebujejo napotke, kako bi bilo mogoče najučinkoviteje izvajati zahteve o potrebni skrbnosti, kadar se pravila iz različnih aktov Unije prekrivajo. |
| | 3.
     
  Smernice se oblikujejo v posvetovanju z ustreznimi deležniki, tudi iz tretjih držav, in po možnosti ob upoštevanju dobre prakse v mednarodnih organih, ki imajo strokovno znanje s področja potrebne skrbnosti. |
| | 4.
     
  Komisija smernice redno pregleduje in posodablja, ob tem pa upošteva najnovejši razvoj dogodkov v zadevnih sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Smernice

Smernice

1.
     
  Komisija do ... [datum 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme uporabnikom prijazno oblikovane smernice za posamezne primarne proizvode, da se razjasnijo odgovornosti za potrebno skrbnost in pravila o sledljivosti gospodarskih subjektov, prilagojena posameznim dobavnim verigam. Komisija upošteva druge zahteve glede potrebne skrbnosti, ki izhajajo iz prava Unije, zlasti iz [prihodnje direktive o potrebni skrbnosti pri trajnostnem upravljanju podjetij].

2.
     
  Smernice zlasti upoštevajo potrebe MSP in jih seznanjajo z različnimi načini dostopa do upravne in finančne pomoči ter vsebujejo napotke, kako bi bilo mogoče najučinkoviteje izvajati zahteve o potrebni skrbnosti, kadar se pravila iz različnih aktov Unije prekrivajo.

3.
     
  Smernice se oblikujejo v posvetovanju z ustreznimi deležniki, tudi iz tretjih držav, in po možnosti ob upoštevanju dobre prakse v mednarodnih organih, ki imajo strokovno znanje s področja potrebne skrbnosti.

4.
     
  Komisija smernice redno pregleduje in posodablja, ob tem pa upošteva najnovejši razvoj dogodkov v zadevnih sektorjih.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija na svojem spletnem mestu objavi seznam pristojnih organov. Komisija seznam redno posodablja na podlagi zadevnih posodobitev, ki jih prejme od držav članic. | 3.   Komisija
  brez nepotrebnega odlašanja
  na svojem spletnem mestu objavi seznam pristojnih organov. Komisija seznam redno posodablja na podlagi zadevnih posodobitev, ki jih prejme od držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija na svojem spletnem mestu objavi seznam pristojnih organov. Komisija seznam redno posodablja na podlagi zadevnih posodobitev, ki jih prejme od držav članic.

3.   Komisija
  brez nepotrebnega odlašanja
  na svojem spletnem mestu objavi seznam pristojnih organov. Komisija seznam redno posodablja na podlagi zadevnih posodobitev, ki jih prejme od držav članic.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4

Člen 13 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila in sredstva za izpolnjevanje obveznosti iz poglavja 3 te uredbe. | 4.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila
  , funkcionalno neodvisnost
  in sredstva za izpolnjevanje obveznosti iz poglavja 3 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila in sredstva za izpolnjevanje obveznosti iz poglavja 3 te uredbe.

4.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila
  , funkcionalno neodvisnost
  in sredstva za izpolnjevanje obveznosti iz poglavja 3 te uredbe.

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 6

Člen 13 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice
  lahko
  olajšajo izmenjavo in širjenje zadevnih informacij – zlasti za to, da gospodarskim subjektom pomagajo pri ocenjevanju tveganja – kot so opredeljene v členu 9, in informacij o dobri praksi v zvezi z izvajanjem te uredbe. | 6.   Države članice olajšajo izmenjavo in širjenje zadevnih informacij – zlasti za to, da gospodarskim subjektom pomagajo pri ocenjevanju tveganja – kot so opredeljene v členu 9, in informacij o dobri praksi v zvezi z izvajanjem te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice
  lahko
  olajšajo izmenjavo in širjenje zadevnih informacij – zlasti za to, da gospodarskim subjektom pomagajo pri ocenjevanju tveganja – kot so opredeljene v členu 9, in informacij o dobri praksi v zvezi z izvajanjem te uredbe.

6.   Države članice olajšajo izmenjavo in širjenje zadevnih informacij – zlasti za to, da gospodarskim subjektom pomagajo pri ocenjevanju tveganja – kot so opredeljene v členu 9, in informacij o dobri praksi v zvezi z izvajanjem te uredbe.

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 7 a (novo)

Člen 13 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Da se zagotovi enotna uporaba obveznosti iz tega poglavja, zlasti pregledov gospodarskih subjektov in trgovcev, Komisija najpozneje... [Urad za publikacije: vstavite datum šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] izda smernice za vse pristojne organe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Da se zagotovi enotna uporaba obveznosti iz tega poglavja, zlasti pregledov gospodarskih subjektov in trgovcev, Komisija najpozneje... [Urad za publikacije: vstavite datum šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] izda smernice za vse pristojne organe.

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 7 b (novo)

Člen 13 – odstavek 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Pristojni organi spremljajo skladnost finančnih institucij z zahtevami iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7b.
     
  Pristojni organi spremljajo skladnost finančnih institucij z zahtevami iz te uredbe.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Za izvajanje pregledov iz odstavka 1 pristojni organi pripravijo načrt, ki temelji na pristopu, ki temelji na oceni tveganja. Načrt vsebuje vsaj merila tveganja za izvedbo analize tveganja iz odstavka 4 in je tako podlaga za odločanje o pregledih. Pristojni organi pri določanju in pregledovanju meril tveganja upoštevajo zlasti
  določitev stopnje
  tveganja za
  države
  ali
  njihove dele v skladu s členom 27
  ,
  preteklo skladnost gospodarskega subjekta
  ali
  trgovca s to uredbo
  in vse druge zadevne informacije. Pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov in izkušenj pri izvajanju načrtov redno pregledujejo te načrte in merila tveganja, da bi izboljšali njihovo učinkovitost. Pristojni organi pri pregledu načrtov določijo manjšo pogostost pregledov za tiste gospodarske subjekte in trgovce, ki so dokazali dosledno izpolnjevanje zahtev iz te uredbe. | 3.   Za izvajanje pregledov iz odstavka 1 pristojni organi pripravijo načrt, ki temelji na pristopu, ki temelji na oceni tveganja. Načrt
  , ki je na voljo javnosti v skladu s členom 19,
  vsebuje vsaj merila tveganja za izvedbo analize tveganja iz odstavka 4 in je tako podlaga za odločanje o pregledih. Pristojni organi pri določanju in pregledovanju meril tveganja upoštevajo zlasti
  predhodne kršitve te uredbe s strani gospodarskega subjekta ali trgovca, količino zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki jih gospodarski subjekt ali trgovec daje na trg ali omogoča njihovo dostopnost na njem ali jih izvaža z njega, čas, ki je minil od izvedbe ocene
  tveganja za
  zadevne primarne
  ali
  druge proizvode, oddaljenost zemljišč ali poligonov
  ,
  na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni
  ali
  drugi proizvodi, od gozda
  in vse druge zadevne informacije. Pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov in izkušenj pri izvajanju načrtov redno pregledujejo te načrte in merila tveganja, da bi izboljšali njihovo učinkovitost. Pristojni organi
  lahko
  pri pregledu načrtov določijo manjšo pogostost pregledov za tiste gospodarske subjekte in trgovce, ki so dokazali dosledno izpolnjevanje zahtev iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Za izvajanje pregledov iz odstavka 1 pristojni organi pripravijo načrt, ki temelji na pristopu, ki temelji na oceni tveganja. Načrt vsebuje vsaj merila tveganja za izvedbo analize tveganja iz odstavka 4 in je tako podlaga za odločanje o pregledih. Pristojni organi pri določanju in pregledovanju meril tveganja upoštevajo zlasti
  določitev stopnje
  tveganja za
  države
  ali
  njihove dele v skladu s členom 27
  ,
  preteklo skladnost gospodarskega subjekta
  ali
  trgovca s to uredbo
  in vse druge zadevne informacije. Pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov in izkušenj pri izvajanju načrtov redno pregledujejo te načrte in merila tveganja, da bi izboljšali njihovo učinkovitost. Pristojni organi pri pregledu načrtov določijo manjšo pogostost pregledov za tiste gospodarske subjekte in trgovce, ki so dokazali dosledno izpolnjevanje zahtev iz te uredbe.

3.   Za izvajanje pregledov iz odstavka 1 pristojni organi pripravijo načrt, ki temelji na pristopu, ki temelji na oceni tveganja. Načrt
  , ki je na voljo javnosti v skladu s členom 19,
  vsebuje vsaj merila tveganja za izvedbo analize tveganja iz odstavka 4 in je tako podlaga za odločanje o pregledih. Pristojni organi pri določanju in pregledovanju meril tveganja upoštevajo zlasti
  predhodne kršitve te uredbe s strani gospodarskega subjekta ali trgovca, količino zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki jih gospodarski subjekt ali trgovec daje na trg ali omogoča njihovo dostopnost na njem ali jih izvaža z njega, čas, ki je minil od izvedbe ocene
  tveganja za
  zadevne primarne
  ali
  druge proizvode, oddaljenost zemljišč ali poligonov
  ,
  na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni
  ali
  drugi proizvodi, od gozda
  in vse druge zadevne informacije. Pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov in izkušenj pri izvajanju načrtov redno pregledujejo te načrte in merila tveganja, da bi izboljšali njihovo učinkovitost. Pristojni organi
  lahko
  pri pregledu načrtov določijo manjšo pogostost pregledov za tiste gospodarske subjekte in trgovce, ki so dokazali dosledno izpolnjevanje zahtev iz te uredbe.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 7

Člen 14 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Začasna ustavitev iz odstavka 6 se prekine v 
  treh
  delovnih dneh, razen če pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov, opravljenih v navedenem obdobju, ugotovijo, da potrebujejo dodaten čas za ugotovitev, ali zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. V tem primeru pristojni organi podaljšajo obdobje začasne ustavitve z dodatnimi začasnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 21, ali v primeru zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, z obvestilom carinskim organom o potrebi po ohranitvi začasne ustavitve v skladu s členom 24(6). | 7.   Začasna ustavitev iz odstavka 6 se prekine v 
  petih
  delovnih dneh
  , v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo, pa v 72 urah
  , razen če pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov, opravljenih v navedenem obdobju, ugotovijo, da potrebujejo dodaten čas za ugotovitev, ali zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. V tem primeru pristojni organi podaljšajo obdobje začasne ustavitve z dodatnimi začasnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 21, ali v primeru zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, z obvestilom carinskim organom o potrebi po ohranitvi začasne ustavitve v skladu s členom 24(6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Začasna ustavitev iz odstavka 6 se prekine v 
  treh
  delovnih dneh, razen če pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov, opravljenih v navedenem obdobju, ugotovijo, da potrebujejo dodaten čas za ugotovitev, ali zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. V tem primeru pristojni organi podaljšajo obdobje začasne ustavitve z dodatnimi začasnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 21, ali v primeru zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, z obvestilom carinskim organom o potrebi po ohranitvi začasne ustavitve v skladu s členom 24(6).

7.   Začasna ustavitev iz odstavka 6 se prekine v 
  petih
  delovnih dneh
  , v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo, pa v 72 urah
  , razen če pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov, opravljenih v navedenem obdobju, ugotovijo, da potrebujejo dodaten čas za ugotovitev, ali zadevni primarni in drugi proizvodi izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. V tem primeru pristojni organi podaljšajo obdobje začasne ustavitve z dodatnimi začasnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 21, ali v primeru zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, z obvestilom carinskim organom o potrebi po ohranitvi začasne ustavitve v skladu s členom 24(6).

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 9

Člen 14 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  5
   % gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na trgu Unije ali jih izvažajo z njega, ter
  5
   % količine vsakega od zadevnih primarnih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega. | 9.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  10
   % gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na trgu Unije ali jih izvažajo z njega, ter
  10
   % količine vsakega od zadevnih primarnih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega.
  Za primarne ali druge proizvode iz držav ali njihovih delov, za katere je v skladu s členom 27 tveganje opredeljeno kot nizko, lahko država članica zmanjša letne preglede na 5 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  5
   % gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na trgu Unije ali jih izvažajo z njega, ter
  5
   % količine vsakega od zadevnih primarnih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega.

9.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  10
   % gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na trgu Unije ali jih izvažajo z njega, ter
  10
   % količine vsakega od zadevnih primarnih proizvodov, ki se dajejo na trg Unije, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega.
  Za primarne ali druge proizvode iz držav ali njihovih delov, za katere je v skladu s členom 27 tveganje opredeljeno kot nizko, lahko država članica zmanjša letne preglede na 5 %.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 11

Člen 14 – odstavek 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 11.   Brez poseganja v preglede iz odstavkov 5 in 6 pristojni organi izvajajo preglede iz odstavka 1, kadar imajo dokaze ali druge zadevne informacije, tudi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, o morebitni neskladnosti s to uredbo. | 11.   Brez poseganja v preglede iz odstavkov 5 in 6 pristojni organi
  brez nepotrebnega odlašanja
  izvajajo preglede iz odstavka 1, kadar imajo dokaze ali druge zadevne informacije, tudi na podlagi
  mehanizmov zgodnjega opozarjanja ali
  utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, o morebitni neskladnosti s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11.   Brez poseganja v preglede iz odstavkov 5 in 6 pristojni organi izvajajo preglede iz odstavka 1, kadar imajo dokaze ali druge zadevne informacije, tudi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, o morebitni neskladnosti s to uredbo.

11.   Brez poseganja v preglede iz odstavkov 5 in 6 pristojni organi
  brez nepotrebnega odlašanja
  izvajajo preglede iz odstavka 1, kadar imajo dokaze ali druge zadevne informacije, tudi na podlagi
  mehanizmov zgodnjega opozarjanja ali
  utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, o morebitni neskladnosti s to uredbo.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 12

Člen 14 – odstavek 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12.   Pregledi se izvedejo brez predhodnega opozorila gospodarskega subjekta ali trgovca, razen kadar je predhodno obvestilo gospodarskega subjekta ali trgovca potrebno za zagotovitev učinkovitosti pregledov. | 12.   Pregledi se izvedejo brez predhodnega opozorila gospodarskega subjekta ali trgovca, razen kadar je predhodno obvestilo gospodarskega subjekta ali trgovca potrebno za zagotovitev učinkovitosti pregledov.
  Organi ta predhodna obvestila utemeljijo v svojih poročilih o nadzoru in navedejo tudi število predhodnih opozoril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12.   Pregledi se izvedejo brez predhodnega opozorila gospodarskega subjekta ali trgovca, razen kadar je predhodno obvestilo gospodarskega subjekta ali trgovca potrebno za zagotovitev učinkovitosti pregledov.

12.   Pregledi se izvedejo brez predhodnega opozorila gospodarskega subjekta ali trgovca, razen kadar je predhodno obvestilo gospodarskega subjekta ali trgovca potrebno za zagotovitev učinkovitosti pregledov.
  Organi ta predhodna obvestila utemeljijo v svojih poročilih o nadzoru in navedejo tudi število predhodnih opozoril.

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 13

Člen 14 – odstavek 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 13.   Pristojni organi vodijo evidence o pregledih, v katerih so navedeni zlasti njihova narava in rezultati, ter o ukrepih, sprejetih v primeru neskladnosti. Evidenca vseh pregledov se hrani najmanj
  pet
  let. | 13.   Pristojni organi vodijo evidence o pregledih, v katerih so navedeni zlasti njihova narava in rezultati, ter o ukrepih, sprejetih v primeru neskladnosti
  , tudi o kaznih v primerih neskladnosti s to uredbo
  . Evidenca vseh pregledov se hrani najmanj
  deset
  let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13.   Pristojni organi vodijo evidence o pregledih, v katerih so navedeni zlasti njihova narava in rezultati, ter o ukrepih, sprejetih v primeru neskladnosti. Evidenca vseh pregledov se hrani najmanj
  pet
  let.

13.   Pristojni organi vodijo evidence o pregledih, v katerih so navedeni zlasti njihova narava in rezultati, ter o ukrepih, sprejetih v primeru neskladnosti
  , tudi o kaznih v primerih neskladnosti s to uredbo
  . Evidenca vseh pregledov se hrani najmanj
  deset
  let.

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 13 a (novo)

Člen 14 – odstavek 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Brez poseganja v obveznosti pristojnih organov lahko Komisija državam članicam na njihovo prošnjo ponudi tehnično podporo pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13a.
     
  Brez poseganja v obveznosti pristojnih organov lahko Komisija državam članicam na njihovo prošnjo ponudi tehnično podporo pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 13 b (novo)

Člen 14 – odstavek 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13b.
     
  Če Komisija prejme informacije, da država članica ne izvaja zadostnih pregledov za to, da bi zagotovila, da so zadevni primarni in drugi proizvodi, ki so dostopni na trgu Unije ali se izvažajo z njega, skladni z zahtevami iz te uredbe, je v dialogu s to državo članico pooblaščena za spremembo načrta iz člena 3, ki ga je sprejela država članica, da se stanje popravi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13b.
     
  Če Komisija prejme informacije, da država članica ne izvaja zadostnih pregledov za to, da bi zagotovila, da so zadevni primarni in drugi proizvodi, ki so dostopni na trgu Unije ali se izvažajo z njega, skladni z zahtevami iz te uredbe, je v dialogu s to državo članico pooblaščena za spremembo načrta iz člena 3, ki ga je sprejela država članica, da se stanje popravi.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 13 c (novo)

Člen 14 – odstavek 13 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13c.
     
  Evidence o pregledih, opravljenih v skladu s to uredbo, ter poročila o njihovih rezultatih in zaključkih so okoljske informacije za namene Direktive 2003/4/ES

   (1a)

  in se dajo na voljo na zahtevo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13c.
     
  Evidence o pregledih, opravljenih v skladu s to uredbo, ter poročila o njihovih rezultatih in zaključkih so okoljske informacije za namene Direktive 2003/4/ES

   (1a)

  in se dajo na voljo na zahtevo.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – naslov

Člen 15 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pregledi gospodarskih subjektov | Pregledi gospodarskih subjektov
  in trgovcev, ki niso mala in srednja podjetja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pregledi gospodarskih subjektov

Pregledi gospodarskih subjektov
  in trgovcev, ki niso mala in srednja podjetja

in trgovcev, ki niso mala in srednja podjetja

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 15 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | pregled začasnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 21, in popravnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 22; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

pregled začasnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 21, in popravnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 22;

pregled začasnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 21, in popravnih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 22;

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka f

Člen 15 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev natančnega kraja proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, vključno z 
  izotopskimi poskusi
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev natančnega kraja proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, vključno z 
  izotopskimi poskusi
  ;

izotopskimi poskusi

| (f) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev natančnega kraja proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, vključno z 
  anatomsko in kemijsko analizo ter analizo DNK
  ; |
| --- | --- |

(f)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev natančnega kraja proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, vključno z 
  anatomsko in kemijsko analizo ter analizo DNK
  ;

anatomsko in kemijsko analizo ter analizo DNK

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 15 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev bioloških vrst, na katere vpliva ta uredba in ki jih vsebuje zadevni primarni ali drug proizvod, vključno z anatomsko in kemijsko analizo ter analizo DNK. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev bioloških vrst, na katere vpliva ta uredba in ki jih vsebuje zadevni primarni ali drug proizvod, vključno z anatomsko in kemijsko analizo ter analizo DNK.

vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za določitev bioloških vrst, na katere vpliva ta uredba in ki jih vsebuje zadevni primarni ali drug proizvod, vključno z anatomsko in kemijsko analizo ter analizo DNK.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka g

Člen 15 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za ugotovitev, ali zadevni primarni ali drug proizvod ne povzroča krčenja gozdov, vključno s podatki, pridobljenimi z opazovanjem Zemlje, kot so podatki in orodja programa Copernicus, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za ugotovitev, ali zadevni primarni ali drug proizvod ne povzroča krčenja gozdov, vključno s podatki, pridobljenimi z opazovanjem Zemlje, kot so podatki in orodja programa Copernicus, ter

| (g) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za ugotovitev, ali zadevni primarni ali drug proizvod ne povzroča krčenja gozdov, vključno s podatki, pridobljenimi z opazovanjem Zemlje, kot so podatki in orodja programa Copernicus
  ter podatki iz drugih javno in zasebno dostopnih virov;
  ter |
| --- | --- |

(g)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, primerna za ugotovitev, ali zadevni primarni ali drug proizvod ne povzroča krčenja gozdov, vključno s podatki, pridobljenimi z opazovanjem Zemlje, kot so podatki in orodja programa Copernicus
  ter podatki iz drugih javno in zasebno dostopnih virov;
  ter

ter podatki iz drugih javno in zasebno dostopnih virov;

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – naslov

Člen 16 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pregledi trgovcev | Pregledi trgovcev
  , ki niso mala in srednja podjetja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pregledi trgovcev

Pregledi trgovcev
  , ki niso mala in srednja podjetja

, ki niso mala in srednja podjetja

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Stroški iz odstavka 1 lahko vključujejo stroške izvedbe preizkusov, stroške shranjevanja in stroške dejavnosti v zvezi s proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da so neskladni, in v zvezi s katerimi je treba sprejeti popravne ukrepe
  , preden se sprostijo v prosti promet, dajo na trg ali izvozijo s trga Unije
  . | 2.   Stroški iz odstavka 1 lahko
  med drugim
  vključujejo stroške izvedbe preizkusov, stroške shranjevanja in stroške dejavnosti v zvezi s proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da so neskladni, in v zvezi s katerimi je treba sprejeti popravne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Stroški iz odstavka 1 lahko vključujejo stroške izvedbe preizkusov, stroške shranjevanja in stroške dejavnosti v zvezi s proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da so neskladni, in v zvezi s katerimi je treba sprejeti popravne ukrepe
  , preden se sprostijo v prosti promet, dajo na trg ali izvozijo s trga Unije
  .

2.   Stroški iz odstavka 1 lahko
  med drugim
  vključujejo stroške izvedbe preizkusov, stroške shranjevanja in stroške dejavnosti v zvezi s proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da so neskladni, in v zvezi s katerimi je treba sprejeti popravne ukrepe.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj, z organi drugih držav članic, s Komisijo in po potrebi z upravnimi organi tretjih držav, da se zagotovi skladnost s to uredbo. | 1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj, z organi drugih držav članic, s Komisijo in po potrebi z upravnimi organi tretjih držav, da se zagotovi skladnost s to uredbo
  , med drugim v zvezi z izvajanjem revizij na terenu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj, z organi drugih držav članic, s Komisijo in po potrebi z upravnimi organi tretjih držav, da se zagotovi skladnost s to uredbo.

1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj, z organi drugih držav članic, s Komisijo in po potrebi z upravnimi organi tretjih držav, da se zagotovi skladnost s to uredbo
  , med drugim v zvezi z izvajanjem revizij na terenu
  .

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pristojni organi si izmenjujejo informacije, potrebne za izvrševanje te uredbe. To vključuje zagotavljanje dostopa do podatkov o gospodarskih subjektih in trgovcih, vključno z izjavami o potrebni skrbnosti, in njihovo izmenjavo s pristojnimi organi drugih držav članic, da se olajša izvrševanje te uredbe. | 3.   Pristojni organi si izmenjujejo informacije, potrebne za izvrševanje te uredbe. To vključuje zagotavljanje dostopa do podatkov o gospodarskih subjektih in trgovcih, vključno z izjavami o potrebni skrbnosti,
  naravi opravljenih pregledov in njihovih rezultatih, pa tudi naloženih kaznih,
  in njihovo izmenjavo s pristojnimi organi drugih držav članic, da se olajša izvrševanje te uredbe.
  Pristojni organi pri izmenjavi informacij uporabljajo stroga pravila o varstvu podatkov v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pristojni organi si izmenjujejo informacije, potrebne za izvrševanje te uredbe. To vključuje zagotavljanje dostopa do podatkov o gospodarskih subjektih in trgovcih, vključno z izjavami o potrebni skrbnosti, in njihovo izmenjavo s pristojnimi organi drugih držav članic, da se olajša izvrševanje te uredbe.

3.   Pristojni organi si izmenjujejo informacije, potrebne za izvrševanje te uredbe. To vključuje zagotavljanje dostopa do podatkov o gospodarskih subjektih in trgovcih, vključno z izjavami o potrebni skrbnosti,
  naravi opravljenih pregledov in njihovih rezultatih, pa tudi naloženih kaznih,
  in njihovo izmenjavo s pristojnimi organi drugih držav članic, da se olajša izvrševanje te uredbe.
  Pristojni organi pri izmenjavi informacij uporabljajo stroga pravila o varstvu podatkov v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4

Člen 18 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Pristojni organi takoj opozorijo pristojne organe drugih držav članic in Komisijo, kadar odkrijejo kršitev te uredbe in resne pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo več kot eno državo članico. Pristojni organi zlasti obvestijo pristojne organe drugih držav članic, kadar odkrijejo primarni ali drug proizvod na trgu, ki ni v skladu s to uredbo, da se omogoči umik ali odpoklic takega primarnega ali drugega proizvoda iz prodaje v vseh državah članicah. | 4.   Pristojni organi takoj opozorijo pristojne organe drugih držav članic in Komisijo, kadar odkrijejo
  dejansko ali morebitno
  kršitev te uredbe in resne pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo več kot eno državo članico. Pristojni organi zlasti obvestijo pristojne organe drugih držav članic, kadar odkrijejo primarni ali drug proizvod na trgu, ki ni ali morda ni v skladu s to uredbo, da se omogoči umik ali odpoklic takega primarnega ali drugega proizvoda iz prodaje v vseh državah članicah
  ali da se ponudi podpora za izvršilne ukrepe teh pristojnih organov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Pristojni organi takoj opozorijo pristojne organe drugih držav članic in Komisijo, kadar odkrijejo kršitev te uredbe in resne pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo več kot eno državo članico. Pristojni organi zlasti obvestijo pristojne organe drugih držav članic, kadar odkrijejo primarni ali drug proizvod na trgu, ki ni v skladu s to uredbo, da se omogoči umik ali odpoklic takega primarnega ali drugega proizvoda iz prodaje v vseh državah članicah.

4.   Pristojni organi takoj opozorijo pristojne organe drugih držav članic in Komisijo, kadar odkrijejo
  dejansko ali morebitno
  kršitev te uredbe in resne pomanjkljivosti, ki lahko prizadenejo več kot eno državo članico. Pristojni organi zlasti obvestijo pristojne organe drugih držav članic, kadar odkrijejo primarni ali drug proizvod na trgu, ki ni ali morda ni v skladu s to uredbo, da se omogoči umik ali odpoklic takega primarnega ali drugega proizvoda iz prodaje v vseh državah članicah
  ali da se ponudi podpora za izvršilne ukrepe teh pristojnih organov
  .

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 a (novo)

Člen 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 18a |
| | Satelitski posnetki in dostop do podatkov o gozdovih |
| | Komisija vzpostavi platformo satelitskih posnetkov, tudi posnetkov satelitov Copernicus Sentinel, ki pokrivajo gozdne površine po vsem svetu, na kateri so na voljo orodja, ki vsem stranem omogočajo hiter prehod na dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov. Platforma bo ponujala: |
| | (a) | tematske zemljevide, vključno z zemljevidom gozdne pokritosti s spremembami od presečnega datuma iz člena 2(8), in razrede, na podlagi katerih je mogoče preučiti sestavine krajine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 18a

Člen 18a

Satelitski posnetki in dostop do podatkov o gozdovih

Satelitski posnetki in dostop do podatkov o gozdovih

Komisija vzpostavi platformo satelitskih posnetkov, tudi posnetkov satelitov Copernicus Sentinel, ki pokrivajo gozdne površine po vsem svetu, na kateri so na voljo orodja, ki vsem stranem omogočajo hiter prehod na dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov. Platforma bo ponujala:

Komisija vzpostavi platformo satelitskih posnetkov, tudi posnetkov satelitov Copernicus Sentinel, ki pokrivajo gozdne površine po vsem svetu, na kateri so na voljo orodja, ki vsem stranem omogočajo hiter prehod na dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov. Platforma bo ponujala:

(a)

(a)

tematske zemljevide, vključno z zemljevidom gozdne pokritosti s spremembami od presečnega datuma iz člena 2(8), in razrede, na podlagi katerih je mogoče preučiti sestavine krajine;

tematske zemljevide, vključno z zemljevidom gozdne pokritosti s spremembami od presečnega datuma iz člena 2(8), in razrede, na podlagi katerih je mogoče preučiti sestavine krajine;

| (b) | sistem obveščanja, ki temelji na mesečnem spremljanju sprememb na gozdnih površinah; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sistem obveščanja, ki temelji na mesečnem spremljanju sprememb na gozdnih površinah;

sistem obveščanja, ki temelji na mesečnem spremljanju sprememb na gozdnih površinah;

| (c) | različne analize in rezultate, ki so uporabniku prijazni in varni in iz katerih je razviden vpliv dobavnih verig na krčenje gozdov. |
| --- | --- |

(c)

(c)

različne analize in rezultate, ki so uporabniku prijazni in varni in iz katerih je razviden vpliv dobavnih verig na krčenje gozdov.

različne analize in rezultate, ki so uporabniku prijazni in varni in iz katerih je razviden vpliv dobavnih verig na krčenje gozdov.

Platforma bo na voljo organom držav članic ter organom, gospodarskim subjektom in trgovcem zainteresiranih tretjih držav.

Platforma bo na voljo organom držav članic ter organom, gospodarskim subjektom in trgovcem zainteresiranih tretjih držav.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice najpozneje do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Te informacije vključujejo njihove načrte pregledov, število pregledov in rezultate pregledov, opravljenih pri gospodarskih subjektih in trgovcih,
  vključno z vsebino teh pregledov,
  količino pregledanih zadevnih primarnih in drugih proizvodov glede na skupno količino zadevnih primarnih in drugih proizvodov, danih na trg, države porekla in proizvodnje zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter ukrepe, sprejete
  v primeru neskladnosti, ter izterjane stroške pregledov
  . | 1.   Države članice najpozneje do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Te informacije vključujejo njihove načrte pregledov
  in merila tveganja, na katerih temeljijo
  ,
  med drugim
  število pregledov in rezultate pregledov, opravljenih pri gospodarskih subjektih in trgovcih
  ter


  zadevnih primarnih in drugih proizvodih
  , količino pregledanih zadevnih primarnih in drugih proizvodov glede na skupno količino zadevnih primarnih in drugih proizvodov, danih na trg, države porekla in proizvodnje zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter
  v primeru neskladnosti
  ukrepe
  za nadzor trga, sprejete v skladu s členom 22, in kazni, naložene v skladu s členom 23
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice najpozneje do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Te informacije vključujejo njihove načrte pregledov, število pregledov in rezultate pregledov, opravljenih pri gospodarskih subjektih in trgovcih,
  vključno z vsebino teh pregledov,
  količino pregledanih zadevnih primarnih in drugih proizvodov glede na skupno količino zadevnih primarnih in drugih proizvodov, danih na trg, države porekla in proizvodnje zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter ukrepe, sprejete
  v primeru neskladnosti, ter izterjane stroške pregledov
  .

1.   Države članice najpozneje do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Te informacije vključujejo njihove načrte pregledov
  in merila tveganja, na katerih temeljijo
  ,
  med drugim
  število pregledov in rezultate pregledov, opravljenih pri gospodarskih subjektih in trgovcih
  ter


  zadevnih primarnih in drugih proizvodih
  , količino pregledanih zadevnih primarnih in drugih proizvodov glede na skupno količino zadevnih primarnih in drugih proizvodov, danih na trg, države porekla in proizvodnje zadevnih primarnih in drugih proizvodov ter
  v primeru neskladnosti
  ukrepe
  za nadzor trga, sprejete v skladu s členom 22, in kazni, naložene v skladu s členom 23
  .

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če so bili zadevni primarni ali drugi proizvodi proizvedeni v državi (ali delu države), ki je v skladu s členom 27 uvrščena na seznam držav ali delov držav z visokim tveganjem, ali če obstaja tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi, proizvedeni v teh državah ali delih držav, vstopijo v zadevno dobavno verigo, vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  15 %
  gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na njem ali jih z njega izvažajo, ter
  15 %
  količine vsakega od zadevnih primarnih proizvodov, ki se dajejo na trg, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega iz držav ali delov držav z visokim tveganjem. | Če so bili zadevni primarni ali drugi proizvodi proizvedeni v državi (ali delu države), ki je v skladu s členom 27 uvrščena na seznam držav ali delov držav z visokim tveganjem, ali če obstaja tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi, proizvedeni v teh državah ali delih držav, vstopijo v zadevno dobavno verigo, vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  20 %
  gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih
  in drugih
  proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na njem ali jih z njega izvažajo, ter
  20 %
  količine vsakega od zadevnih primarnih
  in drugih
  proizvodov, ki se dajejo na trg, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega iz držav ali delov držav z visokim tveganjem.
  Pristojni organi zagotovijo, da letni pregledi, ki se izvajajo na podlagi tega člena, vključujejo vse elemente iz člena 15. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če so bili zadevni primarni ali drugi proizvodi proizvedeni v državi (ali delu države), ki je v skladu s členom 27 uvrščena na seznam držav ali delov držav z visokim tveganjem, ali če obstaja tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi, proizvedeni v teh državah ali delih držav, vstopijo v zadevno dobavno verigo, vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  15 %
  gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na njem ali jih z njega izvažajo, ter
  15 %
  količine vsakega od zadevnih primarnih proizvodov, ki se dajejo na trg, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega iz držav ali delov držav z visokim tveganjem.

15 %

15 %

Če so bili zadevni primarni ali drugi proizvodi proizvedeni v državi (ali delu države), ki je v skladu s členom 27 uvrščena na seznam držav ali delov držav z visokim tveganjem, ali če obstaja tveganje, da zadevni primarni ali drugi proizvodi, proizvedeni v teh državah ali delih držav, vstopijo v zadevno dobavno verigo, vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi, zajemajo vsaj
  20 %
  gospodarskih subjektov, ki dajejo vsakega od zadevnih primarnih
  in drugih
  proizvodov na trg Unije, omogočajo njihovo dostopnost na njem ali jih z njega izvažajo, ter
  20 %
  količine vsakega od zadevnih primarnih
  in drugih
  proizvodov, ki se dajejo na trg, je njihova dostopnost na njem omogočena ali se izvažajo z njega iz držav ali delov držav z visokim tveganjem.
  Pristojni organi zagotovijo, da letni pregledi, ki se izvajajo na podlagi tega člena, vključujejo vse elemente iz člena 15.

20 %

in drugih

20 %

in drugih

Pristojni organi zagotovijo, da letni pregledi, ki se izvajajo na podlagi tega člena, vključujejo vse elemente iz člena 15.

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če so bile po pregledih iz členov 15 in 16 odkrite morebitne
  resne pomanjkljivosti
  ali ugotovljena tveganja v skladu s členom 14(6), lahko pristojni organi sprejmejo takojšnje začasne ukrepe, vključno z zasegom ali začasno ustavitvijo dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov na njem ter njihovega izvoza z njega. | Če so bile
  pri pregledu dokazov ali drugih ustreznih informacij, tudi informacij, ki se izmenjajo v skladu s členom 18, in na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, ali
  po pregledih iz členov 15 in 16 odkrite morebitne
  kršitve te uredbe
  ali ugotovljena tveganja v skladu s členom 14(6), lahko pristojni organi sprejmejo takojšnje začasne ukrepe, vključno z zasegom ali začasno ustavitvijo dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov na njem ter njihovega izvoza z njega.
  Države članice o teh ukrepih takoj obvestijo Komisijo in pristojne organe drugih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če so bile po pregledih iz členov 15 in 16 odkrite morebitne
  resne pomanjkljivosti
  ali ugotovljena tveganja v skladu s členom 14(6), lahko pristojni organi sprejmejo takojšnje začasne ukrepe, vključno z zasegom ali začasno ustavitvijo dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov na njem ter njihovega izvoza z njega.

resne pomanjkljivosti

Če so bile
  pri pregledu dokazov ali drugih ustreznih informacij, tudi informacij, ki se izmenjajo v skladu s členom 18, in na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, ali
  po pregledih iz členov 15 in 16 odkrite morebitne
  kršitve te uredbe
  ali ugotovljena tveganja v skladu s členom 14(6), lahko pristojni organi sprejmejo takojšnje začasne ukrepe, vključno z zasegom ali začasno ustavitvijo dajanja na trg Unije ali omogočanja dostopnosti zadevnih primarnih in drugih proizvodov na njem ter njihovega izvoza z njega.
  Države članice o teh ukrepih takoj obvestijo Komisijo in pristojne organe drugih držav članic.

pri pregledu dokazov ali drugih ustreznih informacij, tudi informacij, ki se izmenjajo v skladu s členom 18, in na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih oseb v skladu s členom 29, ali

kršitve te uredbe

Države članice o teh ukrepih takoj obvestijo Komisijo in pristojne organe drugih držav članic.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če pristojni organi ugotovijo, da gospodarski subjekt ali trgovec ne izpolnjuje svojih obveznosti iz te uredbe ali da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen
  s to uredbo
  , brez poseganja v člen 23 od zadevnega gospodarskega subjekta ali trgovca zahtevajo, da nemudoma sprejme
  ustrezne in sorazmerne
  popravne ukrepe za odpravo neskladnosti. | 1.   Če pristojni organi ugotovijo, da gospodarski subjekt ali trgovec ne izpolnjuje svojih obveznosti iz te uredbe ali da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen
  z zahtevami iz te uredbe
  , brez poseganja v člen 23 od zadevnega gospodarskega subjekta ali trgovca zahtevajo, da nemudoma sprejme popravne ukrepe za odpravo neskladnosti
  v zastavljenem razumnem roku
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če pristojni organi ugotovijo, da gospodarski subjekt ali trgovec ne izpolnjuje svojih obveznosti iz te uredbe ali da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen
  s to uredbo
  , brez poseganja v člen 23 od zadevnega gospodarskega subjekta ali trgovca zahtevajo, da nemudoma sprejme
  ustrezne in sorazmerne
  popravne ukrepe za odpravo neskladnosti.

1.   Če pristojni organi ugotovijo, da gospodarski subjekt ali trgovec ne izpolnjuje svojih obveznosti iz te uredbe ali da zadevni primarni ali drug proizvod ni skladen
  z zahtevami iz te uredbe
  , brez poseganja v člen 23 od zadevnega gospodarskega subjekta ali trgovca zahtevajo, da nemudoma sprejme popravne ukrepe za odpravo neskladnosti
  v zastavljenem razumnem roku
  .

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 – točka d

Člen 22 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | uničenje
  zadevnega primarnega ali drugega proizvoda
  ali doniranje
  v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

uničenje
  zadevnega primarnega ali drugega proizvoda
  ali doniranje
  v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu.

uničenje

ali doniranje

| (d) | doniranje
  zadevnega primarnega ali drugega proizvoda v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu
  , če je mogoče, oziroma njegovo uničenje
  ; |
| --- | --- |

(d)

doniranje
  zadevnega primarnega ali drugega proizvoda v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu
  , če je mogoče, oziroma njegovo uničenje
  ;

doniranje

, če je mogoče, oziroma njegovo uničenje

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne glede na popravne ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 2, in da bi preprečil tveganje nadaljnjih kršitev, gospodarski subjekt ali trgovec odpravi vse pomanjkljivosti v sistemu potrebne skrbnosti, ki bi lahko privedle do neskladnosti s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ne glede na popravne ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 2, in da bi preprečil tveganje nadaljnjih kršitev, gospodarski subjekt ali trgovec odpravi vse pomanjkljivosti v sistemu potrebne skrbnosti, ki bi lahko privedle do neskladnosti s to uredbo.

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

Člen 22 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če gospodarski subjekt ali trgovec ne sprejme popravnih ukrepov iz odstavka 2
  ali če se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje
  , pristojni organi zagotovijo, da se proizvod umakne ali odpokliče ali da
  se prepove ali omeji njegova dostopnost
  na trgu Unije ali
  izvoz
  z njega. | 3.   Če gospodarski subjekt ali trgovec
  do roka, ki ga določi pristojni organ iz odstavka 1,
  ne sprejme popravnih ukrepov iz odstavka 2, pristojni organi zagotovijo, da se
  primarni ali drug
  proizvod umakne ali odpokliče ali da
  ni dostopen
  na trgu Unije ali
  se ne izvaža
  z njega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če gospodarski subjekt ali trgovec ne sprejme popravnih ukrepov iz odstavka 2
  ali če se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje
  , pristojni organi zagotovijo, da se proizvod umakne ali odpokliče ali da
  se prepove ali omeji njegova dostopnost
  na trgu Unije ali
  izvoz
  z njega.

3.   Če gospodarski subjekt ali trgovec
  do roka, ki ga določi pristojni organ iz odstavka 1,
  ne sprejme popravnih ukrepov iz odstavka 2, pristojni organi zagotovijo, da se
  primarni ali drug
  proizvod umakne ali odpokliče ali da
  ni dostopen
  na trgu Unije ali
  se ne izvaža
  z njega.

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1

Člen 23 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Države članice določijo pravila o kaznih
  , ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev
  , ter
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja.
  Države članice o navedenih določbah in o vseh naknadnih spremembah, ki nanje vplivajo, nemudoma obvestijo Komisijo. | 1.   
  V šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe Komisija sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe v zvezi z enotnimi kaznimi
  , ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev
  , da zagotovi uporabo harmoniziranih standardov v vsej Uniji
  .
  Države članice
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Države članice določijo pravila o kaznih
  , ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev
  , ter
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja.
  Države članice o navedenih določbah in o vseh naknadnih spremembah, ki nanje vplivajo, nemudoma obvestijo Komisijo.

1.   
  V šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe Komisija sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe v zvezi z enotnimi kaznimi
  , ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev
  , da zagotovi uporabo harmoniziranih standardov v vsej Uniji
  .
  Države članice
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja.

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 23 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Predvidene
  kazni so učinkovite, sorazmerne
  in
  odvračilne. Kazni vključujejo najmanj: | 2.   Kazni so učinkovite, sorazmerne, odvračilne
  in enotne v vseh državah članicah
  . Kazni vključujejo najmanj: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Predvidene
  kazni so učinkovite, sorazmerne
  in
  odvračilne. Kazni vključujejo najmanj:

2.   Kazni so učinkovite, sorazmerne, odvračilne
  in enotne v vseh državah članicah
  . Kazni vključujejo najmanj:

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka a

Člen 23 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | denarne kazni v sorazmerju z okoljsko škodo in vrednostjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, pri čemer se višina teh kazni izračuna tako, da se zagotovi, da se odgovornim osebam s temi kaznimi učinkovito odvzamejo gospodarske koristi, pridobljene s kršitvami, višina teh kazni pa se postopoma zvišuje za ponavljajoče se kršitve; najvišji znesek takih glob znaša najmanj
  4 %
  letnega prometa gospodarskih subjektov ali trgovcev v 
  zadevni državi članici ali državah članicah
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

denarne kazni v sorazmerju z okoljsko škodo in vrednostjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, pri čemer se višina teh kazni izračuna tako, da se zagotovi, da se odgovornim osebam s temi kaznimi učinkovito odvzamejo gospodarske koristi, pridobljene s kršitvami, višina teh kazni pa se postopoma zvišuje za ponavljajoče se kršitve; najvišji znesek takih glob znaša najmanj
  4 %
  letnega prometa gospodarskih subjektov ali trgovcev v 
  zadevni državi članici ali državah članicah
  ;

4 %

zadevni državi članici ali državah članicah

| (a) | denarne kazni v sorazmerju z okoljsko škodo
  , gospodarsko škodo za lokalne skupnosti
  in vrednostjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, pri čemer se višina teh kazni izračuna tako, da se zagotovi, da se odgovornim osebam s temi kaznimi učinkovito odvzamejo gospodarske koristi, pridobljene s kršitvami, višina teh kazni pa se postopoma zvišuje za ponavljajoče se kršitve; najvišji znesek takih glob znaša najmanj
  8 %
  letnega prometa gospodarskih subjektov ali trgovcev
  v Uniji, izračuna pa se v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004

   (1a);
  zviša se, da se zagotovi, da kazen preseže potencialno pridobljeno gospodarsko korist in je odvračilna; |
| --- | --- |

(a)

denarne kazni v sorazmerju z okoljsko škodo
  , gospodarsko škodo za lokalne skupnosti
  in vrednostjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, pri čemer se višina teh kazni izračuna tako, da se zagotovi, da se odgovornim osebam s temi kaznimi učinkovito odvzamejo gospodarske koristi, pridobljene s kršitvami, višina teh kazni pa se postopoma zvišuje za ponavljajoče se kršitve; najvišji znesek takih glob znaša najmanj
  8 %
  letnega prometa gospodarskih subjektov ali trgovcev
  v Uniji, izračuna pa se v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004

   (1a);
  zviša se, da se zagotovi, da kazen preseže potencialno pridobljeno gospodarsko korist in je odvračilna;

, gospodarsko škodo za lokalne skupnosti

8 %

v Uniji, izračuna pa se v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004

1a

zviša se, da se zagotovi, da kazen preseže potencialno pridobljeno gospodarsko korist in je odvračilna;

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 23 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | obveznost povrnitve okolja v prvotno stanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

obveznost povrnitve okolja v prvotno stanje;

obveznost povrnitve okolja v prvotno stanje;

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka b b (novo)

Člen 23 – odstavek 2 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | obveznost povrnitve škode, povzročene kateri koli fizični ali pravni osebi, ki bi se ji s primerno skrbnostjo izognili; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

obveznost povrnitve škode, povzročene kateri koli fizični ali pravni osebi, ki bi se ji s primerno skrbnostjo izognili;

obveznost povrnitve škode, povzročene kateri koli fizični ali pravni osebi, ki bi se ji s primerno skrbnostjo izognili;

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka d

Člen 23 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | začasna izključitev iz postopkov javnega naročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

začasna izključitev iz postopkov javnega naročanja.

| (d) | začasna izključitev iz postopkov javnega naročanja
  in začasno onemogočenje dostopa do javnih sredstev, tudi postopkov javnega naročanja, nepovratnih sredstev in koncesij
  . |
| --- | --- |

(d)

začasna izključitev iz postopkov javnega naročanja
  in začasno onemogočenje dostopa do javnih sredstev, tudi postopkov javnega naročanja, nepovratnih sredstev in koncesij
  .

in začasno onemogočenje dostopa do javnih sredstev, tudi postopkov javnega naročanja, nepovratnih sredstev in koncesij

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 23 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev začasna ali trajna prepoved dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev začasna ali trajna prepoved dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega;

v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev začasna ali trajna prepoved dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega;

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka d b (novo)

Člen 23 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev prepoved uporabe poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti iz člena 12; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev prepoved uporabe poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti iz člena 12;

v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev prepoved uporabe poenostavljenega postopka potrebne skrbnosti iz člena 12;

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice Komisijo obvestijo o gospodarskih subjektih in trgovcih, ki niso izpolnili svojih obveznosti iz te uredbe, in o kaznih, ki so jim bile v 30 dneh po ugotovitvi neskladnosti naložene prek informacijskega sistema iz člena 31, pri čemer ustrezno upoštevajo zadevna pravila o varstvu podatkov. Komisija seznam teh gospodarskih subjektov in trgovcev objavi in slednje obvesti o uvrstitvi na seznam. |
| | Seznam gospodarskih subjektov in trgovcev, ki ne izpolnjujejo zahtev, vsebuje naslednje elemente: |
| | (a) | ime gospodarskega subjekta ali trgovca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice Komisijo obvestijo o gospodarskih subjektih in trgovcih, ki niso izpolnili svojih obveznosti iz te uredbe, in o kaznih, ki so jim bile v 30 dneh po ugotovitvi neskladnosti naložene prek informacijskega sistema iz člena 31, pri čemer ustrezno upoštevajo zadevna pravila o varstvu podatkov. Komisija seznam teh gospodarskih subjektov in trgovcev objavi in slednje obvesti o uvrstitvi na seznam.

Seznam gospodarskih subjektov in trgovcev, ki ne izpolnjujejo zahtev, vsebuje naslednje elemente:

Seznam gospodarskih subjektov in trgovcev, ki ne izpolnjujejo zahtev, vsebuje naslednje elemente:

(a)

(a)

ime gospodarskega subjekta ali trgovca;

ime gospodarskega subjekta ali trgovca;

| (b) | datum prve uvrstitve na seznam in datum, ko so bili sprejeti zadostni popravni ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

datum prve uvrstitve na seznam in datum, ko so bili sprejeti zadostni popravni ukrepi;

datum prve uvrstitve na seznam in datum, ko so bili sprejeti zadostni popravni ukrepi;

| (c) | povzetek dejavnosti, ki upravičujejo vpis gospodarskega subjekta ali trgovca na seznam; ter |
| --- | --- |

(c)

(c)

povzetek dejavnosti, ki upravičujejo vpis gospodarskega subjekta ali trgovca na seznam; ter

povzetek dejavnosti, ki upravičujejo vpis gospodarskega subjekta ali trgovca na seznam; ter

| (d) | naravo naložene kazni in njen znesek, če je kazen finančna. |
| --- | --- |

(d)

(d)

naravo naložene kazni in njen znesek, če je kazen finančna.

naravo naložene kazni in njen znesek, če je kazen finančna.

Seznam se objavi na spletnem mestu Komisije in se redno posodablja.

Seznam se objavi na spletnem mestu Komisije in se redno posodablja.

Komisija seznam objavi v Uradnem listu Evropske unije in v registru iz člena 31.

Komisija seznam objavi v Uradnem listu Evropske unije in v registru iz člena 31.

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 b (novo)

Člen 23 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice obvestijo Komisijo, ko gospodarski subjekt ali trgovec iz odstavka 1, ki ne izpolnjuje zahtev, sprejme zadostne popravne ukrepe, med drugim v celoti plača kazen ali izboljša svoj sistem potrebne skrbnosti, medtem pa ni bila naložena nobena druga kazen ali začet postopek v zvezi z domnevno kršitvijo. |
| | Komisija po sprejetju popravnih ukrepov zadevni gospodarski subjekt ali trgovca odstrani s seznama. Seznam teh gospodarskih subjektov in trgovcev posodobi vsakih šest mesecev. |
| | Komisija pristojne organe brez nepotrebnega odlašanja obvesti o odstranitvi gospodarskega subjekta ali trgovca s seznama in posodobi register iz člena 31. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Države članice obvestijo Komisijo, ko gospodarski subjekt ali trgovec iz odstavka 1, ki ne izpolnjuje zahtev, sprejme zadostne popravne ukrepe, med drugim v celoti plača kazen ali izboljša svoj sistem potrebne skrbnosti, medtem pa ni bila naložena nobena druga kazen ali začet postopek v zvezi z domnevno kršitvijo.

Komisija po sprejetju popravnih ukrepov zadevni gospodarski subjekt ali trgovca odstrani s seznama. Seznam teh gospodarskih subjektov in trgovcev posodobi vsakih šest mesecev.

Komisija po sprejetju popravnih ukrepov zadevni gospodarski subjekt ali trgovca odstrani s seznama. Seznam teh gospodarskih subjektov in trgovcev posodobi vsakih šest mesecev.

Komisija pristojne organe brez nepotrebnega odlašanja obvesti o odstranitvi gospodarskega subjekta ali trgovca s seznama in posodobi register iz člena 31.

Komisija pristojne organe brez nepotrebnega odlašanja obvesti o odstranitvi gospodarskega subjekta ali trgovca s seznama in posodobi register iz člena 31.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 7 – pododstavek 1 – točka b

Člen 24 – odstavek 7 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | če sta bila sprostitev v prosti promet ali izvoz začasno ustavljena v skladu z odstavkom 6, pristojni organi v 
  treh
  delovnih dneh, določenih v členu 14(7), niso zahtevali, da je treba ohraniti začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza zadevnega primarnega ali drugega proizvoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

če sta bila sprostitev v prosti promet ali izvoz začasno ustavljena v skladu z odstavkom 6, pristojni organi v 
  treh
  delovnih dneh, določenih v členu 14(7), niso zahtevali, da je treba ohraniti začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza zadevnega primarnega ali drugega proizvoda;

treh

| (b) | če sta bila sprostitev v prosti promet ali izvoz začasno ustavljena v skladu z odstavkom 6, pristojni organi v 
  petih
  delovnih dneh, določenih v členu 14(7),
  oziroma v 72 urah v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo
  , niso zahtevali, da je treba ohraniti začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza zadevnega primarnega ali drugega proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

če sta bila sprostitev v prosti promet ali izvoz začasno ustavljena v skladu z odstavkom 6, pristojni organi v 
  petih
  delovnih dneh, določenih v členu 14(7),
  oziroma v 72 urah v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo
  , niso zahtevali, da je treba ohraniti začasno ustavitev sprostitve v prosti promet ali izvoza zadevnega primarnega ali drugega proizvoda;

petih

oziroma v 72 urah v primeru svežih primarnih in drugih proizvodov, ki se lahko pokvarijo

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 8 – pododstavek 2

Člen 24 – odstavek 8 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Po obvestilu o 
  takšnem
  statusu carinski organi ne dovolijo sprostitve zadevnega primarnega ali drugega proizvoda v prosti promet ali izvoza. V carinski sistem za obdelavo podatkov in, če je mogoče, na trgovinski račun, ki spremlja zadevni primarni ali drug proizvod, ter na vse druge zadevne spremne dokumente vključijo tudi naslednji zaznamek: „Neskladen primarni ali drug proizvod – sprostitev v prosti promet/izvoz nista dovoljena – Uredba (EU) 2021/XXXX.“ [Navesti sklic na to uredbo.] | Po obvestilu o 
  neskladnem
  statusu carinski organi ne dovolijo sprostitve zadevnega primarnega ali drugega proizvoda v prosti promet ali izvoza. V carinski sistem za obdelavo podatkov in, če je mogoče, na trgovinski račun, ki spremlja zadevni primarni ali drug proizvod, ter na vse druge zadevne spremne dokumente vključijo tudi naslednji zaznamek: „Neskladen primarni ali drug proizvod – sprostitev v prosti promet/izvoz nista dovoljena – Uredba (EU) 2021/XXXX.“ [Navesti sklic na to uredbo.] |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Po obvestilu o 
  takšnem
  statusu carinski organi ne dovolijo sprostitve zadevnega primarnega ali drugega proizvoda v prosti promet ali izvoza. V carinski sistem za obdelavo podatkov in, če je mogoče, na trgovinski račun, ki spremlja zadevni primarni ali drug proizvod, ter na vse druge zadevne spremne dokumente vključijo tudi naslednji zaznamek: „Neskladen primarni ali drug proizvod – sprostitev v prosti promet/izvoz nista dovoljena – Uredba (EU) 2021/XXXX.“ [Navesti sklic na to uredbo.]

takšnem

Po obvestilu o 
  neskladnem
  statusu carinski organi ne dovolijo sprostitve zadevnega primarnega ali drugega proizvoda v prosti promet ali izvoza. V carinski sistem za obdelavo podatkov in, če je mogoče, na trgovinski račun, ki spremlja zadevni primarni ali drug proizvod, ter na vse druge zadevne spremne dokumente vključijo tudi naslednji zaznamek: „Neskladen primarni ali drug proizvod – sprostitev v prosti promet/izvoz nista dovoljena – Uredba (EU) 2021/XXXX.“ [Navesti sklic na to uredbo.]

neskladnem

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 10

Člen 24 – odstavek 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   Carinski organi lahko na zahtevo pristojnih organov ali kadar menijo, da je to potrebno in sorazmerno, neskladen ustrezen primarni ali drug proizvod uničijo. Stroške tega ukrepa krije fizična ali pravna oseba, ki je imetnik zadevnega primarnega ali drugega proizvoda.
  Pri tem se ustrezno uporabljata člena 197 in 198 Uredbe (EU) št. 952/2013. Neskladne zadevne primarne in druge proizvode lahko carina na zahtevo pristojnih organov zaseže in jih da na razpolago pristojnim organom. | 10.   Carinski organi lahko na zahtevo pristojnih organov ali kadar menijo, da je to potrebno in sorazmerno, neskladen ustrezen primarni ali drug proizvod
  donirajo v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu, če to ni mogoče, pa ga reciklirajo


  oziroma kot zadnjo možnost
  uničijo. Stroške tega ukrepa krije fizična ali pravna oseba, ki je imetnik zadevnega primarnega ali drugega proizvoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10.   Carinski organi lahko na zahtevo pristojnih organov ali kadar menijo, da je to potrebno in sorazmerno, neskladen ustrezen primarni ali drug proizvod uničijo. Stroške tega ukrepa krije fizična ali pravna oseba, ki je imetnik zadevnega primarnega ali drugega proizvoda.
  Pri tem se ustrezno uporabljata člena 197 in 198 Uredbe (EU) št. 952/2013. Neskladne zadevne primarne in druge proizvode lahko carina na zahtevo pristojnih organov zaseže in jih da na razpolago pristojnim organom.

10.   Carinski organi lahko na zahtevo pristojnih organov ali kadar menijo, da je to potrebno in sorazmerno, neskladen ustrezen primarni ali drug proizvod
  donirajo v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu, če to ni mogoče, pa ga reciklirajo


  oziroma kot zadnjo možnost
  uničijo. Stroške tega ukrepa krije fizična ali pravna oseba, ki je imetnik zadevnega primarnega ali drugega proizvoda.

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 4

Člen 25 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če carinski organi na prvi vstopni točki v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, za katere velja ta uredba in ki so v začasni hrambi ali v carinskem postopku, ki ni „sprostitev v prosti promet“, utemeljeno domnevajo, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni s to uredbo, pošljejo vse ustrezne podatke pristojnemu namembnemu carinskemu uradu. | 4.   Če carinski organi na prvi vstopni točki v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, za katere velja ta uredba in ki so v začasni hrambi ali v carinskem postopku, ki ni „sprostitev v prosti promet“, utemeljeno domnevajo, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni s to uredbo, pošljejo vse ustrezne podatke pristojnemu namembnemu carinskemu uradu
  , pa tudi pristojnim organom, odgovornim za izvajanje obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Če carinski organi na prvi vstopni točki v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, za katere velja ta uredba in ki so v začasni hrambi ali v carinskem postopku, ki ni „sprostitev v prosti promet“, utemeljeno domnevajo, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni s to uredbo, pošljejo vse ustrezne podatke pristojnemu namembnemu carinskemu uradu.

4.   Če carinski organi na prvi vstopni točki v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi proizvodi, za katere velja ta uredba in ki so v začasni hrambi ali v carinskem postopku, ki ni „sprostitev v prosti promet“, utemeljeno domnevajo, da zadevni primarni ali drugi proizvodi niso skladni s to uredbo, pošljejo vse ustrezne podatke pristojnemu namembnemu carinskemu uradu
  , pa tudi pristojnim organom, odgovornim za izvajanje obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe
  .

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1

Člen 26 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, s katerim se omogoči prenos podatkov, zlasti uradnih obvestil in zahtevkov, navedenih v členu 24, odstavki 5 do 8, med nacionalnimi carinskimi sistemi in informacijskim sistemom, navedenim v členu 31. Ta elektronski vmesnik se vzpostavi najpozneje v 
  štirih letih
  od datuma sprejetja zadevnega izvedbenega akta iz odstavka 3. | 1.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, s katerim se omogoči prenos podatkov, zlasti uradnih obvestil in zahtevkov, navedenih v členu 24, odstavki 5 do 8, med nacionalnimi carinskimi sistemi in informacijskim sistemom, navedenim v členu 31. Ta elektronski vmesnik se vzpostavi najpozneje v 
  enem letu
  od datuma sprejetja zadevnega izvedbenega akta iz odstavka 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, s katerim se omogoči prenos podatkov, zlasti uradnih obvestil in zahtevkov, navedenih v členu 24, odstavki 5 do 8, med nacionalnimi carinskimi sistemi in informacijskim sistemom, navedenim v členu 31. Ta elektronski vmesnik se vzpostavi najpozneje v 
  štirih letih
  od datuma sprejetja zadevnega izvedbenega akta iz odstavka 3.

1.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, s katerim se omogoči prenos podatkov, zlasti uradnih obvestil in zahtevkov, navedenih v členu 24, odstavki 5 do 8, med nacionalnimi carinskimi sistemi in informacijskim sistemom, navedenim v členu 31. Ta elektronski vmesnik se vzpostavi najpozneje v 
  enem letu
  od datuma sprejetja zadevnega izvedbenega akta iz odstavka 3.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 26 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  lahko
  razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, da se omogoči: | 2.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, da se omogoči: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija
  lahko
  razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, da se omogoči:

2.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca EU za carino, da se omogoči:

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba vzpostavlja tristopenjski sistem za ocenjevanje držav ali njihovih delov. Če države v skladu s tem členom niso opredeljene kot države z nizkim ali visokim tveganjem, se šteje, da predstavljajo standardno tveganje. Komisija
  lahko
  določi države ali njihove dele, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki niso skladni s členom 3, točka (a). Seznam držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje, se objavi z izvedbenim aktom ali akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2). Navedeni seznam se po potrebi posodobi ob upoštevanju novih dokazov. | 1.   Ta uredba vzpostavlja tristopenjski sistem za ocenjevanje držav ali njihovih delov. Če države v skladu s tem členom niso opredeljene kot države z nizkim ali visokim tveganjem, se šteje, da predstavljajo standardno tveganje. Komisija določi države ali njihove dele, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki niso skladni s členom 3, točka (a). Seznam držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje, se objavi z izvedbenim aktom ali akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2)
  do
  ...
  [vstaviti datum 6 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe]
  . Navedeni seznam se po potrebi posodobi ob upoštevanju novih dokazov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ta uredba vzpostavlja tristopenjski sistem za ocenjevanje držav ali njihovih delov. Če države v skladu s tem členom niso opredeljene kot države z nizkim ali visokim tveganjem, se šteje, da predstavljajo standardno tveganje. Komisija
  lahko
  določi države ali njihove dele, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki niso skladni s členom 3, točka (a). Seznam držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje, se objavi z izvedbenim aktom ali akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2). Navedeni seznam se po potrebi posodobi ob upoštevanju novih dokazov.

1.   Ta uredba vzpostavlja tristopenjski sistem za ocenjevanje držav ali njihovih delov. Če države v skladu s tem členom niso opredeljene kot države z nizkim ali visokim tveganjem, se šteje, da predstavljajo standardno tveganje. Komisija določi države ali njihove dele, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih ali drugih proizvodov, ki niso skladni s členom 3, točka (a). Seznam držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje, se objavi z izvedbenim aktom ali akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2)
  do
  ...
  [vstaviti datum 6 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe]
  . Navedeni seznam se po potrebi posodobi ob upoštevanju novih dokazov.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 27 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri določanju držav ali njihovih delov z nizkim ali visokim tveganjem v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo informacije, ki jih
  zagotovi
  zadevna država, in temeljijo na naslednjih ocenjevalnih merilih: | Pri določanju držav ali njihovih delov z nizkim ali visokim tveganjem v skladu z odstavkom 1 se
  uporabi pregleden ocenjevalni postopek, pri katerem
  se upoštevajo informacije, ki jih
  zagotovijo
  zadevna država
  , zadevni regionalni organi, gospodarski subjekti, nevladne organizacije in tretje strani, vključno z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe
  , in temeljijo na naslednjih ocenjevalnih merilih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri določanju držav ali njihovih delov z nizkim ali visokim tveganjem v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo informacije, ki jih
  zagotovi
  zadevna država, in temeljijo na naslednjih ocenjevalnih merilih:

zagotovi

Pri določanju držav ali njihovih delov z nizkim ali visokim tveganjem v skladu z odstavkom 1 se
  uporabi pregleden ocenjevalni postopek, pri katerem
  se upoštevajo informacije, ki jih
  zagotovijo
  zadevna država
  , zadevni regionalni organi, gospodarski subjekti, nevladne organizacije in tretje strani, vključno z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe
  , in temeljijo na naslednjih ocenjevalnih merilih:

uporabi pregleden ocenjevalni postopek, pri katerem

zagotovijo

, zadevni regionalni organi, gospodarski subjekti, nevladne organizacije in tretje strani, vključno z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka a

Člen 27 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | stopnji krčenja
  in
  degradacije gozdov, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

stopnji krčenja
  in
  degradacije gozdov,

in

| (a) | stopnji krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov, |
| --- | --- |

(a)

stopnji krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov,

in spreminjanja rabe

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka d

Člen 27 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podatku, ali nacionalno določeni prispevek k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč, kar zagotavlja, da se emisije zaradi krčenja
  in
  degradacije gozdov upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v nacionalno določenem prispevku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

podatku, ali nacionalno določeni prispevek k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč, kar zagotavlja, da se emisije zaradi krčenja
  in
  degradacije gozdov upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v nacionalno določenem prispevku;

in

| (d) | podatku, ali nacionalno določeni prispevek k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč, kar zagotavlja, da se emisije zaradi krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v nacionalno določenem prispevku; |
| --- | --- |

(d)

podatku, ali nacionalno določeni prispevek k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč, kar zagotavlja, da se emisije zaradi krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v nacionalno določenem prispevku;

in spreminjanja rabe

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka e

Člen 27 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | sporazumih in drugih instrumentih, sklenjenih med zadevno državo in Unijo, ki obravnavajo krčenje
  ali
  degradacijo gozdov ter olajšujejo skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe in njihovo učinkovito izvajanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

sporazumih in drugih instrumentih, sklenjenih med zadevno državo in Unijo, ki obravnavajo krčenje
  ali
  degradacijo gozdov ter olajšujejo skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe in njihovo učinkovito izvajanje;

ali

| (e) | sporazumih in drugih instrumentih, sklenjenih med zadevno državo in Unijo, ki obravnavajo krčenje, degradacijo
  ali spreminjanje rabe
  gozdov ter olajšujejo skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe
  , pod pogojem, da je bilo na podlagi objektivne in pregledne ocene ugotovljeno
  njihovo
  pravočasno in
  učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

(e)

sporazumih in drugih instrumentih, sklenjenih med zadevno državo in Unijo, ki obravnavajo krčenje, degradacijo
  ali spreminjanje rabe
  gozdov ter olajšujejo skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe
  , pod pogojem, da je bilo na podlagi objektivne in pregledne ocene ugotovljeno
  njihovo
  pravočasno in
  učinkovito izvajanje;

ali spreminjanje rabe

, pod pogojem, da je bilo na podlagi objektivne in pregledne ocene ugotovljeno

pravočasno in

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka f

Člen 27 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | podatku, ali ima zadevna država sprejeto nacionalno ali podnacionalno zakonodajo, tudi v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma, in ali sprejema učinkovite izvršilne ukrepe za preprečevanje in sankcioniranje dejavnosti, ki povzročajo krčenje
  in
  degradacijo gozdov, ter zlasti ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da se prepreči okoriščanje, ki izhaja iz krčenja
  ali
  degradacije gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

podatku, ali ima zadevna država sprejeto nacionalno ali podnacionalno zakonodajo, tudi v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma, in ali sprejema učinkovite izvršilne ukrepe za preprečevanje in sankcioniranje dejavnosti, ki povzročajo krčenje
  in
  degradacijo gozdov, ter zlasti ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da se prepreči okoriščanje, ki izhaja iz krčenja
  ali
  degradacije gozdov.

in

ali

| (f) | podatku, ali ima zadevna država sprejeto nacionalno ali podnacionalno zakonodajo, tudi v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma
  ter ustrezno zakonodajo in standardi, opredeljenimi v členu 2(28) te uredbe
  , in ali sprejema učinkovite izvršilne ukrepe za
  izvajanje te zakonodaje ter
  preprečevanje in sankcioniranje dejavnosti, ki povzročajo krčenje, degradacijo
  in spreminjanje rabe
  gozdov, ter zlasti ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da se prepreči okoriščanje, ki izhaja iz krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov
  ali iz neupoštevanja veljavne zakonodaje in standardov, opredeljenih v členu 2(28)
  . |
| --- | --- |

(f)

podatku, ali ima zadevna država sprejeto nacionalno ali podnacionalno zakonodajo, tudi v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma
  ter ustrezno zakonodajo in standardi, opredeljenimi v členu 2(28) te uredbe
  , in ali sprejema učinkovite izvršilne ukrepe za
  izvajanje te zakonodaje ter
  preprečevanje in sankcioniranje dejavnosti, ki povzročajo krčenje, degradacijo
  in spreminjanje rabe
  gozdov, ter zlasti ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da se prepreči okoriščanje, ki izhaja iz krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov
  ali iz neupoštevanja veljavne zakonodaje in standardov, opredeljenih v členu 2(28)
  .

ter ustrezno zakonodajo in standardi, opredeljenimi v členu 2(28) te uredbe

izvajanje te zakonodaje ter

in spreminjanje rabe

in spreminjanja rabe

ali iz neupoštevanja veljavne zakonodaje in standardov, opredeljenih v členu 2(28)

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka f a (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | podatku, ali je nacionalna in podnacionalna jurisdikcija razvila sodne pristope s smiselnim sodelovanjem vseh ustreznih deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, zasebnim sektorjem, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji ter malimi kmeti, da bi se spopadli s krčenjem, degradacijo in spreminjanjem rabe gozdov ter kršitvami zemljiških pravic in nezakonito proizvodnjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

podatku, ali je nacionalna in podnacionalna jurisdikcija razvila sodne pristope s smiselnim sodelovanjem vseh ustreznih deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, zasebnim sektorjem, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji ter malimi kmeti, da bi se spopadli s krčenjem, degradacijo in spreminjanjem rabe gozdov ter kršitvami zemljiških pravic in nezakonito proizvodnjo;

podatku, ali je nacionalna in podnacionalna jurisdikcija razvila sodne pristope s smiselnim sodelovanjem vseh ustreznih deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, zasebnim sektorjem, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji ter malimi kmeti, da bi se spopadli s krčenjem, degradacijo in spreminjanjem rabe gozdov ter kršitvami zemljiških pravic in nezakonito proizvodnjo;

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka f b (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | informaciji, ali zadevna država pregledno daje na voljo ustrezne podatke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

informaciji, ali zadevna država pregledno daje na voljo ustrezne podatke;

informaciji, ali zadevna država pregledno daje na voljo ustrezne podatke;

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka f c (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka f c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | če je ustrezno, obstoju zakonov za zaščito pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih običajnih imetnikov pravic do posesti, skladnosti z njimi in njihovem učinkovitem izvrševanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fc)

(fc)

če je ustrezno, obstoju zakonov za zaščito pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih običajnih imetnikov pravic do posesti, skladnosti z njimi in njihovem učinkovitem izvrševanju;

če je ustrezno, obstoju zakonov za zaščito pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih običajnih imetnikov pravic do posesti, skladnosti z njimi in njihovem učinkovitem izvrševanju;

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija zadevne države obvesti, da namerava spremeniti
  obstoječo
  kategorijo tveganja, in jih pozove, naj predložijo vse informacije, ki se jim zdijo koristne v zvezi s tem. Komisija državam omogoči dovolj časa za predložitev odziva, ki lahko vključuje informacije o ukrepih, ki jih je država sprejela za izboljšanje stanja, če bi se njen status ali status njenih delov uvrstil v višjo kategorijo tveganja. | Komisija zadevne države
  , regionalne organe ter gospodarske subjekte in trgovce
  obvesti, da namerava spremeniti kategorijo tveganja
  države ali njenega dela
  , in jih pozove, naj predložijo vse informacije, ki se jim zdijo koristne v zvezi s tem. Komisija
  izvede tudi javno posvetovanje, na katerem zbere informacije in mnenja vseh zainteresiranih strani, zlasti domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, malih kmetov in organizacij civilne družbe
  .
  Komisija
  državam in
  regionalnim organom
  omogoči dovolj časa za predložitev odziva, ki lahko vključuje informacije o ukrepih, ki jih je
  regionalni organ ali
  država sprejela za izboljšanje stanja, če bi se njen status ali status njenih delov uvrstil v višjo kategorijo tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija zadevne države obvesti, da namerava spremeniti
  obstoječo
  kategorijo tveganja, in jih pozove, naj predložijo vse informacije, ki se jim zdijo koristne v zvezi s tem. Komisija državam omogoči dovolj časa za predložitev odziva, ki lahko vključuje informacije o ukrepih, ki jih je država sprejela za izboljšanje stanja, če bi se njen status ali status njenih delov uvrstil v višjo kategorijo tveganja.

obstoječo

Komisija zadevne države
  , regionalne organe ter gospodarske subjekte in trgovce
  obvesti, da namerava spremeniti kategorijo tveganja
  države ali njenega dela
  , in jih pozove, naj predložijo vse informacije, ki se jim zdijo koristne v zvezi s tem. Komisija
  izvede tudi javno posvetovanje, na katerem zbere informacije in mnenja vseh zainteresiranih strani, zlasti domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, malih kmetov in organizacij civilne družbe
  .
  Komisija
  državam in
  regionalnim organom
  omogoči dovolj časa za predložitev odziva, ki lahko vključuje informacije o ukrepih, ki jih je
  regionalni organ ali
  država sprejela za izboljšanje stanja, če bi se njen status ali status njenih delov uvrstil v višjo kategorijo tveganja.

, regionalne organe ter gospodarske subjekte in trgovce

države ali njenega dela

izvede tudi javno posvetovanje, na katerem zbere informacije in mnenja vseh zainteresiranih strani, zlasti domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, malih kmetov in organizacij civilne družbe

Komisija

regionalnim organom

regionalni organ ali

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 2 – uvodni del

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V obvestilu so vključene naslednje informacije: | V obvestilu
  in posvetovanju
  so vključene naslednje informacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V obvestilu so vključene naslednje informacije:

V obvestilu
  in posvetovanju
  so vključene naslednje informacije:

in posvetovanju

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1

Člen 28 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija z državami proizvajalkami, ki jih zadeva ta uredba,
  sooblikuje partnerstva in sodeluje
  za skupno
  reševanje problema
  krčenja
  in
  degradacije gozdov. Takšna partnerstva in mehanizmi sodelovanja se bodo osredotočali na ohranjanje, obnovo in trajnostno rabo gozdov, krčenje
  in
  degradacijo gozdov ter prehod na trajnostno proizvodnjo primarnih proizvodov, obdelavo, potrošnjo in načine trgovanja. Partnerstva in mehanizmi sodelovanja lahko vključujejo strukturirane dialoge,
  podporne
  programe in ukrepe, upravne dogovore
  in določbe v obstoječih sporazumih ali sporazumih
  , ki državam proizvajalkam omogočajo prehod na kmetijsko proizvodnjo, ki podpira skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe.
  Ti sporazumi in njihovo učinkovito izvajanje se bodo upoštevali v okviru primerjalne analize
  iz člena 27 te uredbe. | 1.   Komisija
  in države članice z usklajenim pristopom sodelujejo
  z državami proizvajalkami, ki jih zadeva ta uredba,
  lokalnimi vladami in zainteresiranimi stranmi, zlasti tistimi, ki izvažajo znatne količine primarnih proizvodov iz Priloge I, tudi na osnovi obstoječih in prihodnjih partnerstev in sporazumov o prosti trgovini ter uskladitve obstoječih orodij pomoči,
  za skupno
  odpravo temeljnih vzrokov
  krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov. Takšna partnerstva in mehanizmi sodelovanja
  bodo podprti z zadostnimi viri in
  se bodo osredotočali na ohranjanje, obnovo in trajnostno rabo gozdov, krčenje, degradacijo
  in spreminjanje rabe
  gozdov ter prehod na trajnostno proizvodnjo primarnih proizvodov, obdelavo, potrošnjo in načine trgovanja
  ter


  dobro upravljanje, pa tudi zaščito pravic ter možnosti za preživljanje in preživetje skupnosti, ki so odvisne od gozdov, tudi domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti in malih kmetov
  . Partnerstva in mehanizmi sodelovanja lahko
  med drugim
  vključujejo strukturirane dialoge, programe in ukrepe
  za finančno in tehnično podporo
  , upravne dogovore in določbe v obstoječih sporazumih ali sporazumih, ki državam proizvajalkam
  in njihovim delom
  omogočajo prehod na kmetijsko proizvodnjo, ki podpira skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe.
  Komisija poskrbi, da so domorodna ljudstva, lokalne skupnosti in civilna družba vključeni v pripravo skupnih časovnih načrtov. Ti načrti temeljijo na mejnikih, dogovorjenih z lokalnimi deležniki. Komisija z državami proizvajalkami sodeluje zlasti zato, da bi odstranila pravne ovire za njihovo skladnost, vključno z nacionalnim upravljanjem zemljiške posesti in zakonodajo o varstvu podatkov. Cilj teh partnerstev je razvoj skupnih časovnih načrtov, vključno s trajnim dialogom in sodelovanjem, zlasti z državami in njihovimi deli, ki so opredeljeni kot visoko tvegani, da se podpre njihove stalne izboljšave in napredek k standardni kategoriji tveganja
  iz člena 27
  . Pri partnerstvih in mehanizmih sodelovanja se posebna pozornost nameni malim kmetom, da bi jim omogočili prehod na trajnostne kmetijske in gozdarske prakse in izpolnjevanje zahtev iz
  te uredbe
  , med drugim s posredovanjem zadostnih in uporabniku prijaznih informacij
  .
  Za potrebe malih kmetov se da na voljo zadostna finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija z državami proizvajalkami, ki jih zadeva ta uredba,
  sooblikuje partnerstva in sodeluje
  za skupno
  reševanje problema
  krčenja
  in
  degradacije gozdov. Takšna partnerstva in mehanizmi sodelovanja se bodo osredotočali na ohranjanje, obnovo in trajnostno rabo gozdov, krčenje
  in
  degradacijo gozdov ter prehod na trajnostno proizvodnjo primarnih proizvodov, obdelavo, potrošnjo in načine trgovanja. Partnerstva in mehanizmi sodelovanja lahko vključujejo strukturirane dialoge,
  podporne
  programe in ukrepe, upravne dogovore
  in določbe v obstoječih sporazumih ali sporazumih
  , ki državam proizvajalkam omogočajo prehod na kmetijsko proizvodnjo, ki podpira skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe.
  Ti sporazumi in njihovo učinkovito izvajanje se bodo upoštevali v okviru primerjalne analize
  iz člena 27 te uredbe.

1.   Komisija
  in države članice z usklajenim pristopom sodelujejo
  z državami proizvajalkami, ki jih zadeva ta uredba,
  lokalnimi vladami in zainteresiranimi stranmi, zlasti tistimi, ki izvažajo znatne količine primarnih proizvodov iz Priloge I, tudi na osnovi obstoječih in prihodnjih partnerstev in sporazumov o prosti trgovini ter uskladitve obstoječih orodij pomoči,
  za skupno
  odpravo temeljnih vzrokov
  krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov. Takšna partnerstva in mehanizmi sodelovanja
  bodo podprti z zadostnimi viri in
  se bodo osredotočali na ohranjanje, obnovo in trajnostno rabo gozdov, krčenje, degradacijo
  in spreminjanje rabe
  gozdov ter prehod na trajnostno proizvodnjo primarnih proizvodov, obdelavo, potrošnjo in načine trgovanja
  ter


  dobro upravljanje, pa tudi zaščito pravic ter možnosti za preživljanje in preživetje skupnosti, ki so odvisne od gozdov, tudi domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti in malih kmetov
  . Partnerstva in mehanizmi sodelovanja lahko
  med drugim
  vključujejo strukturirane dialoge, programe in ukrepe
  za finančno in tehnično podporo
  , upravne dogovore in določbe v obstoječih sporazumih ali sporazumih, ki državam proizvajalkam
  in njihovim delom
  omogočajo prehod na kmetijsko proizvodnjo, ki podpira skladnost zadevnih primarnih in drugih proizvodov z zahtevami te uredbe.
  Komisija poskrbi, da so domorodna ljudstva, lokalne skupnosti in civilna družba vključeni v pripravo skupnih časovnih načrtov. Ti načrti temeljijo na mejnikih, dogovorjenih z lokalnimi deležniki. Komisija z državami proizvajalkami sodeluje zlasti zato, da bi odstranila pravne ovire za njihovo skladnost, vključno z nacionalnim upravljanjem zemljiške posesti in zakonodajo o varstvu podatkov. Cilj teh partnerstev je razvoj skupnih časovnih načrtov, vključno s trajnim dialogom in sodelovanjem, zlasti z državami in njihovimi deli, ki so opredeljeni kot visoko tvegani, da se podpre njihove stalne izboljšave in napredek k standardni kategoriji tveganja
  iz člena 27
  . Pri partnerstvih in mehanizmih sodelovanja se posebna pozornost nameni malim kmetom, da bi jim omogočili prehod na trajnostne kmetijske in gozdarske prakse in izpolnjevanje zahtev iz
  te uredbe
  , med drugim s posredovanjem zadostnih in uporabniku prijaznih informacij
  .
  Za potrebe malih kmetov se da na voljo zadostna finančna sredstva.

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 a (novo)

Člen 28 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija in Svet si še naprej prizadevata za izvajanje in izvrševanje trgovinskih sporazumov ter sklepata nove sporazume o prosti trgovini, ki vključujejo stroge določbe o trajnosti, zlasti za gozdove, in obveznost učinkovitega izvrševanja večstranskih okoljskih sporazumov, kot sta Pariški sporazum in Konvencija o biološki raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija in Svet si še naprej prizadevata za izvajanje in izvrševanje trgovinskih sporazumov ter sklepata nove sporazume o prosti trgovini, ki vključujejo stroge določbe o trajnosti, zlasti za gozdove, in obveznost učinkovitega izvrševanja večstranskih okoljskih sporazumov, kot sta Pariški sporazum in Konvencija o biološki raznovrstnosti.

Spremembi 214 in 266

Spremembi 214 in 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2

Člen 28 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Partnerstva in sodelovanje bi morala omogočati polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in zasebnim sektorjem, tudi MSP in malih kmetov. | 2.   Partnerstva in sodelovanje
  imajo na voljo ustrezna finančna sredstva in v celoti upoštevajo informacije in opozorila, ki jih posreduje opazovalnica EU.
  Omogočati
  bi morala
  polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi
  , ženskami
  in zasebnim sektorjem, tudi
  mikropodjetij,
  MSP in malih kmetov.
  Partnerstva in sodelovanje podpirajo ali začenjajo vključujoč in participativen dialog o nacionalnih procesih pravnih reform in reform upravljanja, da bi izboljšali upravljanje gozdov in obravnavali domače dejavnike, ki prispevajo h krčenju gozdov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Partnerstva in sodelovanje bi morala omogočati polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in zasebnim sektorjem, tudi MSP in malih kmetov.

2.   Partnerstva in sodelovanje
  imajo na voljo ustrezna finančna sredstva in v celoti upoštevajo informacije in opozorila, ki jih posreduje opazovalnica EU.
  Omogočati
  bi morala
  polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi
  , ženskami
  in zasebnim sektorjem, tudi
  mikropodjetij,
  MSP in malih kmetov.
  Partnerstva in sodelovanje podpirajo ali začenjajo vključujoč in participativen dialog o nacionalnih procesih pravnih reform in reform upravljanja, da bi izboljšali upravljanje gozdov in obravnavali domače dejavnike, ki prispevajo h krčenju gozdov.

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Da izvrševanje te uredbe ne bi neupravičeno omejevalo ali oviralo trgovine, še posebej v primeru nekaterih najmanj razvitih držav, Komisija vladam, lokalnim upravnim organom, organizacijam civilne družbe, tudi sindikatom, in proizvajalcem, zlasti malim, v tretjih državah zagotovi posebno upravno podporo in podporo za krepitev zmogljivosti, da jim olajša izpolnjevanje upravnih zahtev te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Da izvrševanje te uredbe ne bi neupravičeno omejevalo ali oviralo trgovine, še posebej v primeru nekaterih najmanj razvitih držav, Komisija vladam, lokalnim upravnim organom, organizacijam civilne družbe, tudi sindikatom, in proizvajalcem, zlasti malim, v tretjih državah zagotovi posebno upravno podporo in podporo za krepitev zmogljivosti, da jim olajša izpolnjevanje upravnih zahtev te uredbe.

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3

Člen 28 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Partnerstva in sodelovanje spodbujajo oblikovanje postopkov celostnega načrtovanja rabe zemljišč, ustrezne zakonodaje, davčnih spodbud in drugih ustreznih orodij za izboljšanje ohranjanja gozdov in biotske raznovrstnosti, trajnostnega upravljanja in obnove gozdov, odpravo spreminjanja gozdov in občutljivih ekosistemov v zemljišča druge rabe, optimizacijo koristi za krajino, varnost zemljiških pravic, kmetijsko produktivnost in konkurenčnost, pregledne dobavne verige, krepitev pravic od gozdov odvisnih skupnosti, vključno z malimi kmeti, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ter zagotavljanje dostopa javnosti do dokumentov o gospodarjenju z gozdovi in drugih ustreznih informacij. | 3.   Partnerstva in sodelovanje spodbujajo oblikovanje postopkov celostnega načrtovanja rabe zemljišč, ustrezne zakonodaje,
  vključno s procesi z več deležniki, da se opredeli njeno področje uporabe,
  davčnih
  in trgovinskih
  spodbud in drugih ustreznih orodij za izboljšanje ohranjanja gozdov in biotske raznovrstnosti, trajnostnega upravljanja in obnove gozdov, odpravo spreminjanja gozdov in občutljivih ekosistemov v zemljišča druge rabe, optimizacijo koristi za krajino, varnost zemljiških pravic, kmetijsko produktivnost in konkurenčnost, pregledne
  in sledljive
  dobavne verige,
  varstvo pravic do lastništva in posesti zemljišč ter dostopa do njih, vključno s pravicami lokalnih in domorodnih skupnosti do gozdne posesti, ter pravice dati prostovoljno, predhodno in informirano soglasje ali ga odreči,
  krepitev pravic od gozdov odvisnih skupnosti, vključno z malimi kmeti, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi
  , izboljšave nacionalnih sistemov upravljanja in izvrševanja zakonodaje
  ter zagotavljanje dostopa javnosti do dokumentov o gospodarjenju z gozdovi in drugih ustreznih informacij.
  Komisija si prizadeva za vključitev spremljanja zemljiških pravic in pravic do posesti v opazovalnico EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Partnerstva in sodelovanje spodbujajo oblikovanje postopkov celostnega načrtovanja rabe zemljišč, ustrezne zakonodaje, davčnih spodbud in drugih ustreznih orodij za izboljšanje ohranjanja gozdov in biotske raznovrstnosti, trajnostnega upravljanja in obnove gozdov, odpravo spreminjanja gozdov in občutljivih ekosistemov v zemljišča druge rabe, optimizacijo koristi za krajino, varnost zemljiških pravic, kmetijsko produktivnost in konkurenčnost, pregledne dobavne verige, krepitev pravic od gozdov odvisnih skupnosti, vključno z malimi kmeti, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ter zagotavljanje dostopa javnosti do dokumentov o gospodarjenju z gozdovi in drugih ustreznih informacij.

3.   Partnerstva in sodelovanje spodbujajo oblikovanje postopkov celostnega načrtovanja rabe zemljišč, ustrezne zakonodaje,
  vključno s procesi z več deležniki, da se opredeli njeno področje uporabe,
  davčnih
  in trgovinskih
  spodbud in drugih ustreznih orodij za izboljšanje ohranjanja gozdov in biotske raznovrstnosti, trajnostnega upravljanja in obnove gozdov, odpravo spreminjanja gozdov in občutljivih ekosistemov v zemljišča druge rabe, optimizacijo koristi za krajino, varnost zemljiških pravic, kmetijsko produktivnost in konkurenčnost, pregledne
  in sledljive
  dobavne verige,
  varstvo pravic do lastništva in posesti zemljišč ter dostopa do njih, vključno s pravicami lokalnih in domorodnih skupnosti do gozdne posesti, ter pravice dati prostovoljno, predhodno in informirano soglasje ali ga odreči,
  krepitev pravic od gozdov odvisnih skupnosti, vključno z malimi kmeti, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi
  , izboljšave nacionalnih sistemov upravljanja in izvrševanja zakonodaje
  ter zagotavljanje dostopa javnosti do dokumentov o gospodarjenju z gozdovi in drugih ustreznih informacij.
  Komisija si prizadeva za vključitev spremljanja zemljiških pravic in pravic do posesti v opazovalnico EU.

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 4

Člen 28 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija sodeluje v mednarodnih dvo- in večstranskih razpravah o politikah in ukrepih za zaustavitev krčenja
  in
  degradacije gozdov, tudi v večstranskih forumih, kot so Konvencija o biološki raznovrstnosti, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, Skupščina Združenih narodov za okolje, Forum Združenih narodov za gozdove, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Svetovna trgovinska organizacija ter skupini G7 in G20. Takšno sodelovanje vključuje spodbujanje prehoda na trajnostno kmetijsko proizvodnjo in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter razvoj preglednih in trajnostnih dobavnih verig, pa tudi nadaljnja prizadevanja za opredelitev in dogovor o trdnih standardih in opredelitvah, ki zagotavljajo visoko raven varstva
  gozdnih
  ekosistemov. | 4.   Komisija sodeluje v mednarodnih dvo- in večstranskih razpravah o politikah in ukrepih za zaustavitev krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov, tudi v večstranskih forumih, kot so Konvencija o biološki raznovrstnosti, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, Skupščina Združenih narodov za okolje, Forum Združenih narodov za gozdove, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Svetovna trgovinska organizacija ter skupini G7 in G20. Takšno sodelovanje vključuje spodbujanje prehoda na trajnostno kmetijsko proizvodnjo in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter razvoj preglednih in trajnostnih dobavnih verig, pa tudi nadaljnja prizadevanja za opredelitev in dogovor o trdnih standardih in opredelitvah, ki zagotavljajo visoko raven varstva
  gozdov in drugih naravnih
  ekosistemov
  ter povezanih človekovih pravic
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija sodeluje v mednarodnih dvo- in večstranskih razpravah o politikah in ukrepih za zaustavitev krčenja
  in
  degradacije gozdov, tudi v večstranskih forumih, kot so Konvencija o biološki raznovrstnosti, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, Skupščina Združenih narodov za okolje, Forum Združenih narodov za gozdove, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Svetovna trgovinska organizacija ter skupini G7 in G20. Takšno sodelovanje vključuje spodbujanje prehoda na trajnostno kmetijsko proizvodnjo in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter razvoj preglednih in trajnostnih dobavnih verig, pa tudi nadaljnja prizadevanja za opredelitev in dogovor o trdnih standardih in opredelitvah, ki zagotavljajo visoko raven varstva
  gozdnih
  ekosistemov.

4.   Komisija sodeluje v mednarodnih dvo- in večstranskih razpravah o politikah in ukrepih za zaustavitev krčenja, degradacije
  in spreminjanja rabe
  gozdov, tudi v večstranskih forumih, kot so Konvencija o biološki raznovrstnosti, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, Skupščina Združenih narodov za okolje, Forum Združenih narodov za gozdove, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Svetovna trgovinska organizacija ter skupini G7 in G20. Takšno sodelovanje vključuje spodbujanje prehoda na trajnostno kmetijsko proizvodnjo in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter razvoj preglednih in trajnostnih dobavnih verig, pa tudi nadaljnja prizadevanja za opredelitev in dogovor o trdnih standardih in opredelitvah, ki zagotavljajo visoko raven varstva
  gozdov in drugih naravnih
  ekosistemov
  ter povezanih človekovih pravic
  .

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2

Člen 29 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organi skrbno in nepristransko ocenijo utemeljene pomisleke ter sprejmejo potrebne ukrepe, vključno s pregledi in zaslišanji gospodarskih subjektov in trgovcev, da bi odkrili morebitne kršitve določb te uredbe in po potrebi sprejeli začasne ukrepe v skladu s členom 21 za preprečitev dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki so predmet preiskave, na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega. | 2.   Pristojni organi
  brez nepotrebnega odlašanja
  skrbno in nepristransko ocenijo utemeljene pomisleke ter sprejmejo potrebne ukrepe, vključno s pregledi in zaslišanji gospodarskih subjektov in trgovcev, da bi odkrili morebitne kršitve določb te uredbe in po potrebi sprejeli začasne ukrepe v skladu s členom 21 za preprečitev dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki so predmet preiskave, na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega
  , ter o sprejetih ukrepih obvestijo Komisijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pristojni organi skrbno in nepristransko ocenijo utemeljene pomisleke ter sprejmejo potrebne ukrepe, vključno s pregledi in zaslišanji gospodarskih subjektov in trgovcev, da bi odkrili morebitne kršitve določb te uredbe in po potrebi sprejeli začasne ukrepe v skladu s členom 21 za preprečitev dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki so predmet preiskave, na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega.

2.   Pristojni organi
  brez nepotrebnega odlašanja
  skrbno in nepristransko ocenijo utemeljene pomisleke ter sprejmejo potrebne ukrepe, vključno s pregledi in zaslišanji gospodarskih subjektov in trgovcev, da bi odkrili morebitne kršitve določb te uredbe in po potrebi sprejeli začasne ukrepe v skladu s členom 21 za preprečitev dajanja zadevnih primarnih in drugih proizvodov, ki so predmet preiskave, na trg Unije, omogočanja njihove dostopnosti na njem in njihovega izvoza z njega
  , ter o sprejetih ukrepih obvestijo Komisijo
  .

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3

Člen 29 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pristojni organ
  čim prej
  in v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje obvesti fizične ali pravne osebe, navedene v odstavku 1, ki so mu predložile svoje
  pripombe
  , o odločitvi, da bo ugodil zahtevi za ukrepanje ali jo zavrnil, in navede razloge zanjo. | 3.   Pristojni organ
  v 30 dneh po prejetju utemeljenega pomisleka
  in v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje obvesti fizične ali pravne osebe, navedene v odstavku 1, ki so mu predložile svoje
  utemeljene pomisleke
  , o 
  oceni utemeljenih pomislekov v skladu z odstavkom 2 in


  o
  odločitvi, da bo ugodil zahtevi za ukrepanje ali jo zavrnil, in navede razloge zanjo.
  Kadar se v skladu z odstavkom 2 sprejmejo nadaljnji ukrepi, pristojni organ brez nepotrebnega odlašanja obvesti fizične ali pravne osebe o naravi in časovnici ukrepov, ki bodo sprejeti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pristojni organ
  čim prej
  in v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje obvesti fizične ali pravne osebe, navedene v odstavku 1, ki so mu predložile svoje
  pripombe
  , o odločitvi, da bo ugodil zahtevi za ukrepanje ali jo zavrnil, in navede razloge zanjo.

3.   Pristojni organ
  v 30 dneh po prejetju utemeljenega pomisleka
  in v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje obvesti fizične ali pravne osebe, navedene v odstavku 1, ki so mu predložile svoje
  utemeljene pomisleke
  , o 
  oceni utemeljenih pomislekov v skladu z odstavkom 2 in


  o
  odločitvi, da bo ugodil zahtevi za ukrepanje ali jo zavrnil, in navede razloge zanjo.
  Kadar se v skladu z odstavkom 2 sprejmejo nadaljnji ukrepi, pristojni organ brez nepotrebnega odlašanja obvesti fizične ali pravne osebe o naravi in časovnici ukrepov, ki bodo sprejeti.

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija vzpostavi centralizirani komunikacijski postopek za lažje posredovanje utemeljenih pomislekov, ki so jih fizične ali pravne osebe iz držav proizvodnje, zlasti lokalne skupnosti, predložile zadevnim državam članicam. Ta postopek dopolnjuje postopke, ki jih uvedejo pristojni organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija vzpostavi centralizirani komunikacijski postopek za lažje posredovanje utemeljenih pomislekov, ki so jih fizične ali pravne osebe iz držav proizvodnje, zlasti lokalne skupnosti, predložile zadevnim državam članicam. Ta postopek dopolnjuje postopke, ki jih uvedejo pristojni organi.

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3 b (novo)

Člen 29 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe za zaščito fizičnih ali pravnih oseb, ki predložijo utemeljene pomisleke ali izvajajo preiskave, da bi preverile, ali gospodarski subjekti ali trgovci spoštujejo določbe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe za zaščito fizičnih ali pravnih oseb, ki predložijo utemeljene pomisleke ali izvajajo preiskave, da bi preverile, ali gospodarski subjekti ali trgovci spoštujejo določbe te uredbe.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 a (novo)

Člen 30 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Dostop do sodišča ali drugega neodvisnega in nepristranskega javnega organa v skladu z odstavkom 1 je pošten, pravičen, pravočasen in ne nedopustno drag ter ponuja ustrezno in učinkovito pravno varstvo, po potrebi tudi sodno prepoved. Države članice zagotovijo, da so javnosti na voljo praktični podatki o uporabi upravnih in sodnih revizijskih postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Dostop do sodišča ali drugega neodvisnega in nepristranskega javnega organa v skladu z odstavkom 1 je pošten, pravičen, pravočasen in ne nedopustno drag ter ponuja ustrezno in učinkovito pravno varstvo, po potrebi tudi sodno prepoved. Države članice zagotovijo, da so javnosti na voljo praktični podatki o uporabi upravnih in sodnih revizijskih postopkov.

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1

Člen 31 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do roka, določenega v členu 36(2), vzpostavi in vzdržuje informacijski sistem („Register“), ki vsebuje izjave o potrebni skrbnosti, dane na voljo v skladu s členom 4(2). | 1.   Komisija do roka, določenega v členu 36(2), vzpostavi in vzdržuje informacijski sistem („Register“), ki vsebuje izjave o potrebni skrbnosti, dane na voljo v skladu s členom 4(2)
  , ter seznam gospodarskih subjektov in trgovcev, ki kršijo določbe, iz člena 23
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija do roka, določenega v členu 36(2), vzpostavi in vzdržuje informacijski sistem („Register“), ki vsebuje izjave o potrebni skrbnosti, dane na voljo v skladu s členom 4(2).

1.   Komisija do roka, določenega v členu 36(2), vzpostavi in vzdržuje informacijski sistem („Register“), ki vsebuje izjave o potrebni skrbnosti, dane na voljo v skladu s členom 4(2)
  , ter seznam gospodarskih subjektov in trgovcev, ki kršijo določbe, iz člena 23
  .

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – točka c

Člen 31 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | evidentiranje rezultatov nadzora izjav o potrebni skrbnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

evidentiranje rezultatov nadzora izjav o potrebni skrbnosti;

| (c) | evidentiranje rezultatov nadzora izjav o potrebni skrbnosti
  in naloženih kaznih
  ; |
| --- | --- |

(c)

evidentiranje rezultatov nadzora izjav o potrebni skrbnosti
  in naloženih kaznih
  ;

in naloženih kaznih

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 4

Člen 31 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija carinskim organom, pristojnim organom, gospodarskim subjektom in trgovcem zagotovi dostop do tega informacijskega sistema v skladu z njihovimi obveznostmi iz te uredbe. | 4.   Komisija carinskim organom, pristojnim organom, gospodarskim subjektom in trgovcem
  in/ali njihovim pravnim zastopnikom ter zadevnim dobaviteljem
  zagotovi dostop do tega informacijskega sistema v skladu z njihovimi obveznostmi iz te uredbe.
  Zadevni dobavitelji imajo pravico do vpogleda v vse informacije, ki se nanašajo nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija carinskim organom, pristojnim organom, gospodarskim subjektom in trgovcem zagotovi dostop do tega informacijskega sistema v skladu z njihovimi obveznostmi iz te uredbe.

4.   Komisija carinskim organom, pristojnim organom, gospodarskim subjektom in trgovcem
  in/ali njihovim pravnim zastopnikom ter zadevnim dobaviteljem
  zagotovi dostop do tega informacijskega sistema v skladu z njihovimi obveznostmi iz te uredbe.
  Zadevni dobavitelji imajo pravico do vpogleda v vse informacije, ki se nanašajo nanje.

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 5

Člen 31 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija v skladu s politiko odprtih podatkov EU in zlasti Direktivo (EU) 2019/1024 (51) širši javnosti zagotovi dostop do celotnega anonimiziranega nabora podatkov informacijskega sistema v odprti obliki, ki je strojno berljiva ter zagotavlja interoperabilnost, ponovno uporabo in dostopnost. | 5.   Komisija
  brez poseganja v člen 23 in
  v skladu s politiko odprtih podatkov EU in zlasti Direktivo (EU) 2019/1024 (51) širši javnosti zagotovi dostop do celotnega anonimiziranega nabora podatkov informacijskega sistema
  , razen do informacij iz odstavka 2(e) tega člena,
  v odprti obliki, ki je strojno berljiva ter zagotavlja interoperabilnost, ponovno uporabo in dostopnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija v skladu s politiko odprtih podatkov EU in zlasti Direktivo (EU) 2019/1024 (51) širši javnosti zagotovi dostop do celotnega anonimiziranega nabora podatkov informacijskega sistema v odprti obliki, ki je strojno berljiva ter zagotavlja interoperabilnost, ponovno uporabo in dostopnost.

5.   Komisija
  brez poseganja v člen 23 in
  v skladu s politiko odprtih podatkov EU in zlasti Direktivo (EU) 2019/1024 (51) širši javnosti zagotovi dostop do celotnega anonimiziranega nabora podatkov informacijskega sistema
  , razen do informacij iz odstavka 2(e) tega člena,
  v odprti obliki, ki je strojno berljiva ter zagotavlja interoperabilnost, ponovno uporabo in dostopnost.

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1

Člen 32 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija najpozneje
  dve leti
  po začetku veljavnosti
  opravi prvi pregled te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu
  predstavi
  poročilo
  , ki
  mu
  po potrebi priloži zakonodajni predlog.
  Poročilo se osredotoča zlasti na oceno potrebe in izvedljivosti razširitve
  področja uporabe te uredbe na druge ekosisteme, vključno z zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča
  , ter na druge primarne proizvode
  . | 1.   Komisija
  po začetku veljavnosti te uredbe stalno pregleduje njeno uporabo. Komisija: |
| | (a) | najpozneje
  do [OP: vstaviti datum eno leto
  po začetku veljavnosti
  te uredbe]
  predstavi
  oceno učinka
  , ki
  ji
  po potrebi priloži zakonodajni predlog
  za razširitev
  področja uporabe te uredbe na druge
  naravne
  ekosisteme, vključno z zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča
  , poleg gozdov in drugih gozdnih zemljišč, v skladu s presečnim datumom in opredelitvami iz člena 2, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija najpozneje
  dve leti
  po začetku veljavnosti
  opravi prvi pregled te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu
  predstavi
  poročilo
  , ki
  mu
  po potrebi priloži zakonodajni predlog.
  Poročilo se osredotoča zlasti na oceno potrebe in izvedljivosti razširitve
  področja uporabe te uredbe na druge ekosisteme, vključno z zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča
  , ter na druge primarne proizvode
  .

1.   Komisija
  po začetku veljavnosti te uredbe stalno pregleduje njeno uporabo. Komisija:

(a)

(a)

najpozneje
  do [OP: vstaviti datum eno leto
  po začetku veljavnosti
  te uredbe]
  predstavi
  oceno učinka
  , ki
  ji
  po potrebi priloži zakonodajni predlog
  za razširitev
  področja uporabe te uredbe na druge
  naravne
  ekosisteme, vključno z zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča
  , poleg gozdov in drugih gozdnih zemljišč, v skladu s presečnim datumom in opredelitvami iz člena 2,

do [OP: vstaviti datum eno leto

te uredbe]

oceno učinka

ji

za razširitev

naravne

, poleg gozdov in drugih gozdnih zemljišč, v skladu s presečnim datumom in opredelitvami iz člena 2,

| (b) | najpozneje do ... [OP: vstaviti datum dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] oceni: |
| --- | --- |

(b)

(b)

najpozneje do ... [OP: vstaviti datum dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] oceni:

najpozneje do ... [OP: vstaviti datum dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] oceni:

| | (i) | potrebnost in izvedljivost razširitve področja uporabe te uredbe na dodatne primarne in druge proizvode, zlasti na proizvode, proizvedene iz primarnih proizvodov iz Priloge I, sladkorni trs, etanol in rudarske proizvode; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

potrebnost in izvedljivost razširitve področja uporabe te uredbe na dodatne primarne in druge proizvode, zlasti na proizvode, proizvedene iz primarnih proizvodov iz Priloge I, sladkorni trs, etanol in rudarske proizvode;

potrebnost in izvedljivost razširitve področja uporabe te uredbe na dodatne primarne in druge proizvode, zlasti na proizvode, proizvedene iz primarnih proizvodov iz Priloge I, sladkorni trs, etanol in rudarske proizvode;

| | (ii) | vpliv uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitno potrebo po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige in za male kmete, da bi lahko izpolnili zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

vpliv uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitno potrebo po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige in za male kmete, da bi lahko izpolnili zahteve iz te uredbe.

vpliv uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitno potrebo po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige in za male kmete, da bi lahko izpolnili zahteve iz te uredbe.

| | (iii) | potrebo po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihovo izvedljivost, zlasti za najmanj razvite države, za katere bo posledice te uredbe zelo velike, in države, opredeljene kot države s standardnim ali visokim tveganjem, da bi podprli uresničitev ciljev te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

potrebo po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihovo izvedljivost, zlasti za najmanj razvite države, za katere bo posledice te uredbe zelo velike, in države, opredeljene kot države s standardnim ali visokim tveganjem, da bi podprli uresničitev ciljev te uredbe;

potrebo po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihovo izvedljivost, zlasti za najmanj razvite države, za katere bo posledice te uredbe zelo velike, in države, opredeljene kot države s standardnim ali visokim tveganjem, da bi podprli uresničitev ciljev te uredbe;

| (c) | v enem letu po sprejetju [prihodnje direktive o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti] analizira, ali so potrebne smernice za lažje izvajanje te uredbe in zagotovitev skladnosti med to uredbo in [prihodnjo direktivo o potrebni skrbnosti glede trajnostnosti podjetij] ter za preprečitev nepotrebnega upravnega bremena. |
| --- | --- |

(c)

(c)

v enem letu po sprejetju [prihodnje direktive o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti] analizira, ali so potrebne smernice za lažje izvajanje te uredbe in zagotovitev skladnosti med to uredbo in [prihodnjo direktivo o potrebni skrbnosti glede trajnostnosti podjetij] ter za preprečitev nepotrebnega upravnega bremena.

v enem letu po sprejetju [prihodnje direktive o primerni skrbnosti podjetij glede trajnostnosti] analizira, ali so potrebne smernice za lažje izvajanje te uredbe in zagotovitev skladnosti med to uredbo in [prihodnjo direktivo o potrebni skrbnosti glede trajnostnosti podjetij] ter za preprečitev nepotrebnega upravnega bremena.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 32 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti in nato vsaj vsakih pet let opravi splošni pregled te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog. Prvo poročilo na podlagi posebnih študij vključuje zlasti oceno: | Brez poseganja v preglede iz odstavka 1 Komisija v rednih časovnih intervalih pregleduje Prilogo I, da bi ocenila, ali je primerno spremeniti ali razširiti zadevne proizvode s seznama v tej prilogi, da bodo vključeni vsi proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali proizvedeni iz njih, razen če ima povpraševanje po omenjenih proizvodih zanemarljiv vpliv na krčenje gozdov. Pregledi temeljijo na oceni učinka zadevnih primarnih in drugih proizvodov na krčenje, degradacijo in spreminjanje rabe gozdov ter upoštevajo spremembe v potrošnji, med drugim podrobno oceno sprememb v vzorcih trgovanja v sektorjih, na katere se nanaša ta uredba, kot je razvidno iz znanstvenih dokazov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti in nato vsaj vsakih pet let opravi splošni pregled te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog. Prvo poročilo na podlagi posebnih študij vključuje zlasti oceno:

Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti in nato vsaj vsakih pet let opravi splošni pregled te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog. Prvo poročilo na podlagi posebnih študij vključuje zlasti oceno:

Brez poseganja v preglede iz odstavka 1 Komisija v rednih časovnih intervalih pregleduje Prilogo I, da bi ocenila, ali je primerno spremeniti ali razširiti zadevne proizvode s seznama v tej prilogi, da bodo vključeni vsi proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali proizvedeni iz njih, razen če ima povpraševanje po omenjenih proizvodih zanemarljiv vpliv na krčenje gozdov. Pregledi temeljijo na oceni učinka zadevnih primarnih in drugih proizvodov na krčenje, degradacijo in spreminjanje rabe gozdov ter upoštevajo spremembe v potrošnji, med drugim podrobno oceno sprememb v vzorcih trgovanja v sektorjih, na katere se nanaša ta uredba, kot je razvidno iz znanstvenih dokazov.

Brez poseganja v preglede iz odstavka 1 Komisija v rednih časovnih intervalih pregleduje Prilogo I, da bi ocenila, ali je primerno spremeniti ali razširiti zadevne proizvode s seznama v tej prilogi, da bodo vključeni vsi proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali proizvedeni iz njih, razen če ima povpraševanje po omenjenih proizvodih zanemarljiv vpliv na krčenje gozdov. Pregledi temeljijo na oceni učinka zadevnih primarnih in drugih proizvodov na krčenje, degradacijo in spreminjanje rabe gozdov ter upoštevajo spremembe v potrošnji, med drugim podrobno oceno sprememb v vzorcih trgovanja v sektorjih, na katere se nanaša ta uredba, kot je razvidno iz znanstvenih dokazov.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2 – točka a

Člen 32 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | potrebe po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihove izvedljivosti za podporo doseganju ciljev te uredbe, vključno s priznavanjem sistemov certificiranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

potrebe po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihove izvedljivosti za podporo doseganju ciljev te uredbe, vključno s priznavanjem sistemov certificiranja;

potrebe po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihove izvedljivosti za podporo doseganju ciljev te uredbe, vključno s priznavanjem sistemov certificiranja;

črtano

črtano

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2 – točka b

Člen 32 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vpliva uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitno potrebo po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

vpliva uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitno potrebo po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige.

vpliva uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitno potrebo po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige.

črtano

črtano

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 3

Člen 32 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Brez poseganja v splošni pregled iz odstavka 1 Komisija opravi prvi pregled Priloge I najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe in nato v rednih časovnih presledkih, da bi ocenila, ali je primerno spremeniti ali razširiti zadevne proizvode s seznama v Prilogi I, da se zagotovi, da so na ta seznam vključeni vsi proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali proizvedeni iz njih, razen če ima povpraševanje po navedenih proizvodih zanemarljiv vpliv na krčenje gozdov. Pregledi temeljijo na oceni učinka zadevnih primarnih in drugih proizvodov na krčenje in degradacijo gozdov ter upoštevajo spremembe v potrošnji, kot je razvidno iz znanstvenih dokazov. | 3.   
  Komisija stalno spremlja učinke te uredbe na ranljive deležnike, kot so mali kmetje, avtohtona ljudstva in lokalne skupnosti, zlasti v tretjih državah, pri čemer posebno pozornost nameni tudi položaju žensk. Spremljanje temelji na znanstveni in pregledni metodologiji, pri njem pa se upoštevajo informacije, ki jih predložijo zainteresirani deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Brez poseganja v splošni pregled iz odstavka 1 Komisija opravi prvi pregled Priloge I najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe in nato v rednih časovnih presledkih, da bi ocenila, ali je primerno spremeniti ali razširiti zadevne proizvode s seznama v Prilogi I, da se zagotovi, da so na ta seznam vključeni vsi proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali proizvedeni iz njih, razen če ima povpraševanje po navedenih proizvodih zanemarljiv vpliv na krčenje gozdov. Pregledi temeljijo na oceni učinka zadevnih primarnih in drugih proizvodov na krčenje in degradacijo gozdov ter upoštevajo spremembe v potrošnji, kot je razvidno iz znanstvenih dokazov.

3.   
  Komisija stalno spremlja učinke te uredbe na ranljive deležnike, kot so mali kmetje, avtohtona ljudstva in lokalne skupnosti, zlasti v tretjih državah, pri čemer posebno pozornost nameni tudi položaju žensk. Spremljanje temelji na znanstveni in pregledni metodologiji, pri njem pa se upoštevajo informacije, ki jih predložijo zainteresirani deležniki.

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 3 a (novo)

Člen 32 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija stalno spremlja spremembe vzorcev trgovanja s primarnimi in drugimi proizvodi, ki so vključeni v področje uporabe te uredbe. Kadar ugotovi, da za spremembe ni zadostnega vzroka ali da niso gospodarsko upravičene, razen da omogočajo izogibanje obveznostim iz te uredbe, kar vključuje nadomeščanje primarnih in drugih proizvodov s proizvodi, ki niso na seznamu iz Priloge I, vendar imajo podobne značilnosti, bi se moralo to šteti za izogibanje. Zainteresirane strani lahko o domnevnem izogibanju obvestijo Komisijo, ta pa preišče vsako utemeljeno trditev, ki jo predložijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija stalno spremlja spremembe vzorcev trgovanja s primarnimi in drugimi proizvodi, ki so vključeni v področje uporabe te uredbe. Kadar ugotovi, da za spremembe ni zadostnega vzroka ali da niso gospodarsko upravičene, razen da omogočajo izogibanje obveznostim iz te uredbe, kar vključuje nadomeščanje primarnih in drugih proizvodov s proizvodi, ki niso na seznamu iz Priloge I, vendar imajo podobne značilnosti, bi se moralo to šteti za izogibanje. Zainteresirane strani lahko o domnevnem izogibanju obvestijo Komisijo, ta pa preišče vsako utemeljeno trditev, ki jo predložijo.

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 4

Člen 32 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Po pregledu
  , kot je opredeljen v odstavku 3, lahko Komisija
  v skladu s členom 33
  sprejme delegirane akte za spremembo
  Priloge I
  , da se vključijo zadevni proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode ali so bili proizvedeni iz njih
  . | 4.   Po
  katerem koli
  pregledu
  iz odstavkov 1 do 4 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s členom 33
  za dopolnitev seznama iz
  Priloge I 
  ali po potrebi za predložitev zakonodajnega predloga za spremembo te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Po pregledu
  , kot je opredeljen v odstavku 3, lahko Komisija
  v skladu s členom 33
  sprejme delegirane akte za spremembo
  Priloge I
  , da se vključijo zadevni proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode ali so bili proizvedeni iz njih
  .

4.   Po
  katerem koli
  pregledu
  iz odstavkov 1 do 4 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s členom 33
  za dopolnitev seznama iz
  Priloge I 
  ali po potrebi za predložitev zakonodajnega predloga za spremembo te uredbe
  .

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 4

Člen 33 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. | 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje
  z deležniki in
  strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje
  z deležniki in
  strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 a (novo)

Člen 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 35a |
| | Sprememba Direktive 2003/35/ES |
| | Priloga I Direktive 2003/35/ES

   (1a)

  Evropskega parlamenta in Sveta se spremeni z vključitvijo naslednje točke:










  (ga) | Člen 14(3) Uredbe (EU) XXXX/XX Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010

   (*1)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 35a

Člen 35a

Sprememba Direktive 2003/35/ES

Sprememba Direktive 2003/35/ES

Priloga I Direktive 2003/35/ES

   (1a)

  Evropskega parlamenta in Sveta se spremeni z vključitvijo naslednje točke:

Priloga I Direktive 2003/35/ES

1a

Evropskega parlamenta in Sveta se spremeni z vključitvijo naslednje točke:

(ga)

(ga)

Člen 14(3) Uredbe (EU) XXXX/XX Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010

   (*1)

  .

Člen 14(3) Uredbe (EU) XXXX/XX Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010

*1

.

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3

Člen 36 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Členi iz odstavka 2 se začnejo uporabljati 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe za gospodarske subjekte, ki so mikropodjetja (53), ustanovljena do 31. decembra 2020, razen za proizvode, zajete v Prilogi k Uredbi (EU) št. 995/2010. | 3.   Členi iz odstavka 2 se začnejo uporabljati 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe za gospodarske subjekte, ki so mikropodjetja
  in mala podjetja

   (53), ustanovljena do 31. decembra 2020, razen za proizvode, zajete v Prilogi k Uredbi (EU) št. 995/2010. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Členi iz odstavka 2 se začnejo uporabljati 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe za gospodarske subjekte, ki so mikropodjetja (53), ustanovljena do 31. decembra 2020, razen za proizvode, zajete v Prilogi k Uredbi (EU) št. 995/2010.

3.   Členi iz odstavka 2 se začnejo uporabljati 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe za gospodarske subjekte, ki so mikropodjetja
  in mala podjetja

   (53), ustanovljena do 31. decembra 2020, razen za proizvode, zajete v Prilogi k Uredbi (EU) št. 995/2010.

Spremembi 237 in 246

Spremembi 237 in 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Govedo | ex 0102 Živo govedo
  ex 0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno
  ex 0202 Meso, goveje, zamrznjeno
  ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goved, sveži ali ohlajeni
  ex 0206 22 Užitni klavnični proizvodi goved, jetra, zamrznjena
  ex 0206 29 Užitni klavnični proizvodi goved (razen jezikov in jeter), zamrznjeni
  ex 4101 Surove kože, kože govedi (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene
  ex 4104 Strojene ali „crust“ kože goved, brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane
  ex 4107 Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, goved, brez dlak, cepljeno ali necepljeno |
| --- | --- |
| Kakav | 1801 00 00 Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena
  1802 00 00 Kakavove lupine, luščine, kožice in drugi odpadki kakava
  1803 Kakavova masa, razmaščena ali nerazmaščena
  1804 00 00 Kakavovo maslo, mast in olje
  1805 00 00 Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil
  1806 Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav |
| Kava | 0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave |
| Palmovo olje | 1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano
  1207 10 Palmovi orehi in jedrca
  1513 21 Surovo olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije
  1513 29 Olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega olja)
  2306 60 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz palmovih orehov ali palminih koščic, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov |
| Soja | 1201 Soja, cela ali lomljena:
  1208 10 Moka in zdrob iz soje
  1507 Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano
  2304 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov |
| Les | 4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike
  4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)
  4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi
  4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm
  4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm
  4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne
  4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi
  4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi
  4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les
  4413 00 00 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih
  4414 00 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete
  4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa
  (razen materiala za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg)
  4416 00 00 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge
  4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle
  Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 in 9403 90 30 Leseno pohištvo
  9406 10 00 Montažne zgradbe iz lesa |

Govedo

ex 0102 Živo govedo

ex 0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno

ex 0202 Meso, goveje, zamrznjeno

ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goved, sveži ali ohlajeni

ex 0206 22 Užitni klavnični proizvodi goved, jetra, zamrznjena

ex 0206 29 Užitni klavnični proizvodi goved (razen jezikov in jeter), zamrznjeni

ex 4101 Surove kože, kože govedi (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene

ex 4104 Strojene ali „crust“ kože goved, brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane

ex 4107 Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, goved, brez dlak, cepljeno ali necepljeno

Kakav

1801 00 00 Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena

1802 00 00 Kakavove lupine, luščine, kožice in drugi odpadki kakava

1803 Kakavova masa, razmaščena ali nerazmaščena

1804 00 00 Kakavovo maslo, mast in olje

1805 00 00 Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil

1806 Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav

Kava

0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave

Palmovo olje

1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

1207 10 Palmovi orehi in jedrca

1513 21 Surovo olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije

1513 29 Olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega olja)

2306 60 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz palmovih orehov ali palminih koščic, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

Soja

1201 Soja, cela ali lomljena:

1208 10 Moka in zdrob iz soje

1507 Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

2304 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

Les

4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike

4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)

4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi

4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm

4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm

4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne

4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les

4413 00 00 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih

4414 00 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete

4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa

(razen materiala za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg)

4416 00 00 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge

4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle

Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 in 9403 90 30 Leseno pohištvo

9406 10 00 Montažne zgradbe iz lesa

Sprememba

Sprememba

| | |
| --- | --- |
| Govedo | ex 0102 Živo govedo
  ex 0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno
  ex 0202 Meso, goveje, zamrznjeno
  ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi
  goveda
  , sveži ali ohlajeni
  ex 0206 22 Užitni klavnični proizvodi
  goveda
  , jetra, zamrznjena
  ex 0206 29 Užitni klavnični proizvodi
  goveda
  (razen jezikov in jeter), zamrznjeni


  ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goveda, sveži ali ohlajeni




  ex 0206 21 Užitni jeziki goveda, zamrznjeni




  ex 0210 20 Meso, goveje, nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno




  ex 1602 50 Meso ali klavnični proizvodi goveda, pripravljeno ali konzervirano


  ex 4101 Surove kože, kože
  goveda
  (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene
  ex 4104 Strojene ali „crust“ kože
  goveda
  , brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane
  ex 4107 Usnje
  goveda
  , nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, brez dlak, cepljeno ali necepljeno |
| Prašiči | 0103 Živi prašiči




  0203 Meso, prašičje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno




  0210 11 Gnjati, plečeta domačih prašičev in njihovi kosi s kostmi




  0210 12 Prsi domačih prašičev s potrebušino in njihovi kosi




  0210 19 Drugo meso domačih prašičev




  20910 Svinjska maščoba, brez pustega mesa, ki ni topljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena |
| Ovce in koze | 0104 Žive ovce in koze




  0204 Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| Perutnina | 0105 Živa perutnina, tj. kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke




  0207 Meso in užitni klavnični odpadki perutnine




  iz št. 0105 , sveži, ohlajeni ali zamrznjeni 0209 90 Perutninska maščoba, ki ni topljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena




  0210 99 39 Soljeno perutninsko meso




  1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Pripravljena in konzervirana perutnina |
| Kakav | 1801 00 00 Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena
  1802 00 00 Kakavove lupine, luščine, kožice in drugi odpadki kakava
  1803 Kakavova masa, razmaščena ali nerazmaščena
  1804 00 00 Kakavovo maslo, mast in olje
  1805 00 00 Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil
  1806 Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav |
| Kava | 0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave |
| Palmovo olje | 1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano
  1207 10 Palmovi orehi in jedrca
  1513 21 Surovo olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije
  1513 29 Olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega olja)
  2306 60 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz palmovih orehov ali palminih koščic, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov


  2905 17 Dodekan-1-ol (lauril alkohol), heksadekan-1-ol (cetil alkohol) in oktadekan-1-ol (stearil alkohol)




  2905 45 Alkoholi; polialkohol, glicerol




  2915 70 Palmitinska kislina, stearinska kislina, njune soli in estri




  2915 90 Kisline; nasičene aciklične monokarboksilne kisline; anhidridi, halogenidi, peroksidi, peroksikisline in halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo derivati, ki niso omenjeni drugje pod tarifno številko 2915




  Skupine kod HS in podštevilke 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Derivati na osnovi palmovega olja in palmovih oljnih jedrc |
| Soja | 1201 Soja, cela ali lomljena:
  1208 10 Moka in zdrob iz soje
  1507 Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano
  2304 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov |
| Koruza | 1005 Koruza




  1102 20 Koruzna moka




  1103 13 Žitni drobljenci, zdrob in peleti,




  koruzni




  1103 29 40 Peleti, koruzni




  1104 19 50 Žitna zrna, drugače obdelana, koruzna




  1104 23 Druga obdelana koruzna zrna




  1108 12 00 Koruzni škrob




  1515 21 Koruzno olje in njegove frakcije: surovo olje




  1904 10 10 Pripravljena živila, pridobljena z nabrekanjem ali praženjem žit, ali žitnih proizvodov; iz koruze




  2302 10 Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, v obliki peletov ali ne, iz koruze




  1515 29 Koruzno olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega)




  2306 90 05 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz koruznih kalčkov, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov |
| Les | 4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike


  4402 Lesno oglje, vključno z ogljem iz lupin ali luščin, aglomerirano ali neaglomerirano (razen lesnega oglja, ki se uporablja kot zdravilo, oglja, zmešanega z dišavo, aktivnega oglja in oglja v obliki pisal)


  4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)
  4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi
  4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm
  4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm
  4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne
  4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi
  4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi
  4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les
  4413 00 00 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih
  4414 00 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete
  4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa
  (razen materiala za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg)
  4416 00 00 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge
  4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle
  Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov


  4900 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 in 9403 90 30 Leseno pohištvo
  9406 10 00 Montažne zgradbe iz lesa |
| Guma | 4001
  Naravni kavčuk, balata, gutaperča, gvajala, čikl in podobne naravne gume v primarnih oblikah ali ploščah, listih ali trakovih




  4005 Mešanice kavčuka, nevulkanizirane, v primarnih oblikah ali ploščah, v listih ali trakovih




  4006 Nevulkanizirani kavčuk v drugih oblikah (npr. palice, cevi in profilne oblike) in izdelki (npr. koluti in obroči)




  4007 Niti in kord iz vulkaniziranega kavčuka (gume)




  4008 Plošče, listi, trakovi, palice in profili iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen iz trde gume




  4010 Trakovi ali jermeni iz vulkaniziranega kavčuka (gume) za transport ali transmisijo




  4011 Nove pnevmatike iz gume (drugo)




  4012 Protektirane ali rabljene pnevmatike; polne pnevmatike in pnevmatike z zračnimi komorami, zamenljivi tekalne plasti in obodni trakovi platišč iz gume




  4013 Zračnice iz gume




  4015 Oblačilni predmeti in oblačilni dodatki (vključno rokavice) za vse vrste namenov, iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trdega vulkaniziranega kavčuka (gume)




  4016 Izdelki iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trdega vulkaniziranega kavčuka (gume), ki niso navedeni na drugem mestu v poglavju 40




  4017 Trda guma (npr. ebonit) v vseh oblikah, vključno z odpadki in ostanki; izdelki iz trde gume |

Govedo

ex 0102 Živo govedo

ex 0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno

ex 0202 Meso, goveje, zamrznjeno

ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi
  goveda
  , sveži ali ohlajeni

goveda

ex 0206 22 Užitni klavnični proizvodi
  goveda
  , jetra, zamrznjena

goveda

ex 0206 29 Užitni klavnični proizvodi
  goveda
  (razen jezikov in jeter), zamrznjeni

goveda

ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goveda, sveži ali ohlajeni

ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goveda, sveži ali ohlajeni

ex 0206 21 Užitni jeziki goveda, zamrznjeni

ex 0206 21 Užitni jeziki goveda, zamrznjeni

ex 0210 20 Meso, goveje, nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno

ex 0210 20 Meso, goveje, nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno

ex 1602 50 Meso ali klavnični proizvodi goveda, pripravljeno ali konzervirano

ex 1602 50 Meso ali klavnični proizvodi goveda, pripravljeno ali konzervirano

ex 4101 Surove kože, kože
  goveda
  (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene

goveda

ex 4104 Strojene ali „crust“ kože
  goveda
  , brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane

goveda

ex 4107 Usnje
  goveda
  , nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, brez dlak, cepljeno ali necepljeno

goveda

Prašiči

Prašiči

0103 Živi prašiči

0103 Živi prašiči

0203 Meso, prašičje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

0203 Meso, prašičje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

0210 11 Gnjati, plečeta domačih prašičev in njihovi kosi s kostmi

0210 11 Gnjati, plečeta domačih prašičev in njihovi kosi s kostmi

0210 12 Prsi domačih prašičev s potrebušino in njihovi kosi

0210 12 Prsi domačih prašičev s potrebušino in njihovi kosi

0210 19 Drugo meso domačih prašičev

0210 19 Drugo meso domačih prašičev

20910 Svinjska maščoba, brez pustega mesa, ki ni topljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena

20910 Svinjska maščoba, brez pustega mesa, ki ni topljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena

Ovce in koze

Ovce in koze

0104 Žive ovce in koze

0104 Žive ovce in koze

0204 Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

0204 Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

Perutnina

Perutnina

0105 Živa perutnina, tj. kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke

0105 Živa perutnina, tj. kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke

0207 Meso in užitni klavnični odpadki perutnine

0207 Meso in užitni klavnični odpadki perutnine

iz št. 0105 , sveži, ohlajeni ali zamrznjeni 0209 90 Perutninska maščoba, ki ni topljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena

iz št. 0105 , sveži, ohlajeni ali zamrznjeni 0209 90 Perutninska maščoba, ki ni topljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena

0210 99 39 Soljeno perutninsko meso

0210 99 39 Soljeno perutninsko meso

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Pripravljena in konzervirana perutnina

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Pripravljena in konzervirana perutnina

Kakav

1801 00 00 Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena

1802 00 00 Kakavove lupine, luščine, kožice in drugi odpadki kakava

1803 Kakavova masa, razmaščena ali nerazmaščena

1804 00 00 Kakavovo maslo, mast in olje

1805 00 00 Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil

1806 Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav

Kava

0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave

Palmovo olje

1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

1207 10 Palmovi orehi in jedrca

1513 21 Surovo olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije

1513 29 Olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega olja)

2306 60 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz palmovih orehov ali palminih koščic, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

2905 17 Dodekan-1-ol (lauril alkohol), heksadekan-1-ol (cetil alkohol) in oktadekan-1-ol (stearil alkohol)

2905 17 Dodekan-1-ol (lauril alkohol), heksadekan-1-ol (cetil alkohol) in oktadekan-1-ol (stearil alkohol)

2905 45 Alkoholi; polialkohol, glicerol

2905 45 Alkoholi; polialkohol, glicerol

2915 70 Palmitinska kislina, stearinska kislina, njune soli in estri

2915 70 Palmitinska kislina, stearinska kislina, njune soli in estri

2915 90 Kisline; nasičene aciklične monokarboksilne kisline; anhidridi, halogenidi, peroksidi, peroksikisline in halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo derivati, ki niso omenjeni drugje pod tarifno številko 2915

2915 90 Kisline; nasičene aciklične monokarboksilne kisline; anhidridi, halogenidi, peroksidi, peroksikisline in halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo derivati, ki niso omenjeni drugje pod tarifno številko 2915

Skupine kod HS in podštevilke 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Derivati na osnovi palmovega olja in palmovih oljnih jedrc

Skupine kod HS in podštevilke 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Derivati na osnovi palmovega olja in palmovih oljnih jedrc

Soja

1201 Soja, cela ali lomljena:

1208 10 Moka in zdrob iz soje

1507 Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

2304 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

Koruza

Koruza

1005 Koruza

1005 Koruza

1102 20 Koruzna moka

1102 20 Koruzna moka

1103 13 Žitni drobljenci, zdrob in peleti,

1103 13 Žitni drobljenci, zdrob in peleti,

koruzni

koruzni

1103 29 40 Peleti, koruzni

1103 29 40 Peleti, koruzni

1104 19 50 Žitna zrna, drugače obdelana, koruzna

1104 19 50 Žitna zrna, drugače obdelana, koruzna

1104 23 Druga obdelana koruzna zrna

1104 23 Druga obdelana koruzna zrna

1108 12 00 Koruzni škrob

1108 12 00 Koruzni škrob

1515 21 Koruzno olje in njegove frakcije: surovo olje

1515 21 Koruzno olje in njegove frakcije: surovo olje

1904 10 10 Pripravljena živila, pridobljena z nabrekanjem ali praženjem žit, ali žitnih proizvodov; iz koruze

1904 10 10 Pripravljena živila, pridobljena z nabrekanjem ali praženjem žit, ali žitnih proizvodov; iz koruze

2302 10 Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, v obliki peletov ali ne, iz koruze

2302 10 Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, v obliki peletov ali ne, iz koruze

1515 29 Koruzno olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega)

1515 29 Koruzno olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega)

2306 90 05 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz koruznih kalčkov, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

2306 90 05 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz koruznih kalčkov, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

Les

4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike

4402 Lesno oglje, vključno z ogljem iz lupin ali luščin, aglomerirano ali neaglomerirano (razen lesnega oglja, ki se uporablja kot zdravilo, oglja, zmešanega z dišavo, aktivnega oglja in oglja v obliki pisal)

4402 Lesno oglje, vključno z ogljem iz lupin ali luščin, aglomerirano ali neaglomerirano (razen lesnega oglja, ki se uporablja kot zdravilo, oglja, zmešanega z dišavo, aktivnega oglja in oglja v obliki pisal)

4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)

4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi

4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm

4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm

4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne

4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les

4413 00 00 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih

4414 00 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete

4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa

(razen materiala za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg)

4416 00 00 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge

4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle

Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov

4900 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti

4900 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 in 9403 90 30 Leseno pohištvo

9406 10 00 Montažne zgradbe iz lesa

Guma

Guma

4001
  Naravni kavčuk, balata, gutaperča, gvajala, čikl in podobne naravne gume v primarnih oblikah ali ploščah, listih ali trakovih

4001

Naravni kavčuk, balata, gutaperča, gvajala, čikl in podobne naravne gume v primarnih oblikah ali ploščah, listih ali trakovih

4005 Mešanice kavčuka, nevulkanizirane, v primarnih oblikah ali ploščah, v listih ali trakovih

4005 Mešanice kavčuka, nevulkanizirane, v primarnih oblikah ali ploščah, v listih ali trakovih

4006 Nevulkanizirani kavčuk v drugih oblikah (npr. palice, cevi in profilne oblike) in izdelki (npr. koluti in obroči)

4006 Nevulkanizirani kavčuk v drugih oblikah (npr. palice, cevi in profilne oblike) in izdelki (npr. koluti in obroči)

4007 Niti in kord iz vulkaniziranega kavčuka (gume)

4007 Niti in kord iz vulkaniziranega kavčuka (gume)

4008 Plošče, listi, trakovi, palice in profili iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen iz trde gume

4008 Plošče, listi, trakovi, palice in profili iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen iz trde gume

4010 Trakovi ali jermeni iz vulkaniziranega kavčuka (gume) za transport ali transmisijo

4010 Trakovi ali jermeni iz vulkaniziranega kavčuka (gume) za transport ali transmisijo

4011 Nove pnevmatike iz gume (drugo)

4011 Nove pnevmatike iz gume (drugo)

4012 Protektirane ali rabljene pnevmatike; polne pnevmatike in pnevmatike z zračnimi komorami, zamenljivi tekalne plasti in obodni trakovi platišč iz gume

4012 Protektirane ali rabljene pnevmatike; polne pnevmatike in pnevmatike z zračnimi komorami, zamenljivi tekalne plasti in obodni trakovi platišč iz gume

4013 Zračnice iz gume

4013 Zračnice iz gume

4015 Oblačilni predmeti in oblačilni dodatki (vključno rokavice) za vse vrste namenov, iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trdega vulkaniziranega kavčuka (gume)

4015 Oblačilni predmeti in oblačilni dodatki (vključno rokavice) za vse vrste namenov, iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trdega vulkaniziranega kavčuka (gume)

4016 Izdelki iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trdega vulkaniziranega kavčuka (gume), ki niso navedeni na drugem mestu v poglavju 40

4016 Izdelki iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trdega vulkaniziranega kavčuka (gume), ki niso navedeni na drugem mestu v poglavju 40

4017 Trda guma (npr. ebonit) v vseh oblikah, vključno z odpadki in ostanki; izdelki iz trde gume

4017 Trda guma (npr. ebonit) v vseh oblikah, vključno z odpadki in ostanki; izdelki iz trde gume

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – točka 2

Priloga II – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | oznako harmoniziranega sistema, prost opis in količino (70) zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ki ga namerava gospodarski subjekt dati na trg Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

oznako harmoniziranega sistema, prost opis in količino (70) zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ki ga namerava gospodarski subjekt dati na trg Unije;

70

| 2. | oznako harmoniziranega sistema, prost opis
  , vključno s trgovskim imenom ter po potrebi polnim znanstvenim imenom,
  in količino (70) zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ki ga namerava gospodarski subjekt dati na trg Unije
  ali izvoziti z njega
  ; |
| --- | --- |

2.

oznako harmoniziranega sistema, prost opis
  , vključno s trgovskim imenom ter po potrebi polnim znanstvenim imenom,
  in količino (70) zadevnega primarnega ali drugega proizvoda, ki ga namerava gospodarski subjekt dati na trg Unije
  ali izvoziti z njega
  ;

, vključno s trgovskim imenom ter po potrebi polnim znanstvenim imenom,

70

ali izvoziti z njega

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – točka 3

Priloga II – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | državo proizvodnje in
  vsa zemljišča, namenjena proizvodnji, vključno z geolokacijskimi koordinatami
  , zemljepisno širino in dolžino. Kadar primarni ali drug proizvod vsebuje materiale, sestavine ali elemente, proizvedene na različnih zemljiščih, se vključijo geolokacijske koordinate vseh različnih zemljišč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

državo proizvodnje in
  vsa zemljišča, namenjena proizvodnji, vključno z geolokacijskimi koordinatami
  , zemljepisno širino in dolžino. Kadar primarni ali drug proizvod vsebuje materiale, sestavine ali elemente, proizvedene na različnih zemljiščih, se vključijo geolokacijske koordinate vseh različnih zemljišč;

vsa zemljišča, namenjena proizvodnji, vključno z geolokacijskimi koordinatami

| 3. | državo proizvodnje in
  njene dele ter vse geolokacijske koordinate
  , zemljepisno širino in dolžino
  vseh zemljišč, kot je določeno v členu 9(1)(d)
  . Kadar primarni ali drug proizvod vsebuje materiale, sestavine ali elemente, proizvedene na različnih zemljiščih
  ali poligonih
  , se vključijo geolokacijske koordinate vseh različnih zemljišč
  ali poligonov
  ; |
| --- | --- |

3.

državo proizvodnje in
  njene dele ter vse geolokacijske koordinate
  , zemljepisno širino in dolžino
  vseh zemljišč, kot je določeno v členu 9(1)(d)
  . Kadar primarni ali drug proizvod vsebuje materiale, sestavine ali elemente, proizvedene na različnih zemljiščih
  ali poligonih
  , se vključijo geolokacijske koordinate vseh različnih zemljišč
  ali poligonov
  ;

njene dele ter vse geolokacijske koordinate

vseh zemljišč, kot je določeno v členu 9(1)(d)

ali poligonih

ali poligonov

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0219/2022).

1

(18)  Sporočilo Komisije z dne 27. julija 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, COM(2019)0352.

18

(18)  Sporočilo Komisije z dne 27. julija 2019 z naslovom „Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov“, COM(2019)0352.

18

(19)  Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), Global Forest Resource Assessment 2020, str. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), Global Forest Resource Assessment 2020, str. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC), Climate Change and Land, posebno poročilo IPCC o podnebnih spremembah, dezertifikaciji, degradaciji zemljišč, trajnostnem gospodarjenju z zemljišči, prehranski varnosti in tokovih toplogrednih plinov v kopenskih ekosistemih), https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC), Climate Change and Land, posebno poročilo IPCC o podnebnih spremembah, dezertifikaciji, degradaciji zemljišč, trajnostnem gospodarjenju z zemljišči, prehranski varnosti in tokovih toplogrednih plinov v kopenskih ekosistemih), https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  Povzetek poročila IPCC za oblikovalce politik, februar 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

Povzetek poročila IPCC za oblikovalce politik, februar 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe – ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi, State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov za leto 2020), https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Evropska agencija za okolje, State of the Environment 2020 (Stanje okolja za leto 2020), https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe – ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi, State of Europe’s Forests 2020 (Stanje evropskih gozdov za leto 2020), https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Evropska agencija za okolje, State of the Environment 2020 (Stanje okolja za leto 2020), https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, COM(2019)0640.

24

(25)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“, COM(2020)0380.

25

(26)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“, COM(2020)0381.

26

(27)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor“, COM(2013)0659.

27

(28)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU:Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“, COM(2021)0400.

28

(29)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040“, COM(2021)0345.

29

(30)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem, posodobljena strategija za biogospodarstvo“, COM(2018)0273.

30

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, COM(2019)0640.

24

(25)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“, COM(2020)0380.

25

(26)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“, COM(2020)0381.

26

(27)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor“, COM(2013)0659.

27

(28)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU:Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“, COM(2021)0400.

28

(29)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040“, COM(2021)0345.

29

(30)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Trajnostno biogospodarstvo za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem, posodobljena strategija za biogospodarstvo“, COM(2018)0273.

30

(31)  Sklepi Sveta o sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (16. december 2019) 15151/19. Na voljo na spletnem naslovu https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(31)  Sklepi Sveta o sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (16. december 2019) 15151/19. Na voljo na spletnem naslovu https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(32)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (2020/2006(INL), na voljo na https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_SL.html.

32

(32)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (2020/2006(INL), na voljo na https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_SL.html.

32

(33)  EU ga je ratificirala 5. oktobra 2016, veljati pa je začel 4. novembra 2016.

33

(33)  EU ga je ratificirala 5. oktobra 2016, veljati pa je začel 4. novembra 2016.

33

(33a)  
  Sklep (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (UL L 114, 12.4.2022, str. 22).

33a

Sklep (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (UL L 114, 12.4.2022, str. 22).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“, COM(2021)0066, 18. februar 2021.

38

(38)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“, COM(2021)0066, 18. februar 2021.

38

(39)  COM(2019)0352.

39

(39)  COM(2019)0352.

39

(40)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

40

(41)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Nezakonita-secnja-ocena-pravil-EU-preverjanje-ustreznosti-_sl

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Nezakonita-secnja-ocena-pravil-EU-preverjanje-ustreznosti-_sl

(40)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

40

(41)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

1a

Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(1b)  
  COM(2022)0071.

1b

COM(2022)0071.

(1a)  
  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

1a

Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

(1a)  
  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

1a

Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(51)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

51

(51)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

51

(1a)  
  Direktiva 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

1a

Direktiva 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

(*1)  
  UL: prosimo, vstavite številko in datum te uredbe ter opombo, ki vsebuje sklic na objavo.

*1

UL: prosimo, vstavite številko in datum te uredbe ter opombo, ki vsebuje sklic na objavo.

(53)  Kot je opredeljeno v členu 3(1) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS.

53

(53)  Kot je opredeljeno v členu 3(1)
  in (2)
  Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS.

53

in (2)

(70)  Količina mora biti izražena v kilogramih neto mase in po potrebi tudi v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema. Dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti.

70

(70)  Količina mora biti izražena v kilogramih neto mase
  , z navedbo odstotne ocene ali odstopanja,
  in po potrebi tudi v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema. Dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti.

70

, z navedbo odstotne ocene ali odstopanja,

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 125/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0051),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0046/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. marca 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. marca 2022 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0198/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 290, 29.7.2022, str. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Območje konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana: ohranitveni in upravljalni ukrepi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 125/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0198),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0153/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0009/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 341, 24.8.2021, str. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)

---

sreda 14. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energijska učinkovitost (prenovitev) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. septembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti (prenovitev) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače]

(2023/C 125/24)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

Predlog

DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o energijski učinkovitosti (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne nove spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne nove spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Komisija je z načrtom za uresničitev podnebnih ciljev (6) predlagala zvišanje ambicij Unije z dvigom ciljne vrednosti emisij toplogrednih plinov (TGP) na vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030. To je občutno povečanje v primerjavi s sedanjo ciljno vrednostjo 40 %. Predlog je izpolnitev zaveze iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru (7), da bo podan celovit načrt za dvig ciljne vrednosti Unije do leta 2030 za 55 % na odgovoren način. Je tudi v skladu s cilji 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), da omejimo globalno zvišanje temperature precej pod 2 oC in si še naprej prizadevamo, da ne bi preseglo 1,5 oC. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z načrtom za uresničitev podnebnih ciljev (6) predlagala zvišanje ambicij Unije z dvigom ciljne vrednosti emisij toplogrednih plinov (TGP) na vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030. To je občutno povečanje v primerjavi s sedanjo ciljno vrednostjo 40 %. Predlog je izpolnitev zaveze iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru (7), da bo podan celovit načrt za dvig ciljne vrednosti Unije do leta 2030 za 55 % na odgovoren način. Je tudi v skladu s cilji 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), da omejimo globalno zvišanje temperature precej pod 2 oC in si še naprej prizadevamo, da ne bi preseglo 1,5 oC.

| (3) | Evropski svet je decembra 2020 podprl zavezujočo ciljno vrednost Unije najmanj 55-odstotnega neto domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 (8). Evropski svet je sklenil, da je treba podnebne ambicije zvišati tako, da bomo pri tem pospešili trajnostno gospodarsko rast, ustvarjali delovna mesta, zagotavljali zdravstvene in okoljske koristi za državljane Unije ter prispevali k dolgoročni konkurenčnosti Unijinega gospodarstva s spodbujanjem inovacij na področju zelenih tehnologij. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je decembra 2020 podprl zavezujočo ciljno vrednost Unije najmanj 55-odstotnega neto domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 (8). Evropski svet je sklenil, da je treba podnebne ambicije zvišati tako, da bomo pri tem pospešili trajnostno gospodarsko rast, ustvarjali delovna mesta, zagotavljali zdravstvene in okoljske koristi za državljane Unije ter prispevali k dolgoročni konkurenčnosti Unijinega gospodarstva s spodbujanjem inovacij na področju zelenih tehnologij.

| (4) | Za izvedbo teh ukrepov je bil v delovnem programu Komisije za leto 2021 (9) napovedan sveženj „Pripravljeni na 55“, da bi do leta 2030 zmanjšali emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % in da bi Evropska unija do leta 2050 postala podnebno nevtralna. Ta sveženj zajema širok nabor področij politik, med njimi energijsko učinkovitost, obnovljive vire energije, rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo, obdavčitev energije, porazdelitev prizadevanj in trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

(4)

Za izvedbo teh ukrepov je bil v delovnem programu Komisije za leto 2021 (9) napovedan sveženj „Pripravljeni na 55“, da bi do leta 2030 zmanjšali emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % in da bi Evropska unija do leta 2050 postala podnebno nevtralna. Ta sveženj zajema širok nabor področij politik, med njimi energijsko učinkovitost, obnovljive vire energije, rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo, obdavčitev energije, porazdelitev prizadevanj in trgovanje z emisijami.

| (4a) | Sveženj bi moral varovati in ustvarjati delovna mesta v Uniji ter ji omogočiti, da v svetovnem energetskem prehodu postane vodilna pri razvoju in uvajanju čistih tehnologij, zlasti kar zadeva rešitve za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(4a)

Sveženj bi moral varovati in ustvarjati delovna mesta v Uniji ter ji omogočiti, da v svetovnem energetskem prehodu postane vodilna pri razvoju in uvajanju čistih tehnologij, zlasti kar zadeva rešitve za energijsko učinkovitost.

| (5) | Kot kažejo projekcije, bi se emisije toplogrednih plinov, če bi se sedanje politike v celoti izvajale, do leta 2030 zmanjšale za okrog 45 % v primerjavi z letom 1990, če ne upoštevamo emisij in absorpcije zaradi rabe zemljišč, oziroma okrog 47 %, če upoštevamo rabo zemljišč. V načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 je za dosego teh večjih ambicij zato predvidena vrsta potrebnih ukrepov v vseh sektorjih gospodarstva in revizija ključnih zakonodajnih instrumentov. |
| --- | --- |

(5)

Kot kažejo projekcije, bi se emisije toplogrednih plinov, če bi se sedanje politike v celoti izvajale, do leta 2030 zmanjšale za okrog 45 % v primerjavi z letom 1990, če ne upoštevamo emisij in absorpcije zaradi rabe zemljišč, oziroma okrog 47 %, če upoštevamo rabo zemljišč. V načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 je za dosego teh večjih ambicij zato predvidena vrsta potrebnih ukrepov v vseh sektorjih gospodarstva in revizija ključnih zakonodajnih instrumentov.

| (6) | Energijska učinkovitost je ključno področje ukrepanja, brez katerega ni mogoče doseči popolnega razogljičenja gospodarstva Unije (10). Potreba po tem, da izkoristimo stroškovno učinkovite priložnosti za prihranke energije, je Unijo pripeljala do sedanje politike energijske učinkovitosti. Decembra 2018 je bila kot del svežnja Čista energija za vse Evropejce vključena krovna ciljna vrednost povečanja energijske učinkovitosti za leto 2030 v višini najmanj 32,5 % (v primerjavi s projekcijami porabe energije v letu 2030). |
| --- | --- |

(6)

Energijska učinkovitost je ključno področje ukrepanja, brez katerega ni mogoče doseči popolnega razogljičenja gospodarstva Unije (10). Potreba po tem, da izkoristimo stroškovno učinkovite priložnosti za prihranke energije, je Unijo pripeljala do sedanje politike energijske učinkovitosti. Decembra 2018 je bila kot del svežnja Čista energija za vse Evropejce vključena krovna ciljna vrednost povečanja energijske učinkovitosti za leto 2030 v višini najmanj 32,5 % (v primerjavi s projekcijami porabe energije v letu 2030).

| (7) | Kot je prikazano v oceni učinka, priloženi načrtu za uresničitev podnebnih ciljev, bo treba, če želimo doseči zvišano podnebno ambicijo, izboljšanje energijske učinkovitosti znatno zvišati s sedanje ravni ambicij v višini 32,5 %.
  Ambicioznejši cilj Unije za leto 2030 glede povečanja energijske učinkovitosti lahko zniža cene energije in odločilno pripomore k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ob hkratnem pospeševanju in uvajanju elektrifikacije, vodika, e-goriv in drugih tehnologij, potrebnih za zeleni prehod, zlasti v prometnem sektorju. Kljub hitri rasti proizvodnje zelene električne energije je mogoče z večjo energijsko učinkovitostjo zmanjšati potrebo po novih zmogljivostih za proizvodnjo električne energije. Večja energijska učinkovitost je tudi izrednega pomena za zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji, saj zmanjšuje njeno odvisnost od uvoza goriv iz tretjih držav. Energijska učinkovitost je med najvarnejšimi in stroškovno najučinkovitejšimi ukrepi za odpravo te odvisnosti. |
| --- | --- |

(7)

Kot je prikazano v oceni učinka, priloženi načrtu za uresničitev podnebnih ciljev, bo treba, če želimo doseči zvišano podnebno ambicijo, izboljšanje energijske učinkovitosti znatno zvišati s sedanje ravni ambicij v višini 32,5 %.
  Ambicioznejši cilj Unije za leto 2030 glede povečanja energijske učinkovitosti lahko zniža cene energije in odločilno pripomore k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ob hkratnem pospeševanju in uvajanju elektrifikacije, vodika, e-goriv in drugih tehnologij, potrebnih za zeleni prehod, zlasti v prometnem sektorju. Kljub hitri rasti proizvodnje zelene električne energije je mogoče z večjo energijsko učinkovitostjo zmanjšati potrebo po novih zmogljivostih za proizvodnjo električne energije. Večja energijska učinkovitost je tudi izrednega pomena za zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji, saj zmanjšuje njeno odvisnost od uvoza goriv iz tretjih držav. Energijska učinkovitost je med najvarnejšimi in stroškovno najučinkovitejšimi ukrepi za odpravo te odvisnosti.

| (8) | Seštevek nacionalnih prispevkov, ki so jih sporočile države članice v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ne dosega ravni ambicij Unije v višini 32,5 %. Ti prispevki bi skupaj prinesli zmanjšanje porabe končne energije za 29,4 % in zmanjšanje porabe primarne energije za 29,7 % v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007. To bi za EU-27 pomenilo skupno vrzel v višini 2,8 odstotnih točk pri porabi primarne energije in 3,1 odstotne točke pri porabi končne energije.
  Kar zadeva podatke o porabi primarne in končne energije za leto 2020 ter doseganju cilja Unije, jih je treba presojati ob upoštevanju začasnih učinkov ukrepov za zajezitev pandemije COVID-19, sprejetih leta 2020, ki so znatno upočasnili gospodarsko dejavnost in zlasti prevoz. Sporočene ravni porabe primarne in končne energije za leto 2020 je treba skrbno analizirati. |
| --- | --- |

(8)

Seštevek nacionalnih prispevkov, ki so jih sporočile države članice v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ne dosega ravni ambicij Unije v višini 32,5 %. Ti prispevki bi skupaj prinesli zmanjšanje porabe končne energije za 29,4 % in zmanjšanje porabe primarne energije za 29,7 % v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007. To bi za EU-27 pomenilo skupno vrzel v višini 2,8 odstotnih točk pri porabi primarne energije in 3,1 odstotne točke pri porabi končne energije.
  Kar zadeva podatke o porabi primarne in končne energije za leto 2020 ter doseganju cilja Unije, jih je treba presojati ob upoštevanju začasnih učinkov ukrepov za zajezitev pandemije COVID-19, sprejetih leta 2020, ki so znatno upočasnili gospodarsko dejavnost in zlasti prevoz. Sporočene ravni porabe primarne in končne energije za leto 2020 je treba skrbno analizirati.

| (9) | Možnosti za prihranke energije so v vseh sektorjih še vedno velike, poseben izziv pa je povezan s prometom, ki prispeva več kot 30 % porabe končne energije, in stavbami, saj je energijska učinkovitost stavb v 75 % stavbnega fonda v Uniji slaba. Še en vse pomembnejši sektor je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), ki prispeva 5–9 % celotne porabe energije na svetu in več kot 2 % vseh emisij. Leta 2018 so podatkovni centri v EU-28 prispevali 2,7 % odjema električne energije (11). V zvezi s tem je v digitalni strategiji Unije (12) poudarjena potreba po energijsko zelo učinkovitih in trajnostnih podatkovnih centrih ter ukrepih za preglednost pri telekomunikacijskih operaterjih glede njihovega okoljskega odtisa. Poleg tega je treba upoštevati morebitno rast povpraševanja po energiji v industriji, ki bi lahko bila posledica njenega razogljičenja, zlasti v energijsko intenzivnih procesih. |
| --- | --- |

(9)

Možnosti za prihranke energije so v vseh sektorjih še vedno velike, poseben izziv pa je povezan s prometom, ki prispeva več kot 30 % porabe končne energije, in stavbami, saj je energijska učinkovitost stavb v 75 % stavbnega fonda v Uniji slaba. Še en vse pomembnejši sektor je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), ki prispeva 5–9 % celotne porabe energije na svetu in več kot 2 % vseh emisij. Leta 2018 so podatkovni centri v EU-28 prispevali 2,7 % odjema električne energije (11). V zvezi s tem je v digitalni strategiji Unije (12) poudarjena potreba po energijsko zelo učinkovitih in trajnostnih podatkovnih centrih ter ukrepih za preglednost pri telekomunikacijskih operaterjih glede njihovega okoljskega odtisa. Poleg tega je treba upoštevati morebitno rast povpraševanja po energiji v industriji, ki bi lahko bila posledica njenega razogljičenja, zlasti v energijsko intenzivnih procesih.

| (10) | Za višjo raven ambicij je treba močneje spodbujati stroškovno učinkovite ukrepe za energijsko učinkovitost na vseh področjih energetskega sistema in v vseh zadevnih sektorjih, kjer dejavnost vpliva na povpraševanje po energiji, kot so sektorji prometa, vode in kmetijstva. Izboljšanje energijske učinkovitosti vzdolž celotne energetske verige, vključno s proizvodnjo, prenosom, distribucijo in končno porabo energije, bo koristilo okolju, izboljšalo kakovost zraka in javno zdravje, zmanjšalo emisije TGP, izboljšalo energetsko varnost
  z zmanjšanjem potrebe po uvozu energije, zlasti fosilnih goriv
  , znižalo stroške energije v gospodinjstvih in podjetjih, pomagalo pri blažitvi energijske revščine in privedlo do povečanja konkurenčnosti, števila delovnih mest ter gospodarske dejavnosti v celotnem gospodarstvu, s tem pa bo izboljšalo kakovost življenja državljanov. To je v skladu z zavezami Unije v okviru energetske unije in svetovne podnebne agende, določene v Pariškem sporazumu iz leta 2015. |
| --- | --- |

(10)

Za višjo raven ambicij je treba močneje spodbujati stroškovno učinkovite ukrepe za energijsko učinkovitost na vseh področjih energetskega sistema in v vseh zadevnih sektorjih, kjer dejavnost vpliva na povpraševanje po energiji, kot so sektorji prometa, vode in kmetijstva. Izboljšanje energijske učinkovitosti vzdolž celotne energetske verige, vključno s proizvodnjo, prenosom, distribucijo in končno porabo energije, bo koristilo okolju, izboljšalo kakovost zraka in javno zdravje, zmanjšalo emisije TGP, izboljšalo energetsko varnost
  z zmanjšanjem potrebe po uvozu energije, zlasti fosilnih goriv
  , znižalo stroške energije v gospodinjstvih in podjetjih, pomagalo pri blažitvi energijske revščine in privedlo do povečanja konkurenčnosti, števila delovnih mest ter gospodarske dejavnosti v celotnem gospodarstvu, s tem pa bo izboljšalo kakovost življenja državljanov. To je v skladu z zavezami Unije v okviru energetske unije in svetovne podnebne agende, določene v Pariškem sporazumu iz leta 2015.

| (10a) | Izboljšanje energijske učinkovitosti različnih sektorjev, vključno s prometom in stanovanji, lahko spodbudi prenovo mest, zaposlovanje, izboljšanje stavb ter spremembe vzorcev mobilnosti in dostopnosti. Zato je bistveno spodbujati učinkovitejše, bolj trajnostne in cenovno dostopne možnosti. |
| --- | --- |

(10a)

Izboljšanje energijske učinkovitosti različnih sektorjev, vključno s prometom in stanovanji, lahko spodbudi prenovo mest, zaposlovanje, izboljšanje stavb ter spremembe vzorcev mobilnosti in dostopnosti. Zato je bistveno spodbujati učinkovitejše, bolj trajnostne in cenovno dostopne možnosti.

| (11) | Ta direktiva je korak naprej v smeri podnebne nevtralnosti do leta 2050 , v skladu s katero se energijska učinkovitost obravnava kot svoj vir energije. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ je krovno načelo, ki bi ga bilo treba upoštevati v vseh sektorjih, tudi tistih, ki ne spadajo v energetski sistem, in sicer na vseh ravneh, tudi v finančnem sektorju. Rešitve energijske učinkovitosti bi bilo treba upoštevati kot prvo možnost izbire pri odločitvah o politikah, načrtovanju in naložbah
  – razen če bi to vodilo v povečanje emisij toplogrednih plinov –
  , pri določanju novih pravil za stran ponudbe in na drugih področjih politike. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo sicer treba uporabljati brez poseganja v druge zakonske obveznosti, cilje in načela, vendar tudi te obveznosti, cilji in načela ne bi smeli biti ovira za njegovo uporabo ali razlog za izjemo od njegove uporabe. Komisija bi morala zagotoviti, da bosta lahko energijska učinkovitost in odzivanje na strani povpraševanja pod enakimi pogoji konkurirala proizvodnim zmogljivostim. Izboljšati jo je treba vedno, ko je to bolj stroškovno učinkovito kot enakovredne rešitve na strani ponudbe. To bi pomagati izkoristiti številne prednosti, ki jih ima energijska učinkovitost za Unijo, zlasti za državljane in podjetja. Izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti bi moralo biti tudi prednostna naloga pri blažitvi energijske revščine. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva je korak naprej v smeri podnebne nevtralnosti do leta 2050 , v skladu s katero se energijska učinkovitost obravnava kot svoj vir energije. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ je krovno načelo, ki bi ga bilo treba upoštevati v vseh sektorjih, tudi tistih, ki ne spadajo v energetski sistem, in sicer na vseh ravneh, tudi v finančnem sektorju. Rešitve energijske učinkovitosti bi bilo treba upoštevati kot prvo možnost izbire pri odločitvah o politikah, načrtovanju in naložbah
  – razen če bi to vodilo v povečanje emisij toplogrednih plinov –
  , pri določanju novih pravil za stran ponudbe in na drugih področjih politike. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo sicer treba uporabljati brez poseganja v druge zakonske obveznosti, cilje in načela, vendar tudi te obveznosti, cilji in načela ne bi smeli biti ovira za njegovo uporabo ali razlog za izjemo od njegove uporabe. Komisija bi morala zagotoviti, da bosta lahko energijska učinkovitost in odzivanje na strani povpraševanja pod enakimi pogoji konkurirala proizvodnim zmogljivostim. Izboljšati jo je treba vedno, ko je to bolj stroškovno učinkovito kot enakovredne rešitve na strani ponudbe. To bi pomagati izkoristiti številne prednosti, ki jih ima energijska učinkovitost za Unijo, zlasti za državljane in podjetja. Izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti bi moralo biti tudi prednostna naloga pri blažitvi energijske revščine.

| (12) | Energijsko učinkovitost bi bilo treba priznati za ključni element in prednostni vidik v prihodnjih odločitvah o naložbah v energetsko infrastrukturo Unije. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba uporabljati predvsem ob upoštevanju pristopa sistemske učinkovitosti
  ter
  družbenega
  in zdravstvenega
  vidika
  , obenem pa paziti na zanesljivost oskrbe, povezovanje energetskega sistema in prehod na podnebno nevtralnost
  . Tako bi moralo biti v pomoč pri povečanju učinkovitosti posameznih sektorjev končne porabe in celotnega energetskega sistema. Uporaba tega načela bi morala podpirati tudi naložbe v energijsko učinkovite rešitve, ki prispevajo k okoljskim ciljem iz Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(12)

Energijsko učinkovitost bi bilo treba priznati za ključni element in prednostni vidik v prihodnjih odločitvah o naložbah v energetsko infrastrukturo Unije. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba uporabljati predvsem ob upoštevanju pristopa sistemske učinkovitosti
  ter
  družbenega
  in zdravstvenega
  vidika
  , obenem pa paziti na zanesljivost oskrbe, povezovanje energetskega sistema in prehod na podnebno nevtralnost
  . Tako bi moralo biti v pomoč pri povečanju učinkovitosti posameznih sektorjev končne porabe in celotnega energetskega sistema. Uporaba tega načela bi morala podpirati tudi naložbe v energijsko učinkovite rešitve, ki prispevajo k okoljskim ciljem iz Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (13) | Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ je bilo opredeljeno v Uredbi (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in je v središču strategije o povezovanju energetskega sistema (15). Čeprav načelo temelji na stroškovni učinkovitosti, ima njegova uporaba širše
  družbene
  posledice, ki
  bi jih bilo treba skrbno oceniti z zanesljivimi metodologijami za oceno stroškov in koristi, pri katerih bi upoštevali mnogotere koristi energijske učinkovitosti
  . Komisija je pripravila posebne smernice o delovanju in uporabi tega načela, v katerih so predlagana posebna orodja in primeri uporabe v različnih sektorjih. Izdala je tudi priporočilo državam članicam, ki izhaja iz zahtev te direktive in poziva h konkretnemu ukrepanju v zvezi z uporabo tega načela.
  Države članice bi morale priporočilo kar najbolje izkoristiti in se pri izvajanju načela energijske učinkovitosti v praksi ravnati po njem. |
| --- | --- |

(13)

Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ je bilo opredeljeno v Uredbi (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in je v središču strategije o povezovanju energetskega sistema (15). Čeprav načelo temelji na stroškovni učinkovitosti, ima njegova uporaba širše
  družbene
  posledice, ki
  bi jih bilo treba skrbno oceniti z zanesljivimi metodologijami za oceno stroškov in koristi, pri katerih bi upoštevali mnogotere koristi energijske učinkovitosti
  . Komisija je pripravila posebne smernice o delovanju in uporabi tega načela, v katerih so predlagana posebna orodja in primeri uporabe v različnih sektorjih. Izdala je tudi priporočilo državam članicam, ki izhaja iz zahtev te direktive in poziva h konkretnemu ukrepanju v zvezi z uporabo tega načela.
  Države članice bi morale priporočilo kar najbolje izkoristiti in se pri izvajanju načela energijske učinkovitosti v praksi ravnati po njem.

| (13a) | Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni sprejetje celostnega pristopa, pri katerem se upoštevajo skupna učinkovitost integriranega energetskega sistema, zanesljivost oskrbe in stroškovna učinkovitost in se spodbujajo najučinkovitejše rešitve za podnebno nevtralnost v celotni vrednostni verigi (od proizvodnje energije prek transportnega omrežja do porabe končne energije), tako da se učinkovitost doseže tako pri porabi primarne kot tudi končne energije. Pri tem pristopu naj bi bili pozorni na učinkovitost sistema in dinamično rabo energije, pri čemer se kot rešitve za učinkovitost štejejo viri na strani povpraševanja in prožnost sistema. Načelo pa se lahko uporablja tudi na nižji ravni, tj. ravni sredstev, ko se ugotavlja energijska učinkovitost specifičnih rešitev, ki se prilagodijo tako, da se daje prednost višji učinkovitosti in hkrati stroškovno učinkovitim potem za razogljičenje. |
| --- | --- |

(13a)

Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni sprejetje celostnega pristopa, pri katerem se upoštevajo skupna učinkovitost integriranega energetskega sistema, zanesljivost oskrbe in stroškovna učinkovitost in se spodbujajo najučinkovitejše rešitve za podnebno nevtralnost v celotni vrednostni verigi (od proizvodnje energije prek transportnega omrežja do porabe končne energije), tako da se učinkovitost doseže tako pri porabi primarne kot tudi končne energije. Pri tem pristopu naj bi bili pozorni na učinkovitost sistema in dinamično rabo energije, pri čemer se kot rešitve za učinkovitost štejejo viri na strani povpraševanja in prožnost sistema. Načelo pa se lahko uporablja tudi na nižji ravni, tj. ravni sredstev, ko se ugotavlja energijska učinkovitost specifičnih rešitev, ki se prilagodijo tako, da se daje prednost višji učinkovitosti in hkrati stroškovno učinkovitim potem za razogljičenje.

| (14) | Da bi načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ učinkovalo, ga morajo vsi
  nacionalni, regionalni, lokalni in sektorski
  odločevalci dosledno uporabljati pri vseh zadevnih
  scenarijih ter
  odločitvah o politikah, načrtovanju in večjih naložbah (tj. naložbah velikega obsega z vrednostjo nad 50 milijonov EUR na naložbo ali 75 milijonov EUR pri projektih prometne infrastrukture), ki vplivajo na porabo
  , prenos, distribucijo ali shranjevanje
  energije ali oskrbo z njo. Za ustrezno uporabo načela so potrebni pravilna metodologija analize stroškov in koristi, vzpostavitev omogočitvenih pogojev za energijsko učinkovite rešitve in ustrezno spremljanje.
  Analize stroškov in koristi bi se morale vedno opirati na najbolj ažurne informacije o cenah energije in upoštevati scenarije za naraščanje cen, na primer zaradi zmanjševanja števila pravic ETS, da bi se zagotovila spodbuda za uporabo ukrepov za energijsko učinkovitost, in treba bi jih bilo sistematično razvijati, izvajati in javno objaviti. Pri zasledovanju političnih ciljev naj se da prednost rešitvam na strani povpraševanja, kadar so stroškovno učinkovitejše od naložb v infrastrukturo za dobavo energije.
  Elastičnost na strani povpraševanja lahko prinese
  širše gospodarske, okoljske in družbene
  koristi odjemalcem in
  lokalnim skupnostim
  , izboljša učinkovitost energetskega sistema in zniža stroške energije, npr. z znižanjem stroškov obratovanja sistema, ki ima za posledico nižje pristojbine za vse odjemalce. Države članice bi morale v svojih prizadevanjih za večjo učinkovitost povezanega energetskega sistema pri uporabi načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevati morebitne koristi prožnosti na strani povpraševanja in, kjer je ustrezno, razmisliti o prilagajanju odjema
  na centralizirani in decentralizirani ravni
  , shranjevanju energije in pametnih rešitvah. |
| --- | --- |

(14)

Da bi načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ učinkovalo, ga morajo vsi
  nacionalni, regionalni, lokalni in sektorski
  odločevalci dosledno uporabljati pri vseh zadevnih
  scenarijih ter
  odločitvah o politikah, načrtovanju in večjih naložbah (tj. naložbah velikega obsega z vrednostjo nad 50 milijonov EUR na naložbo ali 75 milijonov EUR pri projektih prometne infrastrukture), ki vplivajo na porabo
  , prenos, distribucijo ali shranjevanje
  energije ali oskrbo z njo. Za ustrezno uporabo načela so potrebni pravilna metodologija analize stroškov in koristi, vzpostavitev omogočitvenih pogojev za energijsko učinkovite rešitve in ustrezno spremljanje.
  Analize stroškov in koristi bi se morale vedno opirati na najbolj ažurne informacije o cenah energije in upoštevati scenarije za naraščanje cen, na primer zaradi zmanjševanja števila pravic ETS, da bi se zagotovila spodbuda za uporabo ukrepov za energijsko učinkovitost, in treba bi jih bilo sistematično razvijati, izvajati in javno objaviti. Pri zasledovanju političnih ciljev naj se da prednost rešitvam na strani povpraševanja, kadar so stroškovno učinkovitejše od naložb v infrastrukturo za dobavo energije.
  Elastičnost na strani povpraševanja lahko prinese
  širše gospodarske, okoljske in družbene
  koristi odjemalcem in
  lokalnim skupnostim
  , izboljša učinkovitost energetskega sistema in zniža stroške energije, npr. z znižanjem stroškov obratovanja sistema, ki ima za posledico nižje pristojbine za vse odjemalce. Države članice bi morale v svojih prizadevanjih za večjo učinkovitost povezanega energetskega sistema pri uporabi načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevati morebitne koristi prožnosti na strani povpraševanja in, kjer je ustrezno, razmisliti o prilagajanju odjema
  na centralizirani in decentralizirani ravni
  , shranjevanju energije in pametnih rešitvah.

| (15) | Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba vselej uporabljati sorazmerno, zahteve iz te direktive pa ne bi smele povzročati prekrivanja ali nasprotja med obveznostmi držav članic, kadar uporabo tega načela neposredno zagotavlja druga zakonodaja. To bi lahko veljalo za projekte skupnega interesa s seznama Unije v skladu s 
  členom 3 Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta
   (16), v katerem se uvaja zahteva za upoštevanje načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pri razvoju in oceni teh projektov. |
| --- | --- |

(15)

Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba vselej uporabljati sorazmerno, zahteve iz te direktive pa ne bi smele povzročati prekrivanja ali nasprotja med obveznostmi držav članic, kadar uporabo tega načela neposredno zagotavlja druga zakonodaja. To bi lahko veljalo za projekte skupnega interesa s seznama Unije v skladu s 
  členom 3 Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta
   (16), v katerem se uvaja zahteva za upoštevanje načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pri razvoju in oceni teh projektov.

| (16) | Pravičen prehod na podnebno nevtralno Unijo do leta 2050 je osrednjega pomena za evropski zeleni dogovor. Energijska revščina je osrednji pojem, ki je konsolidiran v zakonodajnem svežnju z naslovom „Čista energija za vse Evropejce“ in je namenjen lajšanju pravičnega energetskega prehoda. Komisija je v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 in Direktivo (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (17) podala okvirne smernice o primernih kazalnikih za merjenje energijske revščine in opredelitev pojma „znatno število gospodinjstev z energijsko revščino“ (18). Direktiva (EU) 2019/944 in Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) določata, da morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo energijske revščine povsod, kjer se ugotovi, da obstaja, vključno z ukrepi, ki rešujejo širši kontekst revščine.
  To je pomembno zlasti glede na vse višje cene energije in inflacijski pritisk, saj bodo za reševanje sistemskih izzivov v energetskem sistemu Unije potrebni tako kratkoročni kot dolgoročni ukrepi. |
| --- | --- |

(16)

Pravičen prehod na podnebno nevtralno Unijo do leta 2050 je osrednjega pomena za evropski zeleni dogovor. Energijska revščina je osrednji pojem, ki je konsolidiran v zakonodajnem svežnju z naslovom „Čista energija za vse Evropejce“ in je namenjen lajšanju pravičnega energetskega prehoda. Komisija je v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 in Direktivo (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (17) podala okvirne smernice o primernih kazalnikih za merjenje energijske revščine in opredelitev pojma „znatno število gospodinjstev z energijsko revščino“ (18). Direktiva (EU) 2019/944 in Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) določata, da morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo energijske revščine povsod, kjer se ugotovi, da obstaja, vključno z ukrepi, ki rešujejo širši kontekst revščine.
  To je pomembno zlasti glede na vse višje cene energije in inflacijski pritisk, saj bodo za reševanje sistemskih izzivov v energetskem sistemu Unije potrebni tako kratkoročni kot dolgoročni ukrepi.

| (17) | Uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi morala najprej koristiti gospodinjstvom z nizkimi in srednjimi dohodki, ranljivim odjemalcem vključno s končnimi porabniki, ljudem, ki jih je prizadela ali jim grozi energijska revščina in ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih
  , pa tudi malim, srednjim in mikropodjetjem
  . Ukrepe energijske učinkovitosti bi bilo treba prednostno uporabljati za izboljšanje položaja teh posameznikov in gospodinjstev
  ter
  za blažitev energijske revščine
  , ne bi pa smeli spodbujati nesorazmernega zviševanja cen stanovanj, mobilnosti ali energije
  . Zaradi celostnega pristopa k oblikovanju politik ter izvajanju politik in ukrepov morajo države članice zagotoviti, da druge politike in ukrepov ne bodo imeli škodljivega učinka na te posameznike in gospodinjstva. |
| --- | --- |

(17)

Uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi morala najprej koristiti gospodinjstvom z nizkimi in srednjimi dohodki, ranljivim odjemalcem vključno s končnimi porabniki, ljudem, ki jih je prizadela ali jim grozi energijska revščina in ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih
  , pa tudi malim, srednjim in mikropodjetjem
  . Ukrepe energijske učinkovitosti bi bilo treba prednostno uporabljati za izboljšanje položaja teh posameznikov in gospodinjstev
  ter
  za blažitev energijske revščine
  , ne bi pa smeli spodbujati nesorazmernega zviševanja cen stanovanj, mobilnosti ali energije
  . Zaradi celostnega pristopa k oblikovanju politik ter izvajanju politik in ukrepov morajo države članice zagotoviti, da druge politike in ukrepov ne bodo imeli škodljivega učinka na te posameznike in gospodinjstva.

| (18) | Ta direktiva je del širšega okvira politik energijske učinkovitosti, ki obravnava možnosti za energijsko učinkovitost na konkretnih področjih politike, med drugim na področju stavb (Direktiva 2010/31/EU (20)), izdelkov (Direktiva 2009/125/ES, Uredba (EU) 2017/1369 in Uredba (EU) 2020/740 (21)) in mehanizma upravljanja (Uredba (EU) 2018/1999). Te politike so zelo pomembne za doseganje prihrankov energije pri nadomeščanju izdelkov ali gradnji ali obnovi stavb (22). |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva je del širšega okvira politik energijske učinkovitosti, ki obravnava možnosti za energijsko učinkovitost na konkretnih področjih politike, med drugim na področju stavb (Direktiva 2010/31/EU (20)), izdelkov (Direktiva 2009/125/ES, Uredba (EU) 2017/1369 in Uredba (EU) 2020/740 (21)) in mehanizma upravljanja (Uredba (EU) 2018/1999). Te politike so zelo pomembne za doseganje prihrankov energije pri nadomeščanju izdelkov ali gradnji ali obnovi stavb (22).

| (19) | Za doseganje ambicioznega cilja povečanja energijske učinkovitosti je treba odpraviti ovire, da bi olajšali naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost. V podprogramu programa LIFE Prehod na čisto energijo bodo finančna sredstva namenjena podpori razvoja evropske dobre prakse pri izvajanju politik energijske učinkovitosti za odpravo vedenjskih, tržnih in regulativnih ovir za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(19)

Za doseganje ambicioznega cilja povečanja energijske učinkovitosti je treba odpraviti ovire, da bi olajšali naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost. V podprogramu programa LIFE Prehod na čisto energijo bodo finančna sredstva namenjena podpori razvoja evropske dobre prakse pri izvajanju politik energijske učinkovitosti za odpravo vedenjskih, tržnih in regulativnih ovir za energijsko učinkovitost.

| (20) | Evropski svet je 23. in 24. oktobra 2014 podprl 27-odstotni cilj za povečanje energijske učinkovitosti na ravni Unije do leta 2030, ki bo pregledan do leta 2020, pri čemer bo upoštevan 30-odstotni cilj na ravni Unije. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ pozval Komisijo, naj oceni tudi, ali bi bilo mogoče v istem obdobju uresničiti 40-odstotni cilj za povečanje energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(20)

Evropski svet je 23. in 24. oktobra 2014 podprl 27-odstotni cilj za povečanje energijske učinkovitosti na ravni Unije do leta 2030, ki bo pregledan do leta 2020, pri čemer bo upoštevan 30-odstotni cilj na ravni Unije. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ pozval Komisijo, naj oceni tudi, ali bi bilo mogoče v istem obdobju uresničiti 40-odstotni cilj za povečanje energijske učinkovitosti.

| (21) | Po projekcijah bi ciljna vrednost Unije za energijsko učinkovitost za leto 2030 v višini 32,5 % in drugi instrumenti politike iz obstoječega okvira do leta 2030 prinesli okrog 45-odstotno zmanjšanje emisij TGP (23). Za višjo ambicijo 55-odstotnega zmanjšanja emisij TGP do leta 2030 je v oceni učinka načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 ocenjeno, kakšna raven prizadevanj bi bila potrebna na različnih področjih politike. Ugotovljeno je bilo, da bi glede na izhodiščno vrednost doseganje ciljne vrednosti za emisije TGP na stroškovno učinkovit način pomenilo, da je treba porabo končne energije zmanjšati za najmanj 36–37 %, porabo primarne energije pa za 39–41 %. |
| --- | --- |

(21)

Po projekcijah bi ciljna vrednost Unije za energijsko učinkovitost za leto 2030 v višini 32,5 % in drugi instrumenti politike iz obstoječega okvira do leta 2030 prinesli okrog 45-odstotno zmanjšanje emisij TGP (23). Za višjo ambicijo 55-odstotnega zmanjšanja emisij TGP do leta 2030 je v oceni učinka načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 ocenjeno, kakšna raven prizadevanj bi bila potrebna na različnih področjih politike. Ugotovljeno je bilo, da bi glede na izhodiščno vrednost doseganje ciljne vrednosti za emisije TGP na stroškovno učinkovit način pomenilo, da je treba porabo končne energije zmanjšati za najmanj 36–37 %, porabo primarne energije pa za 39–41 %.

| (22) | Ciljna vrednost za energijsko učinkovitost je bila prvotno določena in izračunana z uporabo projekcij iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007 kot izhodiščne vrednosti. Zaradi spremembe v Eurostatovi metodologiji izračuna energijske bilance in izboljšav v poznejših projekcijah na podlagi modeliranja je potrebna sprememba izhodiščne vrednosti. Zato je ob enakem pristopu za določitev ciljne vrednosti, tj. tako, da ga primerjamo s projekcijami prihodnje izhodiščne vrednosti, ciljna vrednost Unije za energijsko učinkovitost za leto 2030 določena v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2020, v katerih so upoštevani nacionalni prispevki iz nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Zaradi te posodobljene ciljne vrednosti bo morala Unija v letu 2030 svojo ambicijo ▌povečati ▌. Novi način izražanja ravni ambicij za ciljne vrednosti Unije ne vpliva na dejansko raven
  potrebnih
  prizadevanj ▌. |
| --- | --- |

(22)

Ciljna vrednost za energijsko učinkovitost je bila prvotno določena in izračunana z uporabo projekcij iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007 kot izhodiščne vrednosti. Zaradi spremembe v Eurostatovi metodologiji izračuna energijske bilance in izboljšav v poznejših projekcijah na podlagi modeliranja je potrebna sprememba izhodiščne vrednosti. Zato je ob enakem pristopu za določitev ciljne vrednosti, tj. tako, da ga primerjamo s projekcijami prihodnje izhodiščne vrednosti, ciljna vrednost Unije za energijsko učinkovitost za leto 2030 določena v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2020, v katerih so upoštevani nacionalni prispevki iz nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Zaradi te posodobljene ciljne vrednosti bo morala Unija v letu 2030 svojo ambicijo ▌povečati ▌. Novi način izražanja ravni ambicij za ciljne vrednosti Unije ne vpliva na dejansko raven
  potrebnih
  prizadevanj ▌.

| (23) | Metodologija izračuna porabe končne in primarne energije je sicer skladna z novo Eurostatovo metodologijo, vendar imajo kazalniki, ki se uporabljajo za namen te direktive, drugačen obseg, saj pri ciljni vrednosti za končno energijo izključujejo toploto okolice in vključujejo porabo energije v mednarodnem letalstvu. Uporaba novih kazalnikov pomeni tudi, da so spremembe porabe energije v plavžih zdaj upoštevane samo v porabi primarne energije. |
| --- | --- |

(23)

Metodologija izračuna porabe končne in primarne energije je sicer skladna z novo Eurostatovo metodologijo, vendar imajo kazalniki, ki se uporabljajo za namen te direktive, drugačen obseg, saj pri ciljni vrednosti za končno energijo izključujejo toploto okolice in vključujejo porabo energije v mednarodnem letalstvu. Uporaba novih kazalnikov pomeni tudi, da so spremembe porabe energije v plavžih zdaj upoštevane samo v porabi primarne energije.

| (24) | Potrebo po izboljšanju energijske učinkovitosti Unije bi bilo treba izraziti v porabi primarne in končne energije, ki jo je treba doseči v letu 2030, označevati pa mora dodatno raven prizadevanj, ki je potrebna v primerjavi z že veljavnimi ukrepi ali ukrepi, načrtovanimi v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Po projekcijah v referenčnem scenariju iz leta 2020 je treba v letu 2030 doseči 864 Mtoe porabe končne energije in 1 124 Mtoe porabe primarne energije (brez toplote okolice in z mednarodnim letalstvom). Dodatno zmanjšanje za
  14,5 %
  v letu 2030 prinaša
  740 Mtoe
  oziroma
  960 Mtoe
  .
  To pomeni, da bi porabo končne energije zmanjšali za 40 % in porabo primarne energije za 42,5 % glede na projekcije iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007. Države članice nimajo
  zavezujočih ciljev
  za uresničitev cilja za leto 2020 glede povečanja energijske učinkovitosti
  .
  V zvezi s ciljem za leto 2030 pa bi morali nacionalni prispevki držav članic postati zavezujoči
  in države članice bi morale svoj prispevek k doseganju ciljne vrednosti Unije za energijsko učinkovitost določiti
  na podlagi
  formule iz te direktive. Države članice bi morale imeti proste roke pri določanju svojih nacionalnih ciljev, ki temeljijo na porabi primarne ali končne energije, prihrankih primarne ali končne energije ali energijski intenzivnosti. S to direktivo se spreminja način, na katerega bi morale države članice izražati svoj
  zavezujoči
  nacionalni prispevek k 
  zavezujoči
  ciljni vrednosti Unije.
  Zavezujoče
  prispevke držav članic k ciljni vrednosti Unije je treba izražati v porabi končne in primarne energije, da bi zagotovili usklajenost in spremljanje napredka. Napredek pri doseganju ciljev Unije za leto 2030 je treba redno ocenjevati, kar je določeno v Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Potrebo po izboljšanju energijske učinkovitosti Unije bi bilo treba izraziti v porabi primarne in končne energije, ki jo je treba doseči v letu 2030, označevati pa mora dodatno raven prizadevanj, ki je potrebna v primerjavi z že veljavnimi ukrepi ali ukrepi, načrtovanimi v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Po projekcijah v referenčnem scenariju iz leta 2020 je treba v letu 2030 doseči 864 Mtoe porabe končne energije in 1 124 Mtoe porabe primarne energije (brez toplote okolice in z mednarodnim letalstvom). Dodatno zmanjšanje za
  14,5 %
  v letu 2030 prinaša
  740 Mtoe
  oziroma
  960 Mtoe
  .
  To pomeni, da bi porabo končne energije zmanjšali za 40 % in porabo primarne energije za 42,5 % glede na projekcije iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007. Države članice nimajo
  zavezujočih ciljev
  za uresničitev cilja za leto 2020 glede povečanja energijske učinkovitosti
  .
  V zvezi s ciljem za leto 2030 pa bi morali nacionalni prispevki držav članic postati zavezujoči
  in države članice bi morale svoj prispevek k doseganju ciljne vrednosti Unije za energijsko učinkovitost določiti
  na podlagi
  formule iz te direktive. Države članice bi morale imeti proste roke pri določanju svojih nacionalnih ciljev, ki temeljijo na porabi primarne ali končne energije, prihrankih primarne ali končne energije ali energijski intenzivnosti. S to direktivo se spreminja način, na katerega bi morale države članice izražati svoj
  zavezujoči
  nacionalni prispevek k 
  zavezujoči
  ciljni vrednosti Unije.
  Zavezujoče
  prispevke držav članic k ciljni vrednosti Unije je treba izražati v porabi končne in primarne energije, da bi zagotovili usklajenost in spremljanje napredka. Napredek pri doseganju ciljev Unije za leto 2030 je treba redno ocenjevati, kar je določeno v Uredbi (EU) 2018/1999.

| (25) | ▌Cilj povečanja energijske učinkovitosti
  bi morali doseči
  kot rezultat skupnega izvajanja konkretnih
  lokalnih, regionalnih,
  nacionalnih in evropskih ukrepov, ki spodbujajo energijsko učinkovitost na različnih področjih. Države članice bi morale določiti nacionalne politike in ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti. Komisija bi morala te politike in ukrepe in individualna prizadevanja posamezne države članice oceniti skupaj s podatki o doseženem napredku ter tako presoditi, kakšna je verjetnost izpolnitve splošnega cilja Unije in v kakšnem obsegu individualna prizadevanja zadostujejo za izpolnitev skupnega cilja. |
| --- | --- |

(25)

▌Cilj povečanja energijske učinkovitosti
  bi morali doseči
  kot rezultat skupnega izvajanja konkretnih
  lokalnih, regionalnih,
  nacionalnih in evropskih ukrepov, ki spodbujajo energijsko učinkovitost na različnih področjih. Države članice bi morale določiti nacionalne politike in ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti. Komisija bi morala te politike in ukrepe in individualna prizadevanja posamezne države članice oceniti skupaj s podatki o doseženem napredku ter tako presoditi, kakšna je verjetnost izpolnitve splošnega cilja Unije in v kakšnem obsegu individualna prizadevanja zadostujejo za izpolnitev skupnega cilja.

| (26) | Javni sektor prispeva okrog 5–10 % skupne porabe končne energije v Uniji. Letni izdatki javnih organov znašajo približno 1,8 bilijona EUR. To pomeni okrog 14 % bruto domačega proizvoda Unije. Zato je javni sektor pomemben dejavnik pri spodbujanju preusmeritve trga k učinkovitejšim izdelkom, stavbam in storitvam ter pri spreminjanju vedenja državljanov in podjetij pri porabi energije. Poleg tega se lahko z manjšo porabo energije na podlagi ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti sprostijo javna sredstva za druge namene. Javni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi morali biti zgled energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Javni sektor prispeva okrog 5–10 % skupne porabe končne energije v Uniji. Letni izdatki javnih organov znašajo približno 1,8 bilijona EUR. To pomeni okrog 14 % bruto domačega proizvoda Unije. Zato je javni sektor pomemben dejavnik pri spodbujanju preusmeritve trga k učinkovitejšim izdelkom, stavbam in storitvam ter pri spreminjanju vedenja državljanov in podjetij pri porabi energije. Poleg tega se lahko z manjšo porabo energije na podlagi ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti sprostijo javna sredstva za druge namene. Javni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi morali biti zgled energijske učinkovitosti.

| (27) | Če naj bi bil javni sektor za zgled drugim, bi si moral postaviti lastne cilje za razogljičenje in energijsko učinkovitost. Izboljšave energijske učinkovitosti v javnem sektorju bi morale odražati prizadevanja, ki so potrebna na ravni Unije. ▌Obveznost letnega zmanjšanja porabe energije v javnem sektorju za najmanj
  2 %
  bi morala zagotoviti, da bo javni sektor odigral svojo zgledno vlogo. Državam članicam je še naprej prepuščena popolna prožnost glede izbire ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, s katerimi bi dosegli zmanjšanje porabe končne energije. Zahteva za letno zmanjšanje porabe končne energije pomeni manjše upravno breme od določitve metod za merjenje prihrankov energije. |
| --- | --- |

(27)

Če naj bi bil javni sektor za zgled drugim, bi si moral postaviti lastne cilje za razogljičenje in energijsko učinkovitost. Izboljšave energijske učinkovitosti v javnem sektorju bi morale odražati prizadevanja, ki so potrebna na ravni Unije. ▌Obveznost letnega zmanjšanja porabe energije v javnem sektorju za najmanj
  2 %
  bi morala zagotoviti, da bo javni sektor odigral svojo zgledno vlogo. Državam članicam je še naprej prepuščena popolna prožnost glede izbire ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, s katerimi bi dosegli zmanjšanje porabe končne energije. Zahteva za letno zmanjšanje porabe končne energije pomeni manjše upravno breme od določitve metod za merjenje prihrankov energije.

| (28) | Da bi države članice izpolnile svojo obveznost, bi morale posebno pozornost posvetiti porabi končne energije pri vseh storitvah in v vseh objektih javnih organov. Za določitev obsega naročnikov bi morale države članice uporabiti opredelitev javnih naročnikov iz Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24). To obveznost je mogoče izpolniti z zmanjšanjem porabe končne energije na katerem koli področju javnega sektorja, vključno s prometom, javnimi zgradbami, zdravstvom, prostorskim načrtovanjem, upravljanjem voda in ravnanjem z odpadno vodo, čiščenjem odplak in odpadne vode, ravnanjem z odpadki, daljinskim ogrevanjem in hlajenjem, distribucijo, dobavo in shranjevanjem energije, javno razsvetljavo in načrtovanjem infrastrukture. Da bi zmanjšale upravno breme za javne organe, bi morale države članice vzpostaviti digitalne platforme ali orodja za zbiranje združenih podatkov o porabi v javnih organih, javnosti omogočiti dostop do teh podatkov in jih sporočiti Komisiji. |
| --- | --- |

(28)

Da bi države članice izpolnile svojo obveznost, bi morale posebno pozornost posvetiti porabi končne energije pri vseh storitvah in v vseh objektih javnih organov. Za določitev obsega naročnikov bi morale države članice uporabiti opredelitev javnih naročnikov iz Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24). To obveznost je mogoče izpolniti z zmanjšanjem porabe končne energije na katerem koli področju javnega sektorja, vključno s prometom, javnimi zgradbami, zdravstvom, prostorskim načrtovanjem, upravljanjem voda in ravnanjem z odpadno vodo, čiščenjem odplak in odpadne vode, ravnanjem z odpadki, daljinskim ogrevanjem in hlajenjem, distribucijo, dobavo in shranjevanjem energije, javno razsvetljavo in načrtovanjem infrastrukture. Da bi zmanjšale upravno breme za javne organe, bi morale države članice vzpostaviti digitalne platforme ali orodja za zbiranje združenih podatkov o porabi v javnih organih, javnosti omogočiti dostop do teh podatkov in jih sporočiti Komisiji.

| (29) | Države članice bi morale dajati zgled tako, da bi zagotavljale, da se bodo vse pogodbe o zagotavljanju prihranka energije
  , vsi energetski pregledi
  in vsi sistemi upravljanja z energijo v javnem sektorju izvajali skladno z evropskimi ali mednarodnimi standardi ali da se bodo v tistih delih javnega sektorja, ki porabijo veliko energije, v velikem obsegu uporabljali energijski pregledi.
  Države članice bi morale poskrbeti za jasne smernice in postopke za uporabo teh instrumentov. |
| --- | --- |

(29)

Države članice bi morale dajati zgled tako, da bi zagotavljale, da se bodo vse pogodbe o zagotavljanju prihranka energije
  , vsi energetski pregledi
  in vsi sistemi upravljanja z energijo v javnem sektorju izvajali skladno z evropskimi ali mednarodnimi standardi ali da se bodo v tistih delih javnega sektorja, ki porabijo veliko energije, v velikem obsegu uporabljali energijski pregledi.
  Države članice bi morale poskrbeti za jasne smernice in postopke za uporabo teh instrumentov.

| (30) | Javne organe pozivamo, da pridobijo podporo subjektov, kot so agencije za trajnostno energijo, po možnosti s sedežem na lokalni ali regionalni ravni. Organizacija teh agencij navadno odraža posamične potrebe javnih organov v določeni regiji ali javnih organov, ki delujejo na določenem področju javnega sektorja. Centralizirane agencije lahko bolje zadovoljujejo potrebe in delujejo učinkoviteje v drugih ozirih, npr. v manjših ali centraliziranih državah članicah ali glede zapletenih ali medregionalnih vidikov, kot je daljinsko ogrevanje in hlajenje. Agencije za trajnostno energijo lahko opravljajo naloge točk VEM v skladu s členom 21. Te agencije so pogosto pristojne za pripravo lokalnih ali regionalnih načrtov razogljičenja, ki lahko zajemajo še druge ukrepe za razogljičenje, kot je zamenjava ogrevalnih kotlov na fosilna goriva, in za podporo javnim organom pri izvajanju politik v zvezi z energijo. Agencije za trajnostno energijo ali drugi subjekti, ki pomagajo regionalnim in lokalnim upravnim organom, lahko imajo jasne pristojnosti, cilje in vire na področju trajnostne energije. Agencije za trajnostno energijo bi lahko spodbudili, da razmislijo o pobudah v okviru Konvencije županov, v kateri sodelujejo organi lokalne samouprave, ki so se prostovoljno zavezali za izvajanje podnebnih in energetskih ciljev Unije, ter druge obstoječe pobude v ta namen. Načrte razogljičenja bi bilo treba povezati z ozemeljskimi razvojnimi načrti in upoštevati celovito oceno, ki bi jo morale opraviti države članice. |
| --- | --- |

(30)

Javne organe pozivamo, da pridobijo podporo subjektov, kot so agencije za trajnostno energijo, po možnosti s sedežem na lokalni ali regionalni ravni. Organizacija teh agencij navadno odraža posamične potrebe javnih organov v določeni regiji ali javnih organov, ki delujejo na določenem področju javnega sektorja. Centralizirane agencije lahko bolje zadovoljujejo potrebe in delujejo učinkoviteje v drugih ozirih, npr. v manjših ali centraliziranih državah članicah ali glede zapletenih ali medregionalnih vidikov, kot je daljinsko ogrevanje in hlajenje. Agencije za trajnostno energijo lahko opravljajo naloge točk VEM v skladu s členom 21. Te agencije so pogosto pristojne za pripravo lokalnih ali regionalnih načrtov razogljičenja, ki lahko zajemajo še druge ukrepe za razogljičenje, kot je zamenjava ogrevalnih kotlov na fosilna goriva, in za podporo javnim organom pri izvajanju politik v zvezi z energijo. Agencije za trajnostno energijo ali drugi subjekti, ki pomagajo regionalnim in lokalnim upravnim organom, lahko imajo jasne pristojnosti, cilje in vire na področju trajnostne energije. Agencije za trajnostno energijo bi lahko spodbudili, da razmislijo o pobudah v okviru Konvencije županov, v kateri sodelujejo organi lokalne samouprave, ki so se prostovoljno zavezali za izvajanje podnebnih in energetskih ciljev Unije, ter druge obstoječe pobude v ta namen. Načrte razogljičenja bi bilo treba povezati z ozemeljskimi razvojnimi načrti in upoštevati celovito oceno, ki bi jo morale opraviti države članice.

| (31) | Države članice bi morale podpirati javne organe pri načrtovanju in uvajanju ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, tudi na regionalni in lokalni ravni,
  in sicer z nudenjem finančne in tehnične podpore ter predložitvijo načrtov za odpravo pomanjkanja delavcev in usposobljenih strokovnjakov, potrebnih v vseh fazah zelenega prehoda, kot so obrtniki ter visoko usposobljeni strokovnjaki za zeleno tehnologijo in uporabne znanosti ter inovatorji. Javne organe bi morale spodbujati, da upoštevajo širše koristi, ki presegajo zgolj prihranke energije, na primer višja kakovost zraka in bolj zdravo okolje v zaprtih prostorih ter izboljšanje kakovosti življenja ljudi, zlasti v šolah, vrtcih, domovih za nego, varovanih stanovanjih in bolnišnicah. Države članice bi morale pripraviti smernice
  za spodbujanje priložnosti za razvijanje sposobnosti in usposabljanje ter
  spodbujati sodelovanje
  med javnimi organi, tudi med agencijami. V ta namen bi države članice lahko vzpostavile nacionalne
  in regionalne
  strokovne centre za zapletena vprašanja, kot je svetovanje lokalnim ali regionalnim energetskim agencijam glede daljinskega ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi morale podpirati javne organe pri načrtovanju in uvajanju ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, tudi na regionalni in lokalni ravni,
  in sicer z nudenjem finančne in tehnične podpore ter predložitvijo načrtov za odpravo pomanjkanja delavcev in usposobljenih strokovnjakov, potrebnih v vseh fazah zelenega prehoda, kot so obrtniki ter visoko usposobljeni strokovnjaki za zeleno tehnologijo in uporabne znanosti ter inovatorji. Javne organe bi morale spodbujati, da upoštevajo širše koristi, ki presegajo zgolj prihranke energije, na primer višja kakovost zraka in bolj zdravo okolje v zaprtih prostorih ter izboljšanje kakovosti življenja ljudi, zlasti v šolah, vrtcih, domovih za nego, varovanih stanovanjih in bolnišnicah. Države članice bi morale pripraviti smernice
  za spodbujanje priložnosti za razvijanje sposobnosti in usposabljanje ter
  spodbujati sodelovanje
  med javnimi organi, tudi med agencijami. V ta namen bi države članice lahko vzpostavile nacionalne
  in regionalne
  strokovne centre za zapletena vprašanja, kot je svetovanje lokalnim ali regionalnim energetskim agencijam glede daljinskega ogrevanja in hlajenja.

| (31a) | V času krize preskrbe z energijo in naraščajočih cen energije bi bilo treba državam članicam zagotoviti spodbude, da naložbe v varčevanje z energijo zagotovijo v začetni fazi. V ta namen bi bilo treba državam članicam, ki prenovijo več kot 3 % skupne tlorisne površine svojih stavb v katerem koli letu v obdobju 2024–2026, dati možnost, da presežek prišteje letni stopnji prenove v enem od naslednjih treh let. Država članica, ki prenovi več kot 3 % skupne tlorisne površine svojih stavb po 1. januarju 2027, lahko presežek prišteje letni stopnji prenove v enem od naslednjih dveh let. Ta možnost se ne bi smela uporabljati za namene, ki niso v skladu s splošnimi cilji in ravnjo ambicioznosti te direktive. |
| --- | --- |

(31a)

V času krize preskrbe z energijo in naraščajočih cen energije bi bilo treba državam članicam zagotoviti spodbude, da naložbe v varčevanje z energijo zagotovijo v začetni fazi. V ta namen bi bilo treba državam članicam, ki prenovijo več kot 3 % skupne tlorisne površine svojih stavb v katerem koli letu v obdobju 2024–2026, dati možnost, da presežek prišteje letni stopnji prenove v enem od naslednjih treh let. Država članica, ki prenovi več kot 3 % skupne tlorisne površine svojih stavb po 1. januarju 2027, lahko presežek prišteje letni stopnji prenove v enem od naslednjih dveh let. Ta možnost se ne bi smela uporabljati za namene, ki niso v skladu s splošnimi cilji in ravnjo ambicioznosti te direktive.

| (32) | Stavbe in promet so poleg industrije glavni porabniki energije in glavni vir emisij (25) Stavbe prispevajo okrog 40 % skupne porabe energije v Uniji in 36 % toplogrednih plinov iz energije v Uniji (26). V sporočilu Komisije z naslovom Val prenove (27) je obravnavan dvojni izziv energijske učinkovitosti in učinkovite rabe virov ter cenovne dostopnosti v stavbnem sektorju, njegov cilj pa je podvojiti stopnjo prenavljanja. Poudarek v njem je na stavbah z najslabšo učinkovitostjo, energijski revščini in javnih stavbah. Poleg tega so stavbe ključne za doseganje cilja Unije v zvezi z doseganjem podnebne nevtralnosti do leta 2050. Stavbe v lasti javnih organov
  ter stavbe, ki nudijo storitve v splošnem interesu, na primer izobraževanje (vrtci, šole, univerze), zdravstvo (bolnišnice in domovi za ostarele) in socialne storitve (skupnostni centri za mlade, starejše ali osebe, ki živijo v gospodinjstvih z nizkimi dohodki) ali socialna stanovanja,
  predstavljajo znaten delež stavbnega fonda in so zelo opazne v javnem življenju. Zato je primerno določiti letno stopnjo prenove stavb v lasti javnih organov
  in stavb, ki nudijo socialne storitve,
  na ozemlju države članice, da bi se izboljšala njihova energijska učinkovitost
  ter da bi se jih spremenilo vsaj v stavbe z ničelno ali skoraj ničelno porabo energije
  . Države članice pozivamo, da določijo višjo stopnjo prenavljanja, če je to stroškovno učinkovito v okviru prenove njihovega stavbnega fonda, v skladu s svojo dolgoročno strategijo prenove ali nacionalnimi programi prenove. Stopnja prenove ne bi smela posegati v obveznosti v zvezi s skoraj ničenergijskimi stavbami (NZEB) iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28).
  Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za uporabo manj strogih zahtev za nekatere stavbe, kot so stavbe s posebno arhitekturno ali zgodovinsko vrednostjo.
  Pri naslednjem pregledu Direktive 2010/31/EU bi morala Komisija oceniti napredek držav članic pri prenovi javnih stavb. Razmisliti bi morala o podaji zakonodajnega predloga o reviziji stopnje prenove, v katerem bi bil upoštevan napredek držav članic, bistven gospodarski ali tehnični razvoj ali po potrebi Unijine zaveze za razogljičenje in ničelno onesnaževanje. Obveznost prenove stavb javnih organov v tej direktivi dopolnjuje navedeno direktivo, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti, da se pri večji prenovi obstoječih stavb izboljša njihova energijska učinkovitost in te izpolnjujejo zahteve glede NZEB.
  Komisija in države članice bi morale poskrbeti za dodatne smernice za temeljito prenovo stavb z zgodovinsko vrednostjo. |
| --- | --- |

(32)

Stavbe in promet so poleg industrije glavni porabniki energije in glavni vir emisij (25) Stavbe prispevajo okrog 40 % skupne porabe energije v Uniji in 36 % toplogrednih plinov iz energije v Uniji (26). V sporočilu Komisije z naslovom Val prenove (27) je obravnavan dvojni izziv energijske učinkovitosti in učinkovite rabe virov ter cenovne dostopnosti v stavbnem sektorju, njegov cilj pa je podvojiti stopnjo prenavljanja. Poudarek v njem je na stavbah z najslabšo učinkovitostjo, energijski revščini in javnih stavbah. Poleg tega so stavbe ključne za doseganje cilja Unije v zvezi z doseganjem podnebne nevtralnosti do leta 2050. Stavbe v lasti javnih organov
  ter stavbe, ki nudijo storitve v splošnem interesu, na primer izobraževanje (vrtci, šole, univerze), zdravstvo (bolnišnice in domovi za ostarele) in socialne storitve (skupnostni centri za mlade, starejše ali osebe, ki živijo v gospodinjstvih z nizkimi dohodki) ali socialna stanovanja,
  predstavljajo znaten delež stavbnega fonda in so zelo opazne v javnem življenju. Zato je primerno določiti letno stopnjo prenove stavb v lasti javnih organov
  in stavb, ki nudijo socialne storitve,
  na ozemlju države članice, da bi se izboljšala njihova energijska učinkovitost
  ter da bi se jih spremenilo vsaj v stavbe z ničelno ali skoraj ničelno porabo energije
  . Države članice pozivamo, da določijo višjo stopnjo prenavljanja, če je to stroškovno učinkovito v okviru prenove njihovega stavbnega fonda, v skladu s svojo dolgoročno strategijo prenove ali nacionalnimi programi prenove. Stopnja prenove ne bi smela posegati v obveznosti v zvezi s skoraj ničenergijskimi stavbami (NZEB) iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28).
  Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za uporabo manj strogih zahtev za nekatere stavbe, kot so stavbe s posebno arhitekturno ali zgodovinsko vrednostjo.
  Pri naslednjem pregledu Direktive 2010/31/EU bi morala Komisija oceniti napredek držav članic pri prenovi javnih stavb. Razmisliti bi morala o podaji zakonodajnega predloga o reviziji stopnje prenove, v katerem bi bil upoštevan napredek držav članic, bistven gospodarski ali tehnični razvoj ali po potrebi Unijine zaveze za razogljičenje in ničelno onesnaževanje. Obveznost prenove stavb javnih organov v tej direktivi dopolnjuje navedeno direktivo, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti, da se pri večji prenovi obstoječih stavb izboljša njihova energijska učinkovitost in te izpolnjujejo zahteve glede NZEB.
  Komisija in države članice bi morale poskrbeti za dodatne smernice za temeljito prenovo stavb z zgodovinsko vrednostjo.

| (33) | Da bi lahko države članice določile stopnjo prenavljanja, morajo imeti pregled nad stavbami, ki ne dosegajo ravni skoraj ničelne porabe energije. Zato bi morale objaviti in posodabljati evidenco javnih stavb
  , med drugim tudi socialnih stanovanj,
  v okviru splošne podatkovne zbirke energijskih izkaznic. Ta evidenca bi morala omogočati tudi zasebnim akterjem, vključno s podjetji za energetske storitve, da predlagajo rešitve za prenovo, ki jih lahko zbere opazovalnica za stavbni fond Unije. |
| --- | --- |

(33)

Da bi lahko države članice določile stopnjo prenavljanja, morajo imeti pregled nad stavbami, ki ne dosegajo ravni skoraj ničelne porabe energije. Zato bi morale objaviti in posodabljati evidenco javnih stavb
  , med drugim tudi socialnih stanovanj,
  v okviru splošne podatkovne zbirke energijskih izkaznic. Ta evidenca bi morala omogočati tudi zasebnim akterjem, vključno s podjetji za energetske storitve, da predlagajo rešitve za prenovo, ki jih lahko zbere opazovalnica za stavbni fond Unije.

| (34) | Leta 2020 več kot polovica svetovnega prebivalstva živi na mestnih območjih. Do leta 2050 naj bi ta delež dosegel 68 % (29). Poleg tega bo treba polovico mestne infrastrukture do leta 2050 šele zgraditi (30). Mesta in mestna območja so središča gospodarske dejavnosti, ustvarjanja znanja, inovacij in novih tehnologij. Vplivajo na kakovost življenja državljanov, ki živijo ali delajo v njih. Države članice bi morale tehnično in finančno podpirati mestne skupnosti. Več občin in drugih javnih organov v državah članicah je že uvedlo celostne pristope k varčevanju in oskrbi z energijo
  ter trajnostni mobilnosti
  , na primer z akcijskimi načrti za trajnostno energijo
  ali načrti za trajnostno mobilnost v mestih
  , kot so načrti, pripravljeni v okviru pobude Konvencije županov, ter celostne mestne pristope, ki zajemajo več kot le posamezne posege pri stavbah ali načinih prevoza.
  Potrebna so nadaljnja prizadevanja na področju izboljšanja energijske učinkovitosti mobilnosti v mestih, tako v potniškem kot tovornem prometu, saj porabita približno 40 % vse energije v cestnem prometu. Uredba ... [Uredba o TEN-T – COD/2021/420] bi morala znatno prispevati k obravnavanju energijske učinkovitosti v mestnem prometu z doslednim, celostnim in multimodalnim pristopom, in sicer z zahtevo, da se sprejmejo načrti za trajnostno mobilnost v mestih, kot so opredeljeni v navedeni uredbi. Poleg tega bi morale države članice za dosego ciljev te direktive močno spodbujati čim več lokalnih organov, naj sprejmejo načrte za trajnostno mobilnost v mestih, da bi prispevali k zmanjšanju porabe energije in odpravili nepotrebne prevoze, kjer je to mogoče, v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“. |
| --- | --- |

(34)

Leta 2020 več kot polovica svetovnega prebivalstva živi na mestnih območjih. Do leta 2050 naj bi ta delež dosegel 68 % (29). Poleg tega bo treba polovico mestne infrastrukture do leta 2050 šele zgraditi (30). Mesta in mestna območja so središča gospodarske dejavnosti, ustvarjanja znanja, inovacij in novih tehnologij. Vplivajo na kakovost življenja državljanov, ki živijo ali delajo v njih. Države članice bi morale tehnično in finančno podpirati mestne skupnosti. Več občin in drugih javnih organov v državah članicah je že uvedlo celostne pristope k varčevanju in oskrbi z energijo
  ter trajnostni mobilnosti
  , na primer z akcijskimi načrti za trajnostno energijo
  ali načrti za trajnostno mobilnost v mestih
  , kot so načrti, pripravljeni v okviru pobude Konvencije županov, ter celostne mestne pristope, ki zajemajo več kot le posamezne posege pri stavbah ali načinih prevoza.
  Potrebna so nadaljnja prizadevanja na področju izboljšanja energijske učinkovitosti mobilnosti v mestih, tako v potniškem kot tovornem prometu, saj porabita približno 40 % vse energije v cestnem prometu. Uredba ... [Uredba o TEN-T – COD/2021/420] bi morala znatno prispevati k obravnavanju energijske učinkovitosti v mestnem prometu z doslednim, celostnim in multimodalnim pristopom, in sicer z zahtevo, da se sprejmejo načrti za trajnostno mobilnost v mestih, kot so opredeljeni v navedeni uredbi. Poleg tega bi morale države članice za dosego ciljev te direktive močno spodbujati čim več lokalnih organov, naj sprejmejo načrte za trajnostno mobilnost v mestih, da bi prispevali k zmanjšanju porabe energije in odpravili nepotrebne prevoze, kjer je to mogoče, v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“.

| (35) | Javni naročniki in naročniki, ki oddajajo javna naročila gradenj, blaga ali storitev, bi morali dajati zgled pri nakupu nekaterih izdelkov in storitev ter nakupu in najemanju stavb ter sprejemati energijsko učinkovite odločitve o nakupu, uporabljati pa bi morali tudi načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, tudi pri tistih javnih naročilih in koncesijah, za katere v Prilogi IV niso določene posebne zahteve. To bi se moralo uporabljati za upravne oddelke, ki so pristojni za celotno ozemlje države članice. Če v posamezni državi članici za določeno področje pristojnosti ni ustreznega upravnega oddelka, ki bi bil pristojen na celotnem ozemlju, bi morala obveznost veljati za tiste upravne oddelke, ki so skupaj pristojni na celotnem ozemlju te države članice. Vendar to ne bi smelo vplivati na določbe direktiv Unije o javnem naročanju. Države članice bi morale odpraviti ovire za javno naročanje v državi članici ali čezmejne ovire, če je mogoče tako zmanjšati stroške, doseči večje koristi notranjega trga z ustvarjanjem poslovnih priložnosti za dobavitelje in ponudnike energetskih storitev. |
| --- | --- |

(35)

Javni naročniki in naročniki, ki oddajajo javna naročila gradenj, blaga ali storitev, bi morali dajati zgled pri nakupu nekaterih izdelkov in storitev ter nakupu in najemanju stavb ter sprejemati energijsko učinkovite odločitve o nakupu, uporabljati pa bi morali tudi načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, tudi pri tistih javnih naročilih in koncesijah, za katere v Prilogi IV niso določene posebne zahteve. To bi se moralo uporabljati za upravne oddelke, ki so pristojni za celotno ozemlje države članice. Če v posamezni državi članici za določeno področje pristojnosti ni ustreznega upravnega oddelka, ki bi bil pristojen na celotnem ozemlju, bi morala obveznost veljati za tiste upravne oddelke, ki so skupaj pristojni na celotnem ozemlju te države članice. Vendar to ne bi smelo vplivati na določbe direktiv Unije o javnem naročanju. Države članice bi morale odpraviti ovire za javno naročanje v državi članici ali čezmejne ovire, če je mogoče tako zmanjšati stroške, doseči večje koristi notranjega trga z ustvarjanjem poslovnih priložnosti za dobavitelje in ponudnike energetskih storitev.

| (36) | Vsi javni subjekti, ki vlagajo javna sredstva preko javnega naročanja, bi morali biti za zgled pri oddaji naročil in koncesij z izbiro izdelkov, storitev, gradbenih del in stavb z največjo energijsko učinkovitostjo, tudi pri tistih naročilih, za katere ne veljajo posebne zahteve iz Direktive 2009/30/ES. V tej zvezi je treba v vseh postopkih oddaje naročila za javna naročila in koncesije z vrednostjo nad mejnimi vrednostmi iz členov 6 in 7 Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31), člena 2(1) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32), ter členov 3 in 4 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta upoštevati energijsko učinkovitost izdelkov, stavb in storitev, ki jih določa zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja, pri čemer je treba v postopkih oddaje naročila prednostno upoštevati načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. |
| --- | --- |

(36)

Vsi javni subjekti, ki vlagajo javna sredstva preko javnega naročanja, bi morali biti za zgled pri oddaji naročil in koncesij z izbiro izdelkov, storitev, gradbenih del in stavb z največjo energijsko učinkovitostjo, tudi pri tistih naročilih, za katere ne veljajo posebne zahteve iz Direktive 2009/30/ES. V tej zvezi je treba v vseh postopkih oddaje naročila za javna naročila in koncesije z vrednostjo nad mejnimi vrednostmi iz členov 6 in 7 Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31), člena 2(1) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32), ter členov 3 in 4 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta upoštevati energijsko učinkovitost izdelkov, stavb in storitev, ki jih določa zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja, pri čemer je treba v postopkih oddaje naročila prednostno upoštevati načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“.

| (37) | Pomembno je tudi, da države članice spremljajo, kako javni naročniki in naročniki upoštevajo zahteve glede energijske učinkovitosti pri naročanju izdelkov, stavb, gradbenih del in storitev, in sicer tako, da zagotavljajo, da se javnosti omogoči dostop do informacij o učinku uspešnih ponudb na energijsko učinkovitost nad pragovi iz direktiv o javnem naročanju. Tako lahko deležniki in državljani ocenjujejo vlogo javnega sektorja pri preglednem zagotavljanju uveljavljanja načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v javnem naročanju. |
| --- | --- |

(37)

Pomembno je tudi, da države članice spremljajo, kako javni naročniki in naročniki upoštevajo zahteve glede energijske učinkovitosti pri naročanju izdelkov, stavb, gradbenih del in storitev, in sicer tako, da zagotavljajo, da se javnosti omogoči dostop do informacij o učinku uspešnih ponudb na energijsko učinkovitost nad pragovi iz direktiv o javnem naročanju. Tako lahko deležniki in državljani ocenjujejo vlogo javnega sektorja pri preglednem zagotavljanju uveljavljanja načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v javnem naročanju.

| (38) | V evropskem zelenem dogovoru je priznana vloga krožnega gospodarstva pri prispevanju k splošnim ciljem Unije za razogljičenje. Javni sektor
  bi moral
  k tem ciljem
  prispevati
  z izkoriščanjem svoje kupne moči tako, da, kjer je ustrezno, z ustreznimi orodji za zelena javna naročila izbira okolju prijazne izdelke, stavbe, storitve in gradbena dela ter tako pomembno prispeva k zmanjšanju porabe energije in okoljskim učinkom. |
| --- | --- |

(38)

V evropskem zelenem dogovoru je priznana vloga krožnega gospodarstva pri prispevanju k splošnim ciljem Unije za razogljičenje. Javni sektor
  bi moral
  k tem ciljem
  prispevati
  z izkoriščanjem svoje kupne moči tako, da, kjer je ustrezno, z ustreznimi orodji za zelena javna naročila izbira okolju prijazne izdelke, stavbe, storitve in gradbena dela ter tako pomembno prispeva k zmanjšanju porabe energije in okoljskim učinkom.

| (39) | Pomembno je, da države članice nudijo potrebno podporo javnim organom pri uvajanju zahtev glede energijske učinkovitosti v javno naročanje in ▌pri uporabi zelenih javnih naročil, in sicer tako, da jim nudijo potrebne smernice in metodologije za izvajanje ocen stroškov skozi celoten življenjski cikel ter okoljskih učinkov in stroškov. Dobro zasnovana orodja, zlasti digitalna, naj bi omogočila lažje postopke za oddajo javnega naročila in zmanjšala upravne stroške, zlasti v manjših državah članicah, ki morda nimajo zadostnih zmogljivosti za pripravo razpisov. V zvezi s tem bi morale države članice dejavno spodbujati uporabo digitalnih orodij in sodelovanje med javnimi naročniki, tudi čezmejno, za izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

(39)

Pomembno je, da države članice nudijo potrebno podporo javnim organom pri uvajanju zahtev glede energijske učinkovitosti v javno naročanje in ▌pri uporabi zelenih javnih naročil, in sicer tako, da jim nudijo potrebne smernice in metodologije za izvajanje ocen stroškov skozi celoten življenjski cikel ter okoljskih učinkov in stroškov. Dobro zasnovana orodja, zlasti digitalna, naj bi omogočila lažje postopke za oddajo javnega naročila in zmanjšala upravne stroške, zlasti v manjših državah članicah, ki morda nimajo zadostnih zmogljivosti za pripravo razpisov. V zvezi s tem bi morale države članice dejavno spodbujati uporabo digitalnih orodij in sodelovanje med javnimi naročniki, tudi čezmejno, za izmenjavo dobrih praks.

| (40) | Glede na to, da stavbe prispevajo emisije toplogrednih plinov pred obdobjem uporabe in po njem, bi morale države članice upoštevati tudi emisije toplogrednih plinov iz stavb skozi celoten življenjski cikel. To spada v okvir prizadevanj za to, da bi v okviru zgledne vloge javnega sektorja namenili več pozornosti učinkovitosti skozi celoten življenjski cikel, vidikom krožnega gospodarstva in okoljskim vidikom . Javno naročanje je lahko torej priložnost za reševanje vprašanja ogljika, vgrajenega v stavbah, skozi njihov življenjski cikel. V zvezi s tem
  bi morali
  javni naročniki kot pomembni akterji
  ukrepati
  v postopkih za oddajo javnega naročila z nakupom novih stavb, ki rešujejo vprašanje potenciala globalnega segrevanja skozi celoten življenjski cikel. |
| --- | --- |

(40)

Glede na to, da stavbe prispevajo emisije toplogrednih plinov pred obdobjem uporabe in po njem, bi morale države članice upoštevati tudi emisije toplogrednih plinov iz stavb skozi celoten življenjski cikel. To spada v okvir prizadevanj za to, da bi v okviru zgledne vloge javnega sektorja namenili več pozornosti učinkovitosti skozi celoten življenjski cikel, vidikom krožnega gospodarstva in okoljskim vidikom . Javno naročanje je lahko torej priložnost za reševanje vprašanja ogljika, vgrajenega v stavbah, skozi njihov življenjski cikel. V zvezi s tem
  bi morali
  javni naročniki kot pomembni akterji
  ukrepati
  v postopkih za oddajo javnega naročila z nakupom novih stavb, ki rešujejo vprašanje potenciala globalnega segrevanja skozi celoten življenjski cikel.

| (41) | S potencialom globalnega segrevanja skozi celoten življenjski cikel se merijo emisije toplogrednih plinov, povezane s stavbami v različnih fazah njihovega življenjskega cikla. Zato se z njim meri skupen prispevek stavbe k emisijam, ki povzročajo podnebne spremembe. To se včasih imenuje „ocena ogljičnega odtisa“ ali „merjenje ogljika v celotni življenjski dobi“. V njem so emisije CO2, vsebovane v gradbenih materialih, povezane s posrednimi in neposrednimi emisijami CO2 v fazi uporabe. Stavbe so pomembna banka materialov, saj več desetletij služijo kot skladišče ogljično intenzivnih virov, zato je pomembno preučiti zasnove, ki omogočajo ponovno uporabo v prihodnosti in recikliranje ob koncu obdobja uporabe
  v skladu z novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo
  .
  Države članice bi morale spodbujati krožnost, trajnostnost in prilagodljivost gradbenih materialov, da bi izboljšale trajnostno uspešnost gradbenih proizvodov, ter hkrati zagotoviti, da bi bili z njimi povezani stroški konkurenčni in privlačni, in sicer z uporabo vseh razpoložljivih finančnih instrumentov za zagotovitev spodbud za uporabo krožnih materialov. |
| --- | --- |

(41)

S potencialom globalnega segrevanja skozi celoten življenjski cikel se merijo emisije toplogrednih plinov, povezane s stavbami v različnih fazah njihovega življenjskega cikla. Zato se z njim meri skupen prispevek stavbe k emisijam, ki povzročajo podnebne spremembe. To se včasih imenuje „ocena ogljičnega odtisa“ ali „merjenje ogljika v celotni življenjski dobi“. V njem so emisije CO2, vsebovane v gradbenih materialih, povezane s posrednimi in neposrednimi emisijami CO2 v fazi uporabe. Stavbe so pomembna banka materialov, saj več desetletij služijo kot skladišče ogljično intenzivnih virov, zato je pomembno preučiti zasnove, ki omogočajo ponovno uporabo v prihodnosti in recikliranje ob koncu obdobja uporabe
  v skladu z novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo
  .
  Države članice bi morale spodbujati krožnost, trajnostnost in prilagodljivost gradbenih materialov, da bi izboljšale trajnostno uspešnost gradbenih proizvodov, ter hkrati zagotoviti, da bi bili z njimi povezani stroški konkurenčni in privlačni, in sicer z uporabo vseh razpoložljivih finančnih instrumentov za zagotovitev spodbud za uporabo krožnih materialov.

| (42) | Potencial globalnega segrevanja se izraža kot številčni kazalnik v kgCO2e/m2 (notranje uporabne tlorisne površine) za vsako fazo življenjskega cikla kot enoletno povprečje 50-letnega obdobja iz referenčne študije. Izbira podatkov, opredelitev scenarija in izračuni se izvedejo v skladu s standardom EN 15978. Obseg uporabe elementov stavb in tehnične opreme je določen v kazalniku 1,2 skupnega okvira EU za trajnostne gradnje (Level(s)). Če obstaja nacionalno orodje za izračun ali če se zahteva za razkritja ali pridobitev gradbenega dovoljenja, bi morala biti omogočena uporaba tega orodja za zagotavljanje zahtevanih informacij. Možna bi morala biti tudi uporaba drugih orodij za izračunavanje, če izpolnjujejo minimalna merila iz skupnega okvira EU za trajnostne gradnje. |
| --- | --- |

(42)

Potencial globalnega segrevanja se izraža kot številčni kazalnik v kgCO2e/m2 (notranje uporabne tlorisne površine) za vsako fazo življenjskega cikla kot enoletno povprečje 50-letnega obdobja iz referenčne študije. Izbira podatkov, opredelitev scenarija in izračuni se izvedejo v skladu s standardom EN 15978. Obseg uporabe elementov stavb in tehnične opreme je določen v kazalniku 1,2 skupnega okvira EU za trajnostne gradnje (Level(s)). Če obstaja nacionalno orodje za izračun ali če se zahteva za razkritja ali pridobitev gradbenega dovoljenja, bi morala biti omogočena uporaba tega orodja za zagotavljanje zahtevanih informacij. Možna bi morala biti tudi uporaba drugih orodij za izračunavanje, če izpolnjujejo minimalna merila iz skupnega okvira EU za trajnostne gradnje.

| (43) | Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33) ureja obrate, ki prispevajo k proizvodnji energije ali uporabljajo energijo v proizvodne namene, informacije o energiji, ki je bila uporabljena ali proizvedena v obratu, pa morajo biti vključene v vloge za integrirano dovoljenje (člen 12(1)(b)). Poleg tega člen 11 navedene direktive določa, da je učinkovita uporaba energije eno od glavnih načel, ki urejajo osnovne obveznosti operaterja, in eno od meril za določanje najboljših razpoložljivih tehnik v skladu s Prilogo III Direktive 2010/75/EU. Na učinkovitost delovanja energetskih sistemov v danem trenutku vplivajo možnosti nemotenega in prožnega dovajanja energije iz različnih virov – z različno vztrajnostjo in različnimi zagonskimi časi – v omrežje. S povečanjem učinkovitosti bo mogoče bolje izkoristiti energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(43)

Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33) ureja obrate, ki prispevajo k proizvodnji energije ali uporabljajo energijo v proizvodne namene, informacije o energiji, ki je bila uporabljena ali proizvedena v obratu, pa morajo biti vključene v vloge za integrirano dovoljenje (člen 12(1)(b)). Poleg tega člen 11 navedene direktive določa, da je učinkovita uporaba energije eno od glavnih načel, ki urejajo osnovne obveznosti operaterja, in eno od meril za določanje najboljših razpoložljivih tehnik v skladu s Prilogo III Direktive 2010/75/EU. Na učinkovitost delovanja energetskih sistemov v danem trenutku vplivajo možnosti nemotenega in prožnega dovajanja energije iz različnih virov – z različno vztrajnostjo in različnimi zagonskimi časi – v omrežje. S povečanjem učinkovitosti bo mogoče bolje izkoristiti energijo iz obnovljivih virov.

| (44) | Izboljšanje energijske učinkovitosti lahko prispeva k boljšim gospodarskim rezultatom. Države članice in Unija bi si morale prizadevati zmanjšati porabo energije ne glede na stopnjo gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(44)

Izboljšanje energijske učinkovitosti lahko prispeva k boljšim gospodarskim rezultatom. Države članice in Unija bi si morale prizadevati zmanjšati porabo energije ne glede na stopnjo gospodarske rasti.

| (45) | Obveznost prihranka energije, določeno s to direktivo, bi bilo treba povečati in jo uporabljati tudi po letu 2030. To vlagateljem zagotavlja stabilnost, kar bi spodbudilo dolgoročne naložbe in dolgoročne ukrepe za energijsko učinkovitost, kot je temeljita prenova stavb z dolgoročnim ciljem olajšanja stroškovno učinkovite pretvorbe obstoječih stavb v skoraj ničenergijske stavbe. 
  Temeljite prenove, s katerimi se energijska učinkovitost stavb poveča za vsaj 60 %, se trenutno na letni ravni izvajajo le v 0,2 % stavbnega fonda, pri čemer se energijska učinkovitost le v enem od petih primerov bistveno izboljša.
  Obveznost prihranka energije ima pomembno vlogo pri spodbujanju rasti, ustvarjanju delovnih mest, konkurenčnosti in blažitvi energijske revščine na lokalni ravni. Morala bi zagotoviti, da bo Unija lahko dosegla svoje energetske in podnebne cilje z ustvarjanjem novih priložnosti, ter pretrgali povezavo med porabo energije in rastjo. Sodelovanje z zasebnim sektorjem je pomembno, da se oceni, pod kakšnimi pogoji bi lahko pritegnili zasebne naložbe v projekte energijske učinkovitosti, ter razvili nove prihodkovne modele za inovacije na področju energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(45)

Obveznost prihranka energije, določeno s to direktivo, bi bilo treba povečati in jo uporabljati tudi po letu 2030. To vlagateljem zagotavlja stabilnost, kar bi spodbudilo dolgoročne naložbe in dolgoročne ukrepe za energijsko učinkovitost, kot je temeljita prenova stavb z dolgoročnim ciljem olajšanja stroškovno učinkovite pretvorbe obstoječih stavb v skoraj ničenergijske stavbe. 
  Temeljite prenove, s katerimi se energijska učinkovitost stavb poveča za vsaj 60 %, se trenutno na letni ravni izvajajo le v 0,2 % stavbnega fonda, pri čemer se energijska učinkovitost le v enem od petih primerov bistveno izboljša.
  Obveznost prihranka energije ima pomembno vlogo pri spodbujanju rasti, ustvarjanju delovnih mest, konkurenčnosti in blažitvi energijske revščine na lokalni ravni. Morala bi zagotoviti, da bo Unija lahko dosegla svoje energetske in podnebne cilje z ustvarjanjem novih priložnosti, ter pretrgali povezavo med porabo energije in rastjo. Sodelovanje z zasebnim sektorjem je pomembno, da se oceni, pod kakšnimi pogoji bi lahko pritegnili zasebne naložbe v projekte energijske učinkovitosti, ter razvili nove prihodkovne modele za inovacije na področju energijske učinkovitosti.

| (46) | Ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti pozitivno vplivajo tudi na kakovost zraka, saj energijsko učinkovitejše stavbe prispevajo k zmanjšanju povpraševanja po gorivih za ogrevanje, vključno s trdimi gorivi. Ukrepi za energijsko učinkovitost zato prispevajo k izboljšanju kakovosti notranjega in zunanjega zraka ter stroškovno učinkovitemu doseganju ciljev politike Unije glede kakovosti zraka, kot je določeno zlasti z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (34). |
| --- | --- |

(46)

Ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti pozitivno vplivajo tudi na kakovost zraka, saj energijsko učinkovitejše stavbe prispevajo k zmanjšanju povpraševanja po gorivih za ogrevanje, vključno s trdimi gorivi. Ukrepi za energijsko učinkovitost zato prispevajo k izboljšanju kakovosti notranjega in zunanjega zraka ter stroškovno učinkovitemu doseganju ciljev politike Unije glede kakovosti zraka, kot je določeno zlasti z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (34).

| (47) | Države članice morajo v celotnem obdobju obveznosti do leta 2030 doseči skupni prihranek energije pri končni porabi, ki ustreza novemu letnemu prihranku v višini vsaj 0,8 % porabe končne energije do 31. decembra 2023, od 1. januarja 2024 pa vsaj
  2 %
  . To zahtevo bi bilo mogoče izpolniti z novimi ukrepi politike, ki se sprejmejo v obdobju obveznosti od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030, ali z novimi posameznimi ukrepi, ki so rezultat ukrepov politik, sprejetih med ali pred prejšnjim obdobjem, pod pogojem, da se posamezni ukrepi, ki zagotovijo prihranke energije, uvedejo v naslednjem obdobju. Države članice bi morale imeti možnost v ta namen uporabiti sheme obveznosti energijske učinkovitosti ali alternativne ukrepe politike ali oboje. |
| --- | --- |

(47)

Države članice morajo v celotnem obdobju obveznosti do leta 2030 doseči skupni prihranek energije pri končni porabi, ki ustreza novemu letnemu prihranku v višini vsaj 0,8 % porabe končne energije do 31. decembra 2023, od 1. januarja 2024 pa vsaj
  2 %
  . To zahtevo bi bilo mogoče izpolniti z novimi ukrepi politike, ki se sprejmejo v obdobju obveznosti od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030, ali z novimi posameznimi ukrepi, ki so rezultat ukrepov politik, sprejetih med ali pred prejšnjim obdobjem, pod pogojem, da se posamezni ukrepi, ki zagotovijo prihranke energije, uvedejo v naslednjem obdobju. Države članice bi morale imeti možnost v ta namen uporabiti sheme obveznosti energijske učinkovitosti ali alternativne ukrepe politike ali oboje.

| (48) | V obdobju od leta 2021 do 31. decembra 2023 bi se moralo do Cipra in Malte zahtevati, da dosežeta skupni prihranek energije pri končni porabi, ki je enak novemu prihranku v višini 0,24 % porabe končne energije samo za obdobje od 2021 do 2030. Ta individualna stopnja prihrankov bi se morala nehati uporabljati od 1. januarja 2024. |
| --- | --- |

(48)

V obdobju od leta 2021 do 31. decembra 2023 bi se moralo do Cipra in Malte zahtevati, da dosežeta skupni prihranek energije pri končni porabi, ki je enak novemu prihranku v višini 0,24 % porabe končne energije samo za obdobje od 2021 do 2030. Ta individualna stopnja prihrankov bi se morala nehati uporabljati od 1. januarja 2024.

| (49) | Kadar uporabljajo shemo obveznosti, bi morale države članice med operaterji prenosnih
  in distribucijskih
  sistemov, distributerji energije, podjetji za maloprodajo energije in distributerji ali podjetji za maloprodajo goriva za prevoz na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določiti zavezance. Določitev nekaterih kategorij teh dobaviteljev ali trgovcev na drobno ali njihovo izvzetje se ne bi smelo šteti za nezdružljivo z načelom nediskriminacije. Zato se lahko države članice same odločijo, ali bodo te operaterje prenosnih
  in distribucijskih
  sistemov, distributerje in prodajalce na drobno ali samo nekatere kategorije dobaviteljev ali prodajalcev na drobno določile kot zavezance. Da bi okrepile moč ranljivih odjemalcev
  in gospodinjstev z nizkimi dohodki
  , ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, in jih zaščitile ter da bi ukrepe politike prednostno izvedle pri njih, lahko države članice od zavezancev zahtevajo, da dosežejo prihranke energije pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, in ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih. V ta namen lahko države članice določijo tudi ciljne vrednosti za zmanjšanje stroškov energije. Zavezanci bi lahko te ciljne vrednosti dosegli s spodbujanjem uvedbe ukrepov, ki imajo za posledico prihranke energije in finančne prihranke pri računih za energijo, kot je uvedba ukrepov za izolacijo in ogrevanje
  , ter s podpiranjem pobud skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov
  . 
  Ti ukrepi so lahko zlasti koristni za ranljive odjemalce, ljudi, ki trpijo energijsko revščino, in ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, saj običajno živijo v manj energijsko učinkovitih stavbah in imajo zato lahko največ koristi od izboljšanja energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(49)

Kadar uporabljajo shemo obveznosti, bi morale države članice med operaterji prenosnih
  in distribucijskih
  sistemov, distributerji energije, podjetji za maloprodajo energije in distributerji ali podjetji za maloprodajo goriva za prevoz na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določiti zavezance. Določitev nekaterih kategorij teh dobaviteljev ali trgovcev na drobno ali njihovo izvzetje se ne bi smelo šteti za nezdružljivo z načelom nediskriminacije. Zato se lahko države članice same odločijo, ali bodo te operaterje prenosnih
  in distribucijskih
  sistemov, distributerje in prodajalce na drobno ali samo nekatere kategorije dobaviteljev ali prodajalcev na drobno določile kot zavezance. Da bi okrepile moč ranljivih odjemalcev
  in gospodinjstev z nizkimi dohodki
  , ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, in jih zaščitile ter da bi ukrepe politike prednostno izvedle pri njih, lahko države članice od zavezancev zahtevajo, da dosežejo prihranke energije pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, in ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih. V ta namen lahko države članice določijo tudi ciljne vrednosti za zmanjšanje stroškov energije. Zavezanci bi lahko te ciljne vrednosti dosegli s spodbujanjem uvedbe ukrepov, ki imajo za posledico prihranke energije in finančne prihranke pri računih za energijo, kot je uvedba ukrepov za izolacijo in ogrevanje
  , ter s podpiranjem pobud skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov
  . 
  Ti ukrepi so lahko zlasti koristni za ranljive odjemalce, ljudi, ki trpijo energijsko revščino, in ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, saj običajno živijo v manj energijsko učinkovitih stavbah in imajo zato lahko največ koristi od izboljšanja energijske učinkovitosti.

| (50) | Države članice bi morale pri zasnovi ukrepov politike za izpolnitev obveznosti prihrankov energije upoštevati podnebne in okoljske standarde in prednostne naloge Unije ter spoštovati načelo „da se ne škoduje bistveno“ v smislu Uredbe (EU) 2020/852 (35). Ne bi smele spodbujati dejavnosti, ki niso okoljsko trajnostne, kot je uporaba ▌fosilnih goriv. Namen obveznosti prihrankov energije je okrepiti odziv na podnebne spremembe s spodbudami za države članice za izvajanje kombinacije trajnostnih in čistih politik, ki bo odporna in bo blažila podnebne spremembe. Zato se
  lahko pod določenimi pogoji in v določenem obdobju po prenosu
  te direktive
  v skladu s Prilogo V
  prihranki energije zaradi ukrepov v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv
  štejejo
  za upravičene prihranke energije na podlagi obveznosti prihrankov energije. To bo omogočilo prihranke energije uskladiti s cilji evropskega zelenega dogovora, načrta za uresničitev podnebnih ciljev in strategije „val prenove“ ter odražalo potrebo po ukrepih, ki jih je ugotovila Mednarodna agencija za energijo v svojem poročilu o ničelnih neto emisijah (36). Cilj omejitve je spodbuditi države članice, da bi uporabljale javna sredstva samo za trajnostne tehnologije, ki bodo primerne za prihodnost. Pomembno je, da države članice zagotovijo jasen okvir politike in gotovost glede naložb za tržne akterje. Uvedba metodologije izračuna v skladu z obveznostjo prihrankov energije bi morala vsem tržnim akterjem omogočiti, da svoje tehnologije prilagodijo v razumnem roku. Kadar države članice podpirajo uvajanje učinkovitih tehnologij fosilnih goriv ali zgodnje nadomeščanje take tehnologije, npr. s shemami subvencioniranja ali obveznosti energijske učinkovitosti, prihranki energije morda ne bodo več upravičeni v okviru obveznosti prihrankov energije. Medtem ko prihranki energije npr. zaradi spodbujanja soproizvodnje na podlagi zemeljskega plina ne bi bili upravičeni, se ta omejitev ne bi uporabljala za posredno uporabo fosilnih goriv, npr. kadar proizvodnja električne energije vključuje proizvodnjo fosilnih goriv. Še naprej bi morali biti upravičeni ukrepi politike, usmerjeni v spremembe vedenja za zmanjšanje porabe fosilnih goriv, npr. preko informacijskih kampanj in okolju prijazne vožnje. Prihranki energije zaradi ukrepov politike, usmerjenih v prenovo stavb, lahko vsebujejo ukrepe, kot je nadomeščanje ogrevalnih sistemov na fosilna goriva skupaj z izboljšavami ovoja stavb, ki bi morali biti omejeni na tehnologije, ki omogočajo doseganje zahtevanih prihrankov energije v skladu z nacionalnimi gradbenimi predpisi, ki veljajo v državi članici. Kljub temu bi morale države članice spodbujati nadgradnjo ogrevalnih sistemov v okviru celovite energetske prenove v skladu z dolgoročnim ciljem ogljične nevtralnosti, tj. zmanjšanje povpraševanja po ogrevanju in zadovoljevanje preostalega povpraševanja po ogrevanju z brezogljičnim virom energije.
  Države članice lahko pri obračunavanju prihrankov, potrebnih za dosego deleža obveznosti prihranka energije pri ljudeh, ki jih pesti energijska revščina, upoštevajo svoje podnebne razmere. |
| --- | --- |

(50)

Države članice bi morale pri zasnovi ukrepov politike za izpolnitev obveznosti prihrankov energije upoštevati podnebne in okoljske standarde in prednostne naloge Unije ter spoštovati načelo „da se ne škoduje bistveno“ v smislu Uredbe (EU) 2020/852 (35). Ne bi smele spodbujati dejavnosti, ki niso okoljsko trajnostne, kot je uporaba ▌fosilnih goriv. Namen obveznosti prihrankov energije je okrepiti odziv na podnebne spremembe s spodbudami za države članice za izvajanje kombinacije trajnostnih in čistih politik, ki bo odporna in bo blažila podnebne spremembe. Zato se
  lahko pod določenimi pogoji in v določenem obdobju po prenosu
  te direktive
  v skladu s Prilogo V
  prihranki energije zaradi ukrepov v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv
  štejejo
  za upravičene prihranke energije na podlagi obveznosti prihrankov energije. To bo omogočilo prihranke energije uskladiti s cilji evropskega zelenega dogovora, načrta za uresničitev podnebnih ciljev in strategije „val prenove“ ter odražalo potrebo po ukrepih, ki jih je ugotovila Mednarodna agencija za energijo v svojem poročilu o ničelnih neto emisijah (36). Cilj omejitve je spodbuditi države članice, da bi uporabljale javna sredstva samo za trajnostne tehnologije, ki bodo primerne za prihodnost. Pomembno je, da države članice zagotovijo jasen okvir politike in gotovost glede naložb za tržne akterje. Uvedba metodologije izračuna v skladu z obveznostjo prihrankov energije bi morala vsem tržnim akterjem omogočiti, da svoje tehnologije prilagodijo v razumnem roku. Kadar države članice podpirajo uvajanje učinkovitih tehnologij fosilnih goriv ali zgodnje nadomeščanje take tehnologije, npr. s shemami subvencioniranja ali obveznosti energijske učinkovitosti, prihranki energije morda ne bodo več upravičeni v okviru obveznosti prihrankov energije. Medtem ko prihranki energije npr. zaradi spodbujanja soproizvodnje na podlagi zemeljskega plina ne bi bili upravičeni, se ta omejitev ne bi uporabljala za posredno uporabo fosilnih goriv, npr. kadar proizvodnja električne energije vključuje proizvodnjo fosilnih goriv. Še naprej bi morali biti upravičeni ukrepi politike, usmerjeni v spremembe vedenja za zmanjšanje porabe fosilnih goriv, npr. preko informacijskih kampanj in okolju prijazne vožnje. Prihranki energije zaradi ukrepov politike, usmerjenih v prenovo stavb, lahko vsebujejo ukrepe, kot je nadomeščanje ogrevalnih sistemov na fosilna goriva skupaj z izboljšavami ovoja stavb, ki bi morali biti omejeni na tehnologije, ki omogočajo doseganje zahtevanih prihrankov energije v skladu z nacionalnimi gradbenimi predpisi, ki veljajo v državi članici. Kljub temu bi morale države članice spodbujati nadgradnjo ogrevalnih sistemov v okviru celovite energetske prenove v skladu z dolgoročnim ciljem ogljične nevtralnosti, tj. zmanjšanje povpraševanja po ogrevanju in zadovoljevanje preostalega povpraševanja po ogrevanju z brezogljičnim virom energije.
  Države članice lahko pri obračunavanju prihrankov, potrebnih za dosego deleža obveznosti prihranka energije pri ljudeh, ki jih pesti energijska revščina, upoštevajo svoje podnebne razmere.

| (51) | Ukrepi držav članic za izboljšanje energijske učinkovitosti pri prevozu se lahko upoštevajo pri izpolnjevanju obveznosti glede njihovega prihranka energije pri končni porabi. Pri tem gre lahko za namenske politike, ki med drugim spodbujajo učinkovitejša vozila,
  tudi prevozna sredstva na baterijski pogon,
  prehod na kolesarjenje, hojo in javni prevoz, ali za načrtovanje mobilnosti in urbanistično načrtovanje, ki zmanjšujeta potrebo po prevozu. Upoštevajo se lahko tudi sheme za spodbujanje uporabe novih, učinkovitejših vozil, ali politike za spodbujanje prehoda na goriva z znižanimi ravnmi emisij
  toplogrednih plinov
  , razen ukrepov politike v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv, ki zmanjšujejo porabo energije na kilometer, če so skladne s pravili o pomembnosti in dodatnosti iz Priloge V k tej direktivi. Ukrepi politike za spodbujanje uvajanja novih vozil na fosilna goriva se ne bi smeli šteti za upravičene ukrepe v okviru obveznosti prihrankov energije. |
| --- | --- |

(51)

Ukrepi držav članic za izboljšanje energijske učinkovitosti pri prevozu se lahko upoštevajo pri izpolnjevanju obveznosti glede njihovega prihranka energije pri končni porabi. Pri tem gre lahko za namenske politike, ki med drugim spodbujajo učinkovitejša vozila,
  tudi prevozna sredstva na baterijski pogon,
  prehod na kolesarjenje, hojo in javni prevoz, ali za načrtovanje mobilnosti in urbanistično načrtovanje, ki zmanjšujeta potrebo po prevozu. Upoštevajo se lahko tudi sheme za spodbujanje uporabe novih, učinkovitejših vozil, ali politike za spodbujanje prehoda na goriva z znižanimi ravnmi emisij
  toplogrednih plinov
  , razen ukrepov politike v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv, ki zmanjšujejo porabo energije na kilometer, če so skladne s pravili o pomembnosti in dodatnosti iz Priloge V k tej direktivi. Ukrepi politike za spodbujanje uvajanja novih vozil na fosilna goriva se ne bi smeli šteti za upravičene ukrepe v okviru obveznosti prihrankov energije.

| (52) | Z ukrepi držav članic, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (37), s katerimi se preverljivo ter merljivo ali ocenljivo izboljša energijska učinkovitost, lahko države članice stroškovno učinkovito izpolnijo svojo obveznost glede prihranka energije iz te Direktive. |
| --- | --- |

(52)

Z ukrepi držav članic, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (37), s katerimi se preverljivo ter merljivo ali ocenljivo izboljša energijska učinkovitost, lahko države članice stroškovno učinkovito izpolnijo svojo obveznost glede prihranka energije iz te Direktive.

| (53) | Države članice bi morale v svojih shemah obveznosti imeti možnost, da zavezancem dovolijo, da prispevajo v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost, ki bi se lahko uporabljal za prednostno izvajanje ukrepov politike pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, in ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, ali to od njih zahtevajo, namesto da od njih zahtevajo, da dosežejo količino skupnega prihranka končne porabe energije, ki se zahteva na podlagi člena 8(1) te Direktive. |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale v svojih shemah obveznosti imeti možnost, da zavezancem dovolijo, da prispevajo v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost, ki bi se lahko uporabljal za prednostno izvajanje ukrepov politike pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, in ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, ali to od njih zahtevajo, namesto da od njih zahtevajo, da dosežejo količino skupnega prihranka končne porabe energije, ki se zahteva na podlagi člena 8(1) te Direktive.

| (54) | Države članice in zavezanci bi morali izkoristiti vsa razpoložljiva sredstva in tehnologije, razen v zvezi z uporabo tehnologij neposrednega zgorevanja fosilnih goriv, da bi dosegli zahtevan skupni prihranek končne porabe energije, med drugim s spodbujanjem
  pametnih in
  trajnostnih tehnologij pri učinkovitih sistemih za daljinsko ogrevanje in hlajenje, učinkovite infrastrukture za ogrevanje in hlajenje
  , učinkovitih in pametnih stavb, električnih vozil in industrij
  ter energijskih pregledov ali enakovrednih sistemov upravljanja, če so prihranki energije, ki se uveljavljajo, skladni z zahtevami iz člena 8 in Priloge V k tej Direktivi. Države članice bi si morale pri oblikovanju in izvajanju alternativnih ukrepov politike prizadevati za veliko mero prožnosti. Države članice bi morale spodbujati ukrepe, s katerimi se dosežejo prihranki energije v 
  celotnem življenjskem ciklu
  . |
| --- | --- |

(54)

Države članice in zavezanci bi morali izkoristiti vsa razpoložljiva sredstva in tehnologije, razen v zvezi z uporabo tehnologij neposrednega zgorevanja fosilnih goriv, da bi dosegli zahtevan skupni prihranek končne porabe energije, med drugim s spodbujanjem
  pametnih in
  trajnostnih tehnologij pri učinkovitih sistemih za daljinsko ogrevanje in hlajenje, učinkovite infrastrukture za ogrevanje in hlajenje
  , učinkovitih in pametnih stavb, električnih vozil in industrij
  ter energijskih pregledov ali enakovrednih sistemov upravljanja, če so prihranki energije, ki se uveljavljajo, skladni z zahtevami iz člena 8 in Priloge V k tej Direktivi. Države članice bi si morale pri oblikovanju in izvajanju alternativnih ukrepov politike prizadevati za veliko mero prožnosti. Države članice bi morale spodbujati ukrepe, s katerimi se dosežejo prihranki energije v 
  celotnem življenjskem ciklu
  .

| (55) | Dolgoročni ukrepi za energijsko učinkovitost bodo zagotavljali prihranke energije tudi po letu 2020, vendar bi morali za prispevek k cilju povečanja energijske učinkovitosti Unije za leto 2030 ti ukrepi doseči nove prihranke po letu 2020. Po drugi strani pa se prihranki energije, doseženi po 31. decembru 2020, ne bi smeli upoštevati v skupnem prihranku energije pri končni porabi, zahtevanem za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(55)

Dolgoročni ukrepi za energijsko učinkovitost bodo zagotavljali prihranke energije tudi po letu 2020, vendar bi morali za prispevek k cilju povečanja energijske učinkovitosti Unije za leto 2030 ti ukrepi doseči nove prihranke po letu 2020. Po drugi strani pa se prihranki energije, doseženi po 31. decembru 2020, ne bi smeli upoštevati v skupnem prihranku energije pri končni porabi, zahtevanem za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

| (56) | Novi prihranki bi morali biti dodani prihrankom, do katerih bi prišlo v vsakem primeru, tako da slednji ne bi smeli upoštevati pri izpolnjevanju zahteve glede prihrankov energije. Pri izračunu učinka uvedenih ukrepov bi se morali upoštevati le neto prihranki, ki ustrezajo spremembi porabe energije, ki jo je mogoče neposredno pripisati zadevnemu ukrepu za energijsko učinkovitost, ki se izvaja za namen člena 8 te direktive . Za izračun neto prihrankov bi morale države članice določiti izhodiščni scenarij, ki bi ustrezal razvoju razmer v odsotnosti zadevnega ukrepa. Zadevni ukrep politike bi moral biti ocenjen glede na ta izhodiščni scenarij. Države članice bi morale upoštevati minimalne zahteve iz upoštevnega zakonodajnega okvira na ravni Unije in bi morale upoštevati, da se lahko v istem obdobju izvedejo drugi ukrepi politike, ki prav tako lahko vplivajo na količino prihrankov energije, in da zato vseh sprememb, zaznanih od uvedbe določenega ukrepa politike, ki se ocenjuje, ni mogoče pripisati zgolj temu ukrepu politike. Ukrepi zavezanca, udeležene ali pooblaščene strani bi morali dejansko prispevati k doseganju prihrankov energije, ki se uveljavljajo, da se izpolni zahteva glede pomembnosti. |
| --- | --- |

(56)

Novi prihranki bi morali biti dodani prihrankom, do katerih bi prišlo v vsakem primeru, tako da slednji ne bi smeli upoštevati pri izpolnjevanju zahteve glede prihrankov energije. Pri izračunu učinka uvedenih ukrepov bi se morali upoštevati le neto prihranki, ki ustrezajo spremembi porabe energije, ki jo je mogoče neposredno pripisati zadevnemu ukrepu za energijsko učinkovitost, ki se izvaja za namen člena 8 te direktive . Za izračun neto prihrankov bi morale države članice določiti izhodiščni scenarij, ki bi ustrezal razvoju razmer v odsotnosti zadevnega ukrepa. Zadevni ukrep politike bi moral biti ocenjen glede na ta izhodiščni scenarij. Države članice bi morale upoštevati minimalne zahteve iz upoštevnega zakonodajnega okvira na ravni Unije in bi morale upoštevati, da se lahko v istem obdobju izvedejo drugi ukrepi politike, ki prav tako lahko vplivajo na količino prihrankov energije, in da zato vseh sprememb, zaznanih od uvedbe določenega ukrepa politike, ki se ocenjuje, ni mogoče pripisati zgolj temu ukrepu politike. Ukrepi zavezanca, udeležene ali pooblaščene strani bi morali dejansko prispevati k doseganju prihrankov energije, ki se uveljavljajo, da se izpolni zahteva glede pomembnosti.

| (57) | Pomembno je, da se pri obračunavanju prihrankov energije, če je to ustrezno, upoštevajo vsi koraki v energetski verigi, da bi bil potencial za prihranek energije pri prenosu in distribuciji električne energije večji. V opravljenih študijah in na posvetovanjih z deležniki se je pokazalo veliko možnosti. Toda fizični in gospodarski pogoji se med državami članicami zelo razlikujejo, včasih celo znotraj več držav članic, operaterjev sistemov pa je zelo veliko. Te okoliščine govorijo v prid decentraliziranemu pristopu v skladu z načelom subsidiarnosti. Nacionalni regulativni organi razpolagajo s potrebnim znanjem, pravnimi pristojnostmi in upravno zmogljivostjo za spodbujanje razvoja energijsko učinkovitega omrežja električne energije. Tudi subjekti, kot je Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) in Evropsko telo za operaterje distribucijskih sistemov (telo EU-DSO), lahko dajo koristen prispevek in bi morali svoje člane podpirati pri uvajanju ukrepov energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(57)

Pomembno je, da se pri obračunavanju prihrankov energije, če je to ustrezno, upoštevajo vsi koraki v energetski verigi, da bi bil potencial za prihranek energije pri prenosu in distribuciji električne energije večji. V opravljenih študijah in na posvetovanjih z deležniki se je pokazalo veliko možnosti. Toda fizični in gospodarski pogoji se med državami članicami zelo razlikujejo, včasih celo znotraj več držav članic, operaterjev sistemov pa je zelo veliko. Te okoliščine govorijo v prid decentraliziranemu pristopu v skladu z načelom subsidiarnosti. Nacionalni regulativni organi razpolagajo s potrebnim znanjem, pravnimi pristojnostmi in upravno zmogljivostjo za spodbujanje razvoja energijsko učinkovitega omrežja električne energije. Tudi subjekti, kot je Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) in Evropsko telo za operaterje distribucijskih sistemov (telo EU-DSO), lahko dajo koristen prispevek in bi morali svoje člane podpirati pri uvajanju ukrepov energijske učinkovitosti.

| (58) | Podobno velja za zelo veliko število operaterjev sistemov zemeljskega plina. Vloga zemeljskega plina, stopnja dobave in pokritost ozemlja se med državami članicami zelo razlikujejo. V teh primerih so nacionalni regulativni organi najprimernejši za spremljanje in usmerjanje razvoja sistema v smeri večje učinkovitosti, subjekti, kot je Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin (ENTSO-G), pa lahko dajo koristen prispevek in bi morali svoje člane podpirati pri uvajanju ukrepov energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(58)

Podobno velja za zelo veliko število operaterjev sistemov zemeljskega plina. Vloga zemeljskega plina, stopnja dobave in pokritost ozemlja se med državami članicami zelo razlikujejo. V teh primerih so nacionalni regulativni organi najprimernejši za spremljanje in usmerjanje razvoja sistema v smeri večje učinkovitosti, subjekti, kot je Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin (ENTSO-G), pa lahko dajo koristen prispevek in bi morali svoje člane podpirati pri uvajanju ukrepov energijske učinkovitosti.

| (58a) | Podjetja za energetske storitve so pomembna za razvoj, načrtovanje, gradnjo in organizacijo financiranja projektov, ki varčujejo z energijo, zmanjšujejo stroške energije ter zmanjšujejo stroške delovanja in vzdrževanja v sektorjih, kot so stavbe, industrija in promet. |
| --- | --- |

(58a)

Podjetja za energetske storitve so pomembna za razvoj, načrtovanje, gradnjo in organizacijo financiranja projektov, ki varčujejo z energijo, zmanjšujejo stroške energije ter zmanjšujejo stroške delovanja in vzdrževanja v sektorjih, kot so stavbe, industrija in promet.

| (59) | Upoštevanje povezave med vodo in energijo je zlasti pomembno za obravnavanje medsebojno odvisne porabe energije in vode ter vse večjega pritiska na oba vira.
  Učinkovito upravljanje z vodami lahko bistveno prispeva k prihranku energije
  in zagotovi tako podnebne kot tudi ekonomske in socialne koristi
  . V vodnem sektorju in sektorju odpadnih voda Unije se porabi 3,5 % električne energije, ta delež pa naj bi se še povečal. Obenem se zaradi uhajanja vode izgubi 24 % vse porabljene vode v Uniji in energetski sektor je s 44 % porabljene vode njen največji porabnik. Temeljito bi bilo treba preučiti potencial za prihranek energije z uporabo pametnih tehnologij in postopkov
  v vseh industrijskih, rezidentalnih in komercialnih vodnih ciklih in načinih uporabe
  in ga uporabiti, kadar je stroškovno učinkovit, pri tem pa upoštevati načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. Poleg tega bi lahko z naprednimi tehnologijami za namakanje
  , zbiranje deževnice in ponovno uporabo vode
  občutno zmanjšali porabo vode v kmetijstvu
  , stavbah in industriji ter
  uporabo energije za njeno obdelavo in transport. |
| --- | --- |

(59)

Upoštevanje povezave med vodo in energijo je zlasti pomembno za obravnavanje medsebojno odvisne porabe energije in vode ter vse večjega pritiska na oba vira.
  Učinkovito upravljanje z vodami lahko bistveno prispeva k prihranku energije
  in zagotovi tako podnebne kot tudi ekonomske in socialne koristi
  . V vodnem sektorju in sektorju odpadnih voda Unije se porabi 3,5 % električne energije, ta delež pa naj bi se še povečal. Obenem se zaradi uhajanja vode izgubi 24 % vse porabljene vode v Uniji in energetski sektor je s 44 % porabljene vode njen največji porabnik. Temeljito bi bilo treba preučiti potencial za prihranek energije z uporabo pametnih tehnologij in postopkov
  v vseh industrijskih, rezidentalnih in komercialnih vodnih ciklih in načinih uporabe
  in ga uporabiti, kadar je stroškovno učinkovit, pri tem pa upoštevati načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. Poleg tega bi lahko z naprednimi tehnologijami za namakanje
  , zbiranje deževnice in ponovno uporabo vode
  občutno zmanjšali porabo vode v kmetijstvu
  , stavbah in industriji ter
  uporabo energije za njeno obdelavo in transport.

| (60) | Politike energijske učinkovitosti bi morale biti v skladu s členom 9 Pogodbe vključujoče in zato vsem energijsko revnim porabnikom tudi zagotavljati enak dostop do ukrepov za energetsko učinkovitost. Izboljšave energijske učinkovitosti bi bilo treba prednostno izvajati pri ranljivih odjemalcih in končnih porabnikih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ▌pri gospodinjstvih
  z nizkimi in
  srednje visokimi dohodki, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, starejših in ljudeh, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih
  ter najbolj oddaljenih regijah
  . V zvezi s tem bi morali biti posebej pozorni na določene skupine, ki jih bolj ogroža energijska revščina ali ki bi lahko bolj občutile škodljive učinke energijske revščine, kot so ženske, invalidi, starejši, otroci in osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim ozadjem. Države članice lahko od zavezancev zahtevajo, da v ukrepe za prihranke energije vključijo socialne cilje, povezane z energijsko revščino, ta možnost pa je že razširjena na alternativne ukrepe politike in nacionalne sklade za energijsko učinkovitost. To bi bilo treba spremeniti v obveznost zaščite in krepitve moči ranljivih odjemalcev in končnih porabnikov ter blažitve energijske revščine, pri čemer bi morali državam članicam dopustiti, da ohranijo popolno prožnost glede vrst ukrepov politike, njihovega obsega, področja uporabe in vsebine. Če shema obveznosti energijske učinkovitosti ne dopušča ukrepov, ki se nanašajo na posamezne porabnike energije, lahko država članica ukrepe za ublažitev energijske revščine sprejme zgolj v okviru alternativnih ukrepov politike. Države članice bi morale v svoji kombinaciji politik zagotoviti, da drugi ukrepi politike ne bodo škodljivo vplivali na ranljive odjemalce, končne uporabnike, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih. Države članice bi morale čim bolje izkoristiti naložbe javnih sredstev v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti, tudi finančna sredstva in instrumente na ravni Unije. |
| --- | --- |

(60)

Politike energijske učinkovitosti bi morale biti v skladu s členom 9 Pogodbe vključujoče in zato vsem energijsko revnim porabnikom tudi zagotavljati enak dostop do ukrepov za energetsko učinkovitost. Izboljšave energijske učinkovitosti bi bilo treba prednostno izvajati pri ranljivih odjemalcih in končnih porabnikih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ▌pri gospodinjstvih
  z nizkimi in
  srednje visokimi dohodki, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, starejših in ljudeh, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih
  ter najbolj oddaljenih regijah
  . V zvezi s tem bi morali biti posebej pozorni na določene skupine, ki jih bolj ogroža energijska revščina ali ki bi lahko bolj občutile škodljive učinke energijske revščine, kot so ženske, invalidi, starejši, otroci in osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim ozadjem. Države članice lahko od zavezancev zahtevajo, da v ukrepe za prihranke energije vključijo socialne cilje, povezane z energijsko revščino, ta možnost pa je že razširjena na alternativne ukrepe politike in nacionalne sklade za energijsko učinkovitost. To bi bilo treba spremeniti v obveznost zaščite in krepitve moči ranljivih odjemalcev in končnih porabnikov ter blažitve energijske revščine, pri čemer bi morali državam članicam dopustiti, da ohranijo popolno prožnost glede vrst ukrepov politike, njihovega obsega, področja uporabe in vsebine. Če shema obveznosti energijske učinkovitosti ne dopušča ukrepov, ki se nanašajo na posamezne porabnike energije, lahko država članica ukrepe za ublažitev energijske revščine sprejme zgolj v okviru alternativnih ukrepov politike. Države članice bi morale v svoji kombinaciji politik zagotoviti, da drugi ukrepi politike ne bodo škodljivo vplivali na ranljive odjemalce, končne uporabnike, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih. Države članice bi morale čim bolje izkoristiti naložbe javnih sredstev v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti, tudi finančna sredstva in instrumente na ravni Unije.

| (61) | V tej direktivi se uporablja pojem „ranljivi odjemalci“, ki ga morajo v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 opredeliti države članice. Poleg tega v skladu z Direktivo 2012/27/EU pojem „končni porabnik“ poleg pojma „končni odjemalec“, pojasnjuje, da imajo pravice do informacij o obračunavanju in porabi tudi porabniki brez sklenjenih individualnih ali neposrednih pogodb z dobaviteljem energije, ki se uporablja za skupne sisteme za ogrevanje, hlajenje ali pripravo sanitarne tople vode v večstanovanjskih stavbah. Pojem „ranljivi odjemalci“ ne zagotavlja nujno, da bodo doseženi končni porabniki. Zato države članice, da bi zagotovile, da bodo ukrepi iz te direktive dosegli vse ranljive posameznike in vsa ranljiva gospodinjstva, v svojo opredelitev pojma „ranljivi odjemalci“ ne bi smele vključiti samo odjemalcev v ožjem pomenu besede, ampak tudi končne porabnike. |
| --- | --- |

(61)

V tej direktivi se uporablja pojem „ranljivi odjemalci“, ki ga morajo v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 opredeliti države članice. Poleg tega v skladu z Direktivo 2012/27/EU pojem „končni porabnik“ poleg pojma „končni odjemalec“, pojasnjuje, da imajo pravice do informacij o obračunavanju in porabi tudi porabniki brez sklenjenih individualnih ali neposrednih pogodb z dobaviteljem energije, ki se uporablja za skupne sisteme za ogrevanje, hlajenje ali pripravo sanitarne tople vode v večstanovanjskih stavbah. Pojem „ranljivi odjemalci“ ne zagotavlja nujno, da bodo doseženi končni porabniki. Zato države članice, da bi zagotovile, da bodo ukrepi iz te direktive dosegli vse ranljive posameznike in vsa ranljiva gospodinjstva, v svojo opredelitev pojma „ranljivi odjemalci“ ne bi smele vključiti samo odjemalcev v ožjem pomenu besede, ampak tudi končne porabnike.

| (62) | V Uniji je približno 34 milijonov gospodinjstev, ki v letu 2019 niso mogla zadostno ogrevati svojega doma (38). V evropskem zelenem dogovoru se socialni razsežnosti prehoda daje prednost, saj je zavezan načelu „nihče ni zapostavljen“. Zeleni prehod, vključno s čistim prehodom, vpliva na ženske drugače kot na moške in lahko še posebej prizadene nekatere prikrajšane skupine, med njimi invalide. Ukrepi za energijsko učinkovitost bi zato morali imeti osrednjo vlogo v vsaki stroškovno učinkoviti strategiji za odpravo energijske revščine in zmanjšanje ranljivosti porabnikov ter dopolnjujejo socialne politike na ravni držav članic. Da bi ukrepi za energijsko učinkovitost trajnostno zmanjšali energijsko revščino najemnikov, bi bilo treba upoštevati stroškovno učinkovitost teh ukrepov ter njihovo cenovno dostopnost za lastnike nepremičnin in najemnike, na ravni držav članic pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno finančno in tehnično podporo za te ukrepe. Države članice bi morale pri ugotavljanju in blažitvi energijske revščine podpirati regionalno in lokalno raven. 
  Med te ukrepe spada tudi ugotavljanje in zadovoljevanje posebnih potreb določenih skupin, ki jih ogroža energijska revščina ali so bolj občutljive za njene učinke. Da bi zaščitile ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljive odjemalce in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, bi morale države članice spodbujati zavezance k izvajanju ukrepov, kot so prenova stavb, vključno s socialnimi stanovanji, zamenjava gospodinjskih aparatov, finančna podpora in spodbude za ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti skladno z nacionalnimi shemami financiranja in podpore ali energijski pregledi. Države članice bi morale od zavezancev zahtevati, da sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi ter da skupaj s socialnimi službami in organizacijami civilne družbe (kot so potrošniške organizacije, socialne nevladne organizacije in stanovanjska združenja) vzpostavijo platformo za sodelovanje, namenjeno zmanjševanju energijske revščine.
   V skladu s cilji Pariškega sporazuma se mora stavbni fond Unije dolgoročno spremeniti v skoraj ničenergijske stavbe. Zdajšnje stopnje prenove stavb ne zadoščajo in v stavbah, v katerih bivajo državljani z nizkimi dohodki, ki živijo v energijski revščini, je zato najteže uvesti spremembe. Ukrepi, ki jih ta direktiva določa glede obveznosti prihranka energije, shem obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov politike, so zato še posebej pomembni. |
| --- | --- |

(62)

V Uniji je približno 34 milijonov gospodinjstev, ki v letu 2019 niso mogla zadostno ogrevati svojega doma (38). V evropskem zelenem dogovoru se socialni razsežnosti prehoda daje prednost, saj je zavezan načelu „nihče ni zapostavljen“. Zeleni prehod, vključno s čistim prehodom, vpliva na ženske drugače kot na moške in lahko še posebej prizadene nekatere prikrajšane skupine, med njimi invalide. Ukrepi za energijsko učinkovitost bi zato morali imeti osrednjo vlogo v vsaki stroškovno učinkoviti strategiji za odpravo energijske revščine in zmanjšanje ranljivosti porabnikov ter dopolnjujejo socialne politike na ravni držav članic. Da bi ukrepi za energijsko učinkovitost trajnostno zmanjšali energijsko revščino najemnikov, bi bilo treba upoštevati stroškovno učinkovitost teh ukrepov ter njihovo cenovno dostopnost za lastnike nepremičnin in najemnike, na ravni držav članic pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno finančno in tehnično podporo za te ukrepe. Države članice bi morale pri ugotavljanju in blažitvi energijske revščine podpirati regionalno in lokalno raven. 
  Med te ukrepe spada tudi ugotavljanje in zadovoljevanje posebnih potreb določenih skupin, ki jih ogroža energijska revščina ali so bolj občutljive za njene učinke. Da bi zaščitile ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljive odjemalce in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, bi morale države članice spodbujati zavezance k izvajanju ukrepov, kot so prenova stavb, vključno s socialnimi stanovanji, zamenjava gospodinjskih aparatov, finančna podpora in spodbude za ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti skladno z nacionalnimi shemami financiranja in podpore ali energijski pregledi. Države članice bi morale od zavezancev zahtevati, da sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi ter da skupaj s socialnimi službami in organizacijami civilne družbe (kot so potrošniške organizacije, socialne nevladne organizacije in stanovanjska združenja) vzpostavijo platformo za sodelovanje, namenjeno zmanjševanju energijske revščine.
   V skladu s cilji Pariškega sporazuma se mora stavbni fond Unije dolgoročno spremeniti v skoraj ničenergijske stavbe. Zdajšnje stopnje prenove stavb ne zadoščajo in v stavbah, v katerih bivajo državljani z nizkimi dohodki, ki živijo v energijski revščini, je zato najteže uvesti spremembe. Ukrepi, ki jih ta direktiva določa glede obveznosti prihranka energije, shem obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov politike, so zato še posebej pomembni.

| (63) | Da se izkoristijo možnosti prihranka energije v nekaterih segmentih trga, v katerih se energijski pregledi na splošno ne ponujajo komercialno (kot so mala in srednja podjetja (MSP)), bi morale države članice razviti programe, s katerimi bi spodbudile
  in podprle
  izvajanje energijskih pregledov v MSP
  ter izvajanje priporočil iz omenjenih energijskih pregledov, na primer z vzpostavitvijo podpornih sistemov, kot so centri za energijske preglede za MSP in mikropodjetja, ki bi krili stroške energijskih pregledov
  .
  Ti centri bi lahko imeli sedež na univerzah ter vodili osrednjo podatkovno zbirko za zbiranje in sporočanje rezultatov pregledov.
  Energijski pregledi bi morali biti obvezni in redni za velika podjetja, ker se lahko tako doseže velik prihranek energije. Pri energijskih pregledih bi bilo treba upoštevati ustrezne evropske ali mednarodne standarde, npr. EN ISO 50001 (sistemi upravljanja z energijo)
  , EN ISO 50005 (sistemi upravljanja z energijo),
  EN 16247-1 (energijski pregledi),
  ISO 50002 (energijski pregledi)
  ali – kadar zajemajo energetski pregled – EN ISO 14000 (sistemi upravljanja z okoljem) in tako zagotoviti njihovo skladnost z določbami iz Priloge VI k tej direktivi, saj take določbe ne presegajo zahtev navedenih ustreznih standardov. Trenutno je v pripravi poseben evropski standard za energijske preglede. Energijski pregledi se lahko izvajajo samostojno ali v okviru širšega sistema okoljskega upravljanja ali pogodbenega zagotavljanja prihranka energije. V vseh takih primerih bi morali ti sistemi izpolnjevati minimalne zahteve iz Priloge VI. Poleg tega bi se lahko za združljive z energijskimi pregledi šteli posebni mehanizmi in sheme za spremljanje emisij in porabe goriva s strani nekaterih prevoznikov, npr. na podlagi prava Unije sistem EU za trgovanje z emisijami, tudi v sistemih upravljanja z energijo, če izpolnjujejo minimalne zahteve iz Priloge VI. |
| --- | --- |

(63)

Da se izkoristijo možnosti prihranka energije v nekaterih segmentih trga, v katerih se energijski pregledi na splošno ne ponujajo komercialno (kot so mala in srednja podjetja (MSP)), bi morale države članice razviti programe, s katerimi bi spodbudile
  in podprle
  izvajanje energijskih pregledov v MSP
  ter izvajanje priporočil iz omenjenih energijskih pregledov, na primer z vzpostavitvijo podpornih sistemov, kot so centri za energijske preglede za MSP in mikropodjetja, ki bi krili stroške energijskih pregledov
  .
  Ti centri bi lahko imeli sedež na univerzah ter vodili osrednjo podatkovno zbirko za zbiranje in sporočanje rezultatov pregledov.
  Energijski pregledi bi morali biti obvezni in redni za velika podjetja, ker se lahko tako doseže velik prihranek energije. Pri energijskih pregledih bi bilo treba upoštevati ustrezne evropske ali mednarodne standarde, npr. EN ISO 50001 (sistemi upravljanja z energijo)
  , EN ISO 50005 (sistemi upravljanja z energijo),
  EN 16247-1 (energijski pregledi),
  ISO 50002 (energijski pregledi)
  ali – kadar zajemajo energetski pregled – EN ISO 14000 (sistemi upravljanja z okoljem) in tako zagotoviti njihovo skladnost z določbami iz Priloge VI k tej direktivi, saj take določbe ne presegajo zahtev navedenih ustreznih standardov. Trenutno je v pripravi poseben evropski standard za energijske preglede. Energijski pregledi se lahko izvajajo samostojno ali v okviru širšega sistema okoljskega upravljanja ali pogodbenega zagotavljanja prihranka energije. V vseh takih primerih bi morali ti sistemi izpolnjevati minimalne zahteve iz Priloge VI. Poleg tega bi se lahko za združljive z energijskimi pregledi šteli posebni mehanizmi in sheme za spremljanje emisij in porabe goriva s strani nekaterih prevoznikov, npr. na podlagi prava Unije sistem EU za trgovanje z emisijami, tudi v sistemih upravljanja z energijo, če izpolnjujejo minimalne zahteve iz Priloge VI.

| (63a) | Države članice bi morale poskrbeti, da morajo podjetja obvezno izvajati priporočila energijskih pregledov. Dejstvo, da priporočil energijskih pregledov ni treba izvajati, je glavni razlog, zakaj podjetja teh priporočil ne upoštevajo dovolj. |
| --- | --- |

(63a)

Države članice bi morale poskrbeti, da morajo podjetja obvezno izvajati priporočila energijskih pregledov. Dejstvo, da priporočil energijskih pregledov ni treba izvajati, je glavni razlog, zakaj podjetja teh priporočil ne upoštevajo dovolj.

| (64) | Merilo za opredelitev uporabe sistemov upravljanja z energijo in energijskih pregledov bi morala biti povprečna poraba podjetja, da bi bili ti mehanizmi občutljivejši za ugotavljanje ustreznih priložnosti za stroškovno učinkovite prihranke energije. Podjetja, ki ne dosegajo pragov porabe, opredeljenih za sisteme upravljanja z energijo in energijske preglede, bi bilo treba spodbujati k opravljanju energijskih pregledov in izvajanju priporočil na podlagi teh pregledov
  ter jim pri tem nuditi tehnično podporo
  . |
| --- | --- |

(64)

Merilo za opredelitev uporabe sistemov upravljanja z energijo in energijskih pregledov bi morala biti povprečna poraba podjetja, da bi bili ti mehanizmi občutljivejši za ugotavljanje ustreznih priložnosti za stroškovno učinkovite prihranke energije. Podjetja, ki ne dosegajo pragov porabe, opredeljenih za sisteme upravljanja z energijo in energijske preglede, bi bilo treba spodbujati k opravljanju energijskih pregledov in izvajanju priporočil na podlagi teh pregledov
  ter jim pri tem nuditi tehnično podporo
  .

| (65) | Kadar energijske preglede izvajajo notranji strokovnjaki, ti zaradi zagotavljanja potrebne neodvisnosti ne bi smeli biti neposredno vključeni v pregledovano dejavnost. |
| --- | --- |

(65)

Kadar energijske preglede izvajajo notranji strokovnjaki, ti zaradi zagotavljanja potrebne neodvisnosti ne bi smeli biti neposredno vključeni v pregledovano dejavnost.

| (66) | Še en pomemben sektor, ki je deležen vse večje pozornosti, so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). V letu 2018 je poraba energije podatkovnih centrov v EU znašala 76,8 TWh. Do leta 2030 naj bi se povečala na 98,5 TWh, kar pomeni 28-odstotno povečanje. To povečanje v absolutnem smislu je mogoče izraziti tudi relativno: v EU so podatkovni centri leta 2018 prispevali 2,7 % odjema električne energije, do leta 2030 pa bo, če se bo razvoj nadaljeval po sedanji krivulji, odjem dosegel 3,21 % (39). Že digitalna strategija Evrope je poudarila potrebo po energijsko zelo učinkovitih in trajnostnih podatkovnih centrih ter pozvala k ukrepom za preglednost pri telekomunikacijskih operaterjih glede njihovega okoljskega odtisa. Države članice bi morale za spodbujanje trajnostnega razvoja v sektorju IKT, predvsem podatkovnih centrov, zbirati in objavljati podatke, ki se nanašajo na energijsko učinkovitost, vodni odtis
  in prožnost na strani povpraševanja
  podatkovnih centrov
  , na podlagi skupne predloge Unije
  . Države članice bi morale zbirati in objavljati samo podatke o podatkovnih centrih z 
  zmogljivostjo nameščene opreme IKT vsaj 100 kW
  , pri katerih bi bilo mogoče z ustrezno zasnovo novih oziroma s posegi za učinkovitost starih obratov doseči občutno zmanjšanje porabe energije in vode
  , povečanje sistemske učinkovitosti, ki spodbuja razogljičenje omrežja,
  ali uporabo odpadne toplote v bližnjih objektih in ogrevalnih omrežjih. Na podlagi tako zbranih podatkov
  in ob upoštevanju že obstoječih pobud v tem sektorju
  bi bilo
  treba
  določiti
  kazalnike
  trajnostnosti podatkovnega centra.
  Da bi se olajšalo razkrivanje informacij, bi morala Komisija po posvetovanju z ustreznimi deležniki in ob upoštevanju obstoječih standardiziranih metrik pripraviti smernice o spremljanju in objavljanju informacij o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov. Nujno je potreben usklajen pristop med vsemi državami članicami, da ne bi uporabljale različnih sistemov poročanja in ključnih kazalnikov uspešnosti. |
| --- | --- |

(66)

Še en pomemben sektor, ki je deležen vse večje pozornosti, so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). V letu 2018 je poraba energije podatkovnih centrov v EU znašala 76,8 TWh. Do leta 2030 naj bi se povečala na 98,5 TWh, kar pomeni 28-odstotno povečanje. To povečanje v absolutnem smislu je mogoče izraziti tudi relativno: v EU so podatkovni centri leta 2018 prispevali 2,7 % odjema električne energije, do leta 2030 pa bo, če se bo razvoj nadaljeval po sedanji krivulji, odjem dosegel 3,21 % (39). Že digitalna strategija Evrope je poudarila potrebo po energijsko zelo učinkovitih in trajnostnih podatkovnih centrih ter pozvala k ukrepom za preglednost pri telekomunikacijskih operaterjih glede njihovega okoljskega odtisa. Države članice bi morale za spodbujanje trajnostnega razvoja v sektorju IKT, predvsem podatkovnih centrov, zbirati in objavljati podatke, ki se nanašajo na energijsko učinkovitost, vodni odtis
  in prožnost na strani povpraševanja
  podatkovnih centrov
  , na podlagi skupne predloge Unije
  . Države članice bi morale zbirati in objavljati samo podatke o podatkovnih centrih z 
  zmogljivostjo nameščene opreme IKT vsaj 100 kW
  , pri katerih bi bilo mogoče z ustrezno zasnovo novih oziroma s posegi za učinkovitost starih obratov doseči občutno zmanjšanje porabe energije in vode
  , povečanje sistemske učinkovitosti, ki spodbuja razogljičenje omrežja,
  ali uporabo odpadne toplote v bližnjih objektih in ogrevalnih omrežjih. Na podlagi tako zbranih podatkov
  in ob upoštevanju že obstoječih pobud v tem sektorju
  bi bilo
  treba
  določiti
  kazalnike
  trajnostnosti podatkovnega centra.
  Da bi se olajšalo razkrivanje informacij, bi morala Komisija po posvetovanju z ustreznimi deležniki in ob upoštevanju obstoječih standardiziranih metrik pripraviti smernice o spremljanju in objavljanju informacij o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov. Nujno je potreben usklajen pristop med vsemi državami članicami, da ne bi uporabljale različnih sistemov poročanja in ključnih kazalnikov uspešnosti.

| (67) | S kazalniki trajnostnosti podatkovnega centra bi bilo
  treba
  meriti štiri osnovne razsežnosti trajnostnega podatkovnega centra: kako učinkovito uporablja energijo, koliko te energije izvira iz obnovljivih virov energije, uporaba odpadne toplote, ki jo proizvaja,
  učinkovitost hlajenja, učinkovitost uporabe ogljika
  in uporaba sladke vode. Kazalniki trajnostnosti podatkovnega centra bi morali ozaveščati
  operaterje omrežij,
  lastnike in operaterje podatkovnih centrov, proizvajalce opreme, razvijalce programske opreme in storitev, uporabnike storitev podatkovnih centrov na vseh ravneh ter subjekte in organizacije, ki uvajajo, uporabljajo ali nabavljajo storitve računalništva v oblaku in storitve podatkovnih centrov. Morali bi ustvarjati tudi zavest o dejanskih izboljšavah po prizadevanjih in ukrepih za večjo trajnostnost v novih ali obstoječih podatkovnih centrih. Uporabljati bi jih bilo treba tudi kot osnovo za pregledno načrtovanje in odločanje na podlagi dokazov. Uporaba kazalnikov trajnostnosti podatkovnega centra bi morala biti za države članice
  obvezna
  . Uporaba kazalnikov trajnostnosti podatkovnega centra bi morala biti za države članice neobvezna.
  Komisija bi morala oceniti učinkovitost podatkovnih centrov na podlagi informacij, ki jih sporočijo države članice. |
| --- | --- |

(67)

S kazalniki trajnostnosti podatkovnega centra bi bilo
  treba
  meriti štiri osnovne razsežnosti trajnostnega podatkovnega centra: kako učinkovito uporablja energijo, koliko te energije izvira iz obnovljivih virov energije, uporaba odpadne toplote, ki jo proizvaja,
  učinkovitost hlajenja, učinkovitost uporabe ogljika
  in uporaba sladke vode. Kazalniki trajnostnosti podatkovnega centra bi morali ozaveščati
  operaterje omrežij,
  lastnike in operaterje podatkovnih centrov, proizvajalce opreme, razvijalce programske opreme in storitev, uporabnike storitev podatkovnih centrov na vseh ravneh ter subjekte in organizacije, ki uvajajo, uporabljajo ali nabavljajo storitve računalništva v oblaku in storitve podatkovnih centrov. Morali bi ustvarjati tudi zavest o dejanskih izboljšavah po prizadevanjih in ukrepih za večjo trajnostnost v novih ali obstoječih podatkovnih centrih. Uporabljati bi jih bilo treba tudi kot osnovo za pregledno načrtovanje in odločanje na podlagi dokazov. Uporaba kazalnikov trajnostnosti podatkovnega centra bi morala biti za države članice
  obvezna
  . Uporaba kazalnikov trajnostnosti podatkovnega centra bi morala biti za države članice neobvezna.
  Komisija bi morala oceniti učinkovitost podatkovnih centrov na podlagi informacij, ki jih sporočijo države članice.

| (67a) | Komisija bi morala v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta
   (40)

  vzpostaviti sektorska partnerstva za energijsko učinkovitost, tako da na vključujoč in reprezentativen način poveže ključne deležnike, tudi nevladne organizacije in socialne partnerje, v sektorjih, kot so IKT, promet ter finančni in gradbeni sektor. |
| --- | --- |

(67a)

Komisija bi morala v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta
   (40)

  vzpostaviti sektorska partnerstva za energijsko učinkovitost, tako da na vključujoč in reprezentativen način poveže ključne deležnike, tudi nevladne organizacije in socialne partnerje, v sektorjih, kot so IKT, promet ter finančni in gradbeni sektor.

| (68) | Z nudenjem pomoči porabnikom pri zmanjševanju njihove porabe energije, ki bi ga bilo mogoče doseči z manjšo potrebo stavb po energiji in večjo učinkovitostjo naprav, pa tudi z razpoložljivostjo prevoznih sredstev z nizko porabo energije, ki so povezani z mrežo javnega prevoza
  , storitvami skupne mobilnosti
  in kolesarsko infrastrukturo, bi morali doseči nižje izdatke za porabnike. Države članice bi morale razmisliti tudi o izboljšanju povezljivosti na podeželskih in oddaljenih območjih. |
| --- | --- |

(68)

Z nudenjem pomoči porabnikom pri zmanjševanju njihove porabe energije, ki bi ga bilo mogoče doseči z manjšo potrebo stavb po energiji in večjo učinkovitostjo naprav, pa tudi z razpoložljivostjo prevoznih sredstev z nizko porabo energije, ki so povezani z mrežo javnega prevoza
  , storitvami skupne mobilnosti
  in kolesarsko infrastrukturo, bi morali doseči nižje izdatke za porabnike. Države članice bi morale razmisliti tudi o izboljšanju povezljivosti na podeželskih in oddaljenih območjih.

| (69) | Ključno je, da se vse državljane Unije ozavešča, kakšne so koristi večje energijske učinkovitosti in se jim zagotovi točne informacije o tem, kako jo je mogoče doseči. Poleg tega bi morali biti državljani vseh starosti vključeni v energetski prehod preko evropskega podnebnega pakta in konference o prihodnosti Evrope. Večja energijska učinkovitost je tudi izrednega pomena za zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji, saj zmanjšuje njeno odvisnost od uvoza goriv iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(69)

Ključno je, da se vse državljane Unije ozavešča, kakšne so koristi večje energijske učinkovitosti in se jim zagotovi točne informacije o tem, kako jo je mogoče doseči. Poleg tega bi morali biti državljani vseh starosti vključeni v energetski prehod preko evropskega podnebnega pakta in konference o prihodnosti Evrope. Večja energijska učinkovitost je tudi izrednega pomena za zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji, saj zmanjšuje njeno odvisnost od uvoza goriv iz tretjih držav.

| (70) | Stroški in koristi vseh sprejetih ukrepov za energijsko učinkovitost, vključno z amortizacijskimi obdobji, bi morali biti popolnoma pregledni za porabnike. |
| --- | --- |

(70)

Stroški in koristi vseh sprejetih ukrepov za energijsko učinkovitost, vključno z amortizacijskimi obdobji, bi morali biti popolnoma pregledni za porabnike.

| (71) | Države članice bi morale pri izvajanju te direktive in pri sprejemanju drugih ukrepov na področju energijske učinkovitosti posebno pozornost nameniti sinergiji ukrepov za energijsko učinkovitost in učinkovite porabe naravnih virov, skladno z načeli krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(71)

Države članice bi morale pri izvajanju te direktive in pri sprejemanju drugih ukrepov na področju energijske učinkovitosti posebno pozornost nameniti sinergiji ukrepov za energijsko učinkovitost in učinkovite porabe naravnih virov, skladno z načeli krožnega gospodarstva.

| (72) | Države članice bi si morale z uporabo novih poslovnih modelov in tehnologij prizadevati za spodbujanje in zagotavljanje lažjih pogojev za uveljavitev ukrepov za energijsko učinkovitost, tudi z inovativnimi energetskimi storitvami za velike in male odjemalce. |
| --- | --- |

(72)

Države članice bi si morale z uporabo novih poslovnih modelov in tehnologij prizadevati za spodbujanje in zagotavljanje lažjih pogojev za uveljavitev ukrepov za energijsko učinkovitost, tudi z inovativnimi energetskimi storitvami za velike in male odjemalce.

| (73) | Treba je zagotoviti pogoste in boljše povratne informacije o porabi energije, kadar je to tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito glede na že nameščene merilne naprave. Ta direktiva pojasnjuje, da je odgovor na to, ali je individualno merjenje stroškovno učinkovito, odvisen od tega, ali so zadevni stroški sorazmerni z morebitnimi prihranki energije. Pri oceni, ali je individualno merjenje stroškovno učinkovito, bi lahko upoštevali učinek drugih konkretnih in načrtovanih ukrepov v zadevni stavbi, na primer prihodnjo prenovo.
  Države članice bi morale v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotoviti, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina, ogrevanja in tople sanitarne vode na voljo individualne števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije in informacije o dejanskem času njene porabe. |
| --- | --- |

(73)

Treba je zagotoviti pogoste in boljše povratne informacije o porabi energije, kadar je to tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito glede na že nameščene merilne naprave. Ta direktiva pojasnjuje, da je odgovor na to, ali je individualno merjenje stroškovno učinkovito, odvisen od tega, ali so zadevni stroški sorazmerni z morebitnimi prihranki energije. Pri oceni, ali je individualno merjenje stroškovno učinkovito, bi lahko upoštevali učinek drugih konkretnih in načrtovanih ukrepov v zadevni stavbi, na primer prihodnjo prenovo.
  Države članice bi morale v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotoviti, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina, ogrevanja in tople sanitarne vode na voljo individualne števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije in informacije o dejanskem času njene porabe.

| (74) | Ta direktiva tudi pojasni, da bi morale pravice, povezane z obračunom in informacijami o obračunu ali porabi, veljajo za porabnike ogrevanja, hlajenja ali sanitarne tople vode, dobavljene iz centralnega vira, tudi kadar ti nimajo neposrednega individualnega pogodbenega razmerja z dobaviteljem energije. |
| --- | --- |

(74)

Ta direktiva tudi pojasni, da bi morale pravice, povezane z obračunom in informacijami o obračunu ali porabi, veljajo za porabnike ogrevanja, hlajenja ali sanitarne tople vode, dobavljene iz centralnega vira, tudi kadar ti nimajo neposrednega individualnega pogodbenega razmerja z dobaviteljem energije.

| (75) | Da bi dosegli preglednost pri obračunavanju individualne porabe toplotne energije in tako olajšali izvajanje individualnega merjenja, bi morale države članice zagotoviti obstoj preglednih in javno dostopnih nacionalnih pravil o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe sanitarne tople vode v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah. Poleg preglednosti bi države članice lahko preučile možnost sprejetja ukrepov za krepitev konkurence pri zagotavljanju storitev individualnega merjenja, s čimer bi pomagale zagotoviti, da so vsi stroški, ki jih nosijo končni porabniki, razumni. |
| --- | --- |

(75)

Da bi dosegli preglednost pri obračunavanju individualne porabe toplotne energije in tako olajšali izvajanje individualnega merjenja, bi morale države članice zagotoviti obstoj preglednih in javno dostopnih nacionalnih pravil o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe sanitarne tople vode v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah. Poleg preglednosti bi države članice lahko preučile možnost sprejetja ukrepov za krepitev konkurence pri zagotavljanju storitev individualnega merjenja, s čimer bi pomagale zagotoviti, da so vsi stroški, ki jih nosijo končni porabniki, razumni.

| (76) | Omogočeno bi moralo biti daljinsko odčitavanje novo nameščenih toplotnih števcev in delilnikov stroškov ogrevanja, da se zagotovi stroškovno učinkovito in pogosto zagotavljanje informacij o porabi
  ter da se zagotovijo informacije, kot so natančni podatki o temperaturah in faznih obremenitvah
  .
  Vsi podatki bi morali biti za končnega odjemalca energije zlahka dostopni, tako da jih je mogoče tudi deliti. Števci in posamični števci bi morali prikazovati porabo energije v dostopni in uporabniku prijazni obliki.
  Določbe te direktive, ki se nanašajo na merjenje za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo, na individualno merjenje ter delitev stroškov za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo, na zahteve v zvezi z daljinskim odčitavanjem, na informacije o obračunu in porabi za ogrevanje in hlajenje ter sanitarno toplo vodo, na stroške dostopa do informacij o merjenju in obračunu ter porabi za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo ter na minimalne zahteve za informacije o obračunu in porabi ogrevanja, hlajenja in sanitarne tople vode naj bi se uporabljale le za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo, ki se dobavljajo iz centralnega vira. Države članice se lahko same odločijo, ali bodo tehnologije mimoidočega odčitavanja obravnavale kot tehnologije z daljinskim odčitavanjem ali ne. Pri napravah z daljinskim odčitavanjem dostop do individualnih stanovanj ali enot za potrebe odčitavanja ni potreben. |
| --- | --- |

(76)

Omogočeno bi moralo biti daljinsko odčitavanje novo nameščenih toplotnih števcev in delilnikov stroškov ogrevanja, da se zagotovi stroškovno učinkovito in pogosto zagotavljanje informacij o porabi
  ter da se zagotovijo informacije, kot so natančni podatki o temperaturah in faznih obremenitvah
  .
  Vsi podatki bi morali biti za končnega odjemalca energije zlahka dostopni, tako da jih je mogoče tudi deliti. Števci in posamični števci bi morali prikazovati porabo energije v dostopni in uporabniku prijazni obliki.
  Določbe te direktive, ki se nanašajo na merjenje za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo, na individualno merjenje ter delitev stroškov za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo, na zahteve v zvezi z daljinskim odčitavanjem, na informacije o obračunu in porabi za ogrevanje in hlajenje ter sanitarno toplo vodo, na stroške dostopa do informacij o merjenju in obračunu ter porabi za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo ter na minimalne zahteve za informacije o obračunu in porabi ogrevanja, hlajenja in sanitarne tople vode naj bi se uporabljale le za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo, ki se dobavljajo iz centralnega vira. Države članice se lahko same odločijo, ali bodo tehnologije mimoidočega odčitavanja obravnavale kot tehnologije z daljinskim odčitavanjem ali ne. Pri napravah z daljinskim odčitavanjem dostop do individualnih stanovanj ali enot za potrebe odčitavanja ni potreben.

| (77) | Države članice bi morale upoštevati, da je za uspešno uvajanje novih tehnologij za merjenje porabe energije potrebnih več naložb v izobraževanje ter znanja in spretnosti tako porabnikov kot dobaviteljev energije. |
| --- | --- |

(77)

Države članice bi morale upoštevati, da je za uspešno uvajanje novih tehnologij za merjenje porabe energije potrebnih več naložb v izobraževanje ter znanja in spretnosti tako porabnikov kot dobaviteljev energije.

| (78) | Pomemben vir informacij za odjemalce o njihovi porabi energije so informacije o obračunu in letni obračuni. Iz podatkov o porabi in stroških lahko porabniki razberejo tudi druge informacije, na podlagi katerih lahko svoje trenutne pogoje primerjajo z drugimi ponudbami ter se odločijo za uporabo mehanizmov za upravljanje pritožb in alternativnega reševanja sporov. Toda glede na to, da so spori v zvezi z obračuni zelo pogost razlog za pritožbe porabnikov ter dejavnik, ki prispeva k stalnemu nezadovoljstvu porabnikov in nesodelovanja porabnikov z njihovimi ponudniki energije, je treba obračune poenostaviti in jih narediti jasnejše in razumljivejše ter zagotoviti, da ločeni instrumenti, kot so informacije o obračunu, informacijska orodja in letni obračuni, vsebujejo vse informacije, ki jih porabniki potrebujejo za uravnavanje svoje porabe energije, primerjavo ponudb in zamenjavo dobaviteljev. |
| --- | --- |

(78)

Pomemben vir informacij za odjemalce o njihovi porabi energije so informacije o obračunu in letni obračuni. Iz podatkov o porabi in stroških lahko porabniki razberejo tudi druge informacije, na podlagi katerih lahko svoje trenutne pogoje primerjajo z drugimi ponudbami ter se odločijo za uporabo mehanizmov za upravljanje pritožb in alternativnega reševanja sporov. Toda glede na to, da so spori v zvezi z obračuni zelo pogost razlog za pritožbe porabnikov ter dejavnik, ki prispeva k stalnemu nezadovoljstvu porabnikov in nesodelovanja porabnikov z njihovimi ponudniki energije, je treba obračune poenostaviti in jih narediti jasnejše in razumljivejše ter zagotoviti, da ločeni instrumenti, kot so informacije o obračunu, informacijska orodja in letni obračuni, vsebujejo vse informacije, ki jih porabniki potrebujejo za uravnavanje svoje porabe energije, primerjavo ponudb in zamenjavo dobaviteljev.

| (79) | Pri oblikovanju ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti bi morale države članice ustrezno upoštevati potrebo po zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga in doslednega izvajanja pravnega reda v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(79)

Pri oblikovanju ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti bi morale države članice ustrezno upoštevati potrebo po zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga in doslednega izvajanja pravnega reda v skladu s PDEU.

| (80) | Soproizvodnja z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje imata v Uniji velik potencial za prihranek primarne energije. Države članice bi morale izvesti celovito oceno možnosti za soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje. Te ocene bi morale
  temeljiti na izhodiščnem scenariju, ki vodi do nacionalnega sektorja ogrevanja in hlajenja, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov, in sicer v časovnem okviru, ki sovpada z doseganjem cilja podnebne nevtralnosti, in
  biti usklajene s celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti in dolgoročnimi strategijami prenove. Nove elektrarne in obstoječi obrati, ki so obsežno prenovljeni ali katerih dovoljenje je posodobljeno, bi morali biti opremljeni z napravami za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, da bi tako ponovno uporabili odvečno toploto, ki nastane pri proizvodnji električne energije, vendar le, če je analiza stroškov in koristi ugodna. Podobno bi morali biti drugi objekti z znatnim letnim vnosom energije opremljeni s tehničnimi rešitvami za uporabo odpadne toplote iz objekta, če analiza stroškov in koristi pokaže presežek koristi glede na stroške. Ta odvečna toplota bi lahko bila prek omrežij za daljinsko ogrevanje poslana na območja, kjer je potrebna. Merila za energetsko dovoljenje bodo na splošno potrebna v primerih, kadar so potrebna tudi dovoljenja na podlagi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (41) ter dovoljenja na podlagi Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(80)

Soproizvodnja z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje imata v Uniji velik potencial za prihranek primarne energije. Države članice bi morale izvesti celovito oceno možnosti za soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje. Te ocene bi morale
  temeljiti na izhodiščnem scenariju, ki vodi do nacionalnega sektorja ogrevanja in hlajenja, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov, in sicer v časovnem okviru, ki sovpada z doseganjem cilja podnebne nevtralnosti, in
  biti usklajene s celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti in dolgoročnimi strategijami prenove. Nove elektrarne in obstoječi obrati, ki so obsežno prenovljeni ali katerih dovoljenje je posodobljeno, bi morali biti opremljeni z napravami za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, da bi tako ponovno uporabili odvečno toploto, ki nastane pri proizvodnji električne energije, vendar le, če je analiza stroškov in koristi ugodna. Podobno bi morali biti drugi objekti z znatnim letnim vnosom energije opremljeni s tehničnimi rešitvami za uporabo odpadne toplote iz objekta, če analiza stroškov in koristi pokaže presežek koristi glede na stroške. Ta odvečna toplota bi lahko bila prek omrežij za daljinsko ogrevanje poslana na območja, kjer je potrebna. Merila za energetsko dovoljenje bodo na splošno potrebna v primerih, kadar so potrebna tudi dovoljenja na podlagi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (41) ter dovoljenja na podlagi Direktive (EU) 2019/944.

| (80a) | Države članice bi morale pri ocenjevanju možnosti za učinkovito ogrevanje in hlajenje upoštevati širše okoljske, zdravstvene in varnostne vidike. Ker so toplotne črpalke nepogrešljive za doseganje energijske učinkovitosti pri ogrevanju in hlajenju, bi bilo treba v celoti preučiti in odpraviti vse morebitne vplive hladilnih sredstev na okolje. |
| --- | --- |

(80a)

Države članice bi morale pri ocenjevanju možnosti za učinkovito ogrevanje in hlajenje upoštevati širše okoljske, zdravstvene in varnostne vidike. Ker so toplotne črpalke nepogrešljive za doseganje energijske učinkovitosti pri ogrevanju in hlajenju, bi bilo treba v celoti preučiti in odpraviti vse morebitne vplive hladilnih sredstev na okolje.

| (81) | Morda je ustrezno, da se elektrarne, ki naj bi uporabljale geološko shranjevanje, dovoljeno v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (42), nahajajo v krajih, kjer ponovna uporaba odvečne toplote v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali z dobavljanjem omrežju za daljinsko ogrevanje ali hlajenje ni stroškovno učinkovita. Države članice bi zato morale imeti možnost, da te obrate oprostijo obveznosti izvedbe analize stroškov in koristi za namestitev opreme, ki jim omogoča ponovno uporabo odvečne toplote z uporabo naprave za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se tudi elektrarne, ki se uporabljajo ob obremenitvenih konicah, in obrate za rezervno proizvodnjo električne energije, ki v petletnem obdobju obratujejo manj kot 1500 obratovalnih ur na leto kot tekoče povprečje, izvzame od zahteve, da zagotavljajo tudi toploto. |
| --- | --- |

(81)

Morda je ustrezno, da se elektrarne, ki naj bi uporabljale geološko shranjevanje, dovoljeno v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (42), nahajajo v krajih, kjer ponovna uporaba odvečne toplote v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali z dobavljanjem omrežju za daljinsko ogrevanje ali hlajenje ni stroškovno učinkovita. Države članice bi zato morale imeti možnost, da te obrate oprostijo obveznosti izvedbe analize stroškov in koristi za namestitev opreme, ki jim omogoča ponovno uporabo odvečne toplote z uporabo naprave za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se tudi elektrarne, ki se uporabljajo ob obremenitvenih konicah, in obrate za rezervno proizvodnjo električne energije, ki v petletnem obdobju obratujejo manj kot 1500 obratovalnih ur na leto kot tekoče povprečje, izvzame od zahteve, da zagotavljajo tudi toploto.

| (82) | Ustrezno je, da države članice spodbujajo uvedbo ukrepov in postopkov, s katerimi bi promovirali obrate za soproizvodnjo s skupno nazivno vhodno toplotno močjo pod 5 MW, da bi tako spodbudili porazdeljeno pridobivanje energije. |
| --- | --- |

(82)

Ustrezno je, da države članice spodbujajo uvedbo ukrepov in postopkov, s katerimi bi promovirali obrate za soproizvodnjo s skupno nazivno vhodno toplotno močjo pod 5 MW, da bi tako spodbudili porazdeljeno pridobivanje energije.

| (83) | Države članice bi morale za uporabo nacionalnih celovitih ocen spodbujati ocene možnosti za soproizvodnjo z visokim izkoristkom
  , proizvodnjo električne energije iz odvečne toplote za samooskrbo
  ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje na regionalni in lokalni ravni. Države članice bi morale sprejeti ukrepe za spodbujanje in omogočanje lažjega izkoriščanja ugotovljenih stroškovno učinkovitih možnosti za soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje. |
| --- | --- |

(83)

Države članice bi morale za uporabo nacionalnih celovitih ocen spodbujati ocene možnosti za soproizvodnjo z visokim izkoristkom
  , proizvodnjo električne energije iz odvečne toplote za samooskrbo
  ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje na regionalni in lokalni ravni. Države članice bi morale sprejeti ukrepe za spodbujanje in omogočanje lažjega izkoriščanja ugotovljenih stroškovno učinkovitih možnosti za soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje.

| (84) | Zahteve za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje bi morale biti usklajene z dolgoročnimi cilji podnebne politike, podnebnimi in okoljskimi standardi in prednostnimi nalogami Unije ter bi morale spoštovati načelo „da se ne škoduje bistveno“ v smislu Uredbe (EU) 2020/85. Cilj vseh sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja bi morala biti izboljšana zmožnost interakcije z drugimi deli energetskega sistema, da bi dosegli čim boljšo izrabo energije in preprečili tratenje energije, in sicer z izkoriščanjem vseh možnosti stavb za shranjevanje hladu ali toplote vključno z odvečno toploto iz pomožnih prostorov in bližnjih podatkovnih centrov. Zato bi moral učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in hlajenja zagotoviti povečanje primarne energijske učinkovitosti ter postopno vključevanje energije iz obnovljivih virov in odpadne toplote
  , kot je opredeljena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
   (43), ali hladu. Zato se s to direktivo postopoma uvajajo strožje zahteve za ogrevanje in hlajenje, ki bi se morale uporabljati v posebej določenih obdobjih, trajno pa od 1. januarja 2050. |
| --- | --- |

(84)

Zahteve za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje bi morale biti usklajene z dolgoročnimi cilji podnebne politike, podnebnimi in okoljskimi standardi in prednostnimi nalogami Unije ter bi morale spoštovati načelo „da se ne škoduje bistveno“ v smislu Uredbe (EU) 2020/85. Cilj vseh sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja bi morala biti izboljšana zmožnost interakcije z drugimi deli energetskega sistema, da bi dosegli čim boljšo izrabo energije in preprečili tratenje energije, in sicer z izkoriščanjem vseh možnosti stavb za shranjevanje hladu ali toplote vključno z odvečno toploto iz pomožnih prostorov in bližnjih podatkovnih centrov. Zato bi moral učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in hlajenja zagotoviti povečanje primarne energijske učinkovitosti ter postopno vključevanje energije iz obnovljivih virov in odpadne toplote
  , kot je opredeljena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
   (43), ali hladu. Zato se s to direktivo postopoma uvajajo strožje zahteve za ogrevanje in hlajenje, ki bi se morale uporabljati v posebej določenih obdobjih, trajno pa od 1. januarja 2050.

| (85) | Soproizvodnja z visokim izkoristkom je opredeljena na podlagi prihranka energije, nastalega pri soproizvodnji namesto pri ločeni proizvodnji toplote in električne energije. Zahteve za soproizvodnjo z visokim izkoristkom bi morale biti usklajene z dolgoročnimi cilji politike. Opredelitev pojmov soproizvodnje in soproizvodnje z visokim izkoristkom, ki se uporablja v zakonodaji Unije, ne bi smela vplivati na uporabo drugačne opredelitve pojmov v nacionalni zakonodaji za namene, ki niso določeni v zadevni zakonodaji Unije. Da bi dosegli čim večji prihranek energije in izkoristili res vse priložnosti zanj, bi bilo treba največjo pozornost nameniti pogojem delovanja naprav za soproizvodnjo. |
| --- | --- |

(85)

Soproizvodnja z visokim izkoristkom je opredeljena na podlagi prihranka energije, nastalega pri soproizvodnji namesto pri ločeni proizvodnji toplote in električne energije. Zahteve za soproizvodnjo z visokim izkoristkom bi morale biti usklajene z dolgoročnimi cilji politike. Opredelitev pojmov soproizvodnje in soproizvodnje z visokim izkoristkom, ki se uporablja v zakonodaji Unije, ne bi smela vplivati na uporabo drugačne opredelitve pojmov v nacionalni zakonodaji za namene, ki niso določeni v zadevni zakonodaji Unije. Da bi dosegli čim večji prihranek energije in izkoristili res vse priložnosti zanj, bi bilo treba največjo pozornost nameniti pogojem delovanja naprav za soproizvodnjo.

| (86) | Da bi zagotovili preglednost za končnega odjemalca in mu omogočili izbiro med električno energijo iz soproizvodnje in električno energijo, proizvedeno z drugimi tehnikami, bi moral biti izvor električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom zajamčen na podlagi harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov. Sistemi potrdil o izvoru sami po sebi ne pomenijo pravice do ugodnosti iz nacionalnih podpornih mehanizmov. Pomembno je, da so za vse oblike električne energije, proizvedene s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, na voljo potrdila o izvoru. Potrdila o izvoru bi bilo treba razlikovati od tržnih certifikatov. |
| --- | --- |

(86)

Da bi zagotovili preglednost za končnega odjemalca in mu omogočili izbiro med električno energijo iz soproizvodnje in električno energijo, proizvedeno z drugimi tehnikami, bi moral biti izvor električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom zajamčen na podlagi harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov. Sistemi potrdil o izvoru sami po sebi ne pomenijo pravice do ugodnosti iz nacionalnih podpornih mehanizmov. Pomembno je, da so za vse oblike električne energije, proizvedene s soproizvodnjo z visokim izkoristkom, na voljo potrdila o izvoru. Potrdila o izvoru bi bilo treba razlikovati od tržnih certifikatov.

| (87) | V skladu z načelom „najprej pomisli na male“ bi bilo treba upoštevati posebno strukturo sektorja soproizvodnje ter sektorja daljinskega ogrevanja in hlajenja, v katerih deluje veliko malih in srednje velikih proizvajalcev, še zlasti pri pregledu upravnih postopkov za pridobitev gradbenih dovoljenj za naprave za soproizvodnjo ali s tem povezana omrežja. |
| --- | --- |

(87)

V skladu z načelom „najprej pomisli na male“ bi bilo treba upoštevati posebno strukturo sektorja soproizvodnje ter sektorja daljinskega ogrevanja in hlajenja, v katerih deluje veliko malih in srednje velikih proizvajalcev, še zlasti pri pregledu upravnih postopkov za pridobitev gradbenih dovoljenj za naprave za soproizvodnjo ali s tem povezana omrežja.

| (88) | Večina podjetij v Uniji so MSP. Predstavljajo izredno velik potencial prihranka energije za Unijo. Da bi MSP lažje sprejemala ukrepe za energijsko učinkovitost, bi morale države članice vzpostaviti ugoden okvir za zagotavljanje tehnične pomoči in ciljnih informacij tem podjetjem. |
| --- | --- |

(88)

Večina podjetij v Uniji so MSP. Predstavljajo izredno velik potencial prihranka energije za Unijo. Da bi MSP lažje sprejemala ukrepe za energijsko učinkovitost, bi morale države članice vzpostaviti ugoden okvir za zagotavljanje tehnične pomoči in ciljnih informacij tem podjetjem.

| (89) | Države članice bi morale na podlagi objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril določiti pravila, ki urejajo kritje in delitev stroškov za priključitev na omrežje in ojačitev omrežja, ter za tehnične prilagoditve, ki so potrebne za vključitev novih proizvajalcev električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom, ter pri tem upoštevati smernice in kodekse, pripravljene v skladu z Uredbo (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (44) ter Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (45). Proizvajalcem električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom bi moralo biti dovoljeno, da objavijo javni razpis za dela, povezana s priključitvijo na omrežje. Olajšati bi bilo treba dostop do omrežja za električno energijo iz soproizvodnje z visokim izkoristkom, zlasti za naprave za malo soproizvodnjo in mikrosoproizvodnjo. Države članice lahko v skladu s členom 99(2) Direktive (EU) 2019/944 in členom 3(2) Direktive 2009/73/ES podjetjem, ki delujejo v elektroenergetskem in plinskem sektorju, naložijo obveznosti javnih storitev, tudi v zvezi z energijsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(89)

Države članice bi morale na podlagi objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril določiti pravila, ki urejajo kritje in delitev stroškov za priključitev na omrežje in ojačitev omrežja, ter za tehnične prilagoditve, ki so potrebne za vključitev novih proizvajalcev električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom, ter pri tem upoštevati smernice in kodekse, pripravljene v skladu z Uredbo (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (44) ter Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (45). Proizvajalcem električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom bi moralo biti dovoljeno, da objavijo javni razpis za dela, povezana s priključitvijo na omrežje. Olajšati bi bilo treba dostop do omrežja za električno energijo iz soproizvodnje z visokim izkoristkom, zlasti za naprave za malo soproizvodnjo in mikrosoproizvodnjo. Države članice lahko v skladu s členom 99(2) Direktive (EU) 2019/944 in členom 3(2) Direktive 2009/73/ES podjetjem, ki delujejo v elektroenergetskem in plinskem sektorju, naložijo obveznosti javnih storitev, tudi v zvezi z energijsko učinkovitostjo.

| (90) | Potrebne so določbe o izstavljanju računov, enotni kontaktni točki, mehanizmu alternativnega reševanja sporov, energijski revščini in osnovnih pogodbenih pravicah, da bi jih, kjer je primerno, uskladili z ustreznimi določbami za električno energijo v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 ter tako okrepili varstvo potrošnikov in končnim odjemalcem omogočili, da
  imajo neposreden dostop do podrobnih, jasnih in aktualnih informacij o svoji električni energiji,
  ogrevanju, hlajenju ali porabi sanitarne vode in da uravnavajo svojo porabo energije
  , da bo ta zanje popolnoma pregledna
  . |
| --- | --- |

(90)

Potrebne so določbe o izstavljanju računov, enotni kontaktni točki, mehanizmu alternativnega reševanja sporov, energijski revščini in osnovnih pogodbenih pravicah, da bi jih, kjer je primerno, uskladili z ustreznimi določbami za električno energijo v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 ter tako okrepili varstvo potrošnikov in končnim odjemalcem omogočili, da
  imajo neposreden dostop do podrobnih, jasnih in aktualnih informacij o svoji električni energiji,
  ogrevanju, hlajenju ali porabi sanitarne vode in da uravnavajo svojo porabo energije
  , da bo ta zanje popolnoma pregledna
  .

| (91) | Večje varstvo porabnikov bi moralo biti zagotovljeno z razpoložljivostjo učinkovitih neodvisnih mehanizmov alternativnega reševanja sporov za vse porabnike, kot sta varuh pravic porabnikov energije, organ za porabnike ali regulativni organ. Zato bi morale države članice uvesti hitre in učinkovite postopke za obravnavanje pritožb. |
| --- | --- |

(91)

Večje varstvo porabnikov bi moralo biti zagotovljeno z razpoložljivostjo učinkovitih neodvisnih mehanizmov alternativnega reševanja sporov za vse porabnike, kot sta varuh pravic porabnikov energije, organ za porabnike ali regulativni organ. Zato bi morale države članice uvesti hitre in učinkovite postopke za obravnavanje pritožb.

| (92) | Priznati
  in dejavno podpirati
  bi bilo treba prispevek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 ▌in energetskih skupnosti državljanov v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030. Zato bi morale države članice upoštevati in spodbujati vlogo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov. Te skupnosti lahko državam članicam pomagajo
  , da na lokalni ravni izvajajo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, in sicer
  s pospeševanjem energijske učinkovitosti na lokalni ravni ali ravni gospodinjstev
  , pa tudi v javnih stavbah v sodelovanju z lokalnimi organi
  .
  Prek vlaganja v energijo iz obnovljivih virov
  lahko krepijo moč odjemalcev in jih vključujejo ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev, tudi v podeželskih
  , odmaknjenih
  in
  najbolj
  oddaljenih regijah,
  s takimi ukrepi
  omogočajo sodelovanje v projektih in posegih energijske učinkovitosti.
  Energetske skupnosti imajo pomembno vlogo tudi pri izobraževanju in ozaveščanju državljanov o dejavnostih, s katerimi lahko prihranijo energijo. Če to ustrezno podpirajo države članice,
  energetske skupnosti lahko pomagajo v boju proti energijski revščini z omogočanjem lažje izvedbe projektov energijske učinkovitosti, zmanjšanja porabe energije in zniževanja tarif za dobavo.
  Države članice bi morale odpraviti nepotrebne ovire, da bi poskrbele, da je oblikovanje energetskih skupnosti zanimivo. Javne uprave na vseh ravneh bi morale biti ustrezno usposobljene na tem področju. |
| --- | --- |

(92)

Priznati
  in dejavno podpirati
  bi bilo treba prispevek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 ▌in energetskih skupnosti državljanov v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030. Zato bi morale države članice upoštevati in spodbujati vlogo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov. Te skupnosti lahko državam članicam pomagajo
  , da na lokalni ravni izvajajo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, in sicer
  s pospeševanjem energijske učinkovitosti na lokalni ravni ali ravni gospodinjstev
  , pa tudi v javnih stavbah v sodelovanju z lokalnimi organi
  .
  Prek vlaganja v energijo iz obnovljivih virov
  lahko krepijo moč odjemalcev in jih vključujejo ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev, tudi v podeželskih
  , odmaknjenih
  in
  najbolj
  oddaljenih regijah,
  s takimi ukrepi
  omogočajo sodelovanje v projektih in posegih energijske učinkovitosti.
  Energetske skupnosti imajo pomembno vlogo tudi pri izobraževanju in ozaveščanju državljanov o dejavnostih, s katerimi lahko prihranijo energijo. Če to ustrezno podpirajo države članice,
  energetske skupnosti lahko pomagajo v boju proti energijski revščini z omogočanjem lažje izvedbe projektov energijske učinkovitosti, zmanjšanja porabe energije in zniževanja tarif za dobavo.
  Države članice bi morale odpraviti nepotrebne ovire, da bi poskrbele, da je oblikovanje energetskih skupnosti zanimivo. Javne uprave na vseh ravneh bi morale biti ustrezno usposobljene na tem področju.

| (92a) | Dolgoročne spremembe vedenja pri porabi energije je mogoče doseči z opolnomočenjem državljanov. Energetske skupnosti lahko prispevajo k dolgoročnemu prihranku energije, zlasti med gospodinjstvi, ter k bolj trajnostnim naložbam državljanov in malih podjetij. Države članice bi morale državljanom omogočiti take ukrepe s podpiranjem energetskih projektov in organizacij skupnosti. |
| --- | --- |

(92a)

Dolgoročne spremembe vedenja pri porabi energije je mogoče doseči z opolnomočenjem državljanov. Energetske skupnosti lahko prispevajo k dolgoročnemu prihranku energije, zlasti med gospodinjstvi, ter k bolj trajnostnim naložbam državljanov in malih podjetij. Države članice bi morale državljanom omogočiti take ukrepe s podpiranjem energetskih projektov in organizacij skupnosti.

| (93) | Priznati bi bilo treba prispevek točk VEM ali podobnih struktur kot mehanizmov, ki lahko številnim ciljnim skupinam, tudi državljanom, MSP in javnim organom, omogočijo zasnovo in izvedbo projektov in ukrepov v zvezi s prehodom na čisto energijo.
  Prispevek točk VEM je lahko zelo pomemben za najranljivejše odjemalce, tudi za ženske v vsej raznolikosti in starše samohranilce, saj bi lahko bile enostavneje zasnovan, zanesljiv in dostopen vir informacij o izboljšavah energijske učinkovitosti.
  Ta prispevek lahko zajema tehnično, upravno in finančno svetovanje in pomoč, omogočanje lažjega opravljanja potrebnih upravnih postopkov ali dostopa do finančnih trgov, usmerjanje v nacionalnem in evropskem pravnem okviru, vključno s pravili in merili javnega naročanja, in taksonomijo EU. |
| --- | --- |

(93)

Priznati bi bilo treba prispevek točk VEM ali podobnih struktur kot mehanizmov, ki lahko številnim ciljnim skupinam, tudi državljanom, MSP in javnim organom, omogočijo zasnovo in izvedbo projektov in ukrepov v zvezi s prehodom na čisto energijo.
  Prispevek točk VEM je lahko zelo pomemben za najranljivejše odjemalce, tudi za ženske v vsej raznolikosti in starše samohranilce, saj bi lahko bile enostavneje zasnovan, zanesljiv in dostopen vir informacij o izboljšavah energijske učinkovitosti.
  Ta prispevek lahko zajema tehnično, upravno in finančno svetovanje in pomoč, omogočanje lažjega opravljanja potrebnih upravnih postopkov ali dostopa do finančnih trgov, usmerjanje v nacionalnem in evropskem pravnem okviru, vključno s pravili in merili javnega naročanja, in taksonomijo EU.

| (94) | Komisija bi morala pregledati učinek svojih ukrepov v podporo razvoju platform ali forumov, v okviru katerih med drugim evropski organi za socialni dialog spodbujajo programe usposabljanja o energijski učinkovitosti, ter po potrebi uvesti dodatne ukrepe. Spodbujati bi morala tudi socialne partnerje v razpravah o energijski učinkovitosti, zlasti za ranljive odjemalce in končne porabnike, tudi v tistih o energijski revščini. |
| --- | --- |

(94)

Komisija bi morala pregledati učinek svojih ukrepov v podporo razvoju platform ali forumov, v okviru katerih med drugim evropski organi za socialni dialog spodbujajo programe usposabljanja o energijski učinkovitosti, ter po potrebi uvesti dodatne ukrepe. Spodbujati bi morala tudi socialne partnerje v razpravah o energijski učinkovitosti, zlasti za ranljive odjemalce in končne porabnike, tudi v tistih o energijski revščini.

| (95) | Pravičen prehod na podnebno nevtralno Unijo do leta 2050 je osrednjega pomena za evropski zeleni dogovor. Evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, uvršča energijo med osnovne storitve, do katerih ima pravico dostopati vsakdo. Socialno ogroženi morajo biti deležni pomoči pri dostopu do teh storitev (46)

  , še posebej zaradi inflacijskega pritiska in znatnega povišanja cen energije
  . |
| --- | --- |

(95)

Pravičen prehod na podnebno nevtralno Unijo do leta 2050 je osrednjega pomena za evropski zeleni dogovor. Evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, uvršča energijo med osnovne storitve, do katerih ima pravico dostopati vsakdo. Socialno ogroženi morajo biti deležni pomoči pri dostopu do teh storitev (46)

  , še posebej zaradi inflacijskega pritiska in znatnega povišanja cen energije
  .

| (96) | Zagotoviti je treba, da bodo ljudje, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivi odjemalci in, kjer je ustrezno, ljudje, ki živijo v socialnih stanovanjih, zaščiteni in da bodo v ta namen lahko dejavno sodelovali pri posegih in ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti ter z njimi povezanih ukrepih za varstvo ali informiranje potrošnikov, ki jih izvajajo države članice.
  Razviti bi bilo treba ciljno usmerjene kampanje ozaveščanja, ki bi prikazale koristi energijske učinkovitosti in nudile informacije o finančni podpori, ki je na voljo. |
| --- | --- |

(96)

Zagotoviti je treba, da bodo ljudje, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivi odjemalci in, kjer je ustrezno, ljudje, ki živijo v socialnih stanovanjih, zaščiteni in da bodo v ta namen lahko dejavno sodelovali pri posegih in ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti ter z njimi povezanih ukrepih za varstvo ali informiranje potrošnikov, ki jih izvajajo države članice.
  Razviti bi bilo treba ciljno usmerjene kampanje ozaveščanja, ki bi prikazale koristi energijske učinkovitosti in nudile informacije o finančni podpori, ki je na voljo.

| (97) | Javna finančna sredstva, ki so na razpolago na nacionalni ravni in ravni Unije, bi bilo treba strateško vlagati v ukrepe izboljšanja energijske učinkovitosti, zlasti v korist ranljivih odjemalcev, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in tistih, ki živijo v socialnih stanovanjih. Države članice bi morale izkoristiti finančne prispevke, ki bi jih lahko dobile iz socialnega sklada za podnebje (47) in prihodke od pravic iz sistema EU za trgovanje z emisijami. Ti prihodki bodo državam članicam pomagali prednostno izpolnjevati obveznost izvajanja ukrepov za energijski učinkovitost in ukrepov politike v okviru obveznosti prihrankov energije pri ranljivih odjemalcih in ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, med katerimi so lahko tudi ljudje, ki živijo v podeželskih in oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(97)

Javna finančna sredstva, ki so na razpolago na nacionalni ravni in ravni Unije, bi bilo treba strateško vlagati v ukrepe izboljšanja energijske učinkovitosti, zlasti v korist ranljivih odjemalcev, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in tistih, ki živijo v socialnih stanovanjih. Države članice bi morale izkoristiti finančne prispevke, ki bi jih lahko dobile iz socialnega sklada za podnebje (47) in prihodke od pravic iz sistema EU za trgovanje z emisijami. Ti prihodki bodo državam članicam pomagali prednostno izpolnjevati obveznost izvajanja ukrepov za energijski učinkovitost in ukrepov politike v okviru obveznosti prihrankov energije pri ranljivih odjemalcih in ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, med katerimi so lahko tudi ljudje, ki živijo v podeželskih in oddaljenih regijah.

| (98) | Nacionalne sheme financiranja bi bilo treba dopolniti s primernimi shemami boljše informacijske, tehnične in upravne pomoči ter z lažjim dostopom do financiranja, ki bo zlasti ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivim odjemalcem in, kjer je ustrezno, ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih, omogočil najboljšo uporabo razpoložljivih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(98)

Nacionalne sheme financiranja bi bilo treba dopolniti s primernimi shemami boljše informacijske, tehnične in upravne pomoči ter z lažjim dostopom do financiranja, ki bo zlasti ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivim odjemalcem in, kjer je ustrezno, ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih, omogočil najboljšo uporabo razpoložljivih finančnih sredstev.

| (99) | Države članice bi morale krepiti moč vseh ljudi in enako varovati vse ne glede na spol, starost, invalidnost, rasni ali etnični izvor, spolno usmerjenost, vero ali prepričanje ter zagotoviti ustrezno zaščito tistim, ki jih je najbolj prizadela ali jih najbolj ogroža energijska revščina, ali tistim, ki so najbolj izpostavljeni škodljivim učinkom energijske revščine. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da ukrepi za energijsko učinkovitost ne bodo zaostrili obstoječih neenakosti, zlasti glede energijske revščine. |
| --- | --- |

(99)

Države članice bi morale krepiti moč vseh ljudi in enako varovati vse ne glede na spol, starost, invalidnost, rasni ali etnični izvor, spolno usmerjenost, vero ali prepričanje ter zagotoviti ustrezno zaščito tistim, ki jih je najbolj prizadela ali jih najbolj ogroža energijska revščina, ali tistim, ki so najbolj izpostavljeni škodljivim učinkom energijske revščine. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da ukrepi za energijsko učinkovitost ne bodo zaostrili obstoječih neenakosti, zlasti glede energijske revščine.

| (100) | Države članice bi morale zagotoviti, da nacionalni regulativni organi za energetiko sprejmejo celosten pristop, ki vključuje možne prihranke v sektorjih dobave energije in končne porabe. Brez poseganja v zanesljivost oskrbe z energijo, povezovanje trgov in vnaprejšnje naložbe v odobalna omrežja, potrebne za uvedbo izkoriščanja odobalne energije iz obnovljivih virov, bi morali nacionalni regulativni organi na področju energetike zagotoviti, da se bo v postopkih načrtovanja in odločanja uporabljalo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ ter da bodo omrežnine in pravila za delovanje omrežja spodbujala izboljšave na področju energijske učinkovitosti. Države članice bi morale zagotoviti tudi, da bodo operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov upoštevali načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. To bi operaterjem prenosnih in distribucijskih sistemov pomagalo upoštevati boljše rešitve energijske učinkovitosti in dodatne stroške nabave virov na strani povpraševanja ter okoljske in družbeno-gospodarske učinke različnih naložb v omrežje in načrtov obratovanja. Za tak pristop je potreben premik od ozkega gledanja na gospodarsko učinkovitost k čim večji socialni dobrobiti. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ je treba uporabljati zlasti v zvezi s scenarijem gradnje za širitev energetske infrastrukture, pri katerem bi bilo mogoče rešitve na strani povpraševanja upoštevati kot izvedljive možnosti in jih je treba primerno oceniti, ter bi moralo postati neločljiva sestavina ocene projektov načrtovanja omrežja. Njegovo uporabo bi morali pregledati nacionalni regulativni organi. |
| --- | --- |

(100)

Države članice bi morale zagotoviti, da nacionalni regulativni organi za energetiko sprejmejo celosten pristop, ki vključuje možne prihranke v sektorjih dobave energije in končne porabe. Brez poseganja v zanesljivost oskrbe z energijo, povezovanje trgov in vnaprejšnje naložbe v odobalna omrežja, potrebne za uvedbo izkoriščanja odobalne energije iz obnovljivih virov, bi morali nacionalni regulativni organi na področju energetike zagotoviti, da se bo v postopkih načrtovanja in odločanja uporabljalo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ ter da bodo omrežnine in pravila za delovanje omrežja spodbujala izboljšave na področju energijske učinkovitosti. Države članice bi morale zagotoviti tudi, da bodo operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov upoštevali načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. To bi operaterjem prenosnih in distribucijskih sistemov pomagalo upoštevati boljše rešitve energijske učinkovitosti in dodatne stroške nabave virov na strani povpraševanja ter okoljske in družbeno-gospodarske učinke različnih naložb v omrežje in načrtov obratovanja. Za tak pristop je potreben premik od ozkega gledanja na gospodarsko učinkovitost k čim večji socialni dobrobiti. Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ je treba uporabljati zlasti v zvezi s scenarijem gradnje za širitev energetske infrastrukture, pri katerem bi bilo mogoče rešitve na strani povpraševanja upoštevati kot izvedljive možnosti in jih je treba primerno oceniti, ter bi moralo postati neločljiva sestavina ocene projektov načrtovanja omrežja. Njegovo uporabo bi morali pregledati nacionalni regulativni organi.

| (101) | Na voljo bi moralo biti dovolj zanesljivih strokovnjakov s področja energijske učinkovitosti, da se zagotovi učinkovito in pravočasno izvajanje te direktive, na primer pri izpolnjevanju zahtev o energijskih pregledih in izvajanju shem obveznosti energijske učinkovitosti. Zato bi morale države članice uvesti sisteme potrjevanja in/ali enakovrednih kvalifikacij in primernega usposabljanja za ponudnike energetskih storitev, energijske preglede in druge ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, izvajalci usposabljanja in drugimi ustreznimi deležniki. Te sheme bi bilo treba oceniti vsaka štiri leta od decembra 2024 in jih po potrebi posodobiti, da bi zagotovili potrebno raven usposobljenosti za ponudnike energetskih storitev, energijske pregledovalce, energetske upravljavce in inštalaterje elementov stavb . |
| --- | --- |

(101)

Na voljo bi moralo biti dovolj zanesljivih strokovnjakov s področja energijske učinkovitosti, da se zagotovi učinkovito in pravočasno izvajanje te direktive, na primer pri izpolnjevanju zahtev o energijskih pregledih in izvajanju shem obveznosti energijske učinkovitosti. Zato bi morale države članice uvesti sisteme potrjevanja in/ali enakovrednih kvalifikacij in primernega usposabljanja za ponudnike energetskih storitev, energijske preglede in druge ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, izvajalci usposabljanja in drugimi ustreznimi deležniki. Te sheme bi bilo treba oceniti vsaka štiri leta od decembra 2024 in jih po potrebi posodobiti, da bi zagotovili potrebno raven usposobljenosti za ponudnike energetskih storitev, energijske pregledovalce, energetske upravljavce in inštalaterje elementov stavb .

| (102) | Nadaljevati je treba razvoj trga za energetske storitve ter tako zagotoviti povpraševanje po energetskih storitvah in njihovo ponudbo. Preglednost, ki se lahko na primer zagotovi s seznami potrjenih ponudnikov energetskih storitev in razpoložljivimi vzorci pogodb, izmenjavo dobre prakse in smernicami, veliko prispeva k uvajanju energetskih storitev in pogodbenega zagotavljanja prihranka energije, lahko pa pripomore tudi k spodbujanju povpraševanja in večjemu zaupanju v ponudnike energetskih storitev. V pogodbi o zagotavljanju prihranka energije se koristnik energetskih storitev izogne stroškom naložbe tako, da naložbo, ki jo je v celoti ali delno izvedla tretja oseba, poplača z delom finančne vrednosti prihranka energije. To lahko pomaga pritegniti zasebni kapital, ki je ključnega pomena za pospešitev obnove stavb v Uniji, lahko prinese na trg strokovno znanje in ustvari inovativne poslovne modele. Zato bi bilo treba za nestanovanjske zgradbe
  in javne stanovanjske stavbe
  z uporabno tlorisno površino nad
  500 m2 ter stavbe, ki nudijo socialne storitve,
  obvezno oceniti izvedljivost uporabe pogodbenega zagotavljanja prihranka energije pri prenovi. To je korak naprej pri krepitvi zaupanja v podjetja za energetske storitve, s katerim se utira pot do večjega števila takih projektov v prihodnosti. |
| --- | --- |

(102)

Nadaljevati je treba razvoj trga za energetske storitve ter tako zagotoviti povpraševanje po energetskih storitvah in njihovo ponudbo. Preglednost, ki se lahko na primer zagotovi s seznami potrjenih ponudnikov energetskih storitev in razpoložljivimi vzorci pogodb, izmenjavo dobre prakse in smernicami, veliko prispeva k uvajanju energetskih storitev in pogodbenega zagotavljanja prihranka energije, lahko pa pripomore tudi k spodbujanju povpraševanja in večjemu zaupanju v ponudnike energetskih storitev. V pogodbi o zagotavljanju prihranka energije se koristnik energetskih storitev izogne stroškom naložbe tako, da naložbo, ki jo je v celoti ali delno izvedla tretja oseba, poplača z delom finančne vrednosti prihranka energije. To lahko pomaga pritegniti zasebni kapital, ki je ključnega pomena za pospešitev obnove stavb v Uniji, lahko prinese na trg strokovno znanje in ustvari inovativne poslovne modele. Zato bi bilo treba za nestanovanjske zgradbe
  in javne stanovanjske stavbe
  z uporabno tlorisno površino nad
  500 m2 ter stavbe, ki nudijo socialne storitve,
  obvezno oceniti izvedljivost uporabe pogodbenega zagotavljanja prihranka energije pri prenovi. To je korak naprej pri krepitvi zaupanja v podjetja za energetske storitve, s katerim se utira pot do večjega števila takih projektov v prihodnosti.

| (103) | Glede na ambiciozne cilje pri prenovi v naslednjem desetletju v zvezi s sporočilom komisije z naslovom Val prenove je treba okrepiti vlogo neodvisnih tržnih posrednikov, vključno s točkami VEM ali podobnimi mehanizmi za podporo, da bi spodbudili razvoj trga na strani povpraševanja in ponudbe ter spodbujali pogodbeno zagotavljanje prihranka energije pri prenovi zasebnih in javnih stavb. Ključno vlogo v tem smislu bi lahko imele lokalne energetske agencije, ki bi prepoznavale morebitne posrednike ali točke VEM in pomagale pri njihovem ustanavljanju.
  Ta direktiva bi morala prispevati k večji razpoložljivosti proizvodov, storitev in svetovanja na trgu Unije in lokalnih trgih, med drugim s spodbujanjem potenciala podjetnic, da zapolnijo vrzeli na trgu in poiščejo inovativne načine za povečanje energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(103)

Glede na ambiciozne cilje pri prenovi v naslednjem desetletju v zvezi s sporočilom komisije z naslovom Val prenove je treba okrepiti vlogo neodvisnih tržnih posrednikov, vključno s točkami VEM ali podobnimi mehanizmi za podporo, da bi spodbudili razvoj trga na strani povpraševanja in ponudbe ter spodbujali pogodbeno zagotavljanje prihranka energije pri prenovi zasebnih in javnih stavb. Ključno vlogo v tem smislu bi lahko imele lokalne energetske agencije, ki bi prepoznavale morebitne posrednike ali točke VEM in pomagale pri njihovem ustanavljanju.
  Ta direktiva bi morala prispevati k večji razpoložljivosti proizvodov, storitev in svetovanja na trgu Unije in lokalnih trgih, med drugim s spodbujanjem potenciala podjetnic, da zapolnijo vrzeli na trgu in poiščejo inovativne načine za povečanje energijske učinkovitosti.

| (104) | Pogodbeno zagotavljanje prihranka energije se v več državah članicah še vedno srečuje z znatnimi ovirami, saj še vedno obstajajo regulativne in neregulativne ovire. Zato je treba odpraviti nejasnosti v nacionalnih zakonodajnih okvirih, pomanjkanje strokovnega znanja, zlasti glede razpisnih postopkov, ter konkurenco med posojili in nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(104)

Pogodbeno zagotavljanje prihranka energije se v več državah članicah še vedno srečuje z znatnimi ovirami, saj še vedno obstajajo regulativne in neregulativne ovire. Zato je treba odpraviti nejasnosti v nacionalnih zakonodajnih okvirih, pomanjkanje strokovnega znanja, zlasti glede razpisnih postopkov, ter konkurenco med posojili in nepovratnimi sredstvi.

| (105) | Države članice bi morale še naprej podpirati javni sektor pri uvajanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije z zagotavljanjem vzorčnih pogodb, v katerih bi bili upoštevani razpoložljivi evropski ali mednarodni standardi, smernice za razpisne postopke ter Smernice za statistično obravnavo pogodbenega zagotavljanja prihranka energije (48), ki sta jih maja 2018 objavila Eurostat in Evropska investicijska banka glede obravnave pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v računih države in v katerih so možnosti za odpravo preostalih regulativnih ovir za te pogodbe v državah članicah. |
| --- | --- |

(105)

Države članice bi morale še naprej podpirati javni sektor pri uvajanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije z zagotavljanjem vzorčnih pogodb, v katerih bi bili upoštevani razpoložljivi evropski ali mednarodni standardi, smernice za razpisne postopke ter Smernice za statistično obravnavo pogodbenega zagotavljanja prihranka energije (48), ki sta jih maja 2018 objavila Eurostat in Evropska investicijska banka glede obravnave pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v računih države in v katerih so možnosti za odpravo preostalih regulativnih ovir za te pogodbe v državah članicah.

| (106) | Države članice so sprejele ukrepe za ugotovitev in odpravo regulativnih in neregulativnih ovir. Vseeno si je treba bolj prizadevati, da bi odpravili regulativne in neregulativne ovire pri uporabi pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in financiranju s strani tretje osebe, ki pomaga pri doseganju prihrankov energije. Te ovire vključujejo računovodska pravila in prakse, ki preprečujejo, da bi bili kapitalske naložbe in letni finančni prihranki, ki izhajajo iz ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, v računovodskih izkazih ustrezno izraženi za celotno življenjsko dobo naložbe. |
| --- | --- |

(106)

Države članice so sprejele ukrepe za ugotovitev in odpravo regulativnih in neregulativnih ovir. Vseeno si je treba bolj prizadevati, da bi odpravili regulativne in neregulativne ovire pri uporabi pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in financiranju s strani tretje osebe, ki pomaga pri doseganju prihrankov energije. Te ovire vključujejo računovodska pravila in prakse, ki preprečujejo, da bi bili kapitalske naložbe in letni finančni prihranki, ki izhajajo iz ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, v računovodskih izkazih ustrezno izraženi za celotno življenjsko dobo naložbe.

| (107) | Države članice so izkoristile nacionalne akcijske načrte za energijsko učinkovitost za leti 2014 in 2017 za poročanje o napredku pri odpravljanju regulativnih in neregulativnih ovir za energijsko učinkovitost glede razdelitve spodbud med lastniki in najemniki ali med lastniki stavbe ali stavbnih enot. Toda še naprej bi morale delovati v tej smeri in izkoriščati možnosti za energijsko učinkovitost v zvezi z Eurostatovimi statističnimi podatki iz leta 2016, zlasti glede na dejstvo, da več kot četrtina Evropejcev živi v stanovanjih in da je več kot tretjina Evropejcev najemnikov. |
| --- | --- |

(107)

Države članice so izkoristile nacionalne akcijske načrte za energijsko učinkovitost za leti 2014 in 2017 za poročanje o napredku pri odpravljanju regulativnih in neregulativnih ovir za energijsko učinkovitost glede razdelitve spodbud med lastniki in najemniki ali med lastniki stavbe ali stavbnih enot. Toda še naprej bi morale delovati v tej smeri in izkoriščati možnosti za energijsko učinkovitost v zvezi z Eurostatovimi statističnimi podatki iz leta 2016, zlasti glede na dejstvo, da več kot četrtina Evropejcev živi v stanovanjih in da je več kot tretjina Evropejcev najemnikov.

| (108) | Države članice
  ter regionalne in lokalne oblasti
  bi bilo treba spodbujati, da v celoti izkoristijo evropska sredstva, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru in instrumentu „Next Generation EU“, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, kohezijskih skladih, Skladu za razvoj podeželja in Skladu za pravični prehod, ter finančne instrumente in tehnično pomoč, ki je na razpolago v programu InvestEU, za spodbujanje zasebnih in javnih naložb v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti. Naložbe v energijsko učinkovitost lahko prispevajo h gospodarski rasti, zaposlovanju, inovacijam in zmanjšanju energijske revščine v gospodinjstvih, zaradi česar pozitivno vplivajo na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter zeleni prehod. Med področji, ki bi lahko bila financirana, so ukrepi za energijsko učinkovitost javnih stavb in stanovanj ter
  usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje strokovnjakov, še posebej na delovnih mestih v zvezi s prenovo stavb
  za spodbujanje zaposlovanja v sektorju energijske učinkovitosti. Komisija bo zagotovila sinergije med različnimi instrumenti financiranja, zlasti skladi z deljenim upravljanjem in z neposrednim upravljanjem (kot sta programa s centralnim upravljanjem Obzorje Evropa ali LIFE) ter med nepovratnimi sredstvi, posojili in tehnično pomočjo, da bi pri njih dosegli čim večji učinek finančnega vzvodja na zasebno financiranje in vpliv na doseganje ciljev politike energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(108)

Države članice
  ter regionalne in lokalne oblasti
  bi bilo treba spodbujati, da v celoti izkoristijo evropska sredstva, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru in instrumentu „Next Generation EU“, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, kohezijskih skladih, Skladu za razvoj podeželja in Skladu za pravični prehod, ter finančne instrumente in tehnično pomoč, ki je na razpolago v programu InvestEU, za spodbujanje zasebnih in javnih naložb v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti. Naložbe v energijsko učinkovitost lahko prispevajo h gospodarski rasti, zaposlovanju, inovacijam in zmanjšanju energijske revščine v gospodinjstvih, zaradi česar pozitivno vplivajo na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter zeleni prehod. Med področji, ki bi lahko bila financirana, so ukrepi za energijsko učinkovitost javnih stavb in stanovanj ter
  usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje strokovnjakov, še posebej na delovnih mestih v zvezi s prenovo stavb
  za spodbujanje zaposlovanja v sektorju energijske učinkovitosti. Komisija bo zagotovila sinergije med različnimi instrumenti financiranja, zlasti skladi z deljenim upravljanjem in z neposrednim upravljanjem (kot sta programa s centralnim upravljanjem Obzorje Evropa ali LIFE) ter med nepovratnimi sredstvi, posojili in tehnično pomočjo, da bi pri njih dosegli čim večji učinek finančnega vzvodja na zasebno financiranje in vpliv na doseganje ciljev politike energijske učinkovitosti.

| (109) | Države članice bi morale spodbujati uporabo finančnih mehanizmov za doseganje ciljev te direktive. Taki finančni mehanizmi bi lahko vključevali finančne prispevke in globe zaradi neizpolnjevanja nekaterih določb te direktive; sredstva za energijsko učinkovitost na podlagi člena 10(3) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (49); sredstva za energijsko učinkovitost iz evropskih skladov in programov ter posebnih evropskih finančnih instrumentov, kot je evropski sklad za energijsko učinkovitost.
  Države članice bi si morale prizadevati za oblikovanje platform, katerih namen bi bil združevanje malih in srednjih projektov, da bi oblikovale skupine projektov, primernih za financiranje. |
| --- | --- |

(109)

Države članice bi morale spodbujati uporabo finančnih mehanizmov za doseganje ciljev te direktive. Taki finančni mehanizmi bi lahko vključevali finančne prispevke in globe zaradi neizpolnjevanja nekaterih določb te direktive; sredstva za energijsko učinkovitost na podlagi člena 10(3) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (49); sredstva za energijsko učinkovitost iz evropskih skladov in programov ter posebnih evropskih finančnih instrumentov, kot je evropski sklad za energijsko učinkovitost.
  Države članice bi si morale prizadevati za oblikovanje platform, katerih namen bi bil združevanje malih in srednjih projektov, da bi oblikovale skupine projektov, primernih za financiranje.

| (110) | Finančni mehanizmi bi, če je ustrezno, lahko temeljili na sredstvih za energijsko učinkovitost iz projektnih obveznic Unije; sredstvih za energijsko učinkovitost iz Evropske investicijske banke in drugih evropskih finančnih institucij, zlasti Evropske banke za obnovo in razvoj ter Razvojne banke Sveta Evrope; sredstvih finančnih institucij; nacionalnih sredstvih, tudi z oblikovanjem regulativnih in fiskalnih okvirov, ki spodbujajo izvajanje pobud in programov za energijsko učinkovitost; prihodkih od dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50). |
| --- | --- |

(110)

Finančni mehanizmi bi, če je ustrezno, lahko temeljili na sredstvih za energijsko učinkovitost iz projektnih obveznic Unije; sredstvih za energijsko učinkovitost iz Evropske investicijske banke in drugih evropskih finančnih institucij, zlasti Evropske banke za obnovo in razvoj ter Razvojne banke Sveta Evrope; sredstvih finančnih institucij; nacionalnih sredstvih, tudi z oblikovanjem regulativnih in fiskalnih okvirov, ki spodbujajo izvajanje pobud in programov za energijsko učinkovitost; prihodkih od dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50).

| (111) | Finančni mehanizmi bi lahko zlasti uporabili te prispevke, sredstva in prihodke za omogočanje in spodbujanje naložb zasebnega kapitala, zlasti s pritegnitvijo institucionalnih vlagateljev, za odobritev financiranja pa uporabljajo merila, ki zagotavljajo uresničevanje tako okoljskih kot socialnih ciljev; uporabili inovativne finančne mehanizme (npr. jamstva za posojilo za zasebni kapital, jamstva za posojilo za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije, nepovratna sredstva, subvencionirana posojila, posebne kreditne linije in sisteme financiranja s strani tretje osebe), ki zmanjšujejo tveganja pri projektih za energijsko učinkovitost ter omogočajo stroškovno učinkovite prenove tudi gospodinjstvom z nizkimi in srednje visokimi prihodki; bili povezani s programi ali agencijami, ki bodo zbirali in ocenjevali kakovost projektov varčevanja z energijo, zagotavljali tehnično pomoč ter spodbujali trg energetskih storitev in pomagali ustvarjati povpraševanje porabnikov po teh storitvah. |
| --- | --- |

(111)

Finančni mehanizmi bi lahko zlasti uporabili te prispevke, sredstva in prihodke za omogočanje in spodbujanje naložb zasebnega kapitala, zlasti s pritegnitvijo institucionalnih vlagateljev, za odobritev financiranja pa uporabljajo merila, ki zagotavljajo uresničevanje tako okoljskih kot socialnih ciljev; uporabili inovativne finančne mehanizme (npr. jamstva za posojilo za zasebni kapital, jamstva za posojilo za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije, nepovratna sredstva, subvencionirana posojila, posebne kreditne linije in sisteme financiranja s strani tretje osebe), ki zmanjšujejo tveganja pri projektih za energijsko učinkovitost ter omogočajo stroškovno učinkovite prenove tudi gospodinjstvom z nizkimi in srednje visokimi prihodki; bili povezani s programi ali agencijami, ki bodo zbirali in ocenjevali kakovost projektov varčevanja z energijo, zagotavljali tehnično pomoč ter spodbujali trg energetskih storitev in pomagali ustvarjati povpraševanje porabnikov po teh storitvah.

| (112) | Finančni mehanizmi bi lahko tudi zagotavljali ustrezna sredstva za podporo programom usposabljanja in potrjevanja, s katerimi se izboljšuje in priznava znanje na področju energijske učinkovitosti; zagotavljali sredstva za raziskave, predstavitev in hitrejše uvajanje tehnologij za proizvodnjo energije na mali in mikro ravni ter za optimizirano povezovanje teh generatorjev v omrežje; bili povezani s programi ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti v vseh gospodinjstvih, da bi preprečili energijsko revščino in lastnike spodbudili, da z ustreznimi prilagoditvami kar najbolj povečajo energijsko učinkovitost svojih nepremičnin, ki jih oddajajo; zagotavljali ustrezne vire v podporo socialnemu dialogu in določanju standardov, katerih namen je boljša energijska učinkovitost ter dobri delovni pogoji in zdravje in varnost pri delu. |
| --- | --- |

(112)

Finančni mehanizmi bi lahko tudi zagotavljali ustrezna sredstva za podporo programom usposabljanja in potrjevanja, s katerimi se izboljšuje in priznava znanje na področju energijske učinkovitosti; zagotavljali sredstva za raziskave, predstavitev in hitrejše uvajanje tehnologij za proizvodnjo energije na mali in mikro ravni ter za optimizirano povezovanje teh generatorjev v omrežje; bili povezani s programi ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti v vseh gospodinjstvih, da bi preprečili energijsko revščino in lastnike spodbudili, da z ustreznimi prilagoditvami kar najbolj povečajo energijsko učinkovitost svojih nepremičnin, ki jih oddajajo; zagotavljali ustrezne vire v podporo socialnemu dialogu in določanju standardov, katerih namen je boljša energijska učinkovitost ter dobri delovni pogoji in zdravje in varnost pri delu.

| (113) | Za doseganje cilja za boljšo energijsko učinkovitost stavb javnih organov bi bilo treba uporabiti razpoložljive programe financiranja, finančne instrumente Unije in inovativne mehanizme financiranja. Države članice lahko za razvoj takih mehanizmov na prostovoljni podlagi in ob upoštevanju nacionalnih proračunskih pravil uporabijo prihodke od dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES.
  Komisija in države članice bi morale regionalnim in lokalnim upravam posredovati ustrezne informacije o takih programih. Na primer, pobuda Konvencije županov bi lahko bila eno od orodij za posredovanje ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(113)

Za doseganje cilja za boljšo energijsko učinkovitost stavb javnih organov bi bilo treba uporabiti razpoložljive programe financiranja, finančne instrumente Unije in inovativne mehanizme financiranja. Države članice lahko za razvoj takih mehanizmov na prostovoljni podlagi in ob upoštevanju nacionalnih proračunskih pravil uporabijo prihodke od dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES.
  Komisija in države članice bi morale regionalnim in lokalnim upravam posredovati ustrezne informacije o takih programih. Na primer, pobuda Konvencije županov bi lahko bila eno od orodij za posredovanje ustreznih informacij.

| (114) | Pri uresničevanju cilja povečanja energijske učinkovitosti za 20 % bi Komisija morala spremljati učinek ustreznih ukrepov na Direktivo 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema Unije za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, da se ohranijo spodbude v okviru sistema za trgovanje z emisijami, ki nagrajujejo naložbe v dejavnosti z nizkimi emisijami ogljika ter sektorje, vključene v sistem trgovanja z emisijami, pripravljajo na novosti, ki bodo potrebne v prihodnosti. Spremljati bo morala učinek na industrijske sektorje, ki so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, kot je določeno v Sklepu Komisije 2014/746/EU (51), da bi tako zagotovila, da ta direktiva spodbuja razvoj teh sektorjev in ga ne ovira. |
| --- | --- |

(114)

Pri uresničevanju cilja povečanja energijske učinkovitosti za 20 % bi Komisija morala spremljati učinek ustreznih ukrepov na Direktivo 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema Unije za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, da se ohranijo spodbude v okviru sistema za trgovanje z emisijami, ki nagrajujejo naložbe v dejavnosti z nizkimi emisijami ogljika ter sektorje, vključene v sistem trgovanja z emisijami, pripravljajo na novosti, ki bodo potrebne v prihodnosti. Spremljati bo morala učinek na industrijske sektorje, ki so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, kot je določeno v Sklepu Komisije 2014/746/EU (51), da bi tako zagotovila, da ta direktiva spodbuja razvoj teh sektorjev in ga ne ovira.

| (115) | Ukrepe držav članic bi bilo treba podpreti z dobro zasnovanimi in učinkovitimi finančnimi instrumenti Unije v okviru programa InvestEU in s financiranjem iz Evropske investicijske banke (EIB) in Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), ki bi morali podpirati naložbe v energijsko učinkovitost vzdolž celotne energetske verige in temeljiti na celoviti analizi stroškov in koristi na podlagi modela diferenciranih diskontnih stopenj. Finančna podpora bi morala biti usmerjena v stroškovno učinkovite metode za povečanje energijske učinkovitosti, s katerimi bi zmanjšali porabo energije. EIB in EBRD bi morala skupaj z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami oblikovati, pripraviti in financirati programe in projekte, prilagojene sektorju energijske učinkovitosti, tudi za energijsko revna gospodinjstva. |
| --- | --- |

(115)

Ukrepe držav članic bi bilo treba podpreti z dobro zasnovanimi in učinkovitimi finančnimi instrumenti Unije v okviru programa InvestEU in s financiranjem iz Evropske investicijske banke (EIB) in Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), ki bi morali podpirati naložbe v energijsko učinkovitost vzdolž celotne energetske verige in temeljiti na celoviti analizi stroškov in koristi na podlagi modela diferenciranih diskontnih stopenj. Finančna podpora bi morala biti usmerjena v stroškovno učinkovite metode za povečanje energijske učinkovitosti, s katerimi bi zmanjšali porabo energije. EIB in EBRD bi morala skupaj z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami oblikovati, pripraviti in financirati programe in projekte, prilagojene sektorju energijske učinkovitosti, tudi za energijsko revna gospodinjstva.

| (116) | Medsektorsko pravo daje trdno podlago za varstvo porabnikov pri širokem naboru sedanjih energetskih storitev in se bo verjetno še razvijalo. Kljub temu bi bilo treba jasno določiti nekatere osnovne pogodbene pravice odjemalcev. Porabnikom bi morale biti na voljo jasne in nedvoumne informacije o njihovih pravicah, povezanih z energetskim sektorjem. |
| --- | --- |

(116)

Medsektorsko pravo daje trdno podlago za varstvo porabnikov pri širokem naboru sedanjih energetskih storitev in se bo verjetno še razvijalo. Kljub temu bi bilo treba jasno določiti nekatere osnovne pogodbene pravice odjemalcev. Porabnikom bi morale biti na voljo jasne in nedvoumne informacije o njihovih pravicah, povezanih z energetskim sektorjem.

| (117) | Večje varstvo porabnikov je zagotovljeno z razpoložljivostjo učinkovitih neodvisnih izvensodnih pravnih sredstev za mehanizme za reševanje sporov za vse porabnike, kot sta varuh pravic porabnikov energije, organ za porabnike ali regulativni organ. Zato bi morale države članice uvesti hitre in učinkovite postopke za obravnavanje pritožb. |
| --- | --- |

(117)

Večje varstvo porabnikov je zagotovljeno z razpoložljivostjo učinkovitih neodvisnih izvensodnih pravnih sredstev za mehanizme za reševanje sporov za vse porabnike, kot sta varuh pravic porabnikov energije, organ za porabnike ali regulativni organ. Zato bi morale države članice uvesti hitre in učinkovite postopke za obravnavanje pritožb.

| (118) | Za oceno uspešnosti te direktive bi bilo treba uvesti zahtevo za izvedbo splošnega pregleda te direktive in predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. februarja 2027. Ta pregled bi moral omogočati potrebne prilagoditve in upoštevati razvoj v gospodarstvu in na področju inovacij. |
| --- | --- |

(118)

Za oceno uspešnosti te direktive bi bilo treba uvesti zahtevo za izvedbo splošnega pregleda te direktive in predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. februarja 2027. Ta pregled bi moral omogočati potrebne prilagoditve in upoštevati razvoj v gospodarstvu in na področju inovacij.

| (119) | Lokalni in regionalni organi bi morali imeti vodilno vlogo pri pripravi in oblikovanju, izvedbi in oceni ukrepov, določenih v tej Direktivi, da bi lahko primerno upoštevali posebne značilnosti lastnega podnebja, kulture in družbe. |
| --- | --- |

(119)

Lokalni in regionalni organi bi morali imeti vodilno vlogo pri pripravi in oblikovanju, izvedbi in oceni ukrepov, določenih v tej Direktivi, da bi lahko primerno upoštevali posebne značilnosti lastnega podnebja, kulture in družbe.

| (119a) | Glede na posebnosti najbolj oddaljenih regij, kot jih priznava člen 349 PDEU, zlasti kar zadeva energetske povezave, proizvodnjo, dobavo in porabo energije ter povečano tveganje energijske revščine, bi bilo treba pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju ukrepov iz te direktive posebno pozornost nameniti najbolj oddaljenim regijam in njihovim prebivalcem. |
| --- | --- |

(119a)

Glede na posebnosti najbolj oddaljenih regij, kot jih priznava člen 349 PDEU, zlasti kar zadeva energetske povezave, proizvodnjo, dobavo in porabo energije ter povečano tveganje energijske revščine, bi bilo treba pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju ukrepov iz te direktive posebno pozornost nameniti najbolj oddaljenim regijam in njihovim prebivalcem.

| (120) | Glede na tehnološki napredek in naraščajoči delež obnovljivih virov energije v sektorju proizvodnje električne energije bi bilo treba prilagoditi privzeti koeficient za prihranke električne energije v kWh, da bi odražal spremembe v faktorju primarne energije (PEF) za električno energijo in druge nosilce energije. Izračuni, ki odražajo mešanico virov energije v PEF za električno energijo, temeljijo na letnih povprečnih vrednostih. Za jedrsko električno energijo in toploto se uporablja računovodska metoda „fizične vsebnosti energije“, za proizvodnjo električne energije in toplote iz fosilnih goriv in biomase pa se uporablja „tehnična metoda pretvorbe učinkovitosti“. Za negorljivo energijo iz obnovljivih virov je metoda neposredno enakovredna na podlagi pristopa „skupne primarne energije“. Za izračun deleža primarne energije za električno energijo v soproizvodnji se uporablja metoda, določena v Prilogi II k tej direktivi. Namesto marginalnega tržnega položaja se uporabi povprečni tržni položaj. Predpostavi se, da je učinkovitost pretvorbe 100-odstotna za negorljive obnovljive vire, 10-odstotna za geotermalne elektrarne in 33-odstotna za jedrske elektrarne. Skupna učinkovitost soproizvodnje se izračuna na podlagi najnovejših podatkov Eurostata. Kar zadeva sistemske meje, je PEF enak 1 za vse vire energije. Vrednost PEF se nanaša na leto 2018 in temelji na podatkih, interpoliranih iz najnovejše različice referenčnega scenarija PRIMES za leti 2015 in 2020 ter prilagojenih s podatki Eurostata do leta 2016. V analizo so vključene države članice in Norveška. Podatkovna zbirka za Norveško temelji na podatkih ENTSO-E. |
| --- | --- |

(120)

Glede na tehnološki napredek in naraščajoči delež obnovljivih virov energije v sektorju proizvodnje električne energije bi bilo treba prilagoditi privzeti koeficient za prihranke električne energije v kWh, da bi odražal spremembe v faktorju primarne energije (PEF) za električno energijo in druge nosilce energije. Izračuni, ki odražajo mešanico virov energije v PEF za električno energijo, temeljijo na letnih povprečnih vrednostih. Za jedrsko električno energijo in toploto se uporablja računovodska metoda „fizične vsebnosti energije“, za proizvodnjo električne energije in toplote iz fosilnih goriv in biomase pa se uporablja „tehnična metoda pretvorbe učinkovitosti“. Za negorljivo energijo iz obnovljivih virov je metoda neposredno enakovredna na podlagi pristopa „skupne primarne energije“. Za izračun deleža primarne energije za električno energijo v soproizvodnji se uporablja metoda, določena v Prilogi II k tej direktivi. Namesto marginalnega tržnega položaja se uporabi povprečni tržni položaj. Predpostavi se, da je učinkovitost pretvorbe 100-odstotna za negorljive obnovljive vire, 10-odstotna za geotermalne elektrarne in 33-odstotna za jedrske elektrarne. Skupna učinkovitost soproizvodnje se izračuna na podlagi najnovejših podatkov Eurostata. Kar zadeva sistemske meje, je PEF enak 1 za vse vire energije. Vrednost PEF se nanaša na leto 2018 in temelji na podatkih, interpoliranih iz najnovejše različice referenčnega scenarija PRIMES za leti 2015 in 2020 ter prilagojenih s podatki Eurostata do leta 2016. V analizo so vključene države članice in Norveška. Podatkovna zbirka za Norveško temelji na podatkih ENTSO-E.

| (121) | Prihranki energije, ki izhajajo iz izvajanja prava Unije, se ne bi smeli uveljavljati, razen če izhajajo iz ukrepa, ki presega minimum, ki se zahteva z zadevnim pravnim aktom Unije, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih zahtev glede energijske učinkovitosti na ravni držav članic ali okrepljenim izvajanjem ukrepa. Stavbe imajo velik potencial za nadaljnje povečanje energijske učinkovitosti, prenova stavb pa zaradi ekonomije obsega bistveno in dolgoročno prispeva k večjim prihrankom energije. Zato je treba pojasniti, da se lahko uveljavljajo vsi prihranki energije, ki izhajajo iz ukrepov za spodbujanje prenove obstoječih stavb, če presegajo prihranke, do katerih bi prišlo ob odsotnosti ukrepa politike, in če država članica dokaže, da je zavezanec, udeležena ali pooblaščena stran dejansko prispevala k doseganju prihrankov energije, ki se uveljavljajo. |
| --- | --- |

(121)

Prihranki energije, ki izhajajo iz izvajanja prava Unije, se ne bi smeli uveljavljati, razen če izhajajo iz ukrepa, ki presega minimum, ki se zahteva z zadevnim pravnim aktom Unije, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih zahtev glede energijske učinkovitosti na ravni držav članic ali okrepljenim izvajanjem ukrepa. Stavbe imajo velik potencial za nadaljnje povečanje energijske učinkovitosti, prenova stavb pa zaradi ekonomije obsega bistveno in dolgoročno prispeva k večjim prihrankom energije. Zato je treba pojasniti, da se lahko uveljavljajo vsi prihranki energije, ki izhajajo iz ukrepov za spodbujanje prenove obstoječih stavb, če presegajo prihranke, do katerih bi prišlo ob odsotnosti ukrepa politike, in če država članica dokaže, da je zavezanec, udeležena ali pooblaščena stran dejansko prispevala k doseganju prihrankov energije, ki se uveljavljajo.

| (122) | V skladu s strategijo za energetsko unijo in načeli dobrega upravljanja bi bilo treba dati večji pomen pravilom glede spremljanja in preverjanja, ki veljajo za izvajanje sistemov obveznosti energijske učinkovitosti ali alternativnih ukrepov politike, pa tudi zahtevi za preverjanje statistično reprezentativnega vzorca ukrepov. V tej direktivi bi bilo treba statistično pomemben delež in reprezentativni vzorec ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti razumeti kot zahtevo, da se podskupina statistične populacije zadevnih ukrepov za prihranke energije vzpostavi tako, da bo natančno odražala celotno populacijo vseh ukrepov za prihranke energije in tako omogočala ustrezno zanesljive zaključke glede zaupanja v celotno skupino ukrepov. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s strategijo za energetsko unijo in načeli dobrega upravljanja bi bilo treba dati večji pomen pravilom glede spremljanja in preverjanja, ki veljajo za izvajanje sistemov obveznosti energijske učinkovitosti ali alternativnih ukrepov politike, pa tudi zahtevi za preverjanje statistično reprezentativnega vzorca ukrepov. V tej direktivi bi bilo treba statistično pomemben delež in reprezentativni vzorec ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti razumeti kot zahtevo, da se podskupina statistične populacije zadevnih ukrepov za prihranke energije vzpostavi tako, da bo natančno odražala celotno populacijo vseh ukrepov za prihranke energije in tako omogočala ustrezno zanesljive zaključke glede zaupanja v celotno skupino ukrepov.

| (123) | Energija, ki se na ali v stavbah proizvaja s tehnologijami za energijo iz obnovljivih virov, prispeva k temu, da se porabi manj energije, pridobljene iz fosilnih goriv. Zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju sta pomembna ukrepa za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov, zlasti z vidika ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 in tudi globalne zaveze, sprejete v okviru Pariškega sporazuma. Za namene obveznosti svojega skupnega prihranka energije lahko države članice upoštevajo prihranek energije, ki je nastal zaradi ukrepov politike za spodbujanje tehnologij pridobivanja energije iz obnovljivih virov, da bi tako izpolnile zanje veljavne zahteve glede prihranka energije v skladu z metodologijo izračuna iz te direktive. Prihranki energije iz ukrepov politike za uporabo neposrednega zgorevanja fosilnega goriva se ne bi smeli upoštevati. |
| --- | --- |

(123)

Energija, ki se na ali v stavbah proizvaja s tehnologijami za energijo iz obnovljivih virov, prispeva k temu, da se porabi manj energije, pridobljene iz fosilnih goriv. Zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju sta pomembna ukrepa za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov, zlasti z vidika ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 in tudi globalne zaveze, sprejete v okviru Pariškega sporazuma. Za namene obveznosti svojega skupnega prihranka energije lahko države članice upoštevajo prihranek energije, ki je nastal zaradi ukrepov politike za spodbujanje tehnologij pridobivanja energije iz obnovljivih virov, da bi tako izpolnile zanje veljavne zahteve glede prihranka energije v skladu z metodologijo izračuna iz te direktive. Prihranki energije iz ukrepov politike za uporabo neposrednega zgorevanja fosilnega goriva se ne bi smeli upoštevati.

| (124) | Zaradi nekaterih sprememb, ki se uvajajo s to direktivo, bodo morda pozneje potrebne spremembe Uredbe (EU) 2018/1999, da bi zagotovili skladnost med njima. Nove določbe, zlasti tiste v zvezi z določanjem
  zavezujočih
  nacionalnih okvirnih prispevkov,
  krivulj in mejnikov,
  mehanizmov za zapolnitev vrzeli in obveznosti poročanja, bi bilo treba racionalizirati in prenesti v navedeno uredbo, ko se bo spreminjala. Nekatere določbe Uredbe (EU) 2018/1999 bo morda treba tudi ponovno oceniti glede na spremembe, predlagane v tej direktivi. Dodatne zahteve glede poročanja in spremljanja ne bi smele povzročiti nastanka novih vzporednih sistemov poročanja, temveč bi zanje veljal obstoječi okvir spremljanja in poročanja iz Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(124)

Zaradi nekaterih sprememb, ki se uvajajo s to direktivo, bodo morda pozneje potrebne spremembe Uredbe (EU) 2018/1999, da bi zagotovili skladnost med njima. Nove določbe, zlasti tiste v zvezi z določanjem
  zavezujočih
  nacionalnih okvirnih prispevkov,
  krivulj in mejnikov,
  mehanizmov za zapolnitev vrzeli in obveznosti poročanja, bi bilo treba racionalizirati in prenesti v navedeno uredbo, ko se bo spreminjala. Nekatere določbe Uredbe (EU) 2018/1999 bo morda treba tudi ponovno oceniti glede na spremembe, predlagane v tej direktivi. Dodatne zahteve glede poročanja in spremljanja ne bi smele povzročiti nastanka novih vzporednih sistemov poročanja, temveč bi zanje veljal obstoječi okvir spremljanja in poročanja iz Uredbe (EU) 2018/1999.

| (125) | Komisija bi morala za spodbujanje praktičnega izvajanja te direktive na nacionalni, regionalni in lokalni ravni še naprej podpirati izmenjavo izkušenj o praksah, primerjalnih analizah, dejavnostih mreženja in inovativnih praksah na spletni platformi. |
| --- | --- |

(125)

Komisija bi morala za spodbujanje praktičnega izvajanja te direktive na nacionalni, regionalni in lokalni ravni še naprej podpirati izmenjavo izkušenj o praksah, primerjalnih analizah, dejavnostih mreženja in inovativnih praksah na spletni platformi.

| (126) | Ker ciljev te direktive, in sicer doseganja ciljev povečanja energijske učinkovitosti Unije in postavljanja temelja za nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti ter za podnebno nevtralnost, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(126)

Ker ciljev te direktive, in sicer doseganja ciljev povečanja energijske učinkovitosti Unije in postavljanja temelja za nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti ter za podnebno nevtralnost, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (127) | Da se omogoči prilagoditev tehničnemu napredku in spremembam pri porazdelitvi energetskih virov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte o pregledu harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov, določenih na podlagi te Direktive, ter o vrednostih, metodah izračuna, privzetem koeficientu primarne energije in zahtevah iz prilog k tej direktivi. |
| --- | --- |

(127)

Da se omogoči prilagoditev tehničnemu napredku in spremembam pri porazdelitvi energetskih virov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte o pregledu harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov, določenih na podlagi te Direktive, ter o vrednostih, metodah izračuna, privzetem koeficientu primarne energije in zahtevah iz prilog k tej direktivi.

| (128) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (52). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(128)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (52). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (129) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (53). |
| --- | --- |

(129)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (53).

| (130) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki so bile v primerjavi s predhodno direktivo vsebinsko spremenjene. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz navedene predhodne direktive. |
| --- | --- |

(130)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki so bile v primerjavi s predhodno direktivo vsebinsko spremenjene. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz navedene predhodne direktive.

| (131) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz Priloge XV, del B, v nacionalno zakonodajo – |
| --- | --- |

(131)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz Priloge XV, del B, v nacionalno zakonodajo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE, OPREDELITEV POJMOV IN CILJI POVEČANJA ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa skupni okvir ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti v Uniji, da se zagotovi izpolnitev
  zavezujočega
  cilja Unije glede povečanja energijske učinkovitosti, ter omogoča dodatno izboljšanje energijske učinkovitosti,
  prispeva k izvajanju Pariškega sporazuma in zanesljivi oskrbi z energijo v Uniji, s čimer se zmanjšuje odvisnosti od uvoza energije in tudi fosilnih goriv, hkrati pa se preoblikujejo energetski odnosi Unije s tretjimi državami za dosego podnebne nevtralnosti
  .

Ta direktiva določa pravila za izvajanje energijske učinkovitosti kot prednostne naloge v vseh sektorjih, za odpravo preprek na energetskem trgu in pomanjkljivosti trga, ki ovirajo učinkovitost pri oskrbi z energijo,
  prenosu, shranjevanju in
  rabi energije. Poleg tega predvideva določitev
  zavezujočih
  nacionalnih prispevkov glede povečanja energijske učinkovitosti za leto 2030.

Ta direktiva prispeva k izvajanju načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, s čimer prispeva k Uniji kot vključujoči, pravični in uspešni družbi s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom.

2.   2. Zahteve iz te direktive so minimalne zahteve in nobeni državi članici ne preprečujejo, da bi ohranila ali uvedla strožje ukrepe. Takšni ukrepi so združljivi z zakonodajo Unije. Če so v nacionalni zakonodaji določeni strožji ukrepi, države članice o njej uradno obvestijo Komisijo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „energija“ pomeni vse oblike energentov, goriv, toplote, obnovljivih virov energije, električne energije ali katero koli drugo obliko energije, kakor so opredeljene v členu 2(d) Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (54); |
| --- | --- |

(1)

„energija“ pomeni vse oblike energentov, goriv, toplote, obnovljivih virov energije, električne energije ali katero koli drugo obliko energije, kakor so opredeljene v členu 2(d) Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (54);

| (2) | „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni energetsko učinkovitost na prvem mestu, kot je opredeljena v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(2)

„energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni energetsko učinkovitost na prvem mestu, kot je opredeljena v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999;

| (3) | „energetski sistem“ pomeni sistem, ki je primarno zasnovan za storitve oskrbe z energijo za zadovoljitev povpraševanja sektorjev končne porabe po energiji v obliki toplote, goriv ali električne energije; |
| --- | --- |

(3)

„energetski sistem“ pomeni sistem, ki je primarno zasnovan za storitve oskrbe z energijo za zadovoljitev povpraševanja sektorjev končne porabe po energiji v obliki toplote, goriv ali električne energije;

| (3a) | „učinkovitost sistema“ pomeni zbir energijsko učinkovitih rešitev, ki omogočajo tudi stroškovno učinkovito razogljičenje, dodatno prožnost in učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

(3a)

„učinkovitost sistema“ pomeni zbir energijsko učinkovitih rešitev, ki omogočajo tudi stroškovno učinkovito razogljičenje, dodatno prožnost in učinkovito rabo virov;

| (4) | „poraba primarne energije“ pomeni bruto razpoložljivo energijo brez mednarodnih pomorskih skladišč, končne neenergetske porabe in toplote okolice ter
  geotermalne energije, ki se uporablja v toplotnih črpalkah
  ; |
| --- | --- |

(4)

„poraba primarne energije“ pomeni bruto razpoložljivo energijo brez mednarodnih pomorskih skladišč, končne neenergetske porabe in toplote okolice ter
  geotermalne energije, ki se uporablja v toplotnih črpalkah
  ;

| (5) | „poraba končne energije“ pomeni vso energijo, ki se dobavi za industrijo, promet (vključno s porabo energije v mednarodnem letalstvu), gospodinjstva, javne in zasebne storitve, kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ter druge končne porabnike (končni porabniki energije). Izključuje porabo energije v mednarodnih pomorskih skladiščih, toploto okolice
  in geotermalno energijo, ki se uporablja v toplotnih črpalkah, in dobave v sektor pretvorbe in energetski sektor ter izgube pri prenosu in distribuciji (uporabljajo se opredelitve iz Priloge A Uredbe (ES) št. 1099/2008); |
| --- | --- |

(5)

„poraba končne energije“ pomeni vso energijo, ki se dobavi za industrijo, promet (vključno s porabo energije v mednarodnem letalstvu), gospodinjstva, javne in zasebne storitve, kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ter druge končne porabnike (končni porabniki energije). Izključuje porabo energije v mednarodnih pomorskih skladiščih, toploto okolice
  in geotermalno energijo, ki se uporablja v toplotnih črpalkah, in dobave v sektor pretvorbe in energetski sektor ter izgube pri prenosu in distribuciji (uporabljajo se opredelitve iz Priloge A Uredbe (ES) št. 1099/2008);

| (6) | „energijska učinkovitost“ pomeni razmerje med doseženim učinkom, storitvijo, blagom ali energijo ter vloženo energijo; |
| --- | --- |

(6)

„energijska učinkovitost“ pomeni razmerje med doseženim učinkom, storitvijo, blagom ali energijo ter vloženo energijo;

| (7) | „prihranek energije“ pomeni količino prihranjene energije, določeno z meritvijo in/ali oceno porabe pred izvedbo ukrepa za izboljšanje energijske učinkovitosti in po njej, ob zagotovljenih normalnih zunanjih pogojih, ki vplivajo na porabo energije; |
| --- | --- |

(7)

„prihranek energije“ pomeni količino prihranjene energije, določeno z meritvijo in/ali oceno porabe pred izvedbo ukrepa za izboljšanje energijske učinkovitosti in po njej, ob zagotovljenih normalnih zunanjih pogojih, ki vplivajo na porabo energije;

| (8) | „izboljšanje energijske učinkovitosti“ pomeni povečanje energijske učinkovitosti zaradi tehnoloških, vedenjskih in/ali gospodarskih sprememb; |
| --- | --- |

(8)

„izboljšanje energijske učinkovitosti“ pomeni povečanje energijske učinkovitosti zaradi tehnoloških, vedenjskih in/ali gospodarskih sprememb;

| (9) | „energetska storitev“ pomeni fizikalni učinek, korist ali ugodnost, ki izhaja iz kombinacije energije in energijsko učinkovite tehnologije ali ukrepa, ki lahko vključuje potrebno obratovanje, vzdrževanje in nadzor za opravljanje storitve, in se opravi na podlagi pogodbe ter za katero se je izkazalo, da v običajnih okoliščinah preverljivo in merljivo oziroma ocenljivo izboljša energijsko učinkovitost ali prihrani primarno energijo; |
| --- | --- |

(9)

„energetska storitev“ pomeni fizikalni učinek, korist ali ugodnost, ki izhaja iz kombinacije energije in energijsko učinkovite tehnologije ali ukrepa, ki lahko vključuje potrebno obratovanje, vzdrževanje in nadzor za opravljanje storitve, in se opravi na podlagi pogodbe ter za katero se je izkazalo, da v običajnih okoliščinah preverljivo in merljivo oziroma ocenljivo izboljša energijsko učinkovitost ali prihrani primarno energijo;

| (10) | „javni organi“ pomenijo „naročnike“, kakor so opredeljeni v Direktivi 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (55); |
| --- | --- |

(10)

„javni organi“ pomenijo „naročnike“, kakor so opredeljeni v Direktivi 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (55);

| (10a) | „stavbe za socialne namene“ pomenijo stavbe, ki jih uporabljajo izključno organi, ki niso javni organi, se financirajo z javnimi sredstvi in zagotavljajo storitve splošnega interesa, kot so izobraževanje, zdravstvene in socialne storitve ali socialna stanovanja; |
| --- | --- |

(10a)

„stavbe za socialne namene“ pomenijo stavbe, ki jih uporabljajo izključno organi, ki niso javni organi, se financirajo z javnimi sredstvi in zagotavljajo storitve splošnega interesa, kot so izobraževanje, zdravstvene in socialne storitve ali socialna stanovanja;

| (11) | „skupna uporabna tlorisna površina“ pomeni tlorisno površino stavbe ali dela stavbe, kjer se uporablja energija za klimatiziranje prostora; |
| --- | --- |

(11)

„skupna uporabna tlorisna površina“ pomeni tlorisno površino stavbe ali dela stavbe, kjer se uporablja energija za klimatiziranje prostora;

| (12) | „javni naročniki“ pomeni javne naročnike, kot so opredeljeni v členu 6(1) Direktive 2014/23/EU, členu 2(1) Direktive 2014/24/EU in členu 3(1) Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(12)

„javni naročniki“ pomeni javne naročnike, kot so opredeljeni v členu 6(1) Direktive 2014/23/EU, členu 2(1) Direktive 2014/24/EU in členu 3(1) Direktive 2014/25/EU;

| (13) | „naročniki“ pomeni naročnike, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/23/EU oziroma Direktivi 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(13)

„naročniki“ pomeni naročnike, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/23/EU oziroma Direktivi 2014/25/EU;

| (14) | „sistem upravljanja z energijo“ pomeni sklop medsebojno povezanih ali medsebojno delujočih elementov načrta, v katerem je določen cilj energijske učinkovitosti in strategija za doseganje tega cilja, vključno s spremljanjem dejanske porabe energije, ukrepov za povečanje energijske učinkovitosti in merjenja napredka; |
| --- | --- |

(14)

„sistem upravljanja z energijo“ pomeni sklop medsebojno povezanih ali medsebojno delujočih elementov načrta, v katerem je določen cilj energijske učinkovitosti in strategija za doseganje tega cilja, vključno s spremljanjem dejanske porabe energije, ukrepov za povečanje energijske učinkovitosti in merjenja napredka;

| (15) | „evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde in je na voljo za javno uporabo; |
| --- | --- |

(15)

„evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde in je na voljo za javno uporabo;

| (16) | „mednarodni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme Mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(16)

„mednarodni standard“ pomeni standard, ki ga sprejme Mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;

| (17) | „zavezanec“ pomeni distributerja energije ali podjetje za maloprodajo energije ali operaterja prenosnega sistema, ki ga zavezuje nacionalna shema obveznosti energijske učinkovitosti iz člena 9; |
| --- | --- |

(17)

„zavezanec“ pomeni distributerja energije ali podjetje za maloprodajo energije ali operaterja prenosnega sistema, ki ga zavezuje nacionalna shema obveznosti energijske učinkovitosti iz člena 9;

| (18) | „pooblaščena stran“ pomeni pravni subjekt, ki ga vlada ali drug javni organ pooblasti, da pripravi, upravlja ali vodi program financiranja v imenu vlade ali drugega javnega organa; |
| --- | --- |

(18)

„pooblaščena stran“ pomeni pravni subjekt, ki ga vlada ali drug javni organ pooblasti, da pripravi, upravlja ali vodi program financiranja v imenu vlade ali drugega javnega organa;

| (19) | „udeležena stran“ pomeni podjetje ali javni organ, ki se je s prostovoljnim sporazumom zavezal, da bo dosegel nekatere cilje, ali ki je zajet v instrumentu nacionalne regulativne politike; |
| --- | --- |

(19)

„udeležena stran“ pomeni podjetje ali javni organ, ki se je s prostovoljnim sporazumom zavezal, da bo dosegel nekatere cilje, ali ki je zajet v instrumentu nacionalne regulativne politike;

| (20) | „javni organ izvajalec“ pomeni organ, za katerega velja javno pravo in je odgovoren za izvajanje ali spremljanje obdavčitve energije in ogljikovega dioksida, finančnih programov in instrumentov, davčnih spodbud, standardov in norm, sistemov za energijsko označevanje, usposabljanja ali izobraževanja; |
| --- | --- |

(20)

„javni organ izvajalec“ pomeni organ, za katerega velja javno pravo in je odgovoren za izvajanje ali spremljanje obdavčitve energije in ogljikovega dioksida, finančnih programov in instrumentov, davčnih spodbud, standardov in norm, sistemov za energijsko označevanje, usposabljanja ali izobraževanja;

| (21) | „ukrep politike“ pomeni regulativni, finančni, davčni, prostovoljni instrument ali instrument o obveščanju, ki ga država članica uradno uvede in izvaja, da bi ustvarila podporni okvir, zahteve ali spodbude, s katerimi bi zagotovila, da bi udeleženci na trgu nudili ali kupovali energetske storitve ter izvajali druge ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(21)

„ukrep politike“ pomeni regulativni, finančni, davčni, prostovoljni instrument ali instrument o obveščanju, ki ga država članica uradno uvede in izvaja, da bi ustvarila podporni okvir, zahteve ali spodbude, s katerimi bi zagotovila, da bi udeleženci na trgu nudili ali kupovali energetske storitve ter izvajali druge ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti;

| (22) | „posamezni ukrep“ pomeni ukrep, ki zagotovi preverljivo ter merljivo ali ocenljivo izboljšanje energijske učinkovitosti ter je sprejet kot rezultat ukrepa politike; |
| --- | --- |

(22)

„posamezni ukrep“ pomeni ukrep, ki zagotovi preverljivo ter merljivo ali ocenljivo izboljšanje energijske učinkovitosti ter je sprejet kot rezultat ukrepa politike;

| (23) | „distributer energije“ pomeni fizično ali pravno osebo, tudi operaterja distribucijskega sistema, ki je odgovorna za prenos energije zaradi dobave končnim odjemalcem ali distribucijskim postajam, ki energijo prodajajo končnim odjemalcem; |
| --- | --- |

(23)

„distributer energije“ pomeni fizično ali pravno osebo, tudi operaterja distribucijskega sistema, ki je odgovorna za prenos energije zaradi dobave končnim odjemalcem ali distribucijskim postajam, ki energijo prodajajo končnim odjemalcem;

| (24) | „operater distribucijskega sistema“ pomeni „operaterja distribucijskega sistema“, kakor je opredeljen v členu 2(29) Direktive (EU) 2019/944 za električno energijo oziroma členu 2(6) Direktive 2009/73/ES za plin; |
| --- | --- |

(24)

„operater distribucijskega sistema“ pomeni „operaterja distribucijskega sistema“, kakor je opredeljen v členu 2(29) Direktive (EU) 2019/944 za električno energijo oziroma členu 2(6) Direktive 2009/73/ES za plin;

| (25) | „podjetje za maloprodajo energije“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki prodaja energijo končnim odjemalcem; |
| --- | --- |

(25)

„podjetje za maloprodajo energije“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki prodaja energijo končnim odjemalcem;

| (26) | „končni odjemalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki kupuje energijo za lastno končno rabo; |
| --- | --- |

(26)

„končni odjemalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki kupuje energijo za lastno končno rabo;

| (27) | „ponudnik energetskih storitev“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki opravlja energetske storitve ali ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti v objektu ali prostorih končnega odjemalca; |
| --- | --- |

(27)

„ponudnik energetskih storitev“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki opravlja energetske storitve ali ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti v objektu ali prostorih končnega odjemalca;

| (27a) | „malo ali srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni malo ali srednje podjetje, kot je opredeljeno v členu 2(1) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES
   (56); |
| --- | --- |

(27a)

„malo ali srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni malo ali srednje podjetje, kot je opredeljeno v členu 2(1) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES
   (56);

| (27b) | „mikropodjetje“ pomeni mikropodjetje, kot je opredeljeno v členu 2(3) Priloge k Priporočilu 2003/361/ES; |
| --- | --- |

(27b)

„mikropodjetje“ pomeni mikropodjetje, kot je opredeljeno v členu 2(3) Priloge k Priporočilu 2003/361/ES;

| (28) | „energijski pregled“ pomeni sistematičen postopek za namene ustrezne seznanitve s profilom porabe energije
  in upravljanja
  stavbe ali skupine stavb, industrijskega ali komercialnega procesa ali obrata ali zasebne ali javne storitve, s katerim se opredelijo in ocenijo stroškovno učinkovite možnosti za prihranek energije, ugotovijo možnosti za stroškovno učinkovito rabo ali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter v okviru katerega se poroča o ugotovitvah; |
| --- | --- |

(28)

„energijski pregled“ pomeni sistematičen postopek za namene ustrezne seznanitve s profilom porabe energije
  in upravljanja
  stavbe ali skupine stavb, industrijskega ali komercialnega procesa ali obrata ali zasebne ali javne storitve, s katerim se opredelijo in ocenijo stroškovno učinkovite možnosti za prihranek energije, ugotovijo možnosti za stroškovno učinkovito rabo ali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter v okviru katerega se poroča o ugotovitvah;

| (29) | „pogodbeno zagotavljanje prihranka energije“ pomeni pogodbeni dogovor med koristnikom in ponudnikom ukrepa za izboljšanje energijske učinkovitosti, ki se preverja in spremlja v vsem obdobju pogodbe in v okviru katerega se delo, dobava ali storitev, vključena v ta ukrep, plačujejo sorazmerno s stopnjo izboljšanja energijske učinkovitosti, dogovorjeno s pogodbo, ali drugim dogovorjenim merilom za energijsko učinkovitost, kot so finančni prihranki; |
| --- | --- |

(29)

„pogodbeno zagotavljanje prihranka energije“ pomeni pogodbeni dogovor med koristnikom in ponudnikom ukrepa za izboljšanje energijske učinkovitosti, ki se preverja in spremlja v vsem obdobju pogodbe in v okviru katerega se delo, dobava ali storitev, vključena v ta ukrep, plačujejo sorazmerno s stopnjo izboljšanja energijske učinkovitosti, dogovorjeno s pogodbo, ali drugim dogovorjenim merilom za energijsko učinkovitost, kot so finančni prihranki;

| (30) | „pametni merilni sistem“ //sistem naprednega merjenja??ali „inteligentni merilni sistem“ pomeni „sistem naprednega merjenja“ kot je opredeljen v Direktivi (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(30)

„pametni merilni sistem“ //sistem naprednega merjenja??ali „inteligentni merilni sistem“ pomeni „sistem naprednega merjenja“ kot je opredeljen v Direktivi (EU) 2019/944;

| (30a) | „polnilno mesto“ pomeni polnilno mesto, kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive [AFIR – 2021/0223(COD)]; |
| --- | --- |

(30a)

„polnilno mesto“ pomeni polnilno mesto, kot je opredeljeno v členu 2(41) Direktive [AFIR – 2021/0223(COD)];

| (31) | „operater prenosnega sistema“ pomeni „operaterja prenosnega sistema“, kot je opredeljen v členu 2(35) Direktive (EU) 2019/944 za električno energijo oziroma Direktive 2009/73/ES za plin; |
| --- | --- |

(31)

„operater prenosnega sistema“ pomeni „operaterja prenosnega sistema“, kot je opredeljen v členu 2(35) Direktive (EU) 2019/944 za električno energijo oziroma Direktive 2009/73/ES za plin;

| (32) | „soproizvodnja“ pomeni postopek sočasne proizvodnje toplotne in električne ali mehanske energije v istem postopku; |
| --- | --- |

(32)

„soproizvodnja“ pomeni postopek sočasne proizvodnje toplotne in električne ali mehanske energije v istem postopku;

| (33) | „ekonomsko upravičeno povpraševanje“ pomeni povpraševanje, ki ne presega potreb po ogrevanju ali hlajenju ter bi se po tržnih pogojih lahko zadovoljilo tudi s postopki proizvodnje energije, ki niso soproizvodnja; |
| --- | --- |

(33)

„ekonomsko upravičeno povpraševanje“ pomeni povpraševanje, ki ne presega potreb po ogrevanju ali hlajenju ter bi se po tržnih pogojih lahko zadovoljilo tudi s postopki proizvodnje energije, ki niso soproizvodnja;

| (34) | „koristna toplota“ pomeni toploto, proizvedeno v postopku soproizvodnje za zadovoljitev ekonomsko upravičenega povpraševanja po ogrevanju ali hlajenju; |
| --- | --- |

(34)

„koristna toplota“ pomeni toploto, proizvedeno v postopku soproizvodnje za zadovoljitev ekonomsko upravičenega povpraševanja po ogrevanju ali hlajenju;

| (35) | „električna energija iz soproizvodnje“ pomeni električno energijo, proizvedeno v postopku, ki je povezan s proizvodnjo koristne toplote, in izračunano v skladu z metodologijo iz Priloge II; |
| --- | --- |

(35)

„električna energija iz soproizvodnje“ pomeni električno energijo, proizvedeno v postopku, ki je povezan s proizvodnjo koristne toplote, in izračunano v skladu z metodologijo iz Priloge II;

| (36) | „soproizvodnja z visokim izkoristkom“ pomeni soproizvodnjo, ki izpolnjuje merila iz Priloge III; |
| --- | --- |

(36)

„soproizvodnja z visokim izkoristkom“ pomeni soproizvodnjo, ki izpolnjuje merila iz Priloge III;

| (37) | „celotni izkoristek“ pomeni letno vsoto proizvedene električne in mehanske energije ter koristne toplote, deljeno z vložkom goriva, ki se porabi za proizvodnjo toplote v soproizvodnji ter bruto proizvodnjo električne in mehanske energije; |
| --- | --- |

(37)

„celotni izkoristek“ pomeni letno vsoto proizvedene električne in mehanske energije ter koristne toplote, deljeno z vložkom goriva, ki se porabi za proizvodnjo toplote v soproizvodnji ter bruto proizvodnjo električne in mehanske energije;

| (38) | „razmerje med električno energijo in toploto“ pomeni razmerje med električno energijo iz soproizvodnje in koristno toploto pri polnem obratovanju soproizvodnje, izračunano z uporabo obratovalnih podatkov določene naprave; |
| --- | --- |

(38)

„razmerje med električno energijo in toploto“ pomeni razmerje med električno energijo iz soproizvodnje in koristno toploto pri polnem obratovanju soproizvodnje, izračunano z uporabo obratovalnih podatkov določene naprave;

| (39) | „naprava za soproizvodnjo“ pomeni napravo, ki lahko obratuje po postopku soproizvodnje; |
| --- | --- |

(39)

„naprava za soproizvodnjo“ pomeni napravo, ki lahko obratuje po postopku soproizvodnje;

| (40) | „naprava za malo soproizvodnjo“ pomeni napravo za soproizvodnjo z obstoječo zmogljivostjo pod 1 MWe; |
| --- | --- |

(40)

„naprava za malo soproizvodnjo“ pomeni napravo za soproizvodnjo z obstoječo zmogljivostjo pod 1 MWe;

| (41) | „naprava za mikrosoproizvodnjo“ pomeni napravo za soproizvodnjo z največjo zmogljivostjo pod 50 kWe; |
| --- | --- |

(41)

„naprava za mikrosoproizvodnjo“ pomeni napravo za soproizvodnjo z največjo zmogljivostjo pod 50 kWe;

| (42) | „učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki izpolnjuje merila iz člena 24; |
| --- | --- |

(42)

„učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki izpolnjuje merila iz člena 24;

| (43) | „učinkovito ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem ogrevanja in hlajenja, ki v primerjavi z izhodiščnim scenarijem za nespremenjeno stanje znatno in glede na oceno iz analize stroškov in koristi iz te direktive stroškovno učinkovito zmanjša vnos potrebne primarne energije za dobavo enote energije znotraj ustrezne sistemske meje, pri čemer se upošteva energija, potrebna za ekstrakcijo, pretvorbo, prevoz in distribucijo; |
| --- | --- |

(43)

„učinkovito ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem ogrevanja in hlajenja, ki v primerjavi z izhodiščnim scenarijem za nespremenjeno stanje znatno in glede na oceno iz analize stroškov in koristi iz te direktive stroškovno učinkovito zmanjša vnos potrebne primarne energije za dobavo enote energije znotraj ustrezne sistemske meje, pri čemer se upošteva energija, potrebna za ekstrakcijo, pretvorbo, prevoz in distribucijo;

| (44) | „učinkovito individualno ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem dobave za individualno ogrevanje in hlajenje, ki v primerjavi z učinkovitim daljinskim ogrevanjem in hlajenjem znatno zmanjša vnos primarne energije iz neobnovljivih virov, potrebne za dobavo enote energije znotraj ustrezne sistemske meje, ali zahteva enak vnos primarne energije iz neobnovljivih virov, vendar ob nižjih stroških, pri čemer se upošteva energija, potrebna za ekstrakcijo, pretvorbo, prevoz in distribucijo; |
| --- | --- |

(44)

„učinkovito individualno ogrevanje in hlajenje“ pomeni sistem dobave za individualno ogrevanje in hlajenje, ki v primerjavi z učinkovitim daljinskim ogrevanjem in hlajenjem znatno zmanjša vnos primarne energije iz neobnovljivih virov, potrebne za dobavo enote energije znotraj ustrezne sistemske meje, ali zahteva enak vnos primarne energije iz neobnovljivih virov, vendar ob nižjih stroških, pri čemer se upošteva energija, potrebna za ekstrakcijo, pretvorbo, prevoz in distribucijo;

| (45) | „podatkovni center“ pomeni strukturo ali skupino struktur,
  ki se uporabljajo za namestitev, povezovanje in upravljanje računalniških sistemov/strežnikov in pripadajoče
  opreme
  za shranjevanje, obdelavo in/ali distribucijo podatkov ter s tem povezane dejavnosti, opredeljene v Uredbi Komisije (EU) 2022/132
   (57); |
| --- | --- |

(45)

„podatkovni center“ pomeni strukturo ali skupino struktur,
  ki se uporabljajo za namestitev, povezovanje in upravljanje računalniških sistemov/strežnikov in pripadajoče
  opreme
  za shranjevanje, obdelavo in/ali distribucijo podatkov ter s tem povezane dejavnosti, opredeljene v Uredbi Komisije (EU) 2022/132
   (57);

| (46) | „obsežna prenova“ pomeni prenovo, katere stroški presegajo 50 % vrednosti naložbe za novo primerljivo napravo; |
| --- | --- |

(46)

„obsežna prenova“ pomeni prenovo, katere stroški presegajo 50 % vrednosti naložbe za novo primerljivo napravo;

| (47) | „agregator“ se uporablja v pomenu pojma „neodvisni agregator“, kakor je opredeljen v členu 2(19) Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(47)

„agregator“ se uporablja v pomenu pojma „neodvisni agregator“, kakor je opredeljen v členu 2(19) Direktive (EU) 2019/944;

| (48) | „energijska revščina“ pomeni
  nezmožnost gospodinjstva – ki je povezana s cenovno nedostopnostjo –, da bi zadovoljilo svoje osnovne potrebe po oskrbi z energijo
  , in pomanjkanje osnovnih energetskih storitev
  , ki zagotavljajo osnovno udobje in zdravje ter
  dostojen življenjski standard in zdravje– vključno z ustreznim ogrevanjem
  , toplo vodo,
  hlajenjem, razsvetljavo in energijo za pogon gospodinjskih aparatov –, glede na ustrezne nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike, in sicer zaradi
  enega ali več naslednjih dejavnikov
  :
  nezadostnega razpoložljivega prihodka
  ,
  visokih izdatkov za energijo in slabe energijske učinkovitosti gospodinjstev
  ; |
| --- | --- |

(48)

„energijska revščina“ pomeni
  nezmožnost gospodinjstva – ki je povezana s cenovno nedostopnostjo –, da bi zadovoljilo svoje osnovne potrebe po oskrbi z energijo
  , in pomanjkanje osnovnih energetskih storitev
  , ki zagotavljajo osnovno udobje in zdravje ter
  dostojen življenjski standard in zdravje– vključno z ustreznim ogrevanjem
  , toplo vodo,
  hlajenjem, razsvetljavo in energijo za pogon gospodinjskih aparatov –, glede na ustrezne nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike, in sicer zaradi
  enega ali več naslednjih dejavnikov
  :
  nezadostnega razpoložljivega prihodka
  ,
  visokih izdatkov za energijo in slabe energijske učinkovitosti gospodinjstev
  ;

| (49) | „končni porabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki kupuje ogrevanje, hlajenje ali sanitarno toplo vodo za svojo končno porabo, ali fizično ali pravno osebo, ki zaseda posamezno stavbo ali enoto v večstanovanjski ali večnamenski stavbi, ki se oskrbuje z ogrevanjem, hlajenjem ali sanitarno toplo vodo iz osrednjega vira, in nima neposredne ali individualne pogodbe z dobaviteljem energije; |
| --- | --- |

(49)

„končni porabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki kupuje ogrevanje, hlajenje ali sanitarno toplo vodo za svojo končno porabo, ali fizično ali pravno osebo, ki zaseda posamezno stavbo ali enoto v večstanovanjski ali večnamenski stavbi, ki se oskrbuje z ogrevanjem, hlajenjem ali sanitarno toplo vodo iz osrednjega vira, in nima neposredne ali individualne pogodbe z dobaviteljem energije;

| (50) | „ločene spodbude“ pomeni odsotnost pravične in razumne porazdelitve finančnih obveznosti in nagrajevanja v zvezi z naložbami v energijsko učinkovitost med zadevnimi akterji, npr. lastniki in najemniki ali različnimi lastniki enot v stavbah ali lastniki in najemniki ali različnimi lastniki večstanovanjskih ali večnamenskih stavb; |
| --- | --- |

(50)

„ločene spodbude“ pomeni odsotnost pravične in razumne porazdelitve finančnih obveznosti in nagrajevanja v zvezi z naložbami v energijsko učinkovitost med zadevnimi akterji, npr. lastniki in najemniki ali različnimi lastniki enot v stavbah ali lastniki in najemniki ali različnimi lastniki večstanovanjskih ali večnamenskih stavb;

| (50a) | „strategija sodelovanja“ pomeni strategijo, ki določa cilje, pripravlja tehnike in določa postopek za vključitev vseh ustreznih deležnikov na nacionalni in lokalni ravni, vključno s predstavniki civilne družbe, kot so potrošniške organizacije, v proces oblikovanja politik, in sicer z namenom večje ozaveščenosti, pridobivanja povratnih informacij o teh politikah in njihovega boljšega sprejemanja v javnosti; |
| --- | --- |

(50a)

„strategija sodelovanja“ pomeni strategijo, ki določa cilje, pripravlja tehnike in določa postopek za vključitev vseh ustreznih deležnikov na nacionalni in lokalni ravni, vključno s predstavniki civilne družbe, kot so potrošniške organizacije, v proces oblikovanja politik, in sicer z namenom večje ozaveščenosti, pridobivanja povratnih informacij o teh politikah in njihovega boljšega sprejemanja v javnosti;

| (50b) | „vse na enem mestu“ pomeni enotno točko za svetovanje, usmerjanje in obveščanje. |
| --- | --- |

(50b)

„vse na enem mestu“ pomeni enotno točko za svetovanje, usmerjanje in obveščanje.

Člen 3

Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

1.   Države članice v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ zagotovijo, da se rešitve energijske učinkovitosti,
  skupaj z viri na strani povpraševanja in prožnost sistema
  ,
  ocenijo
  pri
  pripravi in načrtovanju odločitev politike ter pri
  večjih naložbah v zvezi z naslednjimi sektorji:

| (a) | energetski sistemi in |
| --- | --- |

(a)

energetski sistemi in

| (b) | neenergetski sektorji, če vplivajo na porabo energije in energijsko učinkovitost,
  med drugim na stavbe, promet, vodo, informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kmetijstvo in finančni sektor
  . |
| --- | --- |

(b)

neenergetski sektorji, če vplivajo na porabo energije in energijsko učinkovitost,
  med drugim na stavbe, promet, vodo, informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kmetijstvo in finančni sektor
  .

2.   Države članice zagotovijo, da uporabo načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“,
  po potrebi pa tudi povezanost sektorja in medsektorske učinke,
  preverijo ustrezni subjekti, če sta za odločitve o politiki, načrtovanju in naložbah potrebna odobritev in spremljanje.

2a.
     
  Države članice pri uporabi tega člena upoštevajo Priporočilo Komisije (EU) 2021/1749
   (58).

3.   Države članice pri uporabi načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“:

| (a) | razvijajo, uporabljajo in dajo javnosti na voljo metodologijo stroškov in koristi, ki omogoča ustrezno oceno širših koristi za energijsko učinkovitost ob upoštevanju celotnega življenjskega cikla in predvidljivega prihodnjega razvoja, pa tudi sistemske in stroškovne učinkovitosti, zanesljivosti oskrbe in količinsko opredelitve z družbenega, zdravstvenega, ekonomskega in okoljskega vidika; |
| --- | --- |

(a)

razvijajo, uporabljajo in dajo javnosti na voljo metodologijo stroškov in koristi, ki omogoča ustrezno oceno širših koristi za energijsko učinkovitost ob upoštevanju celotnega življenjskega cikla in predvidljivega prihodnjega razvoja, pa tudi sistemske in stroškovne učinkovitosti, zanesljivosti oskrbe in količinsko opredelitve z družbenega, zdravstvenega, ekonomskega in okoljskega vidika;

| (aa) | skrbijo, da bo uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pozitivno vpliva na odpravljanje energijske revščine; |
| --- | --- |

(aa)

skrbijo, da bo uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pozitivno vpliva na odpravljanje energijske revščine;

| (b) | določijo subjekt, ki je odgovoren za spremljanje uporabe načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in vpliva
  regulativnih okvirov, tudi finančnih ureditev, ter
  odločitev o načrtovanju, politiki in naložbah na porabo energije, energijsko učinkovitost
  in energetske sisteme
  ; |
| --- | --- |

(b)

določijo subjekt, ki je odgovoren za spremljanje uporabe načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in vpliva
  regulativnih okvirov, tudi finančnih ureditev, ter
  odločitev o načrtovanju, politiki in naložbah na porabo energije, energijsko učinkovitost
  in energetske sisteme
  ;

| (ba) | poskrbijo, da so naložbe okoljsko trajnostne v vseh fazah energetske vrednostne verige, in pri prehodu na podnebno nevtralnost uporabljajo načela krožnosti; |
| --- | --- |

(ba)

poskrbijo, da so naložbe okoljsko trajnostne v vseh fazah energetske vrednostne verige, in pri prehodu na podnebno nevtralnost uporabljajo načela krožnosti;

| (c) | v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 poročajo Komisiji o upoštevanju načela
  „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  pri nacionalnih, regionalnih
  in lokalnih
  odločitvah o načrtovanju, politiki in večjih naložbah v zvezi z nacionalnimi in regionalnimi energetskimi sistemi
  ter neenergetskimi sektorji, če ti sektorji vplivajo na porabo energije in energijsko učinkovitost, poleg tega pa tudi o:










  (i) | oceni sistematične uporabe in prednostih načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v energetskih sistemih, zlasti glede porabe energije; |
| --- | --- | --- |

(c)

v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 poročajo Komisiji o upoštevanju načela
  „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  pri nacionalnih, regionalnih
  in lokalnih
  odločitvah o načrtovanju, politiki in večjih naložbah v zvezi z nacionalnimi in regionalnimi energetskimi sistemi
  ter neenergetskimi sektorji, če ti sektorji vplivajo na porabo energije in energijsko učinkovitost, poleg tega pa tudi o:

(i)

oceni sistematične uporabe in prednostih načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v energetskih sistemih, zlasti glede porabe energije;

| (ii) | seznamu ukrepov, sprejetih za odpravo nepotrebnih regulativnih ali neregulativnih ovir za uresničevanje načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ ter rešitev na strani povpraševanja, in sicer tudi z ugotavljanjem, katera nacionalna zakonodaja in ukrepi so v nasprotju z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“; |
| --- | --- |

(ii)

seznamu ukrepov, sprejetih za odpravo nepotrebnih regulativnih ali neregulativnih ovir za uresničevanje načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ ter rešitev na strani povpraševanja, in sicer tudi z ugotavljanjem, katera nacionalna zakonodaja in ukrepi so v nasprotju z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“;

3a.
     
  Komisija do ... [6 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] sprejme delegirani akt za dopolnitev te direktive z določitvijo skupnega splošnega okvira ter postopka za nadzor, spremljanje in poročanje, kar lahko države članice uporabijo za pripravo metodologij za oceno stroškov in koristi iz odstavka 3, točka (a), da bi zagotovile primerljivost, hkrati pa državam članicam omogoča možnost, da se prilagodijo nacionalnim in lokalnim okoliščinam.

Člen 4

Cilji povečanja energijske učinkovitosti

1.   Države članice skupaj zagotovijo zmanjšanje porabe energije v letu 2030 za najmanj
  40
   %
  pri porabi končne energije in 42,5 % pri porabi primarne energije
  v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija iz leta
  2007
  , tako da bo poraba končne energije v Uniji v letu 2030 znašala največ
  740
   Mtoe, poraba primarne energije v Uniji pa največ
  960
   Mtoe (59).

2.   Vsaka država članica določi
  zavezujoč
  nacionalni prispevek k povečanju energijske učinkovitosti pri porabi končne in primarne energije, da bi skupaj dosegle zavezujočo ciljno vrednost Unije iz odstavka 1. Države članice o teh prispevkih – skupaj
  s
  ▌ krivuljo
  z dvema referenčnima točkama (mejnikoma) v letih 2025 in 2027
  za te prispevke – uradno obvestijo Komisijo v okviru posodobitev svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 in v okviru svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz člena 3 in členov 7–12 Uredbe (EU) 2018/1999 ter po postopku iz navedenih členov.
  Države članice pri določanju zavezujočih nacionalnih prispevkov uporabijo formulo, opredeljeno
  v Prilogi I k tej Direktivi,
  in
  razložijo, kako in na podlagi katerih podatkov so bili ti prispevki izračunani.

Države članice v nacionalnih prispevkih k energijski učinkovitosti sporočijo tudi deleže porabe energije v sektorjih končne uporabe energije v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (ES) št. 1099/2008 o statistiki energetike, vključno z industrijo, stanovanjskim sektorjem, storitvami in prometom. Navedejo tudi projekcije porabe energije v ▌IKT▌.

Pri določitvi navedenih prispevkov države članice upoštevajo:

| (a) | da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči
  740
  Mtoe porabe končne energije ali
  960
  Mtoe porabe primarne energije; |
| --- | --- |

(a)

da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči
  740
  Mtoe porabe končne energije ali
  960
  Mtoe porabe primarne energije;

| (b) | ukrepe iz te direktive; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe iz te direktive;

| (c) | druge ukrepe za spodbujanje energijske učinkovitosti v državah članicah in na ravni Unije; |
| --- | --- |

(c)

druge ukrepe za spodbujanje energijske učinkovitosti v državah članicah in na ravni Unije;

| (d) | naslednje
  ustrezne dejavnike, ki vplivajo na prizadevanja za povečanje učinkovitosti
  in ki so vključeni v formuli iz Priloge I
  :






  i. | skupna raven ambicij, potrebna za dosego podnebnih ciljev; |
| --- | --- | --- |

(d)

naslednje
  ustrezne dejavnike, ki vplivajo na prizadevanja za povečanje učinkovitosti
  in ki so vključeni v formuli iz Priloge I
  :

i.

skupna raven ambicij, potrebna za dosego podnebnih ciljev;

| ii. | pravična porazdelitev prizadevanj po vsej Uniji; |
| --- | --- |

ii.

pravična porazdelitev prizadevanj po vsej Uniji;

| iii. | energijska intenzivnost gospodarstva; |
| --- | --- |

iii.

energijska intenzivnost gospodarstva;

| (iv) | neizkoriščene možnosti za stroškovno učinkovit prihranek energije; |
| --- | --- |

(iv)

neizkoriščene možnosti za stroškovno učinkovit prihranek energije;

| (e) | drugi nacionalni dejavniki
  , ki vplivajo na porabo energije, zlasti:






  (i) | spremembe in napovedi v zvezi z BDP; |
| --- | --- | --- |

(e)

drugi nacionalni dejavniki
  , ki vplivajo na porabo energije, zlasti:

(i)

spremembe in napovedi v zvezi z BDP;

| (ii) | spremembe pri uvozu in izvozu energije, spremembe v mešanici virov energije in uvedba novih trajnostnih goriv; |
| --- | --- |

(ii)

spremembe pri uvozu in izvozu energije, spremembe v mešanici virov energije in uvedba novih trajnostnih goriv;

| (iii) | razvoj vseh obnovljivih virov energije, jedrske energije, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(iii)

razvoj vseh obnovljivih virov energije, jedrske energije, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida;

| (iv) | razogljičenje energijsko intenzivnih panog; |
| --- | --- |

(iv)

razogljičenje energijsko intenzivnih panog;

| (iva) | raven ambicij v nacionalnih načrtih za razogljičenje/podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

(iva)

raven ambicij v nacionalnih načrtih za razogljičenje/podnebno nevtralnost.

Kjer države članice upoštevajo nacionalne dejavnike iz tretjega pododstavka, točka (e), to ne pomeni neuresničitve cilja Unije za povečanje energijske učinkovitosti. Komisija oceni, ali skupni prispevek držav članic zadošča za dosego cilja Unije za povečanje energijske učinkovitosti, ter, ali so prispevki v skladu z doseganjem mejnikov. Če ugotovi, da to ne zadošča, v dveh mesecih po uradnem obvestilu držav članic o njihovih nacionalnih prispevkih k povečanju energijske učinkovitosti, vsaki državi članici predlaga popravljen nacionalnih prispevek k energijski učinkovitosti in tako poskrbi, da se s skupnim prispevkom držav članic doseže cilj Unije za povečanje energijske učinkovitosti. Komisija pri uporabi tega mehanizma poskrbi, dani razlike pri porabi primarne in končne energije med vsoto nacionalnih prispevkov držav članic ter ciljem Unije za povečanje energijske učinkovitosti.

3.   ▌Komisija na podlagi svoje ocene v skladu s členom 29(1) in (3) Uredbe (EU) 2018/1999
  oceni napredek držav članic pri doseganju njihovih zavezujočih nacionalnih prispevkov in mejnikov iz odstavka 2 tega člena
  .
  Če Komisija na podlagi svoje ocene ugotovi
  , da doseženi napredek v smeri doseganja prispevkov k energijski učinkovitosti ni zadosten, države članice, ki so nad svojimi ▌krivuljami
  in mejniki
  iz odstavka 2 tega člena, zagotovijo, da se v enem letu od prejema Komisijine ocene izvedejo dodatni ukrepi, da bi zagotovile, da se bodo vrnile na pravo pot za dosego svojih prispevkov glede energijske učinkovitosti. Med temi dodatnimi ukrepi so tudi naslednji:

| a. | nacionalni ukrepi za doseganje prihrankov energije vključno z okrepljeno pomočjo pri razvoju projektov za izvajanje ukrepov naložb v energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

a.

nacionalni ukrepi za doseganje prihrankov energije vključno z okrepljeno pomočjo pri razvoju projektov za izvajanje ukrepov naložb v energijsko učinkovitost;

| b. | povečanje obveznosti prihrankov energije iz člena 8; |
| --- | --- |

b.

povečanje obveznosti prihrankov energije iz člena 8;

| c. | prilagoditev obveznosti javnega sektorja; |
| --- | --- |

c.

prilagoditev obveznosti javnega sektorja;

| d. | prostovoljen finančni prispevek v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost iz člena 28 ali kakšen drug poseben instrument za energijsko učinkovitost, pri čemer so letni prispevki enaki naložbam, ki so potrebne za dosego ▌ krivulje. |
| --- | --- |

d.

prostovoljen finančni prispevek v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost iz člena 28 ali kakšen drug poseben instrument za energijsko učinkovitost, pri čemer so letni prispevki enaki naložbam, ki so potrebne za dosego ▌ krivulje.

Če je država članica nad ▌krivuljo iz odstavka 2 tega člena, v svoje celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 vključi pojasnilo,
  katere ukrepe bo sprejela, da bo
  odpravila vrzel, da bo dosegla svoje nacionalne prispevke k energijski učinkovitosti
  , ter koliko energije bo po pričakovanjih prihranjene s posameznim ukrepom
  .

Komisija oceni, ali nacionalni ukrepi iz tega odstavka zadostujejo za dosego ciljnih vrednosti Unije za energijsko učinkovitost. Če se šteje, da nacionalni ukrepi ne zadostujejo, Komisija, kot je ustrezno, predlaga ukrepe in izvaja svoja pooblastila na ravni Unije, da bi zagotovila zlasti doseganje cilja Unije za energijsko učinkovitost za leto 2030.

4.   Komisija do 31. decembra 2026 oceni metodološke spremembe v podatkih, sporočenih v skladu z Uredbo (ES) št. 1099/2008 o statistiki energetike, v metodologiji za izračun energijske bilance in v energetskih modelih za evropsko uporabo energije ter po potrebi predlaga tehnične prilagoditve izračuna za ciljne vrednosti Unije za leto 2030, da bi ohranila raven ambicij iz odstavka 1 tega člena.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

ZGLEDNA VLOGA JAVNEGA SEKTORJA

ZGLEDNA VLOGA JAVNEGA SEKTORJA

Člen 5

Vodilna vloga javnega sektorja pri doseganju energijske učinkovitosti

1.   Države članice zagotovijo, da se skupna poraba končne energije vseh javnih organov vsako leto zmanjša za najmanj
  2 %
  v primerjavi z letom X-2 (X je leto, v katerem začne veljati ta direktiva).

Države članice lahko pri izračunu porabe končne energije svojih javnih organov upoštevajo podnebne variacije v državi članici.

2.   Države članice v svoje nacionalne energetske in podnebne načrte ter njihove posodobitve v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 vključijo seznam
  vseh
  javnih organov, ki prispevajo k izpolnitvi obveznosti iz odstavka 1 tega člena, višino zmanjšanja porabe energije
  in prihranke energije
  , ki
  jih
  mora doseči vsak od njih,
  ter
  ukrepe, ki jih načrtujejo, da bi to dosegli. Države članice v okviru svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 Komisiji sporočijo doseženo letno zmanjšanje porabe končne energije.

3.   Države članice zagotovijo, da regionalni in lokalni upravni organi v svojih načrtih za razogljičenje določijo posebne ukrepe glede energijske učinkovitosti po posvetovanju z 
  ustreznimi
  deležniki,
  svojimi agencijami za energijo, kjer je ustrezno,
  in javnostjo, vključno s posebnimi skupinami, ki jim grozi energijska revščina ali so bolj občutljive za njene učinke
  zaradi dohodka, spola, demografije, zdravstvenega stanja ali pripadnosti manjšini
  , kot so ▌ osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim ozadjem.
  Države članice pri izvajanju ukrepov za energijsko učinkovitost poskrbijo, da regionalni in lokalni organi preprečijo negativne neposredne ali posredne učinke ukrepov za energijsko učinkovitost na energijsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva z nizkim dohodkom ali ranljive skupine.

4.   Države članice
  javnim organom nudijo finančno in tehnično podporo
  pri uvajanju ukrepov izboljšanja energijske učinkovitosti
  in jih spodbujajo, da upoštevajo širše koristi, ki presegajo prihranke energije, na primer kakovost zraka v zaprtih prostorih in okolja ter izboljšanje kakovosti življenja in udobja v prenovljenih javnih stavbah, zlasti šolah, vrtcih, varovanih stanovanjih, bolnišnicah in socialnih stanovanjih,
  tudi na regionalni in lokalni ravni.
  Države članice pripravijo smernice, spodbujajo
  priložnosti za razvijanje sposobnosti in usposabljanje,
  vključno z energetsko obnovo stavb na podlagi pogodb o zagotavljanju prihranka energije in javno-zasebnih partnerstev, ter spodbujajo sodelovanje
  med javnimi organi.
  Države članice podpirajo javne organe pri reševanju pomanjkanja delovne sile, potrebne za vse faze zelenega prehoda, vključno z obrtniki ter visoko usposobljenimi strokovnjaki za zeleno tehnologijo, znanstveniki na področju uporabnih znanosti in inovatorji.

5.   Države članice spodbujajo javne organe k upoštevanju emisij CO2 skozi ves življenjski cikel
  ter ekonomskih in socialnih koristi ter koristi na področju energetske varnosti
  pri naložbah in dejavnostih politike javnih organov.

5a.
     
  Države članice javne organe spodbujajo, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi se bodo lotili vprašanja ogrevanja stavb, ki so v lasti ali rabi javnih organov, zlasti z nadomestitvijo starih in neučinkovitih grelnikov ter postopno opustitvijo fosilnih goriv.

5b.
     
  Države članice spodbujajo uporabo javnega prevoza in drugih sredstev mobilnosti, ki manj onesnažujejo okolje in so energijsko učinkovitejša, na primer vlak, kolo, hoja ali skupna mobilnost, z obnovo in razogljičenjem voznega parka, spodbujanjem prehoda na druge oblike prevoza in vključevanjem teh načinov v načrtovanje mobilnosti v mestih.

Člen 6

Stavbe javnih organov kot zgled

1.   Vsaka država članica brez poseganja v člen 7 Direktive 2010/31/EU ▌ zagotovi, da se vsako leto prenovijo vsaj 3 % skupne tlorisne površine stavb v lasti javnih organov
  v navedenih kategorijah in stavb za socialne namene
  , ki se ogrevajo in/ali ohlajajo, in se tako spremenijo vsaj v skoraj ničenergijske
  ali brezemisijske
  stavbe v skladu s členom 9 Direktive 2010/31/EU
  ob ustreznem upoštevanju stroškovne učinkovitosti in tehnične izvedljivosti:

| (a) | stavbe v lasti javnih organov; |
| --- | --- |

(a)

stavbe v lasti javnih organov;

| (b) | stavbe, v katere so se na novo vselili javni organi po [začetek veljavnosti te direktive]; |
| --- | --- |

(b)

stavbe, v katere so se na novo vselili javni organi po [začetek veljavnosti te direktive];

| (c) | stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, ko dosežejo sprožilno točko (podaljšanje najema, prodaja, sprememba uporabe, večja popravila ali vzdrževalna dela). |
| --- | --- |

(c)

stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, ko dosežejo sprožilno točko (podaljšanje najema, prodaja, sprememba uporabe, večja popravila ali vzdrževalna dela).

Države članice lahko socialna stanovanja izvzamejo iz obveznosti prenove iz prvega pododstavka, če prenove niso stroškovno nevtralne ali bi povzročile znatno zvišanje najemnin za ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, tega zvišanja pa ne bi bilo mogoče omejiti znesek, enakovreden ekonomskemu prihranku pri računu za energijo.

Če javni organi zasedajo stavbo, ki ni v njihovi lasti, uveljavljajo svoje pogodbene pravice, kolikor je mogoče, in lastnika stavbe podpirajo pri prenovi stavbe v skoraj ničenergijsko stavbo v skladu s členom 9 Direktive 2010/31/EU
  ali namestijo sistem upravljanja z energijo ali sklenejo pogodbo o zagotavljanju prihranka energije, da bi dolgoročno ohranili in izboljšali energijsko učinkovitost
  . Pri sklenitvi nove pogodbe o namestitvi v stavbi, ki ni v njihovi lasti,
  javni organi poskrbijo
  , da ta stavba spada v enega od dveh najvišjih razredov energijske učinkovitosti na energijski izkaznici
  , ali določijo pogodbene določbe, ki lastnika stavbe obvezujejo k prenovi stavbe v skoraj ničenergijsko stavbo, preden se vanjo vseli javni organ
  .

Stopnja najmanj 3 % se izračuna na podlagi skupne tlorisne površine stavb v lasti javnih organov ▌
  in stavb za socialne namene
  , ki imajo skupno uporabno tlorisno površino več kot 250 m2 ter 1. januarja 2024 niso skoraj ničenergijske stavbe.

Države članice lahko določijo zahteve, da se, kadar je to tehnično in ekonomsko izvedljivo, stavbe, ki so v lasti ali rabi javnih organov, navedenih v prvem in tretjem pododstavku tega odstavka, in stavbe za socialne namene s površino nad 250 m2 opremijo s sistemi za avtomatizacijo in nadzor stavb ali drugimi rešitvami za dejavno upravljanje tokov energije v skladu s členom 14(4) Direktive 2010/31/EU.

Kadar je to tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito, si države članice po najboljših močeh prizadevajo, da se v stavbah v lasti ali rabi javnih organov namesti število polnilnih mest, ki presega minimalne zahteve iz člena [12] Direktive [prenovljene direktive o energijski učinkovitosti stavb, 2021/0426(COD)].

1a.
     
  Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 1 uporabljajo manj stroge zahteve in določijo različne zahteve glede energijske učinkovitosti za naslednje kategorije stavb:

| (a) | stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi svojega posebnega arhitekturnega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje določenih minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti nesprejemljivo spremenilo njihove značilnosti ali videz; |
| --- | --- |

(a)

stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi svojega posebnega arhitekturnega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje določenih minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti nesprejemljivo spremenilo njihove značilnosti ali videz;

| (b) | stavbe v lasti oboroženih sil ali osrednje vlade, ki se uporabljajo za namene nacionalne obrambe, vendar v to kategorijo ne spadajo posamezni bivalni prostori ali poslovne stavbe, ki jih uporabljajo oborožene sile in drugi uslužbenci nacionalnih obrambnih organov; |
| --- | --- |

(b)

stavbe v lasti oboroženih sil ali osrednje vlade, ki se uporabljajo za namene nacionalne obrambe, vendar v to kategorijo ne spadajo posamezni bivalni prostori ali poslovne stavbe, ki jih uporabljajo oborožene sile in drugi uslužbenci nacionalnih obrambnih organov;

| (c) | stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti.

1b.
     
  Da bi pospešili prihranke energije in spodbudili zgodnje ukrepanje, lahko država članica, ki prenovi več kot 3 % skupne tlorisne površine svojih stavb v skladu z odstavkom 1 v kateremkoli letu do 31. decembra 2026, presežek šteje v okvir letne stopnje prenove v enem od naslednjih treh let. Država članica, ki prenovi več kot 3 % skupne tlorisne površine svojih stavb po 1. januarju 2027, lahko presežek šteje v okvir letne stopnje prenove v enem od naslednjih dveh let.

2.   Države članice lahko v izjemnih primerih v okvir letne stopnje prenove stavb štejejo nove stavbe, ki so v lasti kot nadomestilo za določene stavbe javnih organov, porušene v enem od predhodnih dveh let. Take izjeme se uporabljajo samo, če bi bile v primerjavi s prenovo takih stavb stroškovno učinkovitejše in bolj trajnostne v smislu energije in emisij CO2 skozi življenjski cikel. Vsaka država članica jasno določi in objavi splošna merila, metodologije in postopke, na podlagi katerih se ugotovijo taki izjemni primeri.

3.   Države članice za namene tega člena objavijo popis stavb v lasti ali rabi javnih organov
  , navedenih v prvem in tretjem pododstavku odstavka 1, in stavb za socialne namene,
  ki se ogrevajo in/ali ohlajajo in ki imajo skupno uporabno tlorisno površino več kot 250 m2. Ta popis se
  pripravi do 30. junija 2024 in
  posodablja vsaj enkrat letno.
  Popis je razčlenjen v uporabniku prijazni podatkovni zbirki in povezan s pregledom stavbnega fonda, opravljenim v okviru nacionalnih dolgoročnih strategij prenove v skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU, in podatkovnimi zbirkami, vzpostavljenimi v skladu s členom [19] navedene direktive [prenovljene direktive o energijski učinkovitosti stavb, 2021/0426(COD)].

Če taki popisi že obstajajo na lokalni ali regionalni ravni, država članica sprejme ustrezne ukrepe za lažje zbiranje in obdelavo podatkov, povezane s temi popisi. Ta popis tudi zasebnim akterjem, vključno s podjetji za energetske storitve, omogoča sodelovanje pri rešitvah za prenovo. Podatke o značilnostih stavbnega fonda, učinkovitosti ogrodij stanovanjskih stavb, tehničnih stavbnih sistemih, prenovi stavb in energijski učinkovitosti lahko zbira opazovalnica EU za stavbni fond, s čimer bi poskrbeli za boljše poznavanje energijske učinkovitosti stavbnega sektorja na podlagi primerljivih podatkov.

Popis vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | tlorisno površino v m2; |
| --- | --- |

(a)

tlorisno površino v m2;

| (ab) | letno porabo energije za ogrevanje, hlajenje, električno energijo in toplo vodo, če so ti podatki na voljo; |
| --- | --- |

(ab)

letno porabo energije za ogrevanje, hlajenje, električno energijo in toplo vodo, če so ti podatki na voljo;

| (b) | energijsko izkaznico vsake stavbe, izdano v skladu s členom 16 Direktive
  [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti stavb – 2021/0426(COD), če pa stavba nima energijske izkaznice, podatke o toplotnih virih stavb, energijski intenzivnosti stavbe v kWh/(m2*leto), napravah za prezračevanje in hlajenje in drugih tehničnih napravah; |
| --- | --- |

(b)

energijsko izkaznico vsake stavbe, izdano v skladu s členom 16 Direktive
  [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti stavb – 2021/0426(COD), če pa stavba nima energijske izkaznice, podatke o toplotnih virih stavb, energijski intenzivnosti stavbe v kWh/(m2*leto), napravah za prezračevanje in hlajenje in drugih tehničnih napravah;

| (ba) | izmerjene prihranke energije, ki so posledica prenove stavb, ki so v lasti ali rabi javnih organov ali stavb za socialne namene, in drugih ukrepov za energijsko učinkovitost na teh stavbah; |
| --- | --- |

(ba)

izmerjene prihranke energije, ki so posledica prenove stavb, ki so v lasti ali rabi javnih organov ali stavb za socialne namene, in drugih ukrepov za energijsko učinkovitost na teh stavbah;

| (bb) | starost, vrsto uporabe, tipologijo in lokacijo (mesto ali podeželje) stavb. |
| --- | --- |

(bb)

starost, vrsto uporabe, tipologijo in lokacijo (mesto ali podeželje) stavb.

Države članice storijo vse, da poleg podatkov iz tretjega pododstavka svoje popise vključijo vidik kakovosti. Popisom lahko dodajo opis ukrepov, povezanih s strategijami za spodbujanje sodelovanja, da bi lastniki in uporabniki stavb svoje ravnanje prilagodili varčevanju z energijo in operativnim zahtevam skoraj ničenergijskih stavb. Take priloge so na voljo v obliki centrov za vire ali dodane že obstoječim centrom za vire, ki jih upravljajo lokalni organi, in so dostopne deležnikom, vključno z oblikovalci politik, zasebnimi najemodajalci socialnih stanovanj in združenji najemnikov ter upravljavci zasebnih pisarn.

Člen 7

Javno naročanje

1.   Države članice zagotovijo, da javni naročniki in naročniki pri sklepanju pogodb o javnih naročilih in koncesijah z vrednostjo, ki je enaka ali večja kot pragovi iz člena 8 Direktive 2014/23/EU, člena 4 Direktive 2014/24/EU in člena 15 Direktive 2014/25/EU, kupujejo le izdelke, storitve, stavbe in gradbena dela z visoko energijsko učinkovitostjo
  in pri tem upoštevajo učinkovito upravljanje finančnih virov
  v skladu z zahtevami iz Priloge IV k tej direktivi.

Države članice zagotovijo tudi, da javni naročniki in naročniki pri oddaji javnih naročil z vrednostjo, ki je enaka ali višja kot pragovi iz prvega pododstavka, uporabijo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ iz člena 3 te direktive, tudi pri tistih javnih naročilih in koncesijah, za katere v Prilogi IV niso navedene posebne zahteve.

2.   Obveznost iz odstavka 1 se uporablja za pogodbe oboroženih sil le, kolikor to ni v nasprotju z naravo in glavnim ciljem dejavnosti oboroženih sil. Obveznost se ne uporablja za pogodbe za dobavo vojaške opreme, kakor je opredeljena v Direktivi 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (60).

3.   Države članice ne glede na odstavek 4 člena 26 te Direktive zagotovijo, da javni naročniki in naročniki pri razpisih za storitve z znatnim energijskim vidikom ocenijo izvedljivost sklepanja dolgoročnih pogodb, ki zagotavljajo dolgoročni prihranek energije.

4.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko države članice pri nakupu svežnja izdelkov, ki v celoti spada na področje uporabe delegiranega akta, sprejetega na podlagi Uredbe (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta (61), zahtevajo, da ima skupna energijska učinkovitost prednost pred energijsko učinkovitostjo posameznih izdelkov znotraj tega svežnja, tj. nakup svežnja izdelkov, ki izpolnjuje merilo pripadnosti najvišjemu
  razpoložljivemu
  razredu energijske učinkovitosti.

5.   Države članice zahtevajo, da javni naročniki in naročniki, če je ustrezno, v praksah javnega naročanja upoštevajo širše vidike trajnostnosti, socialne in okoljske vidike ter vidike krožnega gospodarstva,
  zlasti za prometni sektor,
  da bi dosegli Unijine cilje glede razogljičenja in ničelnega onesnaževanja. Če je ustrezno, države članice v skladu z zahtevami iz Priloge IV od javnih naročnikov in naročnikov zahtevajo, da upoštevajo merila Unije za zelena javna naročila.

Da bi zagotovile preglednost pri uporabi zahtev glede energijske učinkovitosti v postopku javnega naročanja, države članice javnosti omogočijo dostop do informacij o vplivu naročil z vrednostjo, ki je enaka ali večja kot pragovi iz odstavka 1, na energijsko učinkovitost. Javni naročniki ▌od ponudnikov
  zahtevajo
  razkritje informacij o potencialu globalnega segrevanja skozi celoten življenjski cikel nove stavbe
  in stavbe v prenovi, vključno z uporabo nizkoogljičnih in krožnostjo uporabljenih materialov,
  in ▌ javnosti omogočijo dostop do teh podatkov o naročilih, zlasti za nove stavbe s tlorisno površino nad 2 000 m2.

Države članice podpirajo javne naročnike in naročnike pri uvajanju zahtev glede energijske učinkovitosti, tudi na regionalni in lokalni ravni, z zagotavljanjem jasnih pravil in smernic, vključno z metodologijami ocenjevanja stroškov skozi življenjski cikel ter okoljskih vplivov in stroškov, vzpostavitvijo strokovnih centrov za podporo, spodbujanjem sodelovanja med javnimi naročniki tudi prek meja in z uporabo združenega in digitalnega naročanja, kjer je mogoče.

5a.
     
  Komisija lahko nacionalnim organom in uradnikom, pristojnim za javno naročanje, po potrebi da na voljo dodatne smernice in druga orodja za uporabo zahtev za energijsko učinkovitost v postopku javnega naročanja. Taka podpora lahko okrepi obstoječo podporo v državah članicah (npr. usklajeno ukrepanje) in jim pomaga pri upoštevanju meril za zelena javna naročila.

6.   Države članice sprejmejo pravne in regulativne določbe ter upravne prakse v zvezi z javnimi nakupi ter letno pripravo proračuna in obračunavanjem, ki so potrebne, da se posamezni javni organi ne odvrnejo od naložb v izboljšanje energijske učinkovitosti ter od uporabe pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in mehanizmov financiranja s tretje strani na dolgoročni pogodbeni osnovi.

7.   Države članice odpravijo regulativne ali neregulativne ovire za energijsko učinkovitost, zlasti v zvezi s pravnimi in regulativnimi določbami ter upravnimi praksami v zvezi z javnimi nakupi ter letno pripravo proračuna in obračunavanjem za zagotovitev, da se posamezni javni organi ne odvrnejo od naložb v izboljšanje energijske učinkovitosti ter od uporabe pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in mehanizmov financiranja s tretje strani na dolgoročni pogodbeni osnovi.

Države članice v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 Komisiji poročajo o ukrepih za odpravo ovir za uvajanje izboljšav energijske učinkovitosti.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

UČINKOVITOST RABE ENERGIJE

UČINKOVITOST RABE ENERGIJE

Člen 8

Obveznost prihranka energije

-1.
     
  Za zagotovitev stabilnega in predvidljivega prispevka k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030 ter cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050 države članice v dveh obdobjih obveznosti dosežejo skupne prihranke končne porabe energije. Prvo obdobje obveznosti iz odstavka 1, točka (a), je bilo od leta 2014 do leta 2020. Drugo obdobje obveznosti iz odstavka 1, točki (b) in (c), pa traja od leta 2021 do leta 2030.

1.   Države članice dosežejo skupni prihranek energije pri končni porabi, ki ustreza vsaj:

| (a) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 v višini 1,5 % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2013. Iz tega izračuna se lahko deloma ali v celoti izključi količina prodane energije, ki se porabi za prevoz; |
| --- | --- |

(a)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 v višini 1,5 % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2013. Iz tega izračuna se lahko deloma ali v celoti izključi količina prodane energije, ki se porabi za prevoz;

| (b) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023 v višini 0,8 % letne porabe končne energije glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2019. Z odstopanjem od te zahteve morata Ciper in Malta doseči nove letne prihranke v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023 v višini 0,24 % letne porabe končne energije glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2019; |
| --- | --- |

(b)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023 v višini 0,8 % letne porabe končne energije glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2019. Z odstopanjem od te zahteve morata Ciper in Malta doseči nove letne prihranke v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023 v višini 0,24 % letne porabe končne energije glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2019;

| (c) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2030 v višini 
  2 %
  letne porabe končne energije glede na triletno povprečje pred 1. januarjem 2020. |
| --- | --- |

(c)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2030 v višini 
  2 %
  letne porabe končne energije glede na triletno povprečje pred 1. januarjem 2020.

Države članice določijo, kako bo izračunana količina novih prihrankov razporejena v posameznem obdobju, navedenem v točkah (a), (b) in (c) prvega pododstavka, če se do konca posameznega obdobja obveznosti dosežejo zahtevani celotni skupni prihranki energije pri končni porabi.

Države članice še naprej dosegajo nove letne prihranke v skladu s stopnjo prihranka iz točke (c) prvega pododstavka v desetletnih obdobjih po letu 2030.

2.   Države članice dosežejo zahtevano količino prihrankov iz odstavka 1 tega člena bodisi z uvedbo sheme obveznosti energijske učinkovitosti iz člena 9 bodisi s sprejetjem alternativnih ukrepov politike iz člena 10. Države članice lahko shemo obveznosti energijske učinkovitosti kombinirajo z alternativnimi ukrepi politik. Države članice zagotovijo, da se prihranki energije, ki izhajajo iz ukrepov politik iz členov 9 in 10 ter člena 28(11), izračunajo v skladu s Prilogo V.

3.   Države članice sisteme obveznosti glede energijske učinkovitosti, alternativne ukrepe politike ali kombinacijo obojih ali programe ali ukrepe, ki se financirajo iz nacionalnega sklada za energijsko učinkovitost, izvajajo prednostno pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina,
  gospodinjstvih z nizkimi dohodki,
  ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih. Države članice zagotovijo, da ukrepi politike, ki se izvajajo v skladu s tem členom, nimajo škodljivega učinka na te osebe. Če je ustrezno, države članice za odpravo škodljivih učinkov ter zagotovitev pravičnega in vključujočega energetskega prehoda čim bolje izkoristijo financiranje, vključno z javnim financiranjem, instrumente financiranja na ravni Unije in prihodke od pravic v skladu s členom 22(3)(b).

Države članice za dosego količine prihrankov energije, zahtevane na podlagi odstavka 1,
  upoštevajo in spodbujajo vlogo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov pri prispevanju k izvajanju teh ukrepov politike.

Države članice
  določijo in
  dosežejo
  minimalen
  delež potrebnih skupnih prihrankov energije pri končni porabi pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina,
  gospodinjstvih z nizkimi dohodki,
  ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih. Ta delež mora biti vsaj enak deležu gospodinjstev v energijski revščini po ocenah v njihovem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, pripravljenem v skladu s členom 3(3)(d) uredbe o upravljanju (Uredba (EU) 2018/1999).
  Države članice pri oceni deleža energijske revščine v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu upoštevajo kazalnike iz točk (a) do (bb) tega pododstavka.
  Če država članica ni uradno sporočila deleža gospodinjstev v energijski revščini po ocenah v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, je delež zahtevane skupne količine prihrankov energije pri končni porabi pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina,
  gospodinjstvih z nizkimi dohodki,
  ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, najmanj enak aritmetični sredini deleža naslednjih kazalnikov za leto 2019 oziroma, če niso na razpolago za leto 2019, za linearno ekstrapolacijo njihovih vrednosti za zadnja tri leta, ki so na razpolago:

| a) | nezmožnost ustreznega ogrevanja doma (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

nezmožnost ustreznega ogrevanja doma (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | zaostala plačila računov za komunalne storitve (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) ter |
| --- | --- |

b)

zaostala plačila računov za komunalne storitve (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) ter

| (ba) | skupno število prebivalcev, ki živijo v bivališču s puščajočo streho, vlago v zidovih, tleh ali temeljih ali gnilobo v okenskih okvirjih ali tleh (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

(ba)

skupno število prebivalcev, ki živijo v bivališču s puščajočo streho, vlago v zidovih, tleh ali temeljih ali gnilobo v okenskih okvirjih ali tleh (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| (bb) | stopnja tveganja revščine (Eurostat, raziskavi SILC in ECHP [ilc_li02]) (mejna vrednost: 60 % mediane ekvivalentnega dohodka po socialnih transferjih). |
| --- | --- |

(bb)

stopnja tveganja revščine (Eurostat, raziskavi SILC in ECHP [ilc_li02]) (mejna vrednost: 60 % mediane ekvivalentnega dohodka po socialnih transferjih).

▌

4.   Države članice informacije o uporabljenih kazalnikih, deležu aritmetične sredine in rezultatih ukrepov politike, sprejetih v skladu z odstavkom 3 tega člena, vključijo v posodobitve svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999, v naslednje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v skladu s členi 3 in 7–12 Uredbe (EU) 2018/1999 ter ustrezna poročila o napredku v skladu s členom 17 navedene uredbe.

5.   Države članice lahko pri izračunu upoštevajo prihranke energije, ki izhajajo iz ukrepov politik, bodisi uvedenih do 31. decembra 2020 ali po tem datumu, če ti ukrepi privedejo do novih posameznih ukrepov, ki se izvedejo po 31. decembru 2020. Prihranki energije, doseženi v katerem koli obdobju obveznosti, se ne štejejo v količino zahtevanih prihrankov energije za prejšnja obdobja obveznosti, določena v odstavku 1.

6.   Če države članice izpolnijo vsaj svojo obveznost skupnega prihranka energije pri končni porabi iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, lahko zahtevano količino prihrankov energije iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 izračunajo na enega ali več od naslednjih načinov:

| (a) | uporabijo letno stopnjo prihranka pri prodaji energije končnim odjemalcem ali pri porabi končne energije glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2019; |
| --- | --- |

(a)

uporabijo letno stopnjo prihranka pri prodaji energije končnim odjemalcem ali pri porabi končne energije glede na povprečje v zadnjih treh letih pred 1. januarjem 2019;

| (b) | iz osnove za izračun deloma ali v celoti izključijo energijo, ki se porabi za prevoz; |
| --- | --- |

(b)

iz osnove za izračun deloma ali v celoti izključijo energijo, ki se porabi za prevoz;

| (c) | uporabijo katero koli od možnosti iz odstavka 8. |
| --- | --- |

(c)

uporabijo katero koli od možnosti iz odstavka 8.

7.   Kadar se države članice odločijo, da bodo uporabile eno od možnosti iz odstavka 6 v zvezi z zahtevanimi prihranki energije iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, določijo:

| (a) | svojo letno stopnjo prihranka, ki jo bodo uporabile pri izračunu svojih skupnih prihrankov energije pri končni porabi in s katero bodo zagotovile, da njihova končna količina neto prihrankov energije ne bo manjša od tiste, ki se zahteva na podlagi točke (b) prvega pododstavka odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

svojo letno stopnjo prihranka, ki jo bodo uporabile pri izračunu svojih skupnih prihrankov energije pri končni porabi in s katero bodo zagotovile, da njihova končna količina neto prihrankov energije ne bo manjša od tiste, ki se zahteva na podlagi točke (b) prvega pododstavka odstavka 1;

| (b) | svojo osnovo za izračun, iz katere lahko deloma ali v celoti izključijo energijo, ki se porabi za prevoz. |
| --- | --- |

(b)

svojo osnovo za izračun, iz katere lahko deloma ali v celoti izključijo energijo, ki se porabi za prevoz.

8.   Vsaka država članica lahko ob upoštevanju odstavka 9:

| (a) | opravi izračun, zahtevan v točki (a) prvega pododstavka odstavka 1, z uporabo vrednosti 1 % v letih 2014 in 2015; 1,25 % v letih 2016 in 2017 ter 1,5 % v letih 2018, 2019 in 2020; |
| --- | --- |

(a)

opravi izračun, zahtevan v točki (a) prvega pododstavka odstavka 1, z uporabo vrednosti 1 % v letih 2014 in 2015; 1,25 % v letih 2016 in 2017 ter 1,5 % v letih 2018, 2019 in 2020;

| (b) | izključi iz izračuna vso ali del količine prodane energije, ki se v obdobju obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 porabi za industrijske dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ali vso ali del končne energije, ki se v navedenih dejavnostih porabi v obdobju obveznosti iz točke (b) navedenega pododstavka; |
| --- | --- |

(b)

izključi iz izračuna vso ali del količine prodane energije, ki se v obdobju obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 porabi za industrijske dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ali vso ali del končne energije, ki se v navedenih dejavnostih porabi v obdobju obveznosti iz točke (b) navedenega pododstavka;

| (c) | pri količini zahtevanih prihrankov energije upošteva prihranek energije iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 dosežen v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije, vključno z infrastrukturo za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, zaradi izvajanja zahtev iz člena 23(4), točke (a) člena 24(4) in člena 25(1), (5) do (9) in (11). Države članice obvestijo Komisijo o svojih nameravanih ukrepih politike iz te točke za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Učinek teh ukrepov se izračuna v skladu s Prilogo V in se vključi v te načrte; |
| --- | --- |

(c)

pri količini zahtevanih prihrankov energije upošteva prihranek energije iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 dosežen v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije, vključno z infrastrukturo za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, zaradi izvajanja zahtev iz člena 23(4), točke (a) člena 24(4) in člena 25(1), (5) do (9) in (11). Države članice obvestijo Komisijo o svojih nameravanih ukrepih politike iz te točke za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Učinek teh ukrepov se izračuna v skladu s Prilogo V in se vključi v te načrte;

| (d) | pri količini zahtevanih prihrankov energije upošteva prihranek energije, ki izhaja iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in imajo učinek še leta 2020 v zvezi z obdobjem obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 in po letu 2020 v zvezi z obdobjem iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, ter jih je mogoče meriti in preverjati; |
| --- | --- |

(d)

pri količini zahtevanih prihrankov energije upošteva prihranek energije, ki izhaja iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in imajo učinek še leta 2020 v zvezi z obdobjem obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 in po letu 2020 v zvezi z obdobjem iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, ter jih je mogoče meriti in preverjati;

| (e) | pri količini zahtevanih prihrankov energije upošteva prihranek energije, ki izhaja iz ukrepov politike, če je mogoče dokazati, da so ti ukrepi privedli do posameznih ukrepov, ki so se izvedli od 1. januarja 2018 in do 31. decembra 2020 ter zagotavljajo prihranke po 31. decembru 2020; |
| --- | --- |

(e)

pri količini zahtevanih prihrankov energije upošteva prihranek energije, ki izhaja iz ukrepov politike, če je mogoče dokazati, da so ti ukrepi privedli do posameznih ukrepov, ki so se izvedli od 1. januarja 2018 in do 31. decembra 2020 ter zagotavljajo prihranke po 31. decembru 2020;

| (f) | iz izračuna količine zahtevanih prihrankov energije v skladu s točkama (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 izključi 30 % preverljive količine energije, ki je bila proizvedena na ali v stavbah za lastno uporabo zaradi ukrepov politik, ki spodbujajo namestitev novih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(f)

iz izračuna količine zahtevanih prihrankov energije v skladu s točkama (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 izključi 30 % preverljive količine energije, ki je bila proizvedena na ali v stavbah za lastno uporabo zaradi ukrepov politik, ki spodbujajo namestitev novih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov;

| (g) | pri količini zahtevanih prihrankov energije v skladu s točkama (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 upošteva prihranek energije, ki presega prihranek energije, ki se zahteva za obdobje obveznosti od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, če so ti prihranki rezultat posameznih ukrepov, izvedenih v okviru ukrepov politike iz členov 9 in 10, ki so jih države članice sporočile v svojih nacionalnih akcijskih načrtih za energijsko učinkovitost in o katerih so poročale v svojih poročilih o napredku v skladu s členom 24. |
| --- | --- |

(g)

pri količini zahtevanih prihrankov energije v skladu s točkama (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 upošteva prihranek energije, ki presega prihranek energije, ki se zahteva za obdobje obveznosti od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, če so ti prihranki rezultat posameznih ukrepov, izvedenih v okviru ukrepov politike iz členov 9 in 10, ki so jih države članice sporočile v svojih nacionalnih akcijskih načrtih za energijsko učinkovitost in o katerih so poročale v svojih poročilih o napredku v skladu s členom 24.

9.   Države članice ločeno uporabijo in izračunajo učinek možnosti, izbranih na podlagi odstavka 8 za obdobje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1:

| (a) | za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (a) do (d) odstavka 8. Vse možnosti, izbrane na podlagi odstavka 8, skupaj ne predstavljajo več kot 25 % količine prihrankov energije iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (a) do (d) odstavka 8. Vse možnosti, izbrane na podlagi odstavka 8, skupaj ne predstavljajo več kot 25 % količine prihrankov energije iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1;

| (b) | za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje obveznosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (b) do (g) odstavka 8, če imajo posamezni ukrepi iz točke (d) odstavka 8 preverljiv in merljiv učinek tudi po 31. decembru 2020. Vse možnosti, izbrane na podlagi odstavka 8, skupaj ne predstavljajo več kot 35 % količine prihrankov energije, izračunanih v skladu z odstavkoma 6 in 7. |
| --- | --- |

(b)

za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje obveznosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (b) do (g) odstavka 8, če imajo posamezni ukrepi iz točke (d) odstavka 8 preverljiv in merljiv učinek tudi po 31. decembru 2020. Vse možnosti, izbrane na podlagi odstavka 8, skupaj ne predstavljajo več kot 35 % količine prihrankov energije, izračunanih v skladu z odstavkoma 6 in 7.

Ne glede na to, ali države članice iz svoje osnove za izračun deloma ali v celoti izključijo energijo, ki se porabi za prevoz, ali izkoristijo možnosti iz odstavka 8, zagotovijo, da izračunana neto količina novih prihrankov, ki jo morajo doseči pri porabi končne energije v obdobju obveznosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023 , ni manjša od količine, ki izhaja iz uporabe stopnje letnega prihranka iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1.

10.   Države članice v posodobitvah svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999, v svojih naslednjih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s členi 3 in 7 do 12 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) 2018/1999 ter v ustreznih poročilih o napredku opišejo izračun količine prihrankov energije, ki naj bi jih dosegle v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 , in po potrebi razložijo, kako so določile stopnjo letnega prihranka in osnovo za izračun ter kako in v kakšnem obsegu so uporabile možnosti iz odstavka 8 tega člena.

11.   Države članice količino zahtevanih prihrankov energije iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena in odstavka 3 tega člena, opis ukrepov politike, ki bodo izvedeni, da bi dosegli zahtevano skupno količino kumulativnih prihrankov energije pri končni porabi, in svoje metodologije izračuna v skladu s Prilogo V te direktive uradno sporočijo Komisiji v okviru posodobitev svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v okviru svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz člena 3 in členov 7–12 Uredbe (EU) 2018/1999 in po postopku iz navedenih členov. Države članice uporabljajo predlogo poročila, ki jo državam članicam da na razpolago Komisija.

12.   Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ali osnutka ali dokončne različice posodobitve zadnjega priglašenega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 ali ocene naslednjega osnutka in dokončne različice celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členi 3 in 7 do 12 Uredbe (EU) 2018/1999 ugotovi, da ukrepi politike ne zagotavljajo zahtevanih kumulativnih prihrankov energije pri končni porabi do konca obdobja obveznosti, lahko v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 izda priporočila državam članicam, za katere meni, da njihovi ukrepi politike ne zadostujejo za izpolnitev njihovih obveznosti prihrankov energije.

13.   Če država članica do konca vsakega obdobja obveznosti iz odstavka 1 tega člena ne doseže zahtevanih kumulativnih prihrankov energije pri končni porabi, preostanek prihrankov energije doseže poleg kumulativnih prihrankov energije pri končni porabi, zahtevanih do konca naslednjega obdobja obveznosti.

14.   V okviru posodobitev svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ustreznih poročil o napredku in naslednjih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, priglašenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, države članice, če je ustrezno, vključno z dokazi in izračuni, dokažejo:

| (a) | da se v primeru prekrivanja učinka ukrepov politike ali posameznih ukrepov prihranek energije ne šteje dvojno; |
| --- | --- |

(a)

da se v primeru prekrivanja učinka ukrepov politike ali posameznih ukrepov prihranek energije ne šteje dvojno;

| (b) | kako prihranki energije, doseženi v skladu s točkama (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, prispevajo k doseganju njihovega nacionalnega prispevka v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(b)

kako prihranki energije, doseženi v skladu s točkama (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, prispevajo k doseganju njihovega nacionalnega prispevka v skladu s členom 4;

| (c) | da so ukrepi politike sprejeti za izpolnitev njihove obveznosti prihrankov energije, zasnovani v skladu z zahtevami iz tega člena in da so ti ukrepi politike upoštevni in primerni za dosego zahtevane količine kumulativnih prihrankov energije pri končni porabi do konca vsakega obdobja obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

da so ukrepi politike sprejeti za izpolnitev njihove obveznosti prihrankov energije, zasnovani v skladu z zahtevami iz tega člena in da so ti ukrepi politike upoštevni in primerni za dosego zahtevane količine kumulativnih prihrankov energije pri končni porabi do konca vsakega obdobja obveznosti.

Člen 9

Sheme obveznosti energijske učinkovitosti

1.   Če se države članice odločijo, da bodo svoje obveznosti glede doseganja količine prihrankov, ki se zahteva na podlagi člena 8(1), izpolnile s shemo obveznosti energijske učinkovitosti, zagotovijo, da zavezanci iz odstavka 2 tega člena, ki delujejo na ozemlju posamezne države članice, brez poseganja v člen 8(8) in (9), izpolnjujejo svojo zahtevo glede skupnega prihranka energije pri končni porabi iz člena 8(1).

Države članice se po potrebi lahko odločijo, da lahko zavezanci svoje obveznosti prihranka v celoti ali deloma izpolnijo s prispevkom v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost v skladu s členom 28(11).

2.   Države članice med operaterji prenosnih sistemov, operaterji distribucijskih sistemov,
  operaterji distribucijskih sistemov,
  distributerji energije, podjetji za maloprodajo energije in distributerji ali podjetji za maloprodajo goriva za prevoz, ki delujejo na njihovem ozemlju, na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določijo zavezance. Količino prihrankov energije, ki je potrebna za izpolnitev obveznosti, zavezanci dosežejo pri končnih odjemalcih, ki jih neodvisno od izračuna na podlagi člena 8(1) določi država članica, oziroma, če se država članica tako odloči, prek potrjenih prihrankov drugih strani, kot je opisano v točki (a) odstavka 10 tega člena.

3.   Kadar so podjetja za maloprodajo energije določena kot zavezanci na podlagi odstavka 2, države članice zagotovijo, da ta podjetja pri izpolnjevanju svojih obveznosti ne ustvarjajo preprek, ki porabnike ovirajo pri zamenjavi dobavitelja.

4.   Države članice
  zavezance spodbujajo
  , da določen delež svoje obveznosti za prihranek energije dosežejo pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih
  in gospodinjstvih z nizkimi dohodki ter
  , če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih. Države članice lahko od zavezancev zahtevajo tudi, da dosežejo ciljne vrednosti znižanja stroškov energije in prihranke energije s spodbujanjem ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, vključno z ukrepi finančne podpore za blažitev učinkov cene ogljika na MSP in mikropodjetja.

5.   Države članice ▌od zavezancev zahtevajo,
  da sodelujejo
  z 
  regionalnimi in
  lokalnimi organi ali občinami
  ter socialnimi službami in organizacijami civilne družbe za vzpostavitev sodelovalne platforme za zmanjševanje energijske revščine, da
  spodbujajo ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih
  in gospodinjstvih z nizkimi dohodki ter
  , če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih. Med te ukrepe spada tudi ugotavljanje in zadovoljevanje posebnih potreb določenih skupin, ki jih ogroža energijska revščina ali so bolj dovzetne za njene učinke. Da bi zaščitile ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljive odjemalce in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, države članice spodbujajo zavezance k izvajanju ukrepov, kot so prenova stavb, vključno s socialnimi stanovanji, zamenjava gospodinjskih aparatov, finančna podpora in spodbude za ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti skladno z nacionalnimi shemami financiranja in podpore ali energijski pregledi.

6.   Države članice od zavezancev zahtevajo, da vsako leto poročajo o prihrankih energije, ki so jih zavezanci dosegli z ukrepi, ki se spodbujajo pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, ter zahtevajo zbirne statistične informacije o njihovih končnih odjemalcih (z označevanjem sprememb prihrankov energije glede na predhodno sporočene informacije) in o zagotovljeni tehnični in finančni podpori.

7.   Države članice prihranke energije, ki jih zahtevajo od vsakega zavezanca, izrazijo v porabi končne ali primarne energije. Metoda, s katero se izrazi zahtevana količina prihrankov energije, se uporabi tudi za izračun prihrankov, ki jih uveljavljajo zavezanci. Pri pretvorbi količine prihrankov energije se uporabijo neto kalorične vrednosti iz Priloge VI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2066 (62) in faktor primarne energije v skladu s členom 29, razen če je možna utemeljena raba drugih pretvorbenih faktorjev.

8.   Države članice vzpostavijo sisteme za merjenje, nadziranje in preverjanje s katerimi se dokumentirano preveri vsaj statistično pomemben delež in reprezentativen vzorec ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, ki so jih uvedli zavezanci. Merjenje, nadziranje in preverjanje se izvaja neodvisno od zavezancev. [Če je subjekt zavezanec v okviru nacionalne sheme obveznosti energijske učinkovitosti v skladu s členom 9 in v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za stavbe in cestni prevoz [COM(2021)0551, 2021/0211(COD) (63)], sistem spremljanja in preverjanja zagotovi, da se cena ogljika, ki se prenese pri sprostitvi goriva za porabo [v skladu s členom 1(21) predloga direktive COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] upošteva pri izračunu in sporočanju prihrankov energije, doseženih z ukrepi tega subjekta za prihranke energije].

9.   Države članice v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 obvestijo Komisijo o vzpostavljenih sistemih merjenja, nadzora in preverjanja, med drugim tudi o uporabljenih metodah ter o ugotovljenih težavah in njihovem odpravljanju.

10.   V okviru sistema obveznosti energijske učinkovitosti države članice lahko dovolijo zavezancem, da storijo naslednje:

| (a) | da pri svoji obveznosti upoštevajo potrjene prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje strani, tudi kadar zavezanci spodbujajo ukrepe prek drugih organov, ki jih je odobrila država, ali prek javnih organov, med katerimi so lahko tudi formalna partnerstva in ki se lahko financirajo iz drugih virov. Kadar države članice to dovolijo, zagotovijo, da se za potrjevanje prihrankov energije uporablja postopek odobritve, ki so ga vzpostavile države članice in je jasen, pregleden in odprt za vse udeležence na trgu ter katerega cilj je zmanjšanje stroškov potrjevanja; |
| --- | --- |

(a)

da pri svoji obveznosti upoštevajo potrjene prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje strani, tudi kadar zavezanci spodbujajo ukrepe prek drugih organov, ki jih je odobrila država, ali prek javnih organov, med katerimi so lahko tudi formalna partnerstva in ki se lahko financirajo iz drugih virov. Kadar države članice to dovolijo, zagotovijo, da se za potrjevanje prihrankov energije uporablja postopek odobritve, ki so ga vzpostavile države članice in je jasen, pregleden in odprt za vse udeležence na trgu ter katerega cilj je zmanjšanje stroškov potrjevanja;

| (b) | da upoštevajo prihranke, dosežene v danem letu, kot da bi bili doseženi v katerem koli od preteklih štirih ali naslednjih treh let, če pri tem nista prekoračeni obdobji obveznosti iz člena 8(1). |
| --- | --- |

(b)

da upoštevajo prihranke, dosežene v danem letu, kot da bi bili doseženi v katerem koli od preteklih štirih ali naslednjih treh let, če pri tem nista prekoračeni obdobji obveznosti iz člena 8(1).

Države članice ocenijo vpliv neposrednih in posrednih stroškov shem obveznosti energijske učinkovitosti na konkurenčnost energijsko intenzivnih panog, ki so izpostavljene mednarodni konkurenci, in po potrebi sprejmejo ukrepe za zmanjšanje tega vpliva.

11.   Države članice enkrat letno objavijo prihranke energije, ki jih je dosegel vsak zavezanec ali vsaka podkategorija zavezancev, in skupne prihranke, dosežene v okviru sistema.

Člen 10

Alternativni ukrepi politike

1.   Kadar se države članice odločijo, da bodo svoje obveznosti glede doseganja prihrankov, ki se zahtevajo na podlagi člena 8(1), izpolnile z alternativnimi ukrepi politike, brez poseganja v člen 8(8) in (9) zagotovijo, da se prihranki energije, ki se zahtevajo na podlagi člena 8(1), dosežejo pri končnih odjemalcih.

2.   Za vse ukrepe, razen tistih, ki so povezani z obdavčitvijo, države članice vzpostavijo sisteme za merjenje, nadziranje in preverjanje, v okviru katerih se dokumentirano preveri vsaj statistično pomemben delež in reprezentativni vzorec ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, ki so jih uvedle udeležene ali pooblaščene strani. Merjenje, nadziranje in preverjanje se izvaja neodvisno od udeleženih ali pooblaščenih strani.

3.   Države članice v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 obvestijo Komisijo o vzpostavljenih sistemih merjenja, nadzora in preverjanja, med drugim tudi o uporabljenih metodah ter o ugotovljenih težavah in njihovem odpravljanju.

4.   Pri poročanju o ukrepu obdavčitve
  , vključno s parafiskalnimi pristojbinami in dajatvami,
  države članice
  dokažejo, da so bili zasnovani z namenom doseganja prihrankov energije, in
  prikažejo, kako je bila pri načrtovanju ukrepa obdavčitve zagotovljena učinkovitost cenovnega signala, kot sta davčna stopnja in prepoznavnost skozi čas. Če gre za znižanje davčne stopnje, države članice pojasnijo, kako bodo ob teh ukrepih obdavčitve vseeno doseženi novi prihranki.

Člen 11

Sistemi upravljanja z energijo in energijski pregledi

1.   Države članice zagotovijo, da podjetja
  uporabljajo sistem upravljanja z energijo, če je njihova
  povprečna letna poraba v zadnjih treh letih in ob upoštevanju vseh nosilcev energije:

| (a) | višja od 100 TJ, od 1. januarja 2024; |
| --- | --- |

(a)

višja od 100 TJ, od 1. januarja 2024;

| (b) | višja od 70 TJ, od 1. januarja 2027. |
| --- | --- |

(b)

višja od 70 TJ, od 1. januarja 2027.

Sistem upravljanja z energijo potrdi neodvisen organ v skladu z upoštevnimi evropskimi ali mednarodnimi standardi.

2.   Države članice zagotovijo, da se v podjetjih,▌ ki ne uporabljajo sistema upravljanja z energijo, opravlja energijski pregled
  , če je njihova povprečna letna poraba v zadnjih treh letih in ob upoštevanju vseh nosilcev energije,:

| (a) | višja od 10 TJ, od 1. januarja 2024; |
| --- | --- |

(a)

višja od 10 TJ, od 1. januarja 2024;

| (b) | višja od 6 TJ, od 1. januarja 2027. |
| --- | --- |

(b)

višja od 6 TJ, od 1. januarja 2027.

Energijske preglede
  v skladu z ustreznimi evropskimi ali mednarodnimi standardi
  neodvisno in stroškovno učinkovito opravljajo kvalificirani in akreditirani strokovnjaki
  za posamezen sektor ali akreditirani neodvisni organi
  v skladu z zahtevami iz člena 26 ali pa jih opravljajo in nadzorujejo neodvisni organi na podlagi nacionalne zakonodaje. Energijski pregledi se opravljajo vsaj vsake štiri leta od datuma prejšnjega energijskega pregleda.

Rezultati energijskih pregledov, vključno s priporočili na podlagi teh pregledov,
  privedejo do konkretnih in izvedljivih izvedbenih načrtov, kjer so navedeni stroški in amortizacijska doba vsakega priporočenega ukrepa za energijsko učinkovitost in
  se posredujejo vodstvu podjetja.
  Države članice zagotovijo, da je izvajanje priporočil obvezno, razen tistih, pri katerih je amortizacijska doba daljša od treh let.
  Države članice zagotovijo, da so rezultati in izvedena priporočila objavljeni v letnem poročilu podjetja
  in javno objavljeni, razen informacij, za katere velja nacionalna zakonodaja o varstvu poslovnih skrivnosti in zaupnosti.

2a.
     
  Države članice lahko vsa upravičena podjetja spodbujajo, da v letnih poročilih objavijo naslednje informacije:

| (a) | informacije o letni porabi energije v kWh; |
| --- | --- |

(a)

informacije o letni porabi energije v kWh;

| (b) | informacije o letni količini porabljene vode v kubičnih metrih; |
| --- | --- |

(b)

informacije o letni količini porabljene vode v kubičnih metrih;

| (c) | primerjave letne porabe energije in vode istega objekta s preteklimi leti. |
| --- | --- |

(c)

primerjave letne porabe energije in vode istega objekta s preteklimi leti.

3.   Države članice si prizadevajo, da so vsem končnim odjemalcem na voljo kakovostni energijski pregledi, ki so stroškovno učinkoviti in:

| (a) | jih neodvisno izvajajo kvalificirani in/ali akreditirani strokovnjaki v skladu z merili o usposobljenosti ali |
| --- | --- |

(a)

jih neodvisno izvajajo kvalificirani in/ali akreditirani strokovnjaki v skladu z merili o usposobljenosti ali

| (b) | jih izvajajo in nadzirajo neodvisni organi v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(b)

jih izvajajo in nadzirajo neodvisni organi v skladu z nacionalno zakonodajo.

Energijske preglede iz prvega pododstavka lahko izvajajo notranji strokovnjaki ali energijski pregledovalci, če je zadevna država članica vzpostavila
  jamstva, da so zmožni te preglede opravljati neodvisno,
  ter sistem zagotavljanja in preverjanja njihove kakovosti, po potrebi vključno z letnim naključnim izborom najmanj statistično pomembnega deleža vseh energijskih pregledov, ki jih opravijo.

Za zagotavljanje visoke kakovosti energetskih pregledov in sistemov upravljanja z energijo države članice določijo pregledna in nediskriminatorna minimalna merila za energijske preglede, ki temeljijo na Prilogi VI
  in so navedena v evropskih in mednarodnih standardih
  . Države članice zagotovijo, da se izvaja preverjanje kakovosti, ki zagotavlja veljavnost in točnost energijskih pregledov.

Energijski pregledi ne vključujejo določb o prepovedi posredovanja ugotovitev pregledov kvalificiranemu/akreditiranemu ponudniku energetskih storitev, če odjemalec temu ne nasprotuje.

4.   Države članice oblikujejo programe
  s ciljem spodbujanja in nudenja tehnične podpore malim in srednjim podjetjem
  , za katere ne velja odstavek 1 ali 2,
  da bi izvedla energijske preglede in naknadno izvajala priporočila
  , ki izhajajo iz teh pregledov,
  pri čemer se upoštevajo minimalna merila iz Priloge VI
  .

Na podlagi preglednih in nediskriminatornih meril ter brez poseganja v pravo Unije o državni pomoči države članice ▌vzpostavijo
  mehanizme, kot so centri za energijske preglede za mala, srednja in mikropodjetja, kadar to ne predstavlja konkurence zasebnim pregledovalcem,
  ter
  tem podjetjem tako zagotovijo subvencionirane energijske preglede in vzpostavijo še druge
  programe podpore za MSP, tudi če so ta sklenila prostovoljne sporazume, za kritje stroškov energijskih pregledov in izvajanja stroškovno zelo učinkovitih priporočil, ki izhajajo iz energijskih pregledov, če se predlagani ukrepi izvedejo.

Države članice podpirajo in spodbujajo izvajanje priporočil s pomočjo tehnične in finančne podpore, ki se ne upošteva v okviru najvišjega zneska pomoči de minimis za podjetja, lažjega dostopa do financiranja, in sicer s posebnim poudarkom na MSP in tistih podjetjih, ki izvajajo priporočila z največjim učinkom razogljičenja z vidika energijske učinkovitosti.

Države članice MSP seznanijo, tudi prek posredniških organizacij, ki jih zastopajo, z dejanskimi primeri, kako lahko sistemi upravljanja z energijo ugodno vplivajo na njihovo dejavnost. Komisija pomaga državam članicam s podpiranjem izmenjave najboljših praks na tem področju.

4a.
     
  Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da programi vključujejo:

| (a) | povezovanje sistemov upravljanja z energijo, ki vključujejo upravljanje podjetja, vključno s finančnimi spodbudami, z zavezo podjetja, da bo sprejelo opredeljene ukrepe za energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

povezovanje sistemov upravljanja z energijo, ki vključujejo upravljanje podjetja, vključno s finančnimi spodbudami, z zavezo podjetja, da bo sprejelo opredeljene ukrepe za energijsko učinkovitost;

| (b) | pomoč MSP pri količinski opredelitvi večkratnih koristi ukrepov za energijsko učinkovitost pri njihovih dejavnostih; |
| --- | --- |

(b)

pomoč MSP pri količinski opredelitvi večkratnih koristi ukrepov za energijsko učinkovitost pri njihovih dejavnostih;

| (c) | razvoj načrtov za energijsko učinkovitost za posamezno podjetje, ki bodo oblikovani v interaktivnem procesu in v katerih bodo prednostno obravnavani cilji, ukrepi, finančne in tehnološke možnosti; |
| --- | --- |

(c)

razvoj načrtov za energijsko učinkovitost za posamezno podjetje, ki bodo oblikovani v interaktivnem procesu in v katerih bodo prednostno obravnavani cilji, ukrepi, finančne in tehnološke možnosti;

| (d) | razvoj mrež MSP za energetski prehod ob pomoči neodvisnih posrednikov; |
| --- | --- |

(d)

razvoj mrež MSP za energetski prehod ob pomoči neodvisnih posrednikov;

| (e) | podporni mehanizmi za taka podjetja, kot so omrežja za izvajanje energijskih pregledov ali sistemov upravljanja energije. |
| --- | --- |

(e)

podporni mehanizmi za taka podjetja, kot so omrežja za izvajanje energijskih pregledov ali sistemov upravljanja energije.

5.   Države članice oblikujejo programe, s katerimi spodbujajo izvajanje energijskih pregledov v podjetjih, ki niso mala in srednja podjetja in za katere ne velja odstavek 1 ali 2, ter naknadno izvajanje priporočil, ki izhajajo iz teh pregledov,
  pri čemer se upoštevajo minimalna merila iz Priloge VI
  .

6.   Za energijske preglede, ki so izvedeni neodvisno na podlagi minimalnih meril, ki temeljijo na Prilogi VI, in v okviru prostovoljnih sporazumov med organizacijami deležnikov in imenovanim organom ter jih nadzira zadevna država članica ali drugi organi, ki so jih pristojni organi ustrezno pooblastili, ali Komisija, velja, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2.

Dostop udeležencev na trgu, ki ponujajo energetske storitve, temelji na preglednih in nediskriminatornih merilih.

7.   
  Za
  podjetja, ki uporabljajo pogodbeno zagotavljanje prihranka energije,
  šteje, da izpolnjujejo zahteve
  iz odstavkov 1 in 2, če pogodbeno zagotavljanje prihranka energije
  pokriva nujne elemente sistema za upravljanje energije in
  izpolnjuje zahteve iz Priloge XIV.

8.   
  Za
  podjetja, ki izvajajo sistem upravljanja okolja, ki ga je potrdil neodvisni organ v skladu z veljavnimi evropskimi ali mednarodnimi standardi,
  šteje, da izpolnjujejo zahteve
  iz odstavkov 1 in 2, če zadevni sistem upravljanja okolja vključuje energijski pregled na podlagi minimalnih meril, ki temeljijo na Prilogi VI.

9.   Energijski pregledi so lahko samostojni ali del širše okoljske presoje. Države članice lahko zahtevajo, da se v energijski pregled vključi ocena tehnične in ekonomske izvedljivosti priključitve na obstoječe ali načrtovano omrežje za daljinsko ogrevanje ali hlajenje.

Brez poseganja v zakonodajo Unije o državni pomoči lahko države članice izvajajo spodbude in programe podpore za izvajanje priporočil, ki izhajajo iz energijskih pregledov, in podobne ukrepe.

9a.
     
  Države članice spodbujajo izvajanje sistema upravljanja energije in energijskih pregledov v javni upravi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

▌

Člen 11a

Podatkovni centri

1.   
  Države članice do 15. marca 2024 in nato vsako leto od lastnikov in upravljavcev vsakega podatkovnega centra na svojem ozemlju z zmogljivostjo nameščene opreme IKT vsaj 100 kW, zlasti v sektorju IKT, zahtevajo, da informacije iz Priloge VIa dajo na voljo javnosti v usklajeni obliki.

2.
     
  Države članice Komisiji nemudoma predložijo informacije, ki so jih zbrale v skladu z odstavkom 1. Informacije se dajo na voljo javnosti v podatkovni zbirki, ki jo vzpostavi in upravlja Komisija.

3.
     
  Komisija sprejme smernice za spremljanje in objavo energijske učinkovitosti podatkovnih centrov v skladu s Prilogo VIa. Te smernice vsebujejo usklajene opredelitve za vsako informacijo ter enotno metodologijo merjenja, smernice za poročanje in usklajeno predlogo za prenos informacij, da se omogoči dosledno poročanje v vseh državah članicah.

4.
     
  Države članice spodbujajo, da lastniki in upravljavci vsakega podatkovnega centra na njihovem ozemlju z vgrajeno potrebo naprav IKT, ki je enaka ali večja od 1 MW, upoštevajo dobre prakse iz najnovejše različice Evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov ali v dokumentu CEN-CENELEC CLC TR50600–99–1 z naslovom Data centre facilities and infrastructures – Part 99-1: Recommended practices for energy management (Objekti in infrastruktura podatkovnih centrov – Del 99–1: Priporočene prakse za upravljanje z energijo), do začetka veljavnosti delegiranega akta, sprejetega v skladu s členom 31(3) te direktive.

5.   
  Komisija do 15. marca 2025 oceni razpoložljive podatke o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov, kot so jih sporočile države članice v skladu z odstavkom 2, ter predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu se po potrebi priloži predlog o nadaljnjih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z določitvijo minimalnih standardov učinkovitosti in oceno izvedljivosti prehoda na centre brez neto emisij, pri čemer je prisotno tesno posvetovanje z ustreznimi deležniki. V tem predlogu se lahko določi časovni okvir, v katerem morajo obstoječi podatkovni centri izpolnjevati minimalne standarde učinkovitosti.

Člen 12

Merjenje porabe zemeljskega plina

1.   Države članice v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotovijo, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina na voljo individualne števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije in informacije o dejanskem času njene porabe.

Tak individualni števec po konkurenčnih cenah je vedno na voljo, kadar se:

| (a) | obstoječi števec zamenja, razen če je to tehnično neizvedljivo ali cenovno neučinkovito glede na ocenjene možne dolgoročne prihranke; |
| --- | --- |

(a)

obstoječi števec zamenja, razen če je to tehnično neizvedljivo ali cenovno neučinkovito glede na ocenjene možne dolgoročne prihranke;

| (b) | naredi nova napeljava na novi stavbi ali pri večji prenovi stavbe, kakor je določeno v Direktivi 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(b)

naredi nova napeljava na novi stavbi ali pri večji prenovi stavbe, kakor je določeno v Direktivi 2010/31/EU.

2.   Kadar in kolikor države članice uvedejo sisteme naprednega merjenja in napredne števce za zemeljski plin v skladu z Direktivo 2009/73/ES:

| (a) | zagotovijo, da merilni sistemi končnim odjemalcem prikazujejo informacije o dejanskem času porabe in da se pri določitvi minimalnih funkcionalnosti števcev in obveznosti, ki jih imajo udeleženci na trgu, v celoti upoštevajo cilji energijske učinkovitosti in koristi za končne odjemalce; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da merilni sistemi končnim odjemalcem prikazujejo informacije o dejanskem času porabe in da se pri določitvi minimalnih funkcionalnosti števcev in obveznosti, ki jih imajo udeleženci na trgu, v celoti upoštevajo cilji energijske učinkovitosti in koristi za končne odjemalce;

| (b) | zagotovijo varnost inteligentnih števcev in sporočanja podatkov ter zasebnost končnih odjemalcev v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o varstvu podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo varnost inteligentnih števcev in sporočanja podatkov ter zasebnost končnih odjemalcev v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o varstvu podatkov in zasebnosti;

| (c) | zahtevajo, da odjemalci ob namestitvi inteligentnih števcev dobijo ustrezne nasvete in informacije, zlasti o vseh njihovih možnostih za upravljanje odčitavanja števcev in spremljanje porabe energije. |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo, da odjemalci ob namestitvi inteligentnih števcev dobijo ustrezne nasvete in informacije, zlasti o vseh njihovih možnostih za upravljanje odčitavanja števcev in spremljanje porabe energije.

Člen 13

Merjenje porabe ogrevanja, hlajenja in sanitarne tople vode

1.   Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci daljinskega ogrevanja, daljinskega hlajenja in sanitarne tople vode na voljo števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo njihovo dejansko količino porabljene energije.

2.   Če se stavba pri ogrevanju, hlajenju ali dobavi sanitarne tople vode oskrbuje iz centralnega vira, ki oskrbuje več stavb, ali iz sistema daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja, se števec namesti na toplotni izmenjevalnik ali na mesto oddaje.

Člen 14

Individualno merjenje ter delitev stroškov za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo

1.   V večstanovanjskih in večnamenskih stavbah, ki imajo centralni vir ogrevanja ali centralni vir hlajenja ali so oskrbovane iz sistema daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja, se individualni števci za merjenje porabe toplote, hlajenja ali sanitarne tople vode namestijo v vsaki stavbni enoti, če je tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito v smislu, da je sorazmerno glede na morebitne prihranke energije.

Kadar uporaba individualnih števcev tehnično ni izvedljiva ali merjenje porabe ogrevanja v vsaki stavbni enoti ni stroškovno učinkovito, se uporabijo individualni delilniki stroškov ogrevanja na posameznem radiatorju, razen če zadevna država članica dokaže, da namestitev takšnih delilnikov stroškov ogrevanja ne bi bila stroškovno učinkovita. V teh primerih se lahko razmisli o alternativnih stroškovno učinkovitih načinih merjenja porabe toplote. Vsaka država članica jasno določi in objavi splošna merila, metodologije in/ali postopke, na podlagi katerih se ugotovita tehnična neizvedljivost in stroškovna neučinkovitost.

2.   V novih večstanovanjskih stavbah in stanovanjskih delih novih večnamenskih stavb, ki imajo centralni vir ogrevanja za sanitarno toplo vodo ali se oskrbujejo iz sistemov daljinskega ogrevanja, se za merjenje porabe sanitarne tople vode ne glede na prvi pododstavek odstavka 1 namestijo individualni števci.

3.   Kadar se večstanovanjske ali večnamenske stavbe oskrbujejo z daljinskim ogrevanjem ali daljinskim hlajenjem ali kadar v njih prevladujejo lastni skupni sistemi ogrevanja ali hlajenja, države članice za zagotovitev preglednosti in točnosti obračunavanja individualne porabe zagotovijo, da so vzpostavljena pregledna, javno dostopna nacionalna pravila o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe sanitarne tople vode v takšnih stavbah. Takšna pravila po potrebi vključujejo smernice o načinu delitve stroškov za energijo, ki se uporablja za:

| (a) | sanitarno toplo vodo; |
| --- | --- |

(a)

sanitarno toplo vodo;

| (b) | toploto, ki se oddaja iz napeljave v stavbi in za ogrevanje skupnih prostorov, kadar so stopnišča in hodniki opremljeni z radiatorji; |
| --- | --- |

(b)

toploto, ki se oddaja iz napeljave v stavbi in za ogrevanje skupnih prostorov, kadar so stopnišča in hodniki opremljeni z radiatorji;

| (c) | ogrevanje ali hlajenje stanovanj. |
| --- | --- |

(c)

ogrevanje ali hlajenje stanovanj.

Člen 15

Zahteve v zvezi z daljinskim odčitavanjem

1.   Za namene členov 13 in 14 morajo biti na novo nameščeni števci in delilniki stroškov ogrevanja naprave z daljinskim odčitavanjem. Uporabljajo se pogoji za tehnično izvedljivost in stroškovno učinkovitost iz člena 14(1) .

2.   Števci in delilniki stroškov ogrevanja, ki jih ni mogoče daljinsko odčitavati, a so že bili nameščeni, se opremijo s funkcijo daljinskega odčitavanja ali pa se do 1. januarja 2027 zamenjajo z napravami z daljinskim odčitavanjem, razen če zadevna država članica dokaže, da to ne bi bilo stroškovno učinkovito.

Člen 16

Informacije na računu za zemeljski plin

1.   Kadar končni odjemalci nimajo naprednih števcev iz Direktive 2009/73/ES, države članice zagotovijo, da so informacije na računu za zemeljski plin zanesljive, točne in da temeljijo na dejanski porabi v skladu s točko 1.1 Priloge VII, če je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno.

Ta obveznost se lahko izpolni s sistemom rednega samoodčitavanja končnih odjemalcev, ki odčitane podatke s števca sporočajo dobavitelju energije. Le če končni odjemalec ne sporoči odčitanih podatkov s števca za zadevno obračunsko obdobje, se obračun pripravi na podlagi ocenjene porabe ali pavšalnega zneska.

2.   Števci, nameščeni v skladu z Direktivo 2009/73/ES, omogočajo zagotavljanje točnih informacij na računu na podlagi dejanske porabe. Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost enostavnega dostopa do dodatnih informacij o pretekli porabi, ki omogočajo podrobno samopreverjanje.

Dodatne informacije o pretekli porabi vključujejo:

| (a) | kumulativne podatke za obdobje najmanj treh predhodnih let ali, če je krajše, obdobje od začetka veljavnosti pogodbe o dobavi. Podatki ustrezajo obdobjem, za katera so na voljo informacije o vmesnih obračunih; |
| --- | --- |

(a)

kumulativne podatke za obdobje najmanj treh predhodnih let ali, če je krajše, obdobje od začetka veljavnosti pogodbe o dobavi. Podatki ustrezajo obdobjem, za katera so na voljo informacije o vmesnih obračunih;

| (b) | podrobne podatke o času porabe za vsak dan, teden, mesec in leto. Taki podatki so dani na voljo končnemu odjemalcu prek spleta ali vmesnika števca za obdobje najmanj zadnjih 24 mesecev ali, če je krajše, obdobje od začetka veljavnosti pogodbe o dobavi. |
| --- | --- |

(b)

podrobne podatke o času porabe za vsak dan, teden, mesec in leto. Taki podatki so dani na voljo končnemu odjemalcu prek spleta ali vmesnika števca za obdobje najmanj zadnjih 24 mesecev ali, če je krajše, obdobje od začetka veljavnosti pogodbe o dobavi.

3.   Države članice ne glede na to, ali so bili inteligentni števci nameščeni ali ne:

| (a) | zahtevajo, da kolikor so informacije o obračunu električne energije in pretekli porabi končnih odjemalcev na voljo, se na zahtevo končnega odjemalca dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga imenuje končni odjemalec; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo, da kolikor so informacije o obračunu električne energije in pretekli porabi končnih odjemalcev na voljo, se na zahtevo končnega odjemalca dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga imenuje končni odjemalec;

| (b) | zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost elektronskega prejemanja informacij o obračunu in obračunov ter da odjemalci na zahtevo prejmejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil pripravljen njihov obračun, zlasti če obračuni ne temeljijo na dejanski porabi; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost elektronskega prejemanja informacij o obračunu in obračunov ter da odjemalci na zahtevo prejmejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil pripravljen njihov obračun, zlasti če obračuni ne temeljijo na dejanski porabi;

| (c) | zagotovijo, da končni odjemalci poleg obračuna dobijo na voljo ustrezne informacije o celovitem prikazu tekočih stroškov za porabljeno energijo v skladu s Prilogo VII; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da končni odjemalci poleg obračuna dobijo na voljo ustrezne informacije o celovitem prikazu tekočih stroškov za porabljeno energijo v skladu s Prilogo VII;

| (d) | lahko določijo, da na zahtevo končnega odjemalca informacije, vključene v te obračune, ne štejejo kot zahteva za plačilo. V takšnih primerih države članice zagotovijo, da dobavitelji virov energije nudijo prožno ureditev za dejanska plačila; |
| --- | --- |

(d)

lahko določijo, da na zahtevo končnega odjemalca informacije, vključene v te obračune, ne štejejo kot zahteva za plačilo. V takšnih primerih države članice zagotovijo, da dobavitelji virov energije nudijo prožno ureditev za dejanska plačila;

| (e) | zahtevajo, da se informacije o stroških energije in predračuni zanje porabnikom zagotavljajo na zahtevo ter pravočasno in v lahko razumljivi obliki, ki porabnikom omogoča primerjavo ponudb na enaki osnovi. |
| --- | --- |

(e)

zahtevajo, da se informacije o stroških energije in predračuni zanje porabnikom zagotavljajo na zahtevo ter pravočasno in v lahko razumljivi obliki, ki porabnikom omogoča primerjavo ponudb na enaki osnovi.

Člen 17

Informacije o obračunu in porabi za ogrevanje in hlajenje ter sanitarno toplo vodo

1.   Kadar so nameščeni števci ali delilniki stroškov ogrevanja, države članice zagotovijo, da so informacije o obračunu in porabi zanesljive in točne ter da temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkih iz delilnikov stroškov ogrevanja v skladu s točkama 1 in 2 Priloge VIII za vse končne porabnike.

Kadar država članica tako določi, se lahko ta obveznost, razen v primeru individualno merjene porabe na podlagi odčitanih podatkov iz delilnikov stroškov ogrevanja v skladu s členom 14, izpolni tako, da se vzpostavi sistem, v katerem končni odjemalec ali končni porabnik sam redno odčitava in sporoča podatke s svojega števca. Samo če končni odjemalec ali končni porabnik ne sporoči odčitanih podatkov s števca za zadevno obračunsko obdobje, se obračun pripravi na podlagi ocenjene porabe ali pavšalnega zneska.

2.   Države članice:

| (a) | zahtevajo, da se informacije o obračunu energije in pretekli porabi ali odčitani podatki iz delilnikov stroškov ogrevanja končnih porabnikov, če so na voljo, na zahtevo končnega porabnika dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga določi končni porabnik; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo, da se informacije o obračunu energije in pretekli porabi ali odčitani podatki iz delilnikov stroškov ogrevanja končnih porabnikov, če so na voljo, na zahtevo končnega porabnika dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga določi končni porabnik;

| (b) | zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost, da informacije o obračunu in obračune prejemajo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost, da informacije o obračunu in obračune prejemajo v elektronski obliki;

| (c) | zagotovijo, da so v obračunu vsem končnim uporabnikom posredujejo jasne in razumljive informacije v skladu s točko 3 Priloge VIII; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da so v obračunu vsem končnim uporabnikom posredujejo jasne in razumljive informacije v skladu s točko 3 Priloge VIII;

| (d) | spodbujajo kibernetsko varnost ter zagotovijo zasebnost in varstvo osebnih podatkov končnih porabnikov v skladu z veljavno zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo kibernetsko varnost ter zagotovijo zasebnost in varstvo osebnih podatkov končnih porabnikov v skladu z veljavno zakonodajo Unije.

Države članice lahko določijo, da se na zahtevo končnega odjemalca zagotovitev informacij o obračunu ne šteje kot zahteva za plačilo. V teh primerih države članice zagotovijo prilagodljivo ureditev za dejansko plačilo.

3.   Države članice odločijo, kdo je odgovoren za zagotavljanje informacij iz odstavkov 1 in 2 končnim porabnikom, ki nimajo neposredne ali individualne pogodbe z dobaviteljem energije.

Člen 18

Stroški dostopa do informacij o merjenju in obračunavanju porabe zemeljskega plina

Države članice zagotovijo, da končni odjemalci vse svoje obračune za porabo energije in informacije o njih prejmejo brezplačno ter da imajo na ustrezen način in brezplačno dostop do informacij o svoji porabi.

Člen 19

Stroški dostopa do informacij o merjenju in obračunu ter porabi za ogrevanje, hlajenje in sanitarno toplo vodo

1.   Države članice zagotovijo, da končni porabniki vse svoje obračune za porabo energije in informacije o njih prejmejo brezplačno ter da imajo na ustrezen način in brezplačno tudi dostop do informacij o svoji porabi.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena se razdelitev stroškov v zvezi z informacijami o obračunu za individualno porabo ogrevanja, hlajenja in sanitarne tople vode v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah v skladu s členom 14 opravi nepridobitno. Stroški, ki nastanejo zaradi dodelitve te naloge tretji strani, kot je ponudnik storitev ali lokalni dobavitelj energije, ter zajemajo merjenje, dodelitev stroškov in obračun za dejansko individualno porabo v takšnih stavbah, se lahko prenesejo na končne porabnike, kolikor so ti stroški razumni.

3.   Za zagotovitev razumnih stroškov za storitve individualnega merjenja iz odstavka 2 lahko države članice s sprejetjem ustreznih ukrepov spodbudijo konkurenco v tem storitvenem sektorju, na primer priporočijo ali drugače spodbujajo uporabo razpisnih postopkov in/ali uporabo interoperabilnih naprav in sistemov, ki omogočajo lažjo zamenjavo ponudnika storitev.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

INFORMIRANJE IN KREPITEV MOČI ODJEMALCEV

INFORMIRANJE IN KREPITEV MOČI ODJEMALCEV

Člen 20

Osnovne pogodbene pravice glede ogrevanja, hlajenja in sanitarne tople vode

1.   Brez poseganja v pravila Unije o varstvu porabnikov, zlasti v Direktivo 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta (64) in Direktivo Sveta 93/13/EGS (65), države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci in, če je izrecno navedeno, končni porabniki, zagotovljene pravice iz odstavkov 2–8 tega člena.

2.   Končni odjemalci imajo pravico do pogodbe s svojim dobaviteljem, ki določa:

| (a) | ime in naslov dobavitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov dobavitelja;

| (b) | opravljene storitve in raven kakovosti nudenih storitev; |
| --- | --- |

(b)

opravljene storitve in raven kakovosti nudenih storitev;

| (c) | vrste nudenih vzdrževalnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

vrste nudenih vzdrževalnih storitev;

| (d) | sredstva, prek katerih je mogoče pridobiti najnovejše informacije o vseh veljavnih tarifah, stroških vzdrževanja ter paketnih izdelkih ali storitvah; |
| --- | --- |

(d)

sredstva, prek katerih je mogoče pridobiti najnovejše informacije o vseh veljavnih tarifah, stroških vzdrževanja ter paketnih izdelkih ali storitvah;

| (e) | trajanje pogodbe, pogoje za podaljšanje in odstop od pogodbe ter storitev, vključno z izdelki ali storitvami, ki so v paketu s temi storitvami, in ali je dovoljena brezplačna odpoved pogodbe; |
| --- | --- |

(e)

trajanje pogodbe, pogoje za podaljšanje in odstop od pogodbe ter storitev, vključno z izdelki ali storitvami, ki so v paketu s temi storitvami, in ali je dovoljena brezplačna odpoved pogodbe;

| (f) | dogovore o nadomestilu in povračilu, ki veljajo, če ni dosežena raven kakovosti storitev iz pogodbe, vključno z nenatančnim ali nepravočasnim izdajanjem računov; |
| --- | --- |

(f)

dogovore o nadomestilu in povračilu, ki veljajo, če ni dosežena raven kakovosti storitev iz pogodbe, vključno z nenatančnim ali nepravočasnim izdajanjem računov;

| (g) | način za sprožitev izvensodnih postopkov za reševanje sporov v skladu s členom 21; |
| --- | --- |

(g)

način za sprožitev izvensodnih postopkov za reševanje sporov v skladu s členom 21;

| (h) | informacije v zvezi s pravicami uporabnikov, vključno z informacijami o obravnavanju pritožb in z informacijami, navedenimi v tem odstavku, ki se jasno sporočajo na računu ali na spletnih straneh podjetij
  in vključujejo kontaktne podatke ali povezavo do spletne strani enotne kontaktne točke iz člena 21
  . |
| --- | --- |

(h)

informacije v zvezi s pravicami uporabnikov, vključno z informacijami o obravnavanju pritožb in z informacijami, navedenimi v tem odstavku, ki se jasno sporočajo na računu ali na spletnih straneh podjetij
  in vključujejo kontaktne podatke ali povezavo do spletne strani enotne kontaktne točke iz člena 21
  .

Pogoji so pravični in znani vnaprej. V vseh primerih je treba te informacije zagotoviti pred sklenitvijo ali potrditvijo pogodbe. Tudi kadar se pogodbe sklepajo prek posrednikov, je treba informacije, ki se nanašajo na zadeve iz tega odstavka, zagotoviti pred sklenitvijo pogodbe.

Končni odjemalci in končni porabniki prejmejo povzetek glavnih pogodbenih pogojev v razvidni in razumljivi obliki ter v jedrnatem in preprostem jeziku.

2a.
     
  Dobavitelji končnim odjemalcem in končnim porabnikom zagotovijo izvod pogodbe, pregledne informacije o veljavnih cenah in tarifah ter splošno veljavnih pogojih za dostop do storitev ogrevanja, hlajenja in sanitarne tople vode ter njihovo uporabo.

3.   Končne odjemalce se o kakršnem koli namenu spremembe pogodbenih pogojev ustrezno obvesti vnaprej. Dobavitelji svoje končne odjemalce neposredno in pravočasno ter na pregleden in razumljiv način obvestijo o vsakršni prilagoditvi dobavne cene, razlogih in pogojih za prilagoditev ter njenem obsegu, v vsakem primeru pa najpozneje dva tedna, gospodinjske odjemalce pa najpozneje en mesec preden prilagoditev začne učinkovati.
  Končni odjemalci so obveščeni o njihovi pravici do odpovedi pogodbe, če ne sprejmejo novih pogodbenih pogojev ali prilagoditev cene, o katerih jih obvesti dobavitelj v skladu s pogodbo. Končni odjemalci nemudoma obvestijo končne porabnike o nameravanih spremembah pogodbe.

4.   Dobavitelji končnim odjemalcem ponudijo možnost široke izbire načinov plačevanja. Ti načini plačevanja ne diskriminirajo odjemalcev po nepotrebnem. Vse razlike v stroških, povezanih z načini plačevanja ali predplačilnimi sistemi, morajo biti objektivne, nediskriminatorne in sorazmerne ter v skladu s členom 62 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (66) ne smejo preseči neposrednih stroškov, ki jih ima prejemnik plačila zaradi uporabe določenega načina plačevanja ali predplačilnega sistema.

5.   Gospodinjski odjemalci, ki imajo dostop do predplačilnih sistemov, v skladu z odstavkom 6 niso postavljeni v slabši položaj zaradi predplačilnih sistemov.

6.   Dobavitelji končnim odjemalcem in
  , kot je ustrezno,
  končnim porabnikom ponudijo poštene in pregledne splošne pogoje, ki so določeni v jasnem in nedvoumnem jeziku ter ne vsebujejo nepogodbenih ovir za uresničevanje pravic odjemalcev, kot je preobsežna pogodbena dokumentacija. Končni porabniki na zahtevo dobijo dostop do teh splošnih pogojev. Končni odjemalci in končni porabniki so zavarovani pred nepoštenimi ali zavajajočimi načini prodaje. Invalidnim končnim odjemalcem je treba vse ustrezne informacije o njihovi pogodbi z dobaviteljem zagotoviti v dostopni obliki.

7.   Končni odjemalci in končni porabniki imajo pravico, da njihovi dobavitelji zanje opravljajo kakovostne storitve in ustrezno obravnavajo pritožbe. Dobavitelji pritožbe obravnavajo enostavno, pravično in pravočasno.

7a.
     
  Pristojni organi, odgovorni za izvrševanje ukrepov za varstvo potrošnikov iz te direktive, so neodvisni od interesov trga in lahko sprejemajo upravne odločitve.

Člen 21

Obveščanje in ozaveščanje

1.   Države članice
  v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi
  zagotovijo, da so informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti, posameznih ukrepih ter finančnih in pravnih okvirih pregledne
  , dostopne
  in da se razširjajo med vsemi pomembnimi tržnimi akterji, kot so končni odjemalci, končni porabniki, organizacije odjemalcev, predstavniki civilne družbe, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, energetske skupnosti državljanov, lokalni in regionalni organi, energetske agencije, ponudniki socialnih storitev, gradbeniki, arhitekti, inženirji, okoljski in energijski pregledovalci ter inštalaterji elementov stavb v skladu z opredelitvijo iz člena 2(9) Direktive 2010/31/EU.

2.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi male porabnike energije in končne porabnike spodbujajo k učinkoviti rabi energije in jim to omogočajo. Ti ukrepi so del nacionalne strategije, kot so celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 ali dolgoročna strategija prenove v skladu z opredelitvijo iz
  Direktive [prenovitev direktive o energetski učinkovitosti stavb – 2021/0426(COD)]
  .

Za namene tega člena ti ukrepi vključujejo vrsto instrumentov in politik za spodbujanje spremembe vedenja, kot so:

| (i) | davčne spodbude; |
| --- | --- |

(i)

davčne spodbude;

| (ii) | dostop do financiranja, dobropisov, nepovratnih sredstev ali subvencij; |
| --- | --- |

(ii)

dostop do financiranja, dobropisov, nepovratnih sredstev ali subvencij;

| (ii a) | razpoložljivost javno podprtih energetskih pregledov in prilagojenih svetovalnih storitev, ter podpora za gospodinjske odjemalce, zlasti ranljive, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in po potrebi tiste, ki živijo v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

(ii a)

razpoložljivost javno podprtih energetskih pregledov in prilagojenih svetovalnih storitev, ter podpora za gospodinjske odjemalce, zlasti ranljive, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in po potrebi tiste, ki živijo v socialnih stanovanjih;

| (ii b) | prilagojene svetovalne storitve za mala in srednja podjetja in mikropodjetja; |
| --- | --- |

(ii b)

prilagojene svetovalne storitve za mala in srednja podjetja in mikropodjetja;

| (iii) | obveščanje v dostopni obliki za invalide; |
| --- | --- |

(iii)

obveščanje v dostopni obliki za invalide;

| (iv) | vzorčni projekti; |
| --- | --- |

(iv)

vzorčni projekti;

| (v) | dejavnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(v)

dejavnosti na delovnem mestu;

| (vi) | dejavnosti usposabljanja; |
| --- | --- |

(vi)

dejavnosti usposabljanja;

| (vii) | digitalna orodja; |
| --- | --- |

(vii)

digitalna orodja;

| (viia) | strategije za spodbujanje sodelovanja. |
| --- | --- |

(viia)

strategije za spodbujanje sodelovanja.

Za namene tega člena so med temi ukrepi lahko tudi naslednji načini in sredstva za pritegnitev tržnih akterjev, kot so tisti iz odstavka 1:

| (i) | vzpostavitev točk VEM ali podobnih mehanizmov za tehnično, upravno in finančno svetovanje in pomoč na področju energijske učinkovitosti, vključno s 
  preverjanjem energije za gospodinjstva na terenu,
  prenovo stavb
  , informacijami o nadomeščanju starih in neučinkovitih ogrevalnih sistemov s sodobnimi in učinkovitejšimi napravami
   in uvajanjem energije iz obnovljivih virov
  ter shranjevanjem energije
  v stavbah za končne odjemalce in končne porabnike, zlasti gospodinjske in negospodinjske
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji in mikropodjetji; |
| --- | --- |

(i)

vzpostavitev točk VEM ali podobnih mehanizmov za tehnično, upravno in finančno svetovanje in pomoč na področju energijske učinkovitosti, vključno s 
  preverjanjem energije za gospodinjstva na terenu,
  prenovo stavb
  , informacijami o nadomeščanju starih in neučinkovitih ogrevalnih sistemov s sodobnimi in učinkovitejšimi napravami
   in uvajanjem energije iz obnovljivih virov
  ter shranjevanjem energije
  v stavbah za končne odjemalce in končne porabnike, zlasti gospodinjske in negospodinjske
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji in mikropodjetji;

| (i a) | sodelovanje z zasebnimi akterji, ki zagotavljajo storitve, kot so energetski pregledi, finančne rešitve in izvajanje energetske prenove ter spodbujanje takih storitev; |
| --- | --- |

(i a)

sodelovanje z zasebnimi akterji, ki zagotavljajo storitve, kot so energetski pregledi, finančne rešitve in izvajanje energetske prenove ter spodbujanje takih storitev;

| (ii) | obveščanje o stroškovno učinkovitih in lahko izvedljivih spremembah rabe energije; |
| --- | --- |

(ii)

obveščanje o stroškovno učinkovitih in lahko izvedljivih spremembah rabe energije;

| (iii) | razširjanje informacij o ukrepih za energijsko učinkovitost in instrumentih financiranja; |
| --- | --- |

(iii)

razširjanje informacij o ukrepih za energijsko učinkovitost in instrumentih financiranja;

| (iv) | zagotavljanje enotnih kontaktnih točk, da bi končnim odjemalcem in končnim porabnikom posredovali vse potrebne informacije glede njihovih pravic, veljavnega prava in mehanizmov za reševanje sporov, ki so jim na voljo v primeru spora. Take enotne kontaktne točke so lahko del splošnih informacijskih točk za porabnike. |
| --- | --- |

(iv)

zagotavljanje enotnih kontaktnih točk, da bi končnim odjemalcem in končnim porabnikom posredovali vse potrebne informacije glede njihovih pravic, veljavnega prava in mehanizmov za reševanje sporov, ki so jim na voljo v primeru spora. Take enotne kontaktne točke so lahko del splošnih informacijskih točk za porabnike.

2a.
     
  Za namen tega člena države članice vključujejo ustrezne organe in zasebne deležnike z namenom razvoja namenskih lokalnih, regionalnih ali nacionalnih točk VEM za energijsko učinkovitost. Te točke so medsektorske in interdisciplinarne ter vodijo k lokalno razvitim projektom, tako da:

| (a) | gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem ter javnim organom svetujejo in zagotavljajo poenostavljene informacije o tehničnih in finančnih možnostih in rešitvah; |
| --- | --- |

(a)

gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem ter javnim organom svetujejo in zagotavljajo poenostavljene informacije o tehničnih in finančnih možnostih in rešitvah;

| (b) | potencialne projekte, zlasti manjše projekte, povezujejo z akterji na trgu; |
| --- | --- |

(b)

potencialne projekte, zlasti manjše projekte, povezujejo z akterji na trgu;

| (c) | nudijo svetovanje o navadah glede porabe energije z namenom dejavnega vključevanja odjemalcev; |
| --- | --- |

(c)

nudijo svetovanje o navadah glede porabe energije z namenom dejavnega vključevanja odjemalcev;

| (d) | zagotavljajo informacije o programih usposabljanja in izobraževanja, da bi zagotovili več strokovnjakov za energijsko učinkovitost ter preusposabljanje in izpopolnjevanje strokovnjakov, da se zadostijo potrebe trga; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo informacije o programih usposabljanja in izobraževanja, da bi zagotovili več strokovnjakov za energijsko učinkovitost ter preusposabljanje in izpopolnjevanje strokovnjakov, da se zadostijo potrebe trga;

| (e) | zbirajo in Komisiji posredujejo glede na tipologijo razčlenjene podatke projektov energijske učinkovitosti, ki jih omogočajo točke VEM, ki jih Komisija objavi v poročilu vsako drugo leto, da bi izmenjali izkušnje in okrepili čezmejno sodelovanje med državami članicami ter spodbujali primere dobre prakse iz različnih tipologij stavb, stanovanj in podjetij; |
| --- | --- |

(e)

zbirajo in Komisiji posredujejo glede na tipologijo razčlenjene podatke projektov energijske učinkovitosti, ki jih omogočajo točke VEM, ki jih Komisija objavi v poročilu vsako drugo leto, da bi izmenjali izkušnje in okrepili čezmejno sodelovanje med državami članicami ter spodbujali primere dobre prakse iz različnih tipologij stavb, stanovanj in podjetij;

| (f) | zagotavljajo celovito podporo vsem gospodinjstvom s posebnim poudarkom na gospodinjstvih, ki se soočajo z energijsko revščino, in energetsko najmanj učinkovitih stavbah, ter pooblaščenim podjetjem in inštalaterjem, ki zagotavljajo storitve prenove, da se prilagodijo različnim tipologijam stanovanj in geografskemu obsegu, ter zagotavljajo podporo, ki zajema različne faze projekta prenove, zlasti da bi se olajšalo izvajanje minimalnih standardov energijske učinkovitosti iz člena 9 Direktive ... [prenovitev direktive o energetski učinkovitosti stavb – 2021/0426(COD)]; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo celovito podporo vsem gospodinjstvom s posebnim poudarkom na gospodinjstvih, ki se soočajo z energijsko revščino, in energetsko najmanj učinkovitih stavbah, ter pooblaščenim podjetjem in inštalaterjem, ki zagotavljajo storitve prenove, da se prilagodijo različnim tipologijam stanovanj in geografskemu obsegu, ter zagotavljajo podporo, ki zajema različne faze projekta prenove, zlasti da bi se olajšalo izvajanje minimalnih standardov energijske učinkovitosti iz člena 9 Direktive ... [prenovitev direktive o energetski učinkovitosti stavb – 2021/0426(COD)];

| (g) | razvijajo storitve za energijsko revne, ranljive odjemalce in gospodinjstva z nizkimi dohodki. |
| --- | --- |

(g)

razvijajo storitve za energijsko revne, ranljive odjemalce in gospodinjstva z nizkimi dohodki.

Države članice sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da spodbujajo sodelovanje med javnimi organi, energetskimi agencijami in pobudami, ki jih vodi skupnost, ter da se s celostnim postopkom spodbujajo, razvijajo in nadgrajujejo točke VEM. Komisija državam članicam zagotovi smernice za razvoj teh točk VEM, da bi vzpostavili harmoniziran dostop po vsej Uniji.

3.   Države članice ustvarijo ustrezne pogoje, da lahko tržni akterji končnim odjemalcem, tudi ranljivim odjemalcem, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih, nudijo ustrezne in ciljne informacije ter svetovanje o energijski učinkovitosti, malih in srednjih podjetjih in mikropodjetjih
  .

4.   Države članice zagotovijo, da so končnim odjemalcem, končnim porabnikom, ranljivim odjemalcem, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih, za reševanje sporov v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki jih določa ta direktiva, na voljo enostavni, pravični, pregledni, neodvisni, uspešni in učinkoviti mehanizmi zunajsodnega reševanja sporov s prek neodvisnega mehanizma, kot je varuh pravic porabnikov energije ali organ za porabnike, ali prek regulativnega organa. Če je končni odjemalec potrošnik v smislu opredelitve v členu 4(1)(a) Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta (67), mora biti tak zunajsodni mehanizem reševanja sporov skladen z zahtevami iz navedene direktive.

Kadar je potrebno, države članice zagotovijo, da subjekti za alternativno reševanje sporov sodelujejo, da bi zagotovili enostavno, pošteno, pregledno, neodvisno, uspešno in učinkovito alternativno reševanje vseh sporov, ki izhajajo iz izdelkov ali storitev, povezanih ali združenih z izdelkom ali storitvijo, ki spada na področje uporabe te direktive.

Sodelovanje podjetij v mehanizmih za alternativno reševanje sporov za gospodinjske odjemalce je obvezno, razen če država članica Komisiji dokaže, da so drugi mehanizmi enako učinkoviti.

5.   Brez poseganja v temeljna načela njihove zakonodaje o lastninskih in najemnih razmerjih države članice sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo regulativnih in neregulativnih ovir za energijsko učinkovitost glede razdelitve spodbud med lastniki in najemniki ali med lastniki stavbe ali stavbne enote, da bi zagotovili, da se navedene strani, zato ker posamezno ne bi pridobile polnih koristi ali ker ni pravil o razdelitvi stroškov in koristi med njimi, ne odvrnejo od naložb v izboljšanje učinkovitosti, ki bi jih sicer izvedle;

Ukrepi za odpravo takih ovir lahko vključujejo zagotavljanje spodbud,
  vključno v zvezi s financiranjem in možnostjo uporabe finančnih rešitev tretjih stran
  , razveljavitev ali spremembo pravnih ali regulativnih določb, sprejetje smernic in razlagalnih sporočil ali poenostavitev upravnih postopkov vključno z nacionalnimi pravili in ukrepi za urejanje postopka odločanja pri večlastniški lastnini. Te ukrepe je mogoče združiti z zagotavljanjem izobraževanja, usposabljanja in specifičnih informacij ter tehnične pomoči v zvezi z energijsko učinkovitostjo za tržne akterje, kot so tisti iz odstavka 1 .

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za podpiranje večstranskega dialoga ob sodelovanju ustreznih
  lokalnih in regionalnih organov,
  javnih in socialnih partnerjev, kot so organizacije lastnikov in najemnikov, potrošniške organizacije,
  distributerji energije ali podjetja za maloprodajo energije, podjetja za energetske storitve
  , skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, energetske skupnosti državljanov, lokalni in regionalni organi, ustrezni javni organi in agencije, namen dialoga pa je pripraviti predloge o skupno sprejetih ukrepih, spodbudah in smernicah v zvezi z razdelitvijo spodbud med lastniki in najemniki ali med lastniki stavbe ali stanovanjske enote.

Vsaka država članica poroča o takih ovirah in ukrepih, ki jih je sprejela v svoji dolgoročni strategiji prenove, v skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU in Uredbo (EU) 2018/1999.

6.   Komisija spodbuja izmenjavo in obsežno razširjanje informacij o dobrih praksah energijske učinkovitosti in metodologijah
  ter zagotovi tehnično pomoč
  za blažitev razdelitve spodbud v državah članicah.

Člen 21a

Partnerstva za energijsko učinkovitost

1.
     
  Komisija do ... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive] vzpostavi evropska sektorska partnerstva za energijsko učinkovitost, tako da na vključujoč in reprezentativen način poveže ključne deležnike v sektorjih, kot so sektor IKT, prometni, finančni in gradbeni sektor. Komisija imenuje predsednika vsakega evropskega sektorskega partnerstva za energijsko učinkovitost.

2.
     
  Partnerstva it odstavka 1 olajšujejo podnebne dialoge in spodbujajo sektorje, da pripravijo časovne načrte za energijsko učinkovitost, da bi opredelili razpoložljive ukrepe in tehnološke možnosti za doseganje prihrankov energijske učinkovitosti, se pripravili na energijo iz obnovljivih virov in razogljičili sektorje. Takšni časovni načrti pomembno prispevajo k pomoči sektorjem pri načrtovanju potrebnih naložb za doseganje ciljev te direktive in Uredbe (EU) 2021/1119 ter olajšajo čezmejno sodelovanje med akterji za krepitev notranjega trga Evropske unije.

Člen 22

Krepitev moči in zaščita ranljivih odjemalcev ter blažitev energijske revščine

1.   Države članice
  pripravijo trdne dolgoročne strategije in
  sprejmejo ustrezne ukrepe za krepitev moči in zaščito ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcev
  ter gospodinjstev z nizkimi dohodki
  in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih.

Pri opredelitvi pojma „ranljivi odjemalci“ v skladu s členom 28(1) in členom 29 Direktive (EU) 2019/944 in členom 3(3) Direktive 2009/73/ES države članice upoštevajo končne porabnike.

2.   Države članice izvajajo ukrepe izboljšanja energijske učinkovitosti in z njimi povezane ukrepe varstva potrošnikov ali informiranja, zlasti tiste iz člena 21 in člena 8(3), prednostno pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih,
  gospodinjstvih z nizkimi dohodki
  in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, za blažitev energijske revščine.
  Uvedejo ustrezne instrumente za spremljanje in ocenjevanje, s katerimi poskrbijo, da za ljudi, ki ji je prizadela energijska revščina, obstajajo ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti.

3.   Države članice za podporo ranljivim odjemalcem, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina
  , gospodinjstvom z nizkimi dohodki
  in, če je ustrezno, ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih:

| a) | izvajajo ukrepe izboljšanja energijske učinkovitosti za blažitev distribucijskih učinkov drugih politik in ukrepov, kot so ukrepi obdavčitve v skladu s členom 10 te direktive, ali uporaba trgovanja z emisijami v stavbnem in prometnem sektorju v skladu z direktivo o sistemu trgovanja z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]; |
| --- | --- |

a)

izvajajo ukrepe izboljšanja energijske učinkovitosti za blažitev distribucijskih učinkov drugih politik in ukrepov, kot so ukrepi obdavčitve v skladu s členom 10 te direktive, ali uporaba trgovanja z emisijami v stavbnem in prometnem sektorju v skladu z direktivo o sistemu trgovanja z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)];

| (aa) | zagotovijo, da ukrepi za spodbujanje in omogočanje energetske učinkovitosti, zlasti tisti, ki zadevajo stavbe in mobilnost, ne prispevajo k zvišanju cen teh storitev ali večji socialni izključenosti; |
| --- | --- |

(aa)

zagotovijo, da ukrepi za spodbujanje in omogočanje energetske učinkovitosti, zlasti tisti, ki zadevajo stavbe in mobilnost, ne prispevajo k zvišanju cen teh storitev ali večji socialni izključenosti;

| b) | za naložbe v prednostne ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti čim bolje izkoriščajo javno financiranje, ki je na razpolago na nacionalni ravni in ravni Unije, če je ustrezno, tudi finančni prispevek, ki ga država članica prejme iz socialnega sklada za podnebje v skladu s [členoma 9 in 14 uredbe o socialnem skladu za podnebje, COM(2021)0568], in prihodke iz dražb pravic v trgovanju z emisijami v skladu s sistemom EU za trgovanje z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]; |
| --- | --- |

b)

za naložbe v prednostne ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti čim bolje izkoriščajo javno financiranje, ki je na razpolago na nacionalni ravni in ravni Unije, če je ustrezno, tudi finančni prispevek, ki ga država članica prejme iz socialnega sklada za podnebje v skladu s [členoma 9 in 14 uredbe o socialnem skladu za podnebje, COM(2021)0568], in prihodke iz dražb pravic v trgovanju z emisijami v skladu s sistemom EU za trgovanje z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)];

| c) | če je ustrezno, izvajajo zgodnje, v prihodnost usmerjene naložbe v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti
  , kot je naknadna posodobitev sistemov ogrevanja, hlajenja in ventilacije,
  še preden se pokažejo distribucijski učinki drugih politik in ukrepov; |
| --- | --- |

c)

če je ustrezno, izvajajo zgodnje, v prihodnost usmerjene naložbe v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti
  , kot je naknadna posodobitev sistemov ogrevanja, hlajenja in ventilacije,
  še preden se pokažejo distribucijski učinki drugih politik in ukrepov;

| d) | spodbujajo tehnično pomoč
  za izmenjavo najboljše prakse pri reformah regulativnih okvirov, kot so nepremičninska in najemna zakonodaja v zvezi z ukrepi za energijsko učinkovitost
  , in uvajanje omogočitvenega financiranja in finančnih orodij, kot so sheme financiranja preko računov, lokalne rezerve za izgube pri posojilih, jamstveni skladi, namenska sredstva za temeljito prenovo in prenovo z minimalnimi prihranki energije; |
| --- | --- |

d)

spodbujajo tehnično pomoč
  za izmenjavo najboljše prakse pri reformah regulativnih okvirov, kot so nepremičninska in najemna zakonodaja v zvezi z ukrepi za energijsko učinkovitost
  , in uvajanje omogočitvenega financiranja in finančnih orodij, kot so sheme financiranja preko računov, lokalne rezerve za izgube pri posojilih, jamstveni skladi, namenska sredstva za temeljito prenovo in prenovo z minimalnimi prihranki energije;

| e) | spodbujajo tehnično pomoč za socialne akterje za pospeševanje dejavnega vključevanja ranljivih odjemalcev na trg energije in pozitivnih sprememb v njihovih navadah glede porabe energije; |
| --- | --- |

e)

spodbujajo tehnično pomoč za socialne akterje za pospeševanje dejavnega vključevanja ranljivih odjemalcev na trg energije in pozitivnih sprememb v njihovih navadah glede porabe energije;

| f) | zagotavljajo dostop do financiranja, nepovratnih sredstev ali subvencij, povezanih z zelo majhnim prihrankom energije,
  in olajšajo dostop do cenovno dostopnih bančnih posojil ali posebnih kreditnih linij. |
| --- | --- |

f)

zagotavljajo dostop do financiranja, nepovratnih sredstev ali subvencij, povezanih z zelo majhnim prihrankom energije,
  in olajšajo dostop do cenovno dostopnih bančnih posojil ali posebnih kreditnih linij.

3a.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, gospodinjstev z nizkimi dohodki, ranljivih odjemalcev in po potrebi ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, pred nepravično določenimi cenami in povečanjem cen pri oskrbi z ogrevanjem, hlajenjem in toplo sanitarno vodo.

4.   Države članice vzpostavijo mrežo strokovnjakov iz različnih sektorjev, kot so zdravstveni
  , energetski
  in stavbni sektor
  , sektor ogrevanja in hlajenja
  ter socialni sektorji,
  po potrebi vključno z lokalnimi in regionalnimi agencijami za energijo,
  za pripravo strategij podpore lokalnim in nacionalnim odločevalcem pri izvajanju ukrepov izboljšanja energijske učinkovitosti za blažitev energijske revščine, ukrepov za ustvarjanje trdnih dolgoročnih rešitev za blažitev energijske revščine ter pripravo ustrezne tehnične pomoči in finančnih orodij. Države članice si prizadevajo zagotoviti sestavo mrež strokovnjakov, v kateri bo zagotovljena uravnotežena zastopanost spolov in ki bo odražala nazore ljudi v vsej njihovi raznolikosti.

Ista mreža strokovnjakov podpira države članice, da
  :

| a) | oblikujejo nacionalne opredelitve, kazalnike in merila energijske revščine, opredelitve pojma „energijsko reven“ ter pojma „ranljivi odjemalci“ vključno s končnimi porabniki; |
| --- | --- |

a)

oblikujejo nacionalne opredelitve, kazalnike in merila energijske revščine, opredelitve pojma „energijsko reven“ ter pojma „ranljivi odjemalci“ vključno s končnimi porabniki;

| b) | pripravijo ali izboljšajo ustrezne kazalnike in nabore podatkov v zvezi z vprašanjem energijske revščine, ki bi jih bilo treba uporabljati in o njih poročati; |
| --- | --- |

b)

pripravijo ali izboljšajo ustrezne kazalnike in nabore podatkov v zvezi z vprašanjem energijske revščine, ki bi jih bilo treba uporabljati in o njih poročati;

| c) | vzpostavijo metode in ukrepe za zagotovitev cenovne dostopnosti, spodbujanja nevtralnosti stanovanjskih stroškov ali načinov za zagotovitev, da bodo javna sredstva, vložena v ukrepe izboljšanje energijske učinkovitosti, koristila tako lastnikom stavb in stanovanjskih enot kot tudi najemnikom v njih, zlasti glede ranljivih odjemalcev, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

c)

vzpostavijo metode in ukrepe za zagotovitev cenovne dostopnosti, spodbujanja nevtralnosti stanovanjskih stroškov ali načinov za zagotovitev, da bodo javna sredstva, vložena v ukrepe izboljšanje energijske učinkovitosti, koristila tako lastnikom stavb in stanovanjskih enot kot tudi najemnikom v njih, zlasti glede ranljivih odjemalcev, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih;

| d) | da ocenijo in, če je ustrezno, predlagajo ukrepe za preprečitev ali sanacijo razmer, v katerih nekatere skupine bolj prizadene ali bolj ogroža energijska revščina ali ki bi lahko bolj občutile škodljive učinke energijske revščine, kot so ženske, invalidi, starejši, otroci in osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom. |
| --- | --- |

d)

da ocenijo in, če je ustrezno, predlagajo ukrepe za preprečitev ali sanacijo razmer, v katerih nekatere skupine bolj prizadene ali bolj ogroža energijska revščina ali ki bi lahko bolj občutile škodljive učinke energijske revščine, kot so ženske, invalidi, starejši, otroci in osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

UČINKOVITOST OSKRBE Z ENERGIJO

UČINKOVITOST OSKRBE Z ENERGIJO

Člen 23

Ocenjevanje in načrtovanje ogrevanja in hlajenja

1.   Vsaka država članica v okviru svojega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, svojega naslednjega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter ustreznih poročil o napredku, priglašenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, Komisiji uradno sporoči celovito oceno ogrevanja in hlajenja
  , vključno z evidentiranjem opredeljenih območij za nova omrežja ogrevanja in hlajenja
  . Ta celovita ocena vsebuje informacije iz Priloge IX, priložena pa ji je ocena, opravljena v skladu s členom 15(7) Direktive (EU) 2018/2001.

2.   Države članice zagotovijo, da
  vse ustrezne stranke, vključno z javnostjo in zasebnimi deležniki,
  dobijo možnost sodelovanja pri pripravi načrtov ogrevanja in hlajenja, celovite ocene, politik in ukrepov.

3.   Države članice za namene ocene iz odstavka 1 izvedejo analizo stroškov in koristi za svoje ozemlje, ki temelji na podnebnih razmerah, ekonomski izvedljivosti in tehnični ustreznosti. Analiza stroškov in koristi lahko prispeva k identifikaciji rešitev za zadovoljevanje potreb po ogrevanju in hlajenju, ki so najbolj gospodarne z viri in stroškovno učinkovite,
  pri čemer se upoštevajo splošna učinkovitost sistema, zadostnost in odpornost elektroenergetskega sistema ter načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  . Ta analiza stroškov in koristi je lahko del okoljske presoje v skladu z Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (68).

Države članice imenujejo pristojne organe za izvedbo analiz stroškov in koristi, zagotovijo podrobne metodologije in predpostavke v skladu s Prilogo X ter določijo in objavijo postopke ekonomske analize.

4.   Kadar je pri oceni iz odstavka 1 in analizi iz odstavka 3 ugotovljeno, da obstaja možnost za uporabo soproizvodnje z visokim izkoristkom in/ali učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje
  in/ali proizvodnjo električne energije iz odvečne toplote za samooskrbo
  , pri kateri bi bile koristi večje od stroškov, države članice
  ali pristojni lokalni in regionalni organi
  sprejmejo ustrezne ukrepe za razvoj infrastrukture za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje
  in/ali spodbujanje razvoja naprav za pretvorbo presežne toplote v elektriko za samooskrbo
  in/ali za omogočitev razvoja soproizvodnje z visokim izkoristkom ter uporabe ogrevanja in hlajenja iz odvečne toplote in obnovljivih virov energije v skladu z odstavkom 1 ter členom 24(4) in (6).

Kadar pri oceni iz odstavka 1 in analizi iz odstavka 3 ni ugotovljeno, da obstaja možnost, pri kateri bi bile koristi večje od stroškov, vključno z upravnimi stroški za izvedbo analize stroškov in koristi iz člena 24(4), lahko zadevne države članice
  skupaj z lokalnimi in regionalnimi organi
  obrate izvzamejo iz zahtev, določenih v navedenem odstavku.

5.   Države članice sprejmejo politike in ukrepe, ki zagotavljajo, da bodo možnosti, navedene v celovitih ocenah, izkoriščene v skladu z odstavkom 1. Te politike in ukrepi vključujejo vsaj elemente iz Priloge IX. Vsaka država članica te politike in ukrepe uradno sporoči v okviru posodobitve svojega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, v svojem naslednjem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu in ustreznih poročilih o napredku, priglašenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

Države članice pri pripravi svojih politik in ukrepov zbirajo informacije o elektrarnah in obratih za soproizvodnjo v obstoječih omrežjih daljinskega ogrevanja in hlajenja ter opravijo oceno potenciala za prihranek energije. Te informacije vsebujejo vsaj podatke o učinkovitosti sistema, izgubah v sistemu, gostoti povezav, izgubah v omrežju in porazdelitvi temperature, porabi primarne in končne energije, emisijskih dejavnikih ter zgornjem delu verig za vire energije. Ti podatki se objavijo in države članice jih dajo na voljo javnosti.

6.   Države članice
  poskrbijo, da regionalni in lokalni organi
  pripravijo lokalne načrte ogrevanja in hlajenja vsaj v občinah z 
  najmanj 35 000 prebivalci ter spodbujajo občine z manjšim številom prebivalcev, da tudi one pripravijo tovrstne načrte
  . Ti načrti:

| (a) | temeljijo
  na informacijah in podatkih iz celovite ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1,
  vsebujejo
  oceno in popis možnosti za povečanje energijske učinkovitosti, tudi preko
  pripravljenosti za daljinsko ogrevanje z nizkimi temperaturami, visoko učinkovite soproizvodnje,
  izrabe odvečne toplote, ter energije iz obnovljivih virov pri ogrevanju in hlajenju na tem območju;
  poleg tega se izvede analiza ogrevalnih in hladilnih naprav v lokalnih stavbnih fondih, pri kateri se upoštevajo lokalne možnosti za izvedbo ukrepov, ki so potrebni za večjo energijsko učinkovitost, in oblikujejo predlogi za časovni načrt prenove podobnih vrste stavb, da se zagotovi hitra, stroškovno učinkovita in usklajena sprememba stavb in infrastrukture za oskrbo; |
| --- | --- |

(a)

temeljijo
  na informacijah in podatkih iz celovite ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1,
  vsebujejo
  oceno in popis možnosti za povečanje energijske učinkovitosti, tudi preko
  pripravljenosti za daljinsko ogrevanje z nizkimi temperaturami, visoko učinkovite soproizvodnje,
  izrabe odvečne toplote, ter energije iz obnovljivih virov pri ogrevanju in hlajenju na tem območju;
  poleg tega se izvede analiza ogrevalnih in hladilnih naprav v lokalnih stavbnih fondih, pri kateri se upoštevajo lokalne možnosti za izvedbo ukrepov, ki so potrebni za večjo energijsko učinkovitost, in oblikujejo predlogi za časovni načrt prenove podobnih vrste stavb, da se zagotovi hitra, stroškovno učinkovita in usklajena sprememba stavb in infrastrukture za oskrbo;

| (aa) | so v celoti skladni z načelom, da je energijska učinkovitost na prvem mestu; |
| --- | --- |

(aa)

so v celoti skladni z načelom, da je energijska učinkovitost na prvem mestu;

| (b) | vključujejo
  strategijo uporabe ugotovljenih možnosti v skladu z odstavkom 6(a); |
| --- | --- |

(b)

vključujejo
  strategijo uporabe ugotovljenih možnosti v skladu z odstavkom 6(a);

| (c) | so
  pripravljeni ob sodelovanju vseh pomembnih regionalnih ali lokalnih deležnikov ter
  zagotavljajo
  sodelovanje javnosti
  , vključno z upravljavci lokalne energetske infrastrukture v zgodnji fazi
  ; |
| --- | --- |

(c)

so
  pripravljeni ob sodelovanju vseh pomembnih regionalnih ali lokalnih deležnikov ter
  zagotavljajo
  sodelovanje javnosti
  , vključno z upravljavci lokalne energetske infrastrukture v zgodnji fazi
  ;

| (ca) | upoštevajo obstoječo energetsko infrastrukturo za plin, toploto in električno energijo; |
| --- | --- |

(ca)

upoštevajo obstoječo energetsko infrastrukturo za plin, toploto in električno energijo;

| (d) | upoštevajo
  potrebe lokalnih skupnosti in več lokalnih ali regionalnih upravnih enot ali regij; |
| --- | --- |

(d)

upoštevajo
  potrebe lokalnih skupnosti in več lokalnih ali regionalnih upravnih enot ali regij;

| (da) | ocenijo vlogo energetskih skupnosti ter drugih pobud porabnikov, ki lahko dejavno prispevajo k izvajanju lokalnih projektov ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

(da)

ocenijo vlogo energetskih skupnosti ter drugih pobud porabnikov, ki lahko dejavno prispevajo k izvajanju lokalnih projektov ogrevanja in hlajenja;

| (db) | vključujejo strategijo, v skladu s katero imajo prednost ljudje, ki jih je prizadela energijska revščina, gospodinjstva z nizkimi dohodki, ranljivi potrošniki in po potrebi ljudje, ki živijo v socialnih stanovanjih, kot je navedeno v členu 22, vključno s tržno analizo za opredelitev in razumevanje potreb ciljnih skupin ter predložitev prilagojenih programov; |
| --- | --- |

(db)

vključujejo strategijo, v skladu s katero imajo prednost ljudje, ki jih je prizadela energijska revščina, gospodinjstva z nizkimi dohodki, ranljivi potrošniki in po potrebi ljudje, ki živijo v socialnih stanovanjih, kot je navedeno v členu 22, vključno s tržno analizo za opredelitev in razumevanje potreb ciljnih skupin ter predložitev prilagojenih programov;

| (dc) | ocenijo, kako financirati izvajanje opredeljenih politik in ukrepov, ter zagotovijo finančne mehanizme, ki porabnikom omogočajo prehod na ogrevanje in hlajenje z obnovljivimi viri; |
| --- | --- |

(dc)

ocenijo, kako financirati izvajanje opredeljenih politik in ukrepov, ter zagotovijo finančne mehanizme, ki porabnikom omogočajo prehod na ogrevanje in hlajenje z obnovljivimi viri;

| (dd) | obravnavajo cenovno dostopnost energije, zanesljivost oskrbe, primernost elektroenergetskega sistema in odpornost; |
| --- | --- |

(dd)

obravnavajo cenovno dostopnost energije, zanesljivost oskrbe, primernost elektroenergetskega sistema in odpornost;

| (e) | vključujejo krivuljo za doseganje ciljev elektrarn v skladu s podnebno nevtralnostjo ter
  spremljanje napredka pri izvajanju določenih politik in ukrepov; |
| --- | --- |

(e)

vključujejo krivuljo za doseganje ciljev elektrarn v skladu s podnebno nevtralnostjo ter
  spremljanje napredka pri izvajanju določenih politik in ukrepov;

| (ea) | razvijajo strategijo za načrtovanje zamenjave starih in neučinkovitih ogrevalnih in hladilnih naprav v javnih organih z zelo učinkovitimi alternativami, da bi postopno odpravili uporabo fosilnih goriv; |
| --- | --- |

(ea)

razvijajo strategijo za načrtovanje zamenjave starih in neučinkovitih ogrevalnih in hladilnih naprav v javnih organih z zelo učinkovitimi alternativami, da bi postopno odpravili uporabo fosilnih goriv;

| (eb) | ocenijo morebitne sinergije z načrti sosednjih regionalnih ali lokalnih organov za spodbujanje skupnih naložb in stroškovno učinkovitost; |
| --- | --- |

(eb)

ocenijo morebitne sinergije z načrti sosednjih regionalnih ali lokalnih organov za spodbujanje skupnih naložb in stroškovno učinkovitost;

Države članice zagotovijo, da
  vse ustrezne stranke, vključno z javnostjo in ustreznimi zasebnimi deležniki,
  dobijo možnost sodelovanja pri pripravi načrtov ogrevanja in hlajenja, celovite ocene, politik in ukrepov.

V ta namen države članice za podporo regionalnim in lokalnim organom pripravijo priporočila za izvajanje politik in ukrepov na področju energijsko učinkovitega ogrevanja in hlajenja, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov, na regionalni in lokalni ravni z izkoriščanjem ugotovljenih možnosti. Države članice čim bolj podpirajo regionalne in lokalne organe z vsemi sredstvi, tudi s shemami finančne in tehnične podpore.
  Države članice zagotovijo, da so načrti ogrevanja in hlajenja usklajeni z drugimi lokalnimi zahtevami glede podnebnega, energetskega in okoljskega načrtovanja, da se prepreči upravno breme za lokalne in regionalne oblasti ter spodbudi učinkovito izvajanje načrtov.

6a.
     
  Lokalne načrte ogrevanja in hlajenja lahko izvaja skupina sosednjih lokalnih organov, če je to glede na geografski in upravni okvir ter infrastrukturo za ogrevanje in hlajenje ustrezno.

6b.
     
  Izvajanje lokalnih načrtov ogrevanja in hlajenja preveri in oceni pristojni organ. Če na podlagi krivulje in spremljanja v skladu z odstavkom 6(e) meni, da je izvajanje nezadostno, predlaga ukrepe za odpravo vrzeli.

Člen 24

Oskrba z ogrevanjem in hlajenjem

1.   Za povečanje primarne energijske učinkovitosti in deleža energije iz obnovljivih virov v oskrbi z ogrevanjem in hlajenjem je učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in hlajenja sistem, ki izpolnjuje naslednja merila:

| a. | do 31. decembra
  2027
  sistem, ki uporablja vsaj 50 % energije iz obnovljivih virov, 50 % odvečne toplote, 75 % toplote iz soproizvodnje ali 50 % kombinacije take energije in toplote
  , ki se dovaja v omrežje
  ; |
| --- | --- |

a.

do 31. decembra
  2027
  sistem, ki uporablja vsaj 50 % energije iz obnovljivih virov, 50 % odvečne toplote, 75 % toplote iz soproizvodnje ali 50 % kombinacije take energije in toplote
  , ki se dovaja v omrežje
  ;

| b. | od 1. januarja
  2028
  sistem, ki uporablja vsaj 50 % energije iz obnovljivih virov, 50 % odvečne toplote, 80 % toplote iz soproizvodnje z visokim izkoristkom ali vsaj kombinacije take toplotne energije, ki se dovaja v omrežje, v katerem je delež energije iz obnovljivih virov najmanj 5 %, skupni delež energije iz obnovljivih virov, odvečne toplote ali toplote iz soproizvodnje z visokim izkoristkom pa najmanj 50 %; |
| --- | --- |

b.

od 1. januarja
  2028
  sistem, ki uporablja vsaj 50 % energije iz obnovljivih virov, 50 % odvečne toplote, 80 % toplote iz soproizvodnje z visokim izkoristkom ali vsaj kombinacije take toplotne energije, ki se dovaja v omrežje, v katerem je delež energije iz obnovljivih virov najmanj 5 %, skupni delež energije iz obnovljivih virov, odvečne toplote ali toplote iz soproizvodnje z visokim izkoristkom pa najmanj 50 %;

| c. | od 1. januarja 2035 sistem, ki uporablja vsaj 50 % energije iz obnovljivih virov in odvečne toplote, če je delež energije iz obnovljivih virov vsaj 20 %; |
| --- | --- |

c.

od 1. januarja 2035 sistem, ki uporablja vsaj 50 % energije iz obnovljivih virov in odvečne toplote, če je delež energije iz obnovljivih virov vsaj 20 %;

| d. | od 1. januarja 2045 sistem, ki uporablja vsaj 75 % energije iz obnovljivih virov in odvečne toplote, če je delež energije iz obnovljivih virov vsaj 40 %; |
| --- | --- |

d.

od 1. januarja 2045 sistem, ki uporablja vsaj 75 % energije iz obnovljivih virov in odvečne toplote, če je delež energije iz obnovljivih virov vsaj 40 %;

| e. | od 1. januarja 2050 sistem, ki uporablja samo energijo iz obnovljivih virov in odvečno toploto, če je delež energije iz obnovljivih virov vsaj 60 %; |
| --- | --- |

e.

od 1. januarja 2050 sistem, ki uporablja samo energijo iz obnovljivih virov in odvečno toploto, če je delež energije iz obnovljivih virov vsaj 60 %;

| f. | v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ lahko odpadna toplota nadomesti katere koli druge vire toplote, če delež odpadne toplote presega merila iz točk (c), (d) in (e) in če bi se odpadna toplota v nasprotnem primeru izgubila; |
| --- | --- |

f.

v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ lahko odpadna toplota nadomesti katere koli druge vire toplote, če delež odpadne toplote presega merila iz točk (c), (d) in (e) in če bi se odpadna toplota v nasprotnem primeru izgubila;

| g. | je bila opravljena ocena najvišjih temperatur, ki so potrebne v distribucijskem omrežju. |
| --- | --- |

g.

je bila opravljena ocena najvišjih temperatur, ki so potrebne v distribucijskem omrežju.

2.   Države članice zagotovijo, da sistem daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki je zgrajen ali obsežno prenovljen, izpolnjuje merila iz odstavka 1, ki se uporabljajo v času, ko začne obratovati ali po prenovi nadaljuje obratovanje. Poleg tega države članice zagotovijo, da pri sistemu daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki je zgrajen ali obsežno prenovljen, v obstoječih virih toplote v primerjavi s povprečno letno porabo v preteklih treh koledarskih letih polnega obratovanja pred prenovo ni povečanja uporabe fosilnih goriv razen zemeljskega plina in da novi viri v tem sistemu ne uporabljajo fosilnih goriv ▌.
  Države članice poskrbijo tudi, da se popiše in objavi geografska razvejanost obstoječih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja.

3.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 2025 in nato vsakih pet let operaterji vseh obstoječih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja s skupno izhodno energijo nad 5 MW, ki ne izpolnjujejo meril iz odstavka 1(b)–(e), pripravijo načrt povečanja primarne energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov
  ter zmanjšanja izgub pri distribuciji
  . Načrt vključuje ukrepe za izpolnjevanje meril iz odstavka 1(b)–(e) in ga odobri pristojni organ.

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da podatkovni center s skupnim nazivnim vnosom energije nad 100 kW uporablja odvečno toploto ali druge načine izrabe odvečne toplote, razen če lahko dokaže, da to ni tehnično ali ekonomsko izvedljivo v skladu z oceno iz odstavka 4.

4.   Da bi ocenile ekonomsko izvedljivost povečanja energijske učinkovitosti pri ogrevanju in hlajenju, države članice zagotovijo, da se na ravni obrata opravi analiza stroškov in koristi v skladu s Prilogo X, kadar se na novo načrtujejo ali obsežno prenavljajo naslednji obrati
  , pri čemer materialni stroški še niso nastali
  :

| (a) | termoelektrarna, katere skupni povprečni letni vnos energije presega 5 MW, za oceno stroškov in koristi zagotavljanja obratovanja elektrarne kot obrata za soproizvodnjo z visokim izkoristkom; |
| --- | --- |

(a)

termoelektrarna, katere skupni povprečni letni vnos energije presega 5 MW, za oceno stroškov in koristi zagotavljanja obratovanja elektrarne kot obrata za soproizvodnjo z visokim izkoristkom;

| (b) | industrijski obrat s povprečnim letnim vnosom energije nad 5 MW, da bi ocenili izkoriščanje odvečne toplote na kraju samem in izven njega; |
| --- | --- |

(b)

industrijski obrat s povprečnim letnim vnosom energije nad 5 MW, da bi ocenili izkoriščanje odvečne toplote na kraju samem in izven njega;

| (c) | pomožni objekt s povprečnim letnim vnosom energije nad 5 MW, kot so čistilne naprave in naprave za utekočinjeni zemeljski plin, da bi ocenili izkoriščanje odvečne toplote na kraju samem in izven njega; |
| --- | --- |

(c)

pomožni objekt s povprečnim letnim vnosom energije nad 5 MW, kot so čistilne naprave in naprave za utekočinjeni zemeljski plin, da bi ocenili izkoriščanje odvečne toplote na kraju samem in izven njega;

| (d) | podatkovni center s skupnim nazivnim vnosom energije nad
  100 kW
  , da bi ocenili
  tehnično izvedljivost, stroškovno učinkovitost, vpliv na energijsko učinkovitost in lokalno povpraševanje po toploti, vključno s sezonskimi nihanji,
  pri uporabi odvečne toplote za zadovoljevanje ekonomsko upravičenega povpraševanja in priključka tega obrata na omrežje za daljinsko ogrevanje ali sistem daljinskega hlajenja, ki je učinkovit ali temelji na obnovljivih virih energije
  ali drugih načinih izrabe odvečne toplote
  . V analizi se upoštevajo rešitve za sistem hlajenja, ki omogočajo odstranjevanje ali zajemanje odvečne toplote na koristni ravni temperature s čim manjšim vnosom pomožne energije. |
| --- | --- |

(d)

podatkovni center s skupnim nazivnim vnosom energije nad
  100 kW
  , da bi ocenili
  tehnično izvedljivost, stroškovno učinkovitost, vpliv na energijsko učinkovitost in lokalno povpraševanje po toploti, vključno s sezonskimi nihanji,
  pri uporabi odvečne toplote za zadovoljevanje ekonomsko upravičenega povpraševanja in priključka tega obrata na omrežje za daljinsko ogrevanje ali sistem daljinskega hlajenja, ki je učinkovit ali temelji na obnovljivih virih energije
  ali drugih načinih izrabe odvečne toplote
  . V analizi se upoštevajo rešitve za sistem hlajenja, ki omogočajo odstranjevanje ali zajemanje odvečne toplote na koristni ravni temperature s čim manjšim vnosom pomožne energije.

Države članice zagotovijo, da se odpravijo regulativne ovire za uporabo odvečne toplote ter da se ustrezno podpira uvajanje odvečne toplote, kadar se na novo načrtujejo ali prenavljajo obrati iz točk (a)–(d).
  Pri oceni odvečne toplote na kraju samem za namene iz točk (b)–(d) se lahko namesto analize stroškov in koristi iz tega odstavka opravijo tudi energijski pregledi v skladu s Prilogo VI.

Nameščanje opreme za zajemanje ogljikovega dioksida, ki se proizvede v kurilnih napravah, z namenom geološkega shranjevanja, kakor je določeno v Direktivi 2009/31/ES, se za namen točk (b) in (c) tega odstavka ne šteje kot prenovitev.

Države članice zahtevajo, da se analiza stroškov in koristi izvede v sodelovanju s podjetji, odgovornimi za delovanje objekta.

5.   Države članice lahko iz odstavka 4 izvzamejo:

| (a) | elektrarne, ki se uporabljajo ob obremenitvenih konicah, in obrate za rezervno proizvodnjo električne energije, ki naj bi v petletnem obdobju obratovali manj kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot tekoče povprečje, in sicer na podlagi postopka preverjanja, ki ga vzpostavijo države članice in ki zagotavlja, da je izpolnjeno to merilo za izvzetje; |
| --- | --- |

(a)

elektrarne, ki se uporabljajo ob obremenitvenih konicah, in obrate za rezervno proizvodnjo električne energije, ki naj bi v petletnem obdobju obratovali manj kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot tekoče povprečje, in sicer na podlagi postopka preverjanja, ki ga vzpostavijo države članice in ki zagotavlja, da je izpolnjeno to merilo za izvzetje;

| (b) | obrate, ki se morajo nahajati v bližini geološkega območja shranjevanja, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2009/31/ES; |
| --- | --- |

(b)

obrate, ki se morajo nahajati v bližini geološkega območja shranjevanja, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2009/31/ES;

| (c) | podatkovne centre, v katerih se uporablja ali se bo uporabljala odvečna toplota v omrežju za daljinsko ogrevanje ali neposredno za ogrevanje prostorov, pripravo sanitarne tople vode ali v druge namene v stavbi ali skupini stavb, v kateri se nahaja
  , ali v druge namene na ustreznem območju v okolici podatkovnih centrov
  . |
| --- | --- |

(c)

podatkovne centre, v katerih se uporablja ali se bo uporabljala odvečna toplota v omrežju za daljinsko ogrevanje ali neposredno za ogrevanje prostorov, pripravo sanitarne tople vode ali v druge namene v stavbi ali skupini stavb, v kateri se nahaja
  , ali v druge namene na ustreznem območju v okolici podatkovnih centrov
  .

Države članice lahko za izvzetje posameznih obratov iz določb točk (c) in (d) odstavka 4 določijo tudi prage, izražene s količino razpoložljive uporabne odvečne toplote, povpraševanjem po toploti ali razdaljami med industrijskimi obrati in omrežji za daljinsko ogrevanje.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o izjemah, sprejetih v skladu s tem odstavkom.

6.   Države članice sprejmejo merila za energetsko dovoljenje iz člena 8 Direktive (EU) 2019/944 ali merila za enakovredno dovoljenje, s katerimi zagotovijo:

| (a) | upoštevanje izida celovitih ocen iz člena 23(1); |
| --- | --- |

(a)

upoštevanje izida celovitih ocen iz člena 23(1);

| (b) | izpolnitev zahtev iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(b)

izpolnitev zahtev iz odstavka 4;

| (c) | upoštevanje izida analize stroškov in koristi iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

upoštevanje izida analize stroškov in koristi iz odstavka 4.

7.   Države članice lahko izvzamejo posamezne obrate iz zahtev meril za energetsko dovoljenje in meril za dovoljenje iz odstavka 6, da morajo izvesti možnosti, katerih koristi so večje od stroškov, če je to potrebno zaradi nujnih zakonskih, lastniških ali finančnih razlogov. V teh primerih zadevna država članica v treh mesecih po sprejetju take odločitve Komisiji predloži utemeljeno uradno obvestilo o njej. Komisija lahko izda mnenje o uradnem obvestilu v treh mesecih od prejetja.

8.   Odstavki 4, 5, 6 in 7 se uporabljajo za obrate, zajete v Direktivi 2010/75/EU, brez poseganja v zahteve iz navedene direktive.

9.   Države članice zbirajo informacije o analizah stroškov in koristi, opravljenih v skladu z odstavkom 4, točke (a), (b), (c) in (d), tega člena. Te informacije bi morale vsebovati vsaj podatke o razpoložljivih količinah oskrbe s toploto in toplotnih parametrih, predvideno letno število ur obratovanja in geografsko lokacijo mest. Podatki se objavijo ob upoštevanju njihove morebitne občutljivosti.

10.   Države članice na podlagi harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov iz točke (f) Priloge III zagotovijo, da je mogoče potrditi izvor električne energije, proizvedene v soproizvodnji z visokim izkoristkom, na podlagi objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril, ki jih določi posamezna država članica. Države članice zagotovijo, da je to potrdilo o izvoru skladno z zahtevami in da so vanj vključene vsaj informacije iz Priloge XI. Države članice vzajemno priznajo svoja potrdila o izvoru izključno kot dokazilo o informacijah iz tega odstavka. Vsaka zavrnitev priznanja potrdila o izvoru kot takšnega dokazila, zlasti zaradi preprečevanja goljufije, mora temeljiti na objektivnih, preglednih in nediskriminatornih merilih. Države članice uradno obvestijo Komisijo o takšni zavrnitvi in jo utemeljijo. V primeru zavrnitve priznanja potrdila o izvoru lahko Komisija sprejme odločitev, da bo stran, ki je potrdilo zavrnila, prisilila k priznanju potrdila, zlasti na podlagi objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril, na katerih takšno priznanje temelji.

Komisija je pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 31 te direktive pregleda harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2402 (69).

11.   Države članice zagotovijo, da se vsaka razpoložljiva podpora soproizvodnji pogojuje s tem, da proizvedena električna energija izvira iz soproizvodnje z visokim izkoristkom in se odvečna toplota učinkovito izkorišča za doseganje prihrankov primarne energije. Za javno podporo soproizvodnji ter proizvodnji in omrežjem za daljinsko ogrevanje po potrebi veljajo pravila o državni pomoči.

Člen 25

Pretvorba, prenos in distribucija energije

1.   Nacionalni regulativni organi za energetiko pri izvajanju regulativnih nalog, določenih v direktivah (EU) 2019/944 in 2009/73/EC, glede odločitev o delovanju plinske in električne infrastrukture uporabljajo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v skladu s členom 3 te direktive, vključno s svojimi odločitvami o omrežnih tarifah
  , brez poseganja v načeli nediskriminacije in upoštevanja stroškov
  .
  Poleg načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ nacionalni regulativni organi za energetiko upoštevajo stroškovno učinkovitost, učinkovitost sistema in zanesljivost oskrbe ter prilagodijo pristop življenjskega cikla, ki omogoča doseganje podnebnih ciljev EU in trajnostnost

2.   Države članice zagotovijo, da operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov za plin in električno energijo pri svojih odločitvah o načrtovanju in razvoju omrežja ter naložbah uporabljajo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v skladu s členom 3 te direktive
  in v skladu s podnebnimi cilji EU in cilji glede trajnostnosti
  .
  Prožnost na strani povpraševanja je osrednji del ocene načrtovanja in obratovanja omrežij.
  Države članice ob upoštevanju zanesljive oskrbe z energijo in povezovanja trgov zagotovijo, da operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov ▌vlagajo v 
  naložbe, primerne za prihodnost
  , da bi prispevali k blažitvi podnebnih sprememb. Nacionalni regulativni organi
  lahko v tesnem sodelovanju z operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov, ki lahko prispevajo ključno tehnično znanje, zagotovijo
  metodologije in smernice za ocenjevanje alternativnih možnosti pri analizi stroškov in koristi, pri čemer upoštevajo širše koristi, ter pri odobritvi, preverjanju ali spremljanju projektov, ki jih predložijo operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, preverjajo izvajanje načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ s strani operaterjev prenosnih ali distribucijskih sistemov.

3.   Države članice zagotovijo, da operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  spremljajo in količinsko opredelijo skupne
  izgube v omrežju
  pri omrežju, ki ga uporabljajo,
  in sprejemajo stroškovno učinkovite ukrepe za
  povečanje učinkovitosti omrežja ter upoštevajo infrastrukturne razvojne potrebe in izgube zaradi povečane elektrifikacije tako na strani povpraševanja kot na strani proizvodnje
  . Operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov o teh ukrepih ▌poročajo nacionalnemu regulativnemu organu. ▌Države članice zagotovijo, da operaterji prenosnih in distribucijskih
  omrežij
  ocenjujejo ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti glede na svoje obstoječe sisteme za prenos ali distribucijo plina ali električne energije in da izboljšujejo energijsko učinkovitost pri zasnovi in obratovanju infrastrukture
  , zlasti v smislu vzpostavitve pametnega omrežja
  . Države članice s predpisi, ki temeljijo na spodbudah, spodbujajo operaterje prenosnih in distribucijskih sistemov k razvoju inovativnih rešitev za izboljšanje
  učinkovitosti in trajnostnosti, pa tudi
  energijske učinkovitosti obstoječih
  in prihodnjih
  sistemov.

4.   Nacionalni regulativni organi v letno poročilo, pripravljeno v skladu s členom 59(l) Direktive (EU) 2019/944 in členom 41 Direktive 2009/73/ES, vključijo poseben oddelek o napredku pri izboljšanju energijske učinkovitosti v zvezi z obratovanjem infrastrukture za plin in električno energijo. V teh poročilih nacionalni regulativni organi za energijo podajo oceno
  celotne učinkovitosti
  pri obratovanju infrastrukture za plin in električno energijo, navedejo ukrepe, ki so jih izvedli operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, in, če je ustrezno, podajo priporočila za izboljšanje energijske učinkovitosti
  , vključno s stroškovno učinkovitimi alternativami, ki zmanjšujejo obremenitvene konice in skupno porabo električne energije
  .

5.   Države članice za električno energijo zagotovijo, da so v zvezi z regulacijo omrežja in omrežnimi tarifami izpolnjena merila iz Priloge XII, pri čemer se upoštevajo smernice in kodeksi, oblikovani v skladu z Uredbo (EU) 2019/943.

6.   Države članice lahko dovolijo, da so v sistemih in tarifnih strukturah dovoljene sestavine s socialnim ciljem za prenos in distribucijo energije iz omrežij, če vsi moteči vplivi na sistem prenosa in distribucije ostanejo na potrebni minimalni ravni ter niso nesorazmerni s socialnim ciljem.

7.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da se v tarifah za prenos in distribucijo odstranijo spodbude, ki negativno vplivajo na energijsko učinkovitost proizvodnje, prenosa, distribucije in dobave električne energije in plina
  ter odzivanje na povpraševanje po njih
  .
  Države članice zagotovijo, da sta zasnova infrastrukture in obratovanje obstoječe infrastrukture učinkovita ter da tarife na podlagi Direktive (EU) 2019/944 omogočajo dobaviteljem, da izboljšajo udeležbo porabnikov pri učinkovitosti sistema.

8.   Operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov izpolnjujejo zahteve iz Priloge XII.

9.   Državni regulativni organi lahko po potrebi zahtevajo, da operaterji prenosnega sistema in distribucijskega sistema z zmanjševanjem stroškov za vzpostavitev povezave in uporabo sistema spodbujajo postavitev obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom v bližini območij povpraševanja po toploti.

10.   Države članice lahko proizvajalcem električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom, ki se želijo priključiti v omrežje, dovolijo, da objavijo razpis za dela, povezana s priključitvijo v omrežje.

11.   Pri pripravi poročil v skladu z Direktivo 2010/75/EU države članice brez poseganja v člen 9(2) navedene direktive preučijo možnost vključitve informacij o ravneh energijske učinkovitosti obratov, v katerih poteka izgorevanje goriva, s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 50 MW ali več na podlagi ustreznih in najboljših razpoložljivih tehnologij, razvitih v skladu z Direktivo 2010/75/EU.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

HORIZONTALNE DOLOČBE

HORIZONTALNE DOLOČBE

Člen 26

Razpoložljivost sistemov kvalifikacij, akreditacij in potrjevanja

1.   Države članice zagotovijo ustrezno raven kompetenc za poklice na področju energijske učinkovitosti, ki ustrezajo potrebam trga. Države članice v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji zagotovijo, da so na razpolago potrjevanje in/ali enakovredne sheme kvalifikacij, po potrebi vključno s primernimi programi usposabljanja za poklice na področju energijske učinkovitosti, vključno s ponudniki energetskih storitev, ponudniki energijskih pregledov, energetskimi upravljavci, neodvisnimi strokovnjaki ter inštalaterji elementov stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU, ter da so te sheme in programi zanesljivi in prispevajo k splošnim ciljem razogljičenja EU.

Ponudniki shem potrjevanja in/ali enakovrednih shem kvalifikacij, po potrebi vključno s primernimi programi usposabljanja, se akreditirajo v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 (70).

1a.
     
  Države članice spodbujajo programe potrjevanja in usposabljanja ter izobraževanje, da zagotovijo ustrezno raven kompetenc za poklice na področju energijske učinkovitosti, ki ustrezajo potrebam trga. Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje sodelovanja v teh programih, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih. Komisija do ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] vzpostavi vseevropsko kampanjo za privabljanje več ljudi k poklicem na področju energijske učinkovitosti in zagotavljanje enakega dostopa za ženske.

1b.
     
  Komisija do ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] vzpostavi enotno platformo za dostop, ki zagotavlja podporo in izmenjavo znanja, da se zagotovi ustrezna raven usposobljenih strokovnjakov za doseganje podnebnih in energetskih ciljev Unije. Platforma združuje države članice, socialne partnerje, izobraževalne ustanove, akademske kroge in druge ustrezne deležnike za spodbujanje in uveljavljanje primerov dobre prakse, da bi zagotovili več strokovnjakov za energijsko učinkovitost ter prekvalifikacijo in izpopolnjevanje obstoječih strokovnjakov, da bi zadostili potrebam trga.

2.   Države članice zagotovijo, da nacionalne sheme potrjevanja ali enakovredne sheme kvalifikacij, po potrebi vključno s programi usposabljanja,
  temeljijo na obstoječih evropskih in mednarodnih standardih
  .

3.   Države članice objavijo sisteme potrjevanja ali enakovredne sisteme kvalifikacij ali primerne programe usposabljanja iz odstavka 1 ter v zvezi s primerjavami med sistemi in njihovim priznavanjem sodelujejo med seboj in s Komisijo.

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi porabnike seznanijo, da so na razpolago sistemi iz člena 27(1).

4.   Države članice do 31. decembra 2024 in nato
  vsaki dve leti
  ocenijo, ali sheme zagotavljajo potrebno raven kompetenc
  in uravnoteženo zastopanost spolov
  za ponudnike energetskih storitev, energijske pregledovalce, energetske upravljavce, neodvisne strokovnjake in inštalaterje elementov stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU
  . Ocenijo tudi vrzel med razpoložljivimi in potrebnimi strokovnjaki. Javnosti
  omogočijo dostop do ocene in priporočil na njeni podlagi.

Člen 27

Energetske storitve

1.   Države članice spodbujajo trg energetskih storitev in dostop MSP do njega tako, da razširjajo jasne in lahko dostopne informacije o:

| (a) | razpoložljivih pogodbah o energetskih storitvah in klavzulah, ki bi morale biti vključene v takšne pogodbe, da se zagotovijo prihranki energije in pravice končnih odjemalcev; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivih pogodbah o energetskih storitvah in klavzulah, ki bi morale biti vključene v takšne pogodbe, da se zagotovijo prihranki energije in pravice končnih odjemalcev;

| (b) | finančnih instrumentih, spodbudah, nepovratnih sredstvih, obnovljivih skladih, jamstvih, sistemih zavarovanja in posojilih v podporo projektom o storitvah energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

finančnih instrumentih, spodbudah, nepovratnih sredstvih, obnovljivih skladih, jamstvih, sistemih zavarovanja in posojilih v podporo projektom o storitvah energijske učinkovitosti;

| (c) | razpoložljivih ponudnikih energetskih storitev, ki so kvalificirani in/ali potrjeni, ter njihovih kvalifikacijah in/ali potrjevanju v skladu s členom 26; |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivih ponudnikih energetskih storitev, ki so kvalificirani in/ali potrjeni, ter njihovih kvalifikacijah in/ali potrjevanju v skladu s členom 26;

| (d) | razpoložljivih metodologijah spremljanja in preverjanja ter shemah kontrole kakovosti. |
| --- | --- |

(d)

razpoložljivih metodologijah spremljanja in preverjanja ter shemah kontrole kakovosti.

2.   Države članice spodbujajo razvoj oznak kakovosti, med drugim tistih, ki jih podeljujejo poklicna združenja, po potrebi na podlagi evropskih ali mednarodnih standardov;

3.   Države članice objavljajo in redno posodabljajo seznam razpoložljivih ponudnikov energetskih storitev, ki so kvalificirani in/ali potrjeni, in njihovih kvalifikacij in/ali potrdil v skladu s členom 26 ali dajo na razpolago povezavo, na kateri lahko ponudniki energetskih storitev objavljajo informacije.

4.   Države članice
  zagotovijo, da javni organi uporabljajo pogodbeno zagotavljanje
  prihranka energije pri prenovi velikih stavb. Pri prenovah velikih nestanovanjskih
  in javnih stanovanjskih
  stavb z uporabno tlorisno površino nad
  500
   m2

  in stavb, ki nudijo socialne storitve,
  države članice zagotovijo, da javni organi ocenijo izvedljivost uporabe pogodbenega zagotavljanja prihranka energije
  in drugih energetskih storitev, ki temeljijo na rezultatih
  .

Države članice lahko javne organe spodbujajo, da pogodbeno zagotavljanje prihranka energije kombinirajo z razširjenimi energetskimi storitvami, tudi prilagajanjem odjema in shranjevanjem
  , da bi zagotovile prihranke energije in ohranjale dosežene rezultate s stalnim spremljanjem, učinkovitim delovanjem in vzdrževanjem skozi čas
  .

5.   Države članice podpirajo javni sektor pri sprejemanju ponudb za energetske storitve, zlasti za izvedbo prenove stavb tako, da:

| (a) | zagotavljajo vzorčne pogodbe za pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, ki vsebujejo vsaj točke, naštete v Prilogi XIII, in upoštevajo obstoječe evropske ali mednarodne standarde, razpoložljive smernice za razpisne postopke in Eurostatove smernice za statistično obravnavo pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v računih države; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo vzorčne pogodbe za pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, ki vsebujejo vsaj točke, naštete v Prilogi XIII, in upoštevajo obstoječe evropske ali mednarodne standarde, razpoložljive smernice za razpisne postopke in Eurostatove smernice za statistično obravnavo pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v računih države;

| (b) | zagotavljajo informacije o najboljših praksah pri pogodbenem zagotavljanju prihranka energije, vključno z analizo stroškov in koristi, za katero je uporabljen pristop celotnega življenjskega kroga, če je takšna analiza na voljo; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo informacije o najboljših praksah pri pogodbenem zagotavljanju prihranka energije, vključno z analizo stroškov in koristi, za katero je uporabljen pristop celotnega življenjskega kroga, če je takšna analiza na voljo;

| (c) | spodbujajo in
  omogočijo javnosti dostop do podatkovne baze izvedenih in tekočih projektov pogodbenega zagotavljanja prihranka energije, ki zajema tudi projekcije prihrankov energije in dosežene prihranke energije. |
| --- | --- |

(c)

spodbujajo in
  omogočijo javnosti dostop do podatkovne baze izvedenih in tekočih projektov pogodbenega zagotavljanja prihranka energije, ki zajema tudi projekcije prihrankov energije in dosežene prihranke energije.

6.   Države članice podpirajo pravilno delovanje trga energetskih storitev tako, da izvajajo naslednje ukrepe:

| (a) | določijo kontaktno točko/kontaktne točke, pri katerih lahko končni odjemalci dobijo informacije iz odstavka 1, in objavijo podatke o njih; |
| --- | --- |

(a)

določijo kontaktno točko/kontaktne točke, pri katerih lahko končni odjemalci dobijo informacije iz odstavka 1, in objavijo podatke o njih;

| (b) | odpravljajo regulativne in neregulativne ovire, ki upočasnjujejo uvedbo pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in drugih vzorčnih storitev za energijsko učinkovitost, namenjenih določitvi in/ali izvedbi ukrepov za prihranek energije; |
| --- | --- |

(b)

odpravljajo regulativne in neregulativne ovire, ki upočasnjujejo uvedbo pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in drugih vzorčnih storitev za energijsko učinkovitost, namenjenih določitvi in/ali izvedbi ukrepov za prihranek energije;

| (c) | vzpostavitev in spodbujanje vloge svetovalnih organov
  , podjetij za energetske storitve
  in neodvisnih tržnih posrednikov, tudi točk VEM ali podobnih mehanizmov za spodbujanje razvoja trga na strani povpraševanja in ponudbe, ter omogočanje dostopa do informacij o teh podpornih mehanizmih javnosti in tržnim akterjem. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev in spodbujanje vloge svetovalnih organov
  , podjetij za energetske storitve
  in neodvisnih tržnih posrednikov, tudi točk VEM ali podobnih mehanizmov za spodbujanje razvoja trga na strani povpraševanja in ponudbe, ter omogočanje dostopa do informacij o teh podpornih mehanizmih javnosti in tržnim akterjem.

7.   Države članice lahko za podporo ustreznega delovanja trga energetskih storitev vzpostavijo poseben mehanizem ali določijo varuha za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb in alternativnega reševanja sporov, ki izhajajo iz pogodb o energetskih storitvah in pogodb o zagotavljanju prihranka energije.

8.   Države članice zagotovijo, da se distributerji energije, operaterji distribucijskega sistema in podjetja za maloprodajo energije vzdržijo vseh dejavnosti, ki bi lahko ovirale povpraševanje po energetskih storitvah in njihovo zagotavljanje ali izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti ali ki bi zadrževale razvoj trgov takih storitev ali ukrepov, vključno z zaprtjem trga za konkurente ali zlorabo prevladujočega položaja.

Člen 28

Nacionalni sklad za energijsko učinkovitost, financiranje in tehnična podpora

1.   Države članice brez poseganja v člena 107 in 108 PDEU omogočajo vzpostavitev finančnih mehanizmov ali uporabo obstoječih mehanizmov za ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti, tako da bodo dosežene največje koristi financiranja iz različnih virov ter kombinacije nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov in tehnične pomoči .

2.   Komisija po potrebi neposredno ali prek evropskih finančnih institucij pomaga državam članicam pri oblikovanju finančnih mehanizmov in instrumentov za pomoč pri razvoju projektov na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni za večje naložbe v energijsko učinkovitost v posameznih sektorjih ter pri zaščiti in krepitvi moči ranljivih odjemalcev, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, tudi z vključitvijo vidika enakosti, da ne bi bil nihče prezrt.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo široko in nediskriminatorno ponudbo posojilnih produktov na področju energijske učinkovitosti, kot so zelene hipoteke in zelena posojila, tako zavarovanih kot nezavarovanih, s strani finančnih institucij, ter dostopnost in razpoznavnost are teh produktov za odjemalce. Države članice sprejmejo ukrepe za omogočanje lažjega izvajanja shem financiranja preko računov in financiranja preko davkov. Države članice zagotovijo, da banke in druge finančne institucije dobijo informacije o možnostih udeležbe pri financiranju ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, tudi z ustanovitvijo javno-zasebnih partnerstev.

3a.
     Države članice brez poseganja v člena 107 in 108 PDEU sprejmejo sheme finančne pomoči, da bi se pospešili uporaba ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti za novo zgrajene ali obsežno prenovljene sisteme individualnega in daljinskega ogrevanja in hlajenja ter zamenjava starih in neučinkovitih ogrevalnih in hladilnih naprav z visoko učinkovitimi alternativami.

Države članice omogočijo, da se vzpostavita lokalno strokovno znanje in tehnična pomoč za svetovanje o najboljših praksah v zvezi z doseganjem razogljičenja lokalnega daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot sta dostop do lokalno dostopnih projektov in namenska finančna podpora.

4.   Komisija spodbuja izmenjavo najboljših praks med pristojnimi nacionalnimi ali regionalnimi oblastmi ali organi, npr. prek letnih srečanj regulativnih organov, javnih podatkovnih baz z informacijami o izvajanju ukrepov v državah članicah in primerjave med državami.

5.   Da se mobilizirajo zasebna finančna sredstva za ukrepe za energijsko učinkovitost in energetsko prenovo
  ter prispeva k doseganju ciljev Unije glede energijske učinkovitosti in nacionalnih prispevkov na podlagi člena 4 te direktive in ciljev Direktive
  2010/31/EU, Komisija vodi dialog z javnimi in zasebnimi finančnimi institucijami,
  pa tudi določenimi sektorji, kot so prometni in gradbeni sektor ter sektor IKT,
  in sicer da se pripravi načrt za potencialne
  potrebe in
  ukrepe.

6.   Ukrepi iz odstavka 5 vključujejo naslednje elemente:

| (a) | mobilizacijo kapitalskih naložb v energijsko učinkovitost z upoštevanjem širših učinkov, ki jih imajo prihranki energije; |
| --- | --- |

(a)

mobilizacijo kapitalskih naložb v energijsko učinkovitost z upoštevanjem širših učinkov, ki jih imajo prihranki energije;

| (aa) | olajšujejo izvajanje namenskih finančnih instrumentov in finančnih sistemov za energijsko učinkovitost v ustreznem obsegu, ki jih bodo vzpostavile finančne institucije; |
| --- | --- |

(aa)

olajšujejo izvajanje namenskih finančnih instrumentov in finančnih sistemov za energijsko učinkovitost v ustreznem obsegu, ki jih bodo vzpostavile finančne institucije;

| (b) | zagotavljanje bolj kakovostnih podatkov o energijski učinkovitosti in finančni uspešnosti, tako da se:






  (i) | podrobneje preuči, kako bi lahko naložbe v energijsko učinkovitost povečale vrednost temeljnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(b)

zagotavljanje bolj kakovostnih podatkov o energijski učinkovitosti in finančni uspešnosti, tako da se:

(i)

podrobneje preuči, kako bi lahko naložbe v energijsko učinkovitost povečale vrednost temeljnih sredstev;

| (ii) | podprejo študije za oceno monetizacije koristi naložb v energijsko učinkovitost, ki niso povezane z energijo. |
| --- | --- |

(ii)

podprejo študije za oceno monetizacije koristi naložb v energijsko učinkovitost, ki niso povezane z energijo.

7.   Države članice za namene mobiliziranja zasebnih finančnih sredstev za ukrepe za energijsko učinkovitost in energetsko prenovo v okviru izvajanja te direktive:

| (a) | preučijo, kako bi lahko bolje izkoristile
  sisteme upravljanja z energijo in
  energijske preglede iz člena 11, da bi vplivale na sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

(a)

preučijo, kako bi lahko bolje izkoristile
  sisteme upravljanja z energijo in
  energijske preglede iz člena 11, da bi vplivale na sprejemanje odločitev;

| (b) | optimalno izkoristijo možnosti in orodja, ki so na voljo v proračunu Unije ter predlagana v pobudi za pametno financiranje pametnih stavb in v sporočilu Komisije z naslovom Val prenove. |
| --- | --- |

(b)

optimalno izkoristijo možnosti in orodja, ki so na voljo v proračunu Unije ter predlagana v pobudi za pametno financiranje pametnih stavb in v sporočilu Komisije z naslovom Val prenove.

8.   Komisija do 31. decembra 2024 pripravi smernice za države članice in tržne akterje o spodbujanju zasebnih naložb.

Namen smernic je, da državam članicam in tržnim akterjem pomagajo pri pripravi in izvajanju naložb v energijsko učinkovitost v različnih programih Unije, v njih pa bodo predlagani ustrezni finančni mehanizmi in rešitve s kombinacijo nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov in pomoči pri razvoju projektov, s katerimi bi povečali obseg obstoječih pobud in uporabili finančna sredstva Unije kot katalizator za okrepitev in sprožitev zasebnega financiranja.

9.   
  Države članice lahko do ... [datum prenosa v nacionalno zakonodajo]
  ustanovijo nacionalni sklad za energijsko učinkovitost. Namen
  nacionalnega sklada za energijsko učinkovitost
  je izvajati ukrepe za energijsko učinkovitost
  v podporo nacionalnim prispevkom držav članic v skladu s členom 4(2). Nacionalni sklad za energijsko učinkovitost se lahko vzpostavi kot namenski sklad v okviru obstoječega nacionalnega instrumenta za spodbujanje kapitalskih naložb.

Države članice v svojih skladih za energijsko učinkovitost vzpostavijo finančne instrumente, vključno z javnimi jamstvi, da bi povečale uporabo zasebnih naložb v energijsko učinkovitost ter posojilnih produktov na področju energijske učinkovitosti in inovativnih shem iz odstavka 3 tega člena
  . Nacionalni sklad za energijsko učinkovitost v skladu s členom 8(3) in členom 22
  podpira izvajanje ukrepov
  kot prednostno nalogo pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih.
  Ta podpora vključuje financiranje MSP za ukrepe za energijsko učinkovitost, da se spodbudi in aktivira zasebno financiranje za MSP, s tem pa se podpre izvajanje nacionalnih ukrepov
  za energijsko učinkovitost kot
  podpore
  državam članicam pri doseganju njihovih nacionalnih prispevkov k energijski učinkovitosti in njihovih okvirnih krivulj iz člena 4(2). [Nacionalni sklad za energijsko učinkovitost se lahko financira s prihodki iz dražb pravic v skladu s sistemom EU za trgovanje z emisijami v stavbnem in prometnem sektorju.]

10.   Države članice lahko dopustijo, da javni organi izpolnijo obveznosti, določene v členu 6(1), z letnimi prispevki v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost, ki so enakovredni znesku naložb, potrebnih za izpolnitev teh obveznosti.

11.   Države članice lahko zavezancem omogočijo, da svoje obveznosti, določene v členu 8(1) in 4, izpolnijo tako, da v nacionalni sklad za energijsko učinkovitost letno prispevajo znesek, ki je enak znesku naložb, potrebnih za izpolnitev teh obveznosti.

12.   Države članice lahko svoje prihodke od dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES uporabijo za razvoj inovativnega financiranja za izboljšanje energijske učinkovitosti.

12a.
     
  Komisija oceni uspešnost in učinkovitost ukrepov za naložbe v energijsko učinkovitost, ki jih izvajajo države članice, ter zmogljivost držav članic za povečanje števila zasebnih naložb v energijsko učinkovitost, pri tem pa upošteva potrebe po javnem financiranju, izražene v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Komisija oceni, ali bi lahko mehanizem za energijsko učinkovitost na ravni Unije, katerega cilj bi bil zagotoviti jamstvo EU, tehnično pomoč, vključno s točkami VEM, in povezana nepovratna sredstva, da bi omogočili izvajanje finančnih instrumentov, ter sheme financiranja in podpore na nacionalni ravni, na stroškovno učinkovit način podpiral doseganje ciljev Unije glede energijske učinkovitosti in podnebja, ter po potrebi predlaga ustanovitev tovrstnega mehanizma.

V ta namen Komisija do... [30. marca 2024] predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom.

12b.
     
  Države članice do ... [15. marca 2025] in nato vsaki dve leti kot del njihovega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členoma 17 in 21 Uredbe (EU) 2018/1999 Komisiji sporočijo naslednje podatke:

| (a) | oceno obsega javnih in zasebnih naložb v energijsko učinkovitost, vključno z naložbami prek pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in faktorjem vzvoda, doseženim z javnim financiranjem, ki podpira ukrepe za energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

oceno obsega javnih in zasebnih naložb v energijsko učinkovitost, vključno z naložbami prek pogodbenega zagotavljanja prihranka energije in faktorjem vzvoda, doseženim z javnim financiranjem, ki podpira ukrepe za energijsko učinkovitost;

| (b) | količino posojilnih produktov na področju energijske učinkovitosti, pri čemer se razlikuje med zavarovanimi in nezavarovanimi posojilnimi produkti, |
| --- | --- |

(b)

količino posojilnih produktov na področju energijske učinkovitosti, pri čemer se razlikuje med zavarovanimi in nezavarovanimi posojilnimi produkti,

| (c) | kateri nacionalni programi financiranja so vzpostavljeni za povečanje uporabe energijske učinkovitosti in primerov dobre prakse, ter inovativne finančne sheme za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(c)

kateri nacionalni programi financiranja so vzpostavljeni za povečanje uporabe energijske učinkovitosti in primerov dobre prakse, ter inovativne finančne sheme za energijsko učinkovitost.

Komisija državam članicam predloži skupno predlogo, da bi jim olajšala pripravo poročila iz prvega pododstavka, do ... [15. marca 2024]. Države članice k celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim poročilom o napredku priložijo prilogo, pripravljeno na podlagi te predloge.

Člen 29

Faktorji pretvorbe in faktorji primarne energije

1.   Za primerjavo prihrankov energije in pretvorbo v primerljivo enoto se uporabljajo neto kalorične vrednosti iz Priloge VI Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 (71) in faktorji primarne energije, določeni v odstavku 2, razen če je upravičena uporaba drugih vrednosti ali faktorjev.

2.   Faktor primarne energije se uporabi, kadar so prihranki energije izračunani v smislu primarne energije s pristopom od spodaj navzgor na podlagi porabe končne energije.

3.   Za prihranke električne energije v kWh države članice uporabijo koeficient, da lahko točno izračunajo dosežene prihranke primarne energije. Države članice uporabijo privzeti koeficient 2,1, razen če po lastni presoji na podlagi upravičenih nacionalnih okoliščin določijo drugačen koeficient.

4.   Za prihranke drugih nosilcev energije v kWh države članice uporabijo koeficient, da lahko točno izračunajo dosežene prihranke primarne energije.

5.   Če države članice določijo lasten koeficient kot privzeto vrednost, podano v skladu s to direktivo, ga določijo s pregledno metodologijo na podlagi nacionalnih
  ali lokalnih
  okoliščin, ki vplivajo na porabo primarne energije. Te okoliščine se utemeljijo, so preverljive ter temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih.

6.   Države članice pri določitvi lastnega koeficienta upoštevajo mešanico virov energije, vključeno v posodobitev njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov in naslednjem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, o katerih uradno obvestijo Komisijo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. Če države članice odstopajo od privzete vrednosti, v posodobitvi svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov in naslednjem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 uradno sporočijo Komisiji koeficient, ki ga uporabljajo, skupaj z metodologijo izračuna in temeljnimi podatki.

7.   Do 25. decembra 2022 in nato vsaka štiri leta Komisija spremeni privzeti koeficient na podlagi dejansko evidentiranih podatkov. Ta sprememba se izvede ob upoštevanju njenih učinkov na drugo zakonodajo Unije, kot sta Direktiva 2009/125/ES in Uredba (EU) 2017/1369.
  Metodologija se redno ocenjuje, da se zagotovi, da prihranki energije vodijo v najvišjo raven zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, hkrati pa prispevajo k postopnemu opuščanju fosilnih goriv.

POGLAVJE VII

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 30

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo v primeru neupoštevanja nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, ter sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah do [datum prenosa v nacionalno zakonodajo] ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.

Člen 31

Delegirani akti

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 glede pregleda harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov iz drugega pododstavka člena 24(10).

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spreminjanje ali dopolnjevanje te direktive, s prilagoditvijo tehničnemu napredku, in sicer vrednosti, metod za izračun, privzetih koeficientov primarne energije in zahtev iz člena 29, prilog II, III, V, VII–XI in XIII.

3.   Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 o spremembi ali dopolnitvi te direktive, da po posvetovanju z ustreznimi deležniki vzpostavi skupno shemo Unije za ocenjevanje trajnostnosti podatkovnih centrov na svojem ozemlju
  , in sicer v enem mesecu po začetku veljavnosti direktive
  . V shemi se opredelijo kazalniki trajnostnosti podatkovnega centra, poleg tega se v skladu
  s členom 11a
  te direktive v njej opredelijo najnižji pragovi za znatno porabo energije ter določijo ključni kazalniki in metodologija za njihovo merjenje.

Člen 32

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 31 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum objave v UL]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 31, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 33

Pregled in spremljanje izvajanja

1.   Komisija v poročilu o stanju energetske unije poroča o delovanju trga ogljika v skladu s členom 35(1) in točko (c) člena 35(2) Uredbe (EU) 2018/1999, pri tem pa upošteva učinke izvajanja te direktive.

2.   Komisija do 31. oktobra 2025 in nato vsaka štiri leta oceni obstoječe ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti in razogljičenja v ogrevanju in hlajenju. Pri oceni upošteva:

| (a) | gibanja glede energijske učinkovitosti in emisij toplogrednih plinov v ogrevanju in hlajenju, tudi v daljinskem ogrevanju in hlajenju; |
| --- | --- |

(a)

gibanja glede energijske učinkovitosti in emisij toplogrednih plinov v ogrevanju in hlajenju, tudi v daljinskem ogrevanju in hlajenju;

| (b) | medsebojne povezave med sprejetimi ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

medsebojne povezave med sprejetimi ukrepi;

| (c) | spremembe energijske učinkovitosti in emisij toplogrednih plinov v ogrevanju in hlajenju; |
| --- | --- |

(c)

spremembe energijske učinkovitosti in emisij toplogrednih plinov v ogrevanju in hlajenju;

| (d) | obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za energijsko učinkovitost ter politike in ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na nacionalni ravni in ravni EU ter |
| --- | --- |

(d)

obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za energijsko učinkovitost ter politike in ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na nacionalni ravni in ravni EU ter

| (e) | ukrepe, ki so jih države članice navedle v svojih celovitih ocenah v skladu s členom 23(1) te direktive in jih uradno sporočile v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe, ki so jih države članice navedle v svojih celovitih ocenah v skladu s členom 23(1) te direktive in jih uradno sporočile v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) 2018/1999.

Komisija
  do datumov iz prvega pododstavka Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tej oceni in,
  če je ustrezno, predlaga ukrepe za zagotovitev doseganja podnebnih in energetskih ciljnih vrednosti Unije.

3.   Države članice v skladu z metodologijo iz Priloge II Komisiji vsako leto do 30. aprila predložijo statistične podatke o nacionalni proizvodnji električne energije in toplote iz soproizvodnje z visokim in nizkim izkoristkom v primerjavi skupnimi zmogljivostmi za proizvodnjo toplote in električne energije. Države članice predložijo tudi letne statistične podatke o zmogljivostih za proizvodnjo toplote in električne energije iz soproizvodnje in o gorivih za soproizvodnjo ter proizvodnji in zmogljivostih daljinskega ogrevanja in hlajenja v primerjavi s skupnimi zmogljivostmi za proizvodnjo toplote in električne energije. Države članice predložijo statistične podatke o prihrankih primarne energije, doseženih z uporabo soproizvodnje, v skladu z metodologijo iz Priloge III.

4.   Komisija do 1. januarja 2021 izvede oceno možnosti za energijsko učinkovitost pri spremembi, pretvorbi, prenosu, prevozu in hrambi energije ter Evropskemu parlamentu in Svetu o tem pošlje poročilo. Temu poročilu po potrebi priloži zakonodajne predloge.

5.   Komisija ob upoštevanju sprememb določb o maloprodajnem trgu iz Direktive 2009/73/ES do 31. decembra 2021 izvede oceno določb o merjenju in obračunavanju zemeljskega plina ter obveščanju njegovih porabnikov in o tem Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, da bi se te določbe po potrebi uskladile z zadevnimi določbami za električno energijo v Direktivi (EU) 2019/944, s čimer bi okrepili varstvo potrošnikov, končnim odjemalcem pa omogočili bolj pogosto prejemanje jasnih in posodobljenih informacij o njihovi porabi zemeljskega plina in uravnavanje lastne porabe energije. Komisija čim prej po predložitvi tega poročila, če je ustrezno, sprejme zakonodajne predloge.

6.   Komisija do 31. oktobra 2022 oceni, ali je Unija dosegla krovni cilj povečanja energijske učinkovitosti za leto 2020.

7.   Do 28. februarja 2027 in nato vsakih pet let Komisija oceni to direktivo ter o tem Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo.

Pri tem ocenjevanju:

| (a) | oceni splošno učinkovitost te direktive in ali je potrebno, da se v skladu s cilji Pariškega sporazuma in ob upoštevanju razvoja v gospodarstvu in na področju inovacij nadalje prilagodi politika Unije glede energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

oceni splošno učinkovitost te direktive in ali je potrebno, da se v skladu s cilji Pariškega sporazuma in ob upoštevanju razvoja v gospodarstvu in na področju inovacij nadalje prilagodi politika Unije glede energijske učinkovitosti;

| (aa) | celovito oceni skupni makroekonomski učinek te direktive s poudarkom na vplivih na energetsko varnost Unije, cene energije, zmanjšanje energijske revščine, gospodarsko rast, konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, stroške mobilnosti in kupno moč gospodinjstev; |
| --- | --- |

(aa)

celovito oceni skupni makroekonomski učinek te direktive s poudarkom na vplivih na energetsko varnost Unije, cene energije, zmanjšanje energijske revščine, gospodarsko rast, konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, stroške mobilnosti in kupno moč gospodinjstev;

| (b) | oceni krovne ciljne vrednosti glede energijske učinkovitosti Unije za leto 2030 iz člena 4(1), da bi te ciljne vrednosti popravila navzgor, če bi se zaradi gospodarskega ali tehnološkega razvoja bistveno znižali stroški ali, če bi bilo to potrebno, da Unija doseže ciljne vrednosti za leto 2040 ali 2050 ali da izpolni svoje mednarodne zaveze glede razogljičenja; |
| --- | --- |

(b)

oceni krovne ciljne vrednosti glede energijske učinkovitosti Unije za leto 2030 iz člena 4(1), da bi te ciljne vrednosti popravila navzgor, če bi se zaradi gospodarskega ali tehnološkega razvoja bistveno znižali stroški ali, če bi bilo to potrebno, da Unija doseže ciljne vrednosti za leto 2040 ali 2050 ali da izpolni svoje mednarodne zaveze glede razogljičenja;

| (c) | ugotovi, ali države članice še naprej dosegajo nove letne prihranke v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 8 za desetletna obdobja po letu 2030; |
| --- | --- |

(c)

ugotovi, ali države članice še naprej dosegajo nove letne prihranke v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 8 za desetletna obdobja po letu 2030;

| (d) | ugotovi, ali države članice še naprej zagotavljajo, da se vsako leto najmanj 3 % skupne tlorisne površine ogrevanih in/ali hlajenih stavb v lasti javnih organov prenovi v skladu z odstavkom 1 člena 6, da bi revidirala stopnjo prenove v navedenem členu; |
| --- | --- |

(d)

ugotovi, ali države članice še naprej zagotavljajo, da se vsako leto najmanj 3 % skupne tlorisne površine ogrevanih in/ali hlajenih stavb v lasti javnih organov prenovi v skladu z odstavkom 1 člena 6, da bi revidirala stopnjo prenove v navedenem členu;

| (e) | ugotovi, ali države članice še naprej dosegajo delež prihrankov energije pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, v skladu z odstavkom 3 člena 8 za desetletna obdobja po letu 2030; |
| --- | --- |

(e)

ugotovi, ali države članice še naprej dosegajo delež prihrankov energije pri ranljivih odjemalcih, ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, v skladu z odstavkom 3 člena 8 za desetletna obdobja po letu 2030;

| (f) | ugotovi, ali države članice še naprej dosegajo zmanjšanje porabe končne energije v skladu s členom 5(1). |
| --- | --- |

(f)

ugotovi, ali države članice še naprej dosegajo zmanjšanje porabe končne energije v skladu s členom 5(1).

Temu poročilu se
  priložijo celovita ocena morebitnih sprememb te direktive, potrebnih za regulativno poenostavitev, in
  po potrebi predlogi za nadaljnje ukrepe.
  Komisija se stalno prilagaja primerom dobre prakse pri upravnih postopkih in sprejema vse ukrepe za poenostavitev izvajanja te direktive, da bi čim bolj zmanjšala upravno breme.

Člen 34

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 35

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi [...] in prilogami [...] , [členi in priloge, ki so bili vsebinsko spremenjeni v primerjavi z razveljavljeno direktivo] do [...].

Komisiji takoj sporočijo besedilo teh ukrepov.

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklici na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, štejejo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 36

Razveljavitev

Direktiva 2012/27/EU, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v Prilogi XV, del A, se razveljavi s [naslednji dan po datumu iz prvega pododstavka člena 35(1)], brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv, navedenih v Prilogi XV, del B, v nacionalno zakonodajo.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razumejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi [...] in Priloge [...] [členi in priloge, ki se ne spreminjajo s primerjavo z razveljavljeno direktivo] se uporabljajo od [...] [prvi dan po datumu iz prvega pododstavka člena 35(1)].

Člen 38

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednica

Za Svet

predsednik/predsednica

PRILOGA I

NACIONALNI PRISPEVKI K CILJEM UNIJE ZA ENERGIJSKO UČINKOVITOST ZA LETO 2030 V PORABI KONČNE IN/ALI PRIMARNE ENERGIJE

| 1. | Raven nacionalnih prispevkov se izračuna na podlagi ▌formule:


  C1252023SL16610120220913SL0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)C1252023SL17110120220913SL0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)C1252023SL29310120220913SL0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)C1252023SL29410120220913SL0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)C1252023SL39710120220914SL0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2041.)C1252023SL46210120220915SL0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1628.)

  pri čemer je CEU
  korekcijski faktor
  , ki ga Komisija določi po tem, ko države članice poročajo o cilju
  , Cilj je raven posebne nacionalne ambicije in FECB2030 PECB2030
  referenčni scenarij iz leta 2020, ki se uporablja kot izhodišče za leto 2030. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023SL16610120220913SL0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)C1252023SL17110120220913SL0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)C1252023SL29310120220913SL0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)C1252023SL29410120220913SL0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)C1252023SL39710120220914SL0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2041.)C1252023SL46210120220915SL0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1628.)

pri čemer je CEU
  korekcijski faktor
  , ki ga Komisija določi po tem, ko države članice poročajo o cilju
  , Cilj je raven posebne nacionalne ambicije in FECB2030 PECB2030
  referenčni scenarij iz leta 2020, ki se uporablja kot izhodišče za leto 2030.

| 2. | ▌Formula v nadaljevanju predstavlja objektivna merila, ki odražajo faktorje iz točk (d)(i)–(iv) člena 4(2), vsako od njih pa se uporablja za določitev ravni posebne nacionalne ambicije v % (Cilj) in ima v formuli enak utežni faktor (0,25):






  a) | pavšalni prispevek („Fflat“); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pavšalni prispevek („Fflat“);

| b) | prispevek, odvisen od BDP na prebivalca („Fwealth“); |
| --- | --- |

b)

prispevek, odvisen od BDP na prebivalca („Fwealth“);

| c) | prispevek, odvisen od energijske intenzivnosti („Fintensity“); |
| --- | --- |

c)

prispevek, odvisen od energijske intenzivnosti („Fintensity“);

| d) | prispevek možnosti za stroškovno učinkovite prihranke energije („Fpotential“). |
| --- | --- |

d)

prispevek možnosti za stroškovno učinkovite prihranke energije („Fpotential“).

| 3. | Fflat predstavlja ciljno vrednost Unije za leto 2030, v katero so vključena dodatna prizadevanja, ki so potrebna za dosego ciljnih vrednosti Unije za energijsko učinkovitost v porabi končne in primarne energije v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija iz leta
  2007
  za leto 2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth se izračuna za vsako državo članico na podlagi njenega triletnega povprečnega Eurostatovega indeksa realnega BDP na prebivalca in triletnega povprečja Unije v obdobju 2017–2019, izraženega v paritetah kupne moči (PPP). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity se izračuna za vsako državo članico na podlagi njenega triletnega povprečja indeksa končne energijske intenzivnosti (poraba končne ali primarne energije na realni BDP v PPP) in triletnega povprečja Unije v obdobju 2017–2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential se za vsako državo članico izračuna na podlagi prihrankov primarne ali končne energije po scenariju PRIMES MIX 55 % za leto 2030. Prihranki se izražajo glede na projekcije iz referenčnega scenarija iz leta
  2007
  za leto 2030. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za vsako merilo iz točk 2(a)–(d) se uporabi spodnja in zgornja meja. Raven ambicij za vsak faktor je omejena na 50 % in 150 % povprečne ravni ambicij Unije ob upoštevanju danega faktorja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Če ni navedeno drugače, je vir vhodnih podatkov za izračun faktorjev Eurostat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal se izračuna kot ponderirana vsota vseh štirih faktorjev (Fflat, Fwealth, Fintensity in Fpotential). Ciljna vrednost se nato izračuna kot zmnožek skupnega faktorja Ftotal in ciljne vrednosti EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisija določi
  korekcijski faktor primarne in končne energije CEU

  , ki se uporablja za dodelitev ciljev vsem državam članicam
  za umerjanje vsote nacionalnih prispevkov glede na ciljne vrednosti Unije za porabo primarne in končne energije za leto 2030. Faktor CEU je popolnoma enak za vse države članice. |
| --- | --- |

10.

PRILOGA II

SPLOŠNA NAČELA ZA IZRAČUN ELEKTRIČNE ENERGIJE IZ SOPROIZVODNJE

Del I

Splošna načela

Vrednosti, ki se uporabljajo za izračun električne energije iz soproizvodnje, se določijo na podlagi pričakovanega ali dejanskega obratovanja naprave pri običajnih pogojih uporabe. Pri napravah za mikrosoproizvodnjo lahko izračun temelji na potrjenih vrednostih.

| (a) | Proizvodnja električne energije iz soproizvodnje je enaka skupni letni proizvodnji električne energije naprave, merjeni pri izhodnih sponkah glavnih generatorjev, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | pri napravah za soproizvodnjo tipov (b), (d), (e), (f), (g) in (h) iz dela II s celotnim letnim izkoristkom, ki ga določijo države članice, na ravni najmanj 75 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

Proizvodnja električne energije iz soproizvodnje je enaka skupni letni proizvodnji električne energije naprave, merjeni pri izhodnih sponkah glavnih generatorjev, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

pri napravah za soproizvodnjo tipov (b), (d), (e), (f), (g) in (h) iz dela II s celotnim letnim izkoristkom, ki ga določijo države članice, na ravni najmanj 75 %;

| (ii) | pri napravah za soproizvodnjo tipov (a) in (c) iz dela II s celotnim letnim izkoristkom, ki ga določijo države članice, na ravni najmanj 80 %. |
| --- | --- |

(ii)

pri napravah za soproizvodnjo tipov (a) in (c) iz dela II s celotnim letnim izkoristkom, ki ga določijo države članice, na ravni najmanj 80 %.

| (b) | Pri napravah za soproizvodnjo s celotnim letnim izkoristkom pod vrednostjo iz točke (a)(i) (naprave za soproizvodnjo tipov (b), (d), (e), (f), (g) in (h) iz dela II) ali s celotnim letnim izkoristkom pod vrednostjo iz točke (a)(ii) (naprave za soproizvodnjo tipov (a) in (c) iz dela II II) se električna energija iz soproizvodnje izračuna po naslednji formuli:
  ECHP=HCHP*C
  pri čemer:
  ECHP pomeni količino električne energije iz soproizvodnje;
  C pomeni razmerje med električno energijo in toploto;
  HCHP pomeni količino koristne toplote iz soproizvodnje (izračunane v ta namen kot skupna proizvodnja toplote minus katera koli toplota, proizvedena v ločenih kotlih ali z odvzemom sveže pare iz parnega generatorja, nameščenega pred turbino).
  Izračun električne energije iz soproizvodnje mora temeljiti na dejanskem razmerju med električno energijo in toploto. Če dejansko razmerje med električno energijo in toploto naprave za soproizvodnjo ni znano, se lahko za naprave tipov (a), (b), (c), (d) in (e) iz dela II, zlasti za statistične namene, uporabijo naslednje privzete vrednosti, če je izračunana električna energija iz soproizvodnje manjša ali enaka skupni proizvodnji električne energije iz naprave:






  Tip naprave | Privzeto razmerje med električno energijo in toploto, C |
| --- | --- | --- |
| Plinska turbina s kombiniranim ciklom z rekuperacijo toplote | 0,95 |
| Protitlačna parna turbina | 0,45 |
| Odjemno kondenzacijska parna turbina | 0,45 |
| Plinska turbina z rekuperacijo toplote | 0,55 |
| Motor z notranjim zgorevanjem | 0,75 |

(b)

Pri napravah za soproizvodnjo s celotnim letnim izkoristkom pod vrednostjo iz točke (a)(i) (naprave za soproizvodnjo tipov (b), (d), (e), (f), (g) in (h) iz dela II) ali s celotnim letnim izkoristkom pod vrednostjo iz točke (a)(ii) (naprave za soproizvodnjo tipov (a) in (c) iz dela II II) se električna energija iz soproizvodnje izračuna po naslednji formuli:

ECHP=HCHP*C

pri čemer:

ECHP pomeni količino električne energije iz soproizvodnje;

C pomeni razmerje med električno energijo in toploto;

HCHP pomeni količino koristne toplote iz soproizvodnje (izračunane v ta namen kot skupna proizvodnja toplote minus katera koli toplota, proizvedena v ločenih kotlih ali z odvzemom sveže pare iz parnega generatorja, nameščenega pred turbino).

Izračun električne energije iz soproizvodnje mora temeljiti na dejanskem razmerju med električno energijo in toploto. Če dejansko razmerje med električno energijo in toploto naprave za soproizvodnjo ni znano, se lahko za naprave tipov (a), (b), (c), (d) in (e) iz dela II, zlasti za statistične namene, uporabijo naslednje privzete vrednosti, če je izračunana električna energija iz soproizvodnje manjša ali enaka skupni proizvodnji električne energije iz naprave:

Tip naprave

Privzeto razmerje med električno energijo in toploto, C

Plinska turbina s kombiniranim ciklom z rekuperacijo toplote

0,95

Protitlačna parna turbina

0,45

Odjemno kondenzacijska parna turbina

0,45

Plinska turbina z rekuperacijo toplote

0,55

Motor z notranjim zgorevanjem

0,75

Če države članice za razmerja med električno energijo in toploto za naprave tipov (f), (g) (h), (i), (j) in (k) iz dela II uvedejo privzete vrednosti, se te vrednosti objavijo in sporočijo Komisiji.

| (c) | Če se delež energijske vsebnosti vložka goriva v postopku soproizvodnje ponovno pridobi v kemikalijah in se reciklira, se lahko ta delež odšteje od vložka goriva pred izračunom celotnega izkoristka iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

Če se delež energijske vsebnosti vložka goriva v postopku soproizvodnje ponovno pridobi v kemikalijah in se reciklira, se lahko ta delež odšteje od vložka goriva pred izračunom celotnega izkoristka iz točk (a) in (b).

| (d) | Države članice lahko določijo razmerje med električno energijo in toploto kot razmerje med električno energijo in koristno toploto pri obratovanju soproizvodnje z nižjo zmogljivostjo ter pri tem uporabijo obratovalne podatke določene naprave. |
| --- | --- |

(d)

Države članice lahko določijo razmerje med električno energijo in toploto kot razmerje med električno energijo in koristno toploto pri obratovanju soproizvodnje z nižjo zmogljivostjo ter pri tem uporabijo obratovalne podatke določene naprave.

| (e) | Države članice lahko za izračun po točkah (a) in (b) uporabijo druga poročevalna obdobja kot eno leto. |
| --- | --- |

(e)

Države članice lahko za izračun po točkah (a) in (b) uporabijo druga poročevalna obdobja kot eno leto.

Del II

Tehnologije za soproizvodnjo, ki jih zajema ta direktiva

| (a) | Plinska turbina s kombiniranim ciklom z rekuperacijo toplote |
| --- | --- |

(a)

Plinska turbina s kombiniranim ciklom z rekuperacijo toplote

| (b) | Protitlačna parna turbina |
| --- | --- |

(b)

Protitlačna parna turbina

| (c) | Odjemno kondenzacijska parna turbina |
| --- | --- |

(c)

Odjemno kondenzacijska parna turbina

| (d) | Plinska turbina z rekuperacijo toplote |
| --- | --- |

(d)

Plinska turbina z rekuperacijo toplote

| (e) | Motor z notranjim zgorevanjem |
| --- | --- |

(e)

Motor z notranjim zgorevanjem

| (f) | Mikroturbine |
| --- | --- |

(f)

Mikroturbine

| (g) | Stirlingovi motorji |
| --- | --- |

(g)

Stirlingovi motorji

| (h) | Gorivne celice |
| --- | --- |

(h)

Gorivne celice

| (i) | Parni motorji |
| --- | --- |

(i)

Parni motorji

| (j) | Motorji z organskim Rankinovim ciklom |
| --- | --- |

(j)

Motorji z organskim Rankinovim ciklom

| (k) | Katera koli druga vrsta tehnologije ali njihova kombinacija, ki spada pod opredelitev pojma iz točke (32) člena 2. |
| --- | --- |

(k)

Katera koli druga vrsta tehnologije ali njihova kombinacija, ki spada pod opredelitev pojma iz točke (32) člena 2.

Države članice pri izvajanju in uporabi splošnih načel za izračun električne energije iz soproizvodnje uporabijo podrobne smernice, določene v Odločbi Komisije 2008/952/ES (72).

PRILOGA III

METODOLOGIJA ZA DOLOČANJE IZKORISTKA POSTOPKA SOPROIZVODNJE

Vrednosti, ki se uporabljajo za izračun izkoristka soproizvodnje in prihrankov primarne energije, se določijo na podlagi pričakovanega ali dejanskega obratovanja naprave pri običajnih pogojih uporabe.

(a)   Soproizvodnja z visokim izkoristkom

V tej direktivi soproizvodnja z visokim izkoristkom izpolnjuje naslednji merili:

| — | energija, proizvedena v napravah za soproizvodnjo, zagotovi najmanj 10-odstotni prihranek primarne energije, izračunan v skladu s točko (b), v primerjavi z referenčnimi vrednostmi za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije; |
| --- | --- |

—

energija, proizvedena v napravah za soproizvodnjo, zagotovi najmanj 10-odstotni prihranek primarne energije, izračunan v skladu s točko (b), v primerjavi z referenčnimi vrednostmi za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije;

| — | energija iz naprav za malo soproizvodnjo in mikrosoproizvodnjo, ki zagotavlja prihranek primarne energije, se lahko šteje za soproizvodnjo z visokim izkoristkom; |
| --- | --- |

—

energija iz naprav za malo soproizvodnjo in mikrosoproizvodnjo, ki zagotavlja prihranek primarne energije, se lahko šteje za soproizvodnjo z visokim izkoristkom;

| — | neposredne emisije ogljikovega dioksida iz soproizvodnje, pri kateri se kurijo fosilna goriva, so manjše od 270g CO2 na 1 kWh izhodne energije iz celotne proizvodnje (vključno z ogrevanjem/hlajenjem, električno in mehansko energijo). |
| --- | --- |

—

neposredne emisije ogljikovega dioksida iz soproizvodnje, pri kateri se kurijo fosilna goriva, so manjše od 270g CO2 na 1 kWh izhodne energije iz celotne proizvodnje (vključno z ogrevanjem/hlajenjem, električno in mehansko energijo).

| — | Pri gradnji ali obsežni prenovi naprave za soproizvodnjo države članice zagotovijo, da v obstoječih virih toplote v primerjavi s povprečno letno porabo v preteklih treh koledarskih letih polnega obratovanja pred prenovo ni povečanja uporabe fosilnih goriv razen zemeljskega plina in da novi viri v tem sistemu ne uporabljajo fosilnih goriv razen zemeljskega plina. |
| --- | --- |

—

Pri gradnji ali obsežni prenovi naprave za soproizvodnjo države članice zagotovijo, da v obstoječih virih toplote v primerjavi s povprečno letno porabo v preteklih treh koledarskih letih polnega obratovanja pred prenovo ni povečanja uporabe fosilnih goriv razen zemeljskega plina in da novi viri v tem sistemu ne uporabljajo fosilnih goriv razen zemeljskega plina.

(b)   Izračun prihranka primarne energije

Prihranek primarne energije, ki se zagotovi s soproizvodnjo v skladu s Prilogo II, se izračuna po naslednji formuli:

Image 2C1252023SL16610120220913SL0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (kodificirano besedilo)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)C1252023SL17110120220913SL0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)C1252023SL29310120220913SL0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)C1252023SL29410120220913SL0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. septembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)C1252023SL39710120220914SL0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2041.)C1252023SL46210120220915SL0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1628.)

pri čemer:

PES pomeni prihranke primarne energije.

CHP Hη pomeni toplotni izkoristek soproizvodnje, opredeljen kot letno proizvedena koristna toplota, deljena z vložkom goriva, ki se porabi za proizvodnjo vsote koristne toplote in električne energije iz soproizvodnje.

Ref Hη pomeni referenčno vrednost izkoristka za ločeno proizvodnjo toplote.

CHP Eη pomeni električni izkoristek soproizvodnje, opredeljen kot letna električna energija iz soproizvodnje, deljena z vložkom goriva, ki se uporabi za proizvodnjo vsote koristne toplote in električne energije iz soproizvodnje. Če naprava za soproizvodnjo proizvaja mehansko energijo, se lahko letna električna energija iz soproizvodnje poveča za dodatni element, ki predstavlja količino električne energije, enakovredno količini mehanske energije. Ta dodatni element ne zagotavlja pravice do izdaje potrdila o izvoru v skladu s členom 24(10).

Ref Eη pomeni referenčno vrednost izkoristka za ločeno proizvodnjo električne energije.

(c)   Izračuni prihrankov energije z uporabo alternativnega izračuna

Države članice lahko prihranek primarne energije iz proizvodnje toplote in električne energije ter mehanske energije izračunajo, kot je prikazano v nadaljevanju, ne da bi za izključitev deleža toplote in električne energije, ki ne izvirata iz soproizvodnje, uporabile Prilogo II. Takšna proizvodnja se lahko šteje kot soproizvodnja z visokim izkoristkom, če izpolnjuje merili za izkoristke iz točke (a) te priloge in če je pri napravah za soproizvodnjo z električno močjo večjo od 25 MW celotni izkoristek nad 70 %. Vendar se specifikacija količine električne energije iz soproizvodnje, pridobljene v taki proizvodnji, za izdajanje potrdil o izvoru in za statistične namene določi v skladu s Prilogo II.

Če se prihranek primarne energije za določen postopek izračuna z uporabo drugega načina, opisanega zgoraj, se prihranek primarne energije izračuna po formuli iz točke (b) te priloge, pri čemer se: „CHP Hη“ nadomesti s „Hη“ in „CHP Eη“ z „Eη“, pri čemer:

Hη pomeni toplotni izkoristek postopka, opredeljen kot letno proizvedena toplota, deljena z vložkom goriva, ki se uporabi za proizvodnjo vsote proizvedene toplote in električne energije.

Eη pomeni električni izkoristek postopka, opredeljen kot letno proizvedena električna energija, deljena z vložkom goriva, ki se uporabi za proizvodnjo vsote proizvedene toplote in električne energije. Če naprava za soproizvodnjo proizvaja mehansko energijo, se lahko letna električna energija iz soproizvodnje poveča za dodatni element, ki predstavlja količino električne energije, enakovredno količini mehanske energije. Ta dodatni element ne zagotavlja pravice do izdaje potrdila o izvoru v skladu s členom 24(10).

| (d) | Države članice lahko za izračun v skladu s točkama (b) in (c) te priloge uporabijo druga poročevalna obdobja kot eno leto. |
| --- | --- |

(d)

Države članice lahko za izračun v skladu s točkama (b) in (c) te priloge uporabijo druga poročevalna obdobja kot eno leto.

| (e) | Pri napravah za mikrosoproizvodnjo lahko izračun prihrankov primarne energije temelji na potrjenih vrednostih. |
| --- | --- |

(e)

Pri napravah za mikrosoproizvodnjo lahko izračun prihrankov primarne energije temelji na potrjenih vrednostih.

(f)   Referenčne vrednosti izkoristka za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije

Harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov so sestavljene iz matrike vrednosti, diferencirane po ustreznih dejavnikih, vključno z letom izdelave in vrstami goriva, in morajo temeljiti na izčrpno dokumentirani analizi, med drugim ob upoštevanju podatkov o obratovanju v realnih razmerah, mešanice goriv in podnebnih razmer ter tudi uporabljenih tehnologij za soproizvodnjo.

Izkoristek obratovanja ločene proizvodnje toplote in električne energije, ki naj bi jo soproizvodnja nadomestila, se določi glede na referenčne vrednosti izkoristka za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije v skladu s formulo iz točke (b).

Referenčne vrednosti izkoristka se izračunajo v skladu z naslednjimi načeli:

| (i) | pri napravah za soproizvodnjo temelji primerjava z ločeno proizvodnjo električne energije na načelu primerjanja istih kategorij goriva; |
| --- | --- |

(i)

pri napravah za soproizvodnjo temelji primerjava z ločeno proizvodnjo električne energije na načelu primerjanja istih kategorij goriva;

| (ii) | vsaka naprava za soproizvodnjo se primerja z najboljšo razpoložljivo in ekonomsko upravičeno tehnologijo za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije na trgu v letu izdelave naprave za soproizvodnjo; |
| --- | --- |

(ii)

vsaka naprava za soproizvodnjo se primerja z najboljšo razpoložljivo in ekonomsko upravičeno tehnologijo za ločeno proizvodnjo toplote in električne energije na trgu v letu izdelave naprave za soproizvodnjo;

| (iii) | referenčne vrednosti izkoristka za naprave za soproizvodnjo, ki so starejše od 10 let, se določijo na podlagi referenčnih vrednosti za naprave, ki so stare 10 let; |
| --- | --- |

(iii)

referenčne vrednosti izkoristka za naprave za soproizvodnjo, ki so starejše od 10 let, se določijo na podlagi referenčnih vrednosti za naprave, ki so stare 10 let;

| (iv) | referenčne vrednosti izkoristka za ločeno proizvodnjo električne energije in proizvodnjo toplote odražajo podnebne razlike med državami članicami. |
| --- | --- |

(iv)

referenčne vrednosti izkoristka za ločeno proizvodnjo električne energije in proizvodnjo toplote odražajo podnebne razlike med državami članicami.

PRILOGA IV

ZAHTEVE GLEDE ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI ZA JAVNO NAROČANJE

V postopkih javnega naročanja za javna naročila in koncesije javni naročniki in naročniki ob nakupu izdelkov, storitev, stavb in gradbenih del:

| (a) | če je izdelek zajet v delegiranem aktu, sprejetem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ali izvedbeno direktivo Komisije, povezano z njo, kupujejo le izdelke, ki izpolnjujejo merilo iz člena 7(2) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

če je izdelek zajet v delegiranem aktu, sprejetem v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ali izvedbeno direktivo Komisije, povezano z njo, kupujejo le izdelke, ki izpolnjujejo merilo iz člena 7(2) navedene uredbe;

| (b) | kadar je izdelek, ki ga točka (a) ne zajema, zajet v izvedbenem ukrepu v okviru Direktive 2009/125/ES, sprejetem po začetku veljavnosti te direktive, kupijo le izdelke, ki izpolnjujejo merila energijske učinkovitosti iz navedenega izvedbenega ukrepa; |
| --- | --- |

(b)

kadar je izdelek, ki ga točka (a) ne zajema, zajet v izvedbenem ukrepu v okviru Direktive 2009/125/ES, sprejetem po začetku veljavnosti te direktive, kupijo le izdelke, ki izpolnjujejo merila energijske učinkovitosti iz navedenega izvedbenega ukrepa;

| (c) | kadar za izdelek ali storitev veljajo merila Unije za zelena javna naročila, pomembna za energijsko učinkovitost izdelka ali storitve, si prizadevajo kupovati samo izdelke in storitve, ki upoštevajo vsaj tehnične specifikacije, določene na „osnovni“ ravni v upoštevnih merilih Unije za zelena javna naročila, med drugim tudi za podatkovne centre, strežniške prostore in storitve v oblaku, merila Unije za zelena javna naročila za cestno razsvetljavo in semaforje ter merila Unije za zelena javna naročila za računalnike, monitorje, tablične računalnike in pametne telefone; |
| --- | --- |

(c)

kadar za izdelek ali storitev veljajo merila Unije za zelena javna naročila, pomembna za energijsko učinkovitost izdelka ali storitve, si prizadevajo kupovati samo izdelke in storitve, ki upoštevajo vsaj tehnične specifikacije, določene na „osnovni“ ravni v upoštevnih merilih Unije za zelena javna naročila, med drugim tudi za podatkovne centre, strežniške prostore in storitve v oblaku, merila Unije za zelena javna naročila za cestno razsvetljavo in semaforje ter merila Unije za zelena javna naročila za računalnike, monitorje, tablične računalnike in pametne telefone;

| (d) | kupujejo le pnevmatike, ki izpolnjujejo merilo najvišjega razreda glede na izkoristek goriva, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta (73). Ta zahteva javnim organom ne preprečuje, da bi kupili pnevmatike najvišjega razreda glede na oprijem na mokri podlagi ali zunanji kotalni hrup, kadar je to utemeljeno zaradi varnosti ali javnega zdravja; |
| --- | --- |

(d)

kupujejo le pnevmatike, ki izpolnjujejo merilo najvišjega razreda glede na izkoristek goriva, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta (73). Ta zahteva javnim organom ne preprečuje, da bi kupili pnevmatike najvišjega razreda glede na oprijem na mokri podlagi ali zunanji kotalni hrup, kadar je to utemeljeno zaradi varnosti ali javnega zdravja;

| (e) | v svojih razpisih za naročila storitev zahtevajo, da ponudniki storitev pri izvajanju zadevnih storitev uporabljajo le izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a), (b) in (d). Ta zahteva se uporablja samo za nove izdelke, ki jih ponudniki storitev delno ali v celoti kupijo za zagotavljanje zadevne storitve; |
| --- | --- |

(e)

v svojih razpisih za naročila storitev zahtevajo, da ponudniki storitev pri izvajanju zadevnih storitev uporabljajo le izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a), (b) in (d). Ta zahteva se uporablja samo za nove izdelke, ki jih ponudniki storitev delno ali v celoti kupijo za zagotavljanje zadevne storitve;

| (f) | kupujejo le stavbe ali sklepajo nove najemne pogodbe samo za tiste stavbe, ki izpolnjujejo vsaj minimalne zahteve glede e energijske učinkovitosti iz člena 4(1) Direktive 2010/31/EU, razen kadar je namen nakupa stavbe naslednji:






  (i) | izvedba temeljite prenove ali rušenja, |
| --- | --- | --- |

(f)

kupujejo le stavbe ali sklepajo nove najemne pogodbe samo za tiste stavbe, ki izpolnjujejo vsaj minimalne zahteve glede e energijske učinkovitosti iz člena 4(1) Direktive 2010/31/EU, razen kadar je namen nakupa stavbe naslednji:

(i)

izvedba temeljite prenove ali rušenja,

| (ii) | v primeru javnih organov ponovna prodaja stavbe, ne da bi jo javni organ uporabljal za svoje potrebe, ali |
| --- | --- |

(ii)

v primeru javnih organov ponovna prodaja stavbe, ne da bi jo javni organ uporabljal za svoje potrebe, ali

| (iii) | ohraniti stavbo, ki je uradno zaščitena kot del zaščitenega okolja ali zaradi njenega posebnega arhitekturnega ali zgodovinskega pomena. |
| --- | --- |

(iii)

ohraniti stavbo, ki je uradno zaščitena kot del zaščitenega okolja ali zaradi njenega posebnega arhitekturnega ali zgodovinskega pomena.

Skladnost s temi zahtevami se potrdi z energijsko izkaznico iz člena 11 Direktive 2010/31/EU.

PRILOGA V

SKUPNE METODE IN NAČELA ZA IZRAČUN UČINKA SHEM OBVEZNOSTI ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI ALI DRUGIH UKREPOV POLITIKE IZ ČLENOV 8, 9 IN 10 TER ČLENA 28(11)

| 1. | Metode za izračun prihranka energije, razen tistih, ki izhajajo iz ukrepov obdavčitve, za namene členov 8, 9 in 10 ter člena 28(11).
  Zavezanci, udeležene ali pooblaščene strani ali javni organi izvajalci lahko uporabijo naslednje metode za izračun prihranka energije:






  (a) | predvideni prihranek, ki se določi na podlagi rezultatov predhodnih energijskih izboljšav v podobnih obratih, izvedenih pod neodvisnim nadzorom. Splošni pristop se imenuje „predhodni“; |
| --- | --- | --- |

1.

Zavezanci, udeležene ali pooblaščene strani ali javni organi izvajalci lahko uporabijo naslednje metode za izračun prihranka energije:

(a)

predvideni prihranek, ki se določi na podlagi rezultatov predhodnih energijskih izboljšav v podobnih obratih, izvedenih pod neodvisnim nadzorom. Splošni pristop se imenuje „predhodni“;

| (b) | izmerjeni prihranek, pri čemer se prihranek zaradi izvedbe ukrepa ali paketa ukrepov določi z beleženjem dejanskega zmanjšanja porabe energije ob ustreznem upoštevanju dejavnikov, kot so dodatnost, zasedenost, ravni proizvodnje in vreme, ki lahko vplivajo na porabo. Splošni pristop se imenuje „naknadni“; |
| --- | --- |

(b)

izmerjeni prihranek, pri čemer se prihranek zaradi izvedbe ukrepa ali paketa ukrepov določi z beleženjem dejanskega zmanjšanja porabe energije ob ustreznem upoštevanju dejavnikov, kot so dodatnost, zasedenost, ravni proizvodnje in vreme, ki lahko vplivajo na porabo. Splošni pristop se imenuje „naknadni“;

| (c) | ocenjeni prihranek, pri čemer se uporabijo tehnične ocene prihranka. Tak pristop se lahko uporabi samo, kadar je pridobitev zanesljivih izmerjenih podatkov za določen obrat težavna ali nesorazmerno draga, na primer pri zamenjavi kompresorja ali električnega motorja z drugačno vrednostjo kWh od tiste, za katero so bili izmerjeni neodvisni podatki o prihranku, ali kadar te ocene na podlagi nacionalno uveljavljenih metodologij in meril izvedejo kvalificirani ali akreditirani strokovnjaki, ki so neodvisni od zavezancev, udeleženih ali pooblaščenih strani; |
| --- | --- |

(c)

ocenjeni prihranek, pri čemer se uporabijo tehnične ocene prihranka. Tak pristop se lahko uporabi samo, kadar je pridobitev zanesljivih izmerjenih podatkov za določen obrat težavna ali nesorazmerno draga, na primer pri zamenjavi kompresorja ali električnega motorja z drugačno vrednostjo kWh od tiste, za katero so bili izmerjeni neodvisni podatki o prihranku, ali kadar te ocene na podlagi nacionalno uveljavljenih metodologij in meril izvedejo kvalificirani ali akreditirani strokovnjaki, ki so neodvisni od zavezancev, udeleženih ali pooblaščenih strani;

| (d) | anketno ugotovljeni prihranek, kadar se ugotavlja odziv porabnikov na nasvete, kampanje obveščanja in sisteme označevanja ali potrjevanja ali merjenje z inteligentnimi števci. Ta pristop se lahko uporabi samo za prihranek, ki je posledica spremembe vedenja porabnikov. Ne sme pa se uporabljati za prihranek, ki je rezultat izvedbe fizičnih ukrepov. |
| --- | --- |

(d)

anketno ugotovljeni prihranek, kadar se ugotavlja odziv porabnikov na nasvete, kampanje obveščanja in sisteme označevanja ali potrjevanja ali merjenje z inteligentnimi števci. Ta pristop se lahko uporabi samo za prihranek, ki je posledica spremembe vedenja porabnikov. Ne sme pa se uporabljati za prihranek, ki je rezultat izvedbe fizičnih ukrepov.

| 2. | Pri ugotavljanju prihranka energije zaradi ukrepa za energijsko učinkovitost za namene členov 8, 9 in 10 ter člena 28(11) veljajo naslednja načela:






  (a) | države članice dokažejo, da je bil ukrep politike izveden za namen izpolnjevanja obveznosti prihrankov energije in doseganja prihrankov energije pri končni porabi v skladu s členom 8(1). Države članice predložijo dokaze in svojo dokumentacijo o tem, da se prihranki energije dosegajo zaradi ukrepa politike, vključno s prostovoljnimi sporazumi; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

države članice dokažejo, da je bil ukrep politike izveden za namen izpolnjevanja obveznosti prihrankov energije in doseganja prihrankov energije pri končni porabi v skladu s členom 8(1). Države članice predložijo dokaze in svojo dokumentacijo o tem, da se prihranki energije dosegajo zaradi ukrepa politike, vključno s prostovoljnimi sporazumi;

| (b) | prihranki se prikažejo kot dodani tistim, do katerih bi v vsakem primeru prišlo brez dejavnosti zavezanca, udeležene ali pooblaščene strani ali javnih organov izvajalcev. Pri določitvi, kateri prihranki se lahko uveljavljajo kot dodatni, države članice upoštevajo, kako bi se poraba energije in povpraševanje po njej razvijala, če se zadevni ukrep politike ne bi izvajal, pri čemer se oprejo na vsaj naslednje elemente: trendi porabe energije, spremembe vedenja porabnikov, tehnološki napredek in spremembe, ki jih povzročajo drugi ukrepi, izvedeni na ravni Unije ali na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

prihranki se prikažejo kot dodani tistim, do katerih bi v vsakem primeru prišlo brez dejavnosti zavezanca, udeležene ali pooblaščene strani ali javnih organov izvajalcev. Pri določitvi, kateri prihranki se lahko uveljavljajo kot dodatni, države članice upoštevajo, kako bi se poraba energije in povpraševanje po njej razvijala, če se zadevni ukrep politike ne bi izvajal, pri čemer se oprejo na vsaj naslednje elemente: trendi porabe energije, spremembe vedenja porabnikov, tehnološki napredek in spremembe, ki jih povzročajo drugi ukrepi, izvedeni na ravni Unije ali na nacionalni ravni;

| (c) | prihranki, ki izhajajo iz izvajanja obveznega prava Unije, se štejejo za prihranke, do katerih bi prišlo v vsakem primeru, in se zato ne morejo uveljavljati kot prihranki energije za namene člena 8(1). Z odstopanjem od te zahteve se lahko prihranki v zvezi s prenovo obstoječih stavb uveljavljajo kot prihranki energije za namene člena 8(1), če je zadoščeno merilu pomembnosti iz točke 3(h) te priloge. Ukrepi za spodbujanje izboljšanja energijske učinkovitosti v javnem sektorju v skladu s členoma 5 in 6 so lahko upravičeni, da se prištejejo k izpolnjevanju zahtev glede prihrankov energije iz člena 8(1), če je prihranek energije pri končni porabi, ki je posledica takega ukrepa, preverljiv in merljiv ali ga je mogoče oceniti. Pri izračunu prihrankov energije morajo biti izpolnjene zahteve iz te priloge. |
| --- | --- |

(c)

prihranki, ki izhajajo iz izvajanja obveznega prava Unije, se štejejo za prihranke, do katerih bi prišlo v vsakem primeru, in se zato ne morejo uveljavljati kot prihranki energije za namene člena 8(1). Z odstopanjem od te zahteve se lahko prihranki v zvezi s prenovo obstoječih stavb uveljavljajo kot prihranki energije za namene člena 8(1), če je zadoščeno merilu pomembnosti iz točke 3(h) te priloge. Ukrepi za spodbujanje izboljšanja energijske učinkovitosti v javnem sektorju v skladu s členoma 5 in 6 so lahko upravičeni, da se prištejejo k izpolnjevanju zahtev glede prihrankov energije iz člena 8(1), če je prihranek energije pri končni porabi, ki je posledica takega ukrepa, preverljiv in merljiv ali ga je mogoče oceniti. Pri izračunu prihrankov energije morajo biti izpolnjene zahteve iz te priloge.

| (d) | ukrepi v skladu z Uredbo (EU) 2018/842 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov se sicer lahko upoštevajo, vendar morajo države članice dokazati, da imajo za posledico prihranke energije pri končni porabi, ki so preverljivi in merljivi ali jih je mogoče oceniti. Pri izračunu prihrankov energije morajo biti izpolnjene zahteve iz te priloge. |
| --- | --- |

(d)

ukrepi v skladu z Uredbo (EU) 2018/842 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov se sicer lahko upoštevajo, vendar morajo države članice dokazati, da imajo za posledico prihranke energije pri končni porabi, ki so preverljivi in merljivi ali jih je mogoče oceniti. Pri izračunu prihrankov energije morajo biti izpolnjene zahteve iz te priloge.

| (e) | Države članice pri izpolnjevanju obveznosti prihrankov energije v skladu s členom 8(1) ne morejo upoštevati zmanjšanja porabe energije v sektorjih vključno s prometnim in stavbnim sektorjem, ki bi bilo doseženo v vsakem primeru kot posledica trgovanja z emisijami v skladu z direktivo EU o trgovanju z emisijami. Če je subjekt zavezanec v okviru nacionalne sheme obveznosti energijske učinkovitosti na podlagi člena 9 te direktive in v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za stavbe in cestni promet [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], sistem spremljanja in preverjanja zagotovi, da se pri izračunu prihrankov energije zaradi njenih ukrepov za prihranke energije in poročanju o njih upošteva cena ogljika, ki je bila prenesena pri sprostitvi goriva za porabo [v skladu s členom 1(21) predloga direktive COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]. |
| --- | --- |

(e)

Države članice pri izpolnjevanju obveznosti prihrankov energije v skladu s členom 8(1) ne morejo upoštevati zmanjšanja porabe energije v sektorjih vključno s prometnim in stavbnim sektorjem, ki bi bilo doseženo v vsakem primeru kot posledica trgovanja z emisijami v skladu z direktivo EU o trgovanju z emisijami. Če je subjekt zavezanec v okviru nacionalne sheme obveznosti energijske učinkovitosti na podlagi člena 9 te direktive in v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za stavbe in cestni promet [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], sistem spremljanja in preverjanja zagotovi, da se pri izračunu prihrankov energije zaradi njenih ukrepov za prihranke energije in poročanju o njih upošteva cena ogljika, ki je bila prenesena pri sprostitvi goriva za porabo [v skladu s členom 1(21) predloga direktive COM(2021)0551, 2021/0211(COD)].

| (f) | upošteva se lahko samo prihranek, ki presega naslednje ravni:






  (i) | standarde emisijskih vrednosti Unije za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila na podlagi izvajanja Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (74); države članice morajo predložiti dokaze, svoje predpostavke in metodologijo izračuna, da bi dokazale dodatnost k novim zahtevam Unije glede CO2 pri novih vozilih; |
| --- | --- | --- |

(f)

upošteva se lahko samo prihranek, ki presega naslednje ravni:

(i)

standarde emisijskih vrednosti Unije za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila na podlagi izvajanja Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (74); države članice morajo predložiti dokaze, svoje predpostavke in metodologijo izračuna, da bi dokazale dodatnost k novim zahtevam Unije glede CO2 pri novih vozilih;

| (ii) | zahteve Unije v zvezi z umikom nekaterih izdelkov, povezanih z energijo, s trga zaradi izvajanja izvedbenih ukrepov na podlagi Direktive 2009/125/ES; države članice morajo predložiti dokaze, svoje predpostavke in metodologijo izračuna, da bi dokazale dodatnost; |
| --- | --- |

(ii)

zahteve Unije v zvezi z umikom nekaterih izdelkov, povezanih z energijo, s trga zaradi izvajanja izvedbenih ukrepov na podlagi Direktive 2009/125/ES; države članice morajo predložiti dokaze, svoje predpostavke in metodologijo izračuna, da bi dokazale dodatnost;

| (g) | dovoljene so politike, katerih namen je spodbujanje višjih ravni energijske učinkovitosti izdelkov, opreme, prometnih sistemov, vozil in goriv, stavb in elementov stavb, procesov ali trgov, razen ukrepov politike v zvezi z uporabo tehnologij za neposredno zgorevanje fosilnih goriv, ki se izvajajo od
  1. julija 2028, in ukrepov politike, ki subvencionirajo uporabo tehnologij za neposredno zgorevanje fosilnih goriv v stanovanjskih stavbah za industrijo od
  1. januarja 2024
  . Prihranki energije ki so posledica ukrepov v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv se lahko upoštevajo pri izpolnjevanju obveznosti prihrankov energije do največje količine, ki je enaka eni četrtini prihrankov energije od 1. januarja 2024 do 30. junija 2028
  ; |
| --- | --- |

(g)

dovoljene so politike, katerih namen je spodbujanje višjih ravni energijske učinkovitosti izdelkov, opreme, prometnih sistemov, vozil in goriv, stavb in elementov stavb, procesov ali trgov, razen ukrepov politike v zvezi z uporabo tehnologij za neposredno zgorevanje fosilnih goriv, ki se izvajajo od
  1. julija 2028, in ukrepov politike, ki subvencionirajo uporabo tehnologij za neposredno zgorevanje fosilnih goriv v stanovanjskih stavbah za industrijo od
  1. januarja 2024
  . Prihranki energije ki so posledica ukrepov v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv se lahko upoštevajo pri izpolnjevanju obveznosti prihrankov energije do največje količine, ki je enaka eni četrtini prihrankov energije od 1. januarja 2024 do 30. junija 2028
  ;

| (ga) | posamezni ukrepi v zvezi z uporabo tehnologij za neposredno zgorevanje fosilnih goriv od 1. julija 2028 dalje niso dovoljeni. Posamezni ukrepi za spodbujanje kombinacij tehnologij so dovoljeni. Kadar posamezni akterji spodbujajo kombinacije tehnologij, se delež prihrankov energije, povezan s tehnologijami zgorevanja fosilnih goriv, od 1. julija 2028 dalje ne upošteva več; |
| --- | --- |

(ga)

posamezni ukrepi v zvezi z uporabo tehnologij za neposredno zgorevanje fosilnih goriv od 1. julija 2028 dalje niso dovoljeni. Posamezni ukrepi za spodbujanje kombinacij tehnologij so dovoljeni. Kadar posamezni akterji spodbujajo kombinacije tehnologij, se delež prihrankov energije, povezan s tehnologijami zgorevanja fosilnih goriv, od 1. julija 2028 dalje ne upošteva več;

| ▌ | [Sprememba 20] |
| --- | --- |

▌

[Sprememba 20]

| (i) | ukrepi, ki spodbujajo namestitev tehnologij za malo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na ali v stavbah, so lahko upravičeni, da se prištejejo k izpolnjevanju zahtev glede prihrankov energije iz člena 8(1), če je prihranek energije pri končni porabi, ki je posledica takega ukrepa, preverljiv in merljiv ali ga je mogoče oceniti. Pri izračunu prihrankov energije morajo biti izpolnjene zahteve iz te priloge; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi, ki spodbujajo namestitev tehnologij za malo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na ali v stavbah, so lahko upravičeni, da se prištejejo k izpolnjevanju zahtev glede prihrankov energije iz člena 8(1), če je prihranek energije pri končni porabi, ki je posledica takega ukrepa, preverljiv in merljiv ali ga je mogoče oceniti. Pri izračunu prihrankov energije morajo biti izpolnjene zahteve iz te priloge;

| (j) | ukrepi, ki spodbujajo namestitev tehnologij za sončno toplotno energijo, so lahko upravičeni, da se upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev glede prihrankov energije iz člena 8(1), če imajo za posledico prihranke energije pri končni porabi, ki so preverljivi in merljivi ali jih je mogoče oceniti. Toplota okolice, ki jo zajamejo tehnologije sončne toplotne energije, se lahko izključi iz njihove končne porabe energije; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi, ki spodbujajo namestitev tehnologij za sončno toplotno energijo, so lahko upravičeni, da se upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev glede prihrankov energije iz člena 8(1), če imajo za posledico prihranke energije pri končni porabi, ki so preverljivi in merljivi ali jih je mogoče oceniti. Toplota okolice, ki jo zajamejo tehnologije sončne toplotne energije, se lahko izključi iz njihove končne porabe energije;

| (k) | politike, ki pospešujejo uvedbo bolj učinkovitih izdelkov in vozil, razen tistih v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv, se lahko upoštevajo v celoti, pod pogojem, da se prikaže, da do uvedbe pride pred potekom povprečne pričakovane življenjske dobe izdelka ali vozila oziroma pred običajno zamenjavo izdelka ali vozila, pri čemer se prihranki uveljavljajo le za obdobje do izteka povprečne pričakovane življenjske dobe izdelkov ali vozil, ki bodo zamenjani; |
| --- | --- |

(k)

politike, ki pospešujejo uvedbo bolj učinkovitih izdelkov in vozil, razen tistih v zvezi z uporabo neposrednega zgorevanja fosilnih goriv, se lahko upoštevajo v celoti, pod pogojem, da se prikaže, da do uvedbe pride pred potekom povprečne pričakovane življenjske dobe izdelka ali vozila oziroma pred običajno zamenjavo izdelka ali vozila, pri čemer se prihranki uveljavljajo le za obdobje do izteka povprečne pričakovane življenjske dobe izdelkov ali vozil, ki bodo zamenjani;

| (l) | pri spodbujanju uvedbe ukrepov za energijsko učinkovitost države članice po potrebi zagotovijo ohranitev standardov kakovosti za izdelke, storitve in izvedbo ukrepov oziroma uvedbo teh standardov, če ti ne obstajajo; |
| --- | --- |

(l)

pri spodbujanju uvedbe ukrepov za energijsko učinkovitost države članice po potrebi zagotovijo ohranitev standardov kakovosti za izdelke, storitve in izvedbo ukrepov oziroma uvedbo teh standardov, če ti ne obstajajo;

| (m) | zaradi podnebnih razlik med regijami se lahko države članice odločijo, da prihranke prilagodijo standardni vrednosti ali da uskladijo različne prihranke energije s temperaturnimi razlikami med regijami; |
| --- | --- |

(m)

zaradi podnebnih razlik med regijami se lahko države članice odločijo, da prihranke prilagodijo standardni vrednosti ali da uskladijo različne prihranke energije s temperaturnimi razlikami med regijami;

| (n) | pri izračunu prihranka energije se upošteva, koliko časa bodo ukrepi učinkovali in hitrost, s katero se bodo prihranki zmanjševali. S tem izračunom se seštejejo prihranki, ki bodo doseženi na podlagi vsakega posameznega ukrepa v obdobju od datuma začetka njegovega izvajanja konca vsakega obdobja obveznosti. Države članice lahko sprejmejo tudi drugo metodo, za katero se ocenjuje, da bo zagotovila vsaj isto skupno količino prihranka. Kadar uporabljajo drugo metodo, države članice zagotovijo, da skupna količina prihranka energije, izračunana z uporabo te metode, ne preseže količine prihranka energije, ki bi jo dobile, če bi prihranek energije izračunale s seštevkom prihrankov, doseženih na podlagi vsakega posameznega ukrepa v obdobju od datuma začetka njegovega izvajanja do 2030. Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih na podlagi Uredbe (EU) 2018/1999 podrobno opišejo, katero drugo metodo so uporabile in kako so zagotovile izpolnjevanje te zavezujoče zahteve za izračun. |
| --- | --- |

(n)

pri izračunu prihranka energije se upošteva, koliko časa bodo ukrepi učinkovali in hitrost, s katero se bodo prihranki zmanjševali. S tem izračunom se seštejejo prihranki, ki bodo doseženi na podlagi vsakega posameznega ukrepa v obdobju od datuma začetka njegovega izvajanja konca vsakega obdobja obveznosti. Države članice lahko sprejmejo tudi drugo metodo, za katero se ocenjuje, da bo zagotovila vsaj isto skupno količino prihranka. Kadar uporabljajo drugo metodo, države članice zagotovijo, da skupna količina prihranka energije, izračunana z uporabo te metode, ne preseže količine prihranka energije, ki bi jo dobile, če bi prihranek energije izračunale s seštevkom prihrankov, doseženih na podlagi vsakega posameznega ukrepa v obdobju od datuma začetka njegovega izvajanja do 2030. Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih na podlagi Uredbe (EU) 2018/1999 podrobno opišejo, katero drugo metodo so uporabile in kako so zagotovile izpolnjevanje te zavezujoče zahteve za izračun.

| 3. | Države članice zagotovijo izpolnjevanje naslednjih zahtev za ukrepe politik, sprejete na podlagi člena 10 in člena 28(11):






  (a) | ukrepi politike in posamezni ukrepi zagotovijo preverljiv prihranek energije pri končni porabi; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ukrepi politike in posamezni ukrepi zagotovijo preverljiv prihranek energije pri končni porabi;

| (b) | odgovornost vseh udeleženih strani, pooblaščenih strani ali javnih organov izvajalcev, kot je ustrezno, je jasno opredeljena; |
| --- | --- |

(b)

odgovornost vseh udeleženih strani, pooblaščenih strani ali javnih organov izvajalcev, kot je ustrezno, je jasno opredeljena;

| (c) | prihranki energije, ki se dosežejo ali bi jih bilo treba doseči, so določeni pregledno; |
| --- | --- |

(c)

prihranki energije, ki se dosežejo ali bi jih bilo treba doseči, so določeni pregledno;

| (d) | količina prihrankov energije, ki jih je treba ali bi jih bilo treba doseči z ukrepom politike, je izražena kot poraba bodisi končne bodisi primarne energije, pri čemer se uporabljajo neto kalorične vrednosti ali faktorji primarne energije, določeni v členu 29; |
| --- | --- |

(d)

količina prihrankov energije, ki jih je treba ali bi jih bilo treba doseči z ukrepom politike, je izražena kot poraba bodisi končne bodisi primarne energije, pri čemer se uporabljajo neto kalorične vrednosti ali faktorji primarne energije, določeni v členu 29;

| (e) | pripravi se letno poročilo o prihrankih energije, ki so jih dosegle pooblaščene strani in udeležene strani ter javni organi izvajalci, in se ga da na voljo javnosti, kakor tudi podatke o letnem trendu prihrankov energije; |
| --- | --- |

(e)

pripravi se letno poročilo o prihrankih energije, ki so jih dosegle pooblaščene strani in udeležene strani ter javni organi izvajalci, in se ga da na voljo javnosti, kakor tudi podatke o letnem trendu prihrankov energije;

| (f) | spremljanje rezultatov in izvedba ustreznih ukrepov, če napredek ni zadovoljiv; |
| --- | --- |

(f)

spremljanje rezultatov in izvedba ustreznih ukrepov, če napredek ni zadovoljiv;

| (g) | prihranke energije, ki izhajajo iz posameznega ukrepa, lahko uveljavlja le ena stran; |
| --- | --- |

(g)

prihranke energije, ki izhajajo iz posameznega ukrepa, lahko uveljavlja le ena stran;

| (h) | dejavnosti udeležene strani, pooblaščene strani ali javnega organa izvajalca naj bi izkazano pomembno prispevale k doseganju prihrankov energije, ki se uveljavljajo; |
| --- | --- |

(h)

dejavnosti udeležene strani, pooblaščene strani ali javnega organa izvajalca naj bi izkazano pomembno prispevale k doseganju prihrankov energije, ki se uveljavljajo;

| (i) | dejavnosti udeležene strani, pooblaščene strani ali javnega organa izvajalca ne vplivajo negativno na ranljive odjemalce, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih. |
| --- | --- |

(i)

dejavnosti udeležene strani, pooblaščene strani ali javnega organa izvajalca ne vplivajo negativno na ranljive odjemalce, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih.

| 4. | Pri ugotavljanju prihranka energije zaradi ukrepov politike v zvezi z obdavčitvijo
  in parafiskalnimi dajatvami
  , uvedenih v skladu s členom 10, veljajo naslednja načela:






  (a) | upošteva se samo prihranek energije zaradi ukrepov obdavčitve, ki presegajo najnižje ravni obdavčitve goriv, kot je zahtevano v Direktivi Sveta 2003/96/ES (75) ali Direktivi Sveta 2006/112/ES (76); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

upošteva se samo prihranek energije zaradi ukrepov obdavčitve, ki presegajo najnižje ravni obdavčitve goriv, kot je zahtevano v Direktivi Sveta 2003/96/ES (75) ali Direktivi Sveta 2006/112/ES (76);

| (aa) | upošteva se samo prihranek energije zaradi ukrepov obdavčitve in parafiskalnih dajatev, namenjenih doseganju prihrankov energije, kot so opredeljeni v členu 2(7). |
| --- | --- |

(aa)

upošteva se samo prihranek energije zaradi ukrepov obdavčitve in parafiskalnih dajatev, namenjenih doseganju prihrankov energije, kot so opredeljeni v členu 2(7).

| (b) | ▌prožnosti cen za izračun učinka ukrepov obdavčitve (energije) morajo
  biti prilagojene segmentu končnega uporabnika, tudi z dohodkovnimi razredi, vrstami in velikostjo podjetij, s čimer morajo
  predstavljati odzivnost povpraševanja po energiji na spremembe cen in se ocenijo na podlagi najnovejših in reprezentativnih uradnih virov podatkov, ki se uporabljajo za državo članico in, če je ustrezno, temeljijo na spremnih študijah neodvisnega inštituta ▌; |
| --- | --- |

(b)

▌prožnosti cen za izračun učinka ukrepov obdavčitve (energije) morajo
  biti prilagojene segmentu končnega uporabnika, tudi z dohodkovnimi razredi, vrstami in velikostjo podjetij, s čimer morajo
  predstavljati odzivnost povpraševanja po energiji na spremembe cen in se ocenijo na podlagi najnovejših in reprezentativnih uradnih virov podatkov, ki se uporabljajo za državo članico in, če je ustrezno, temeljijo na spremnih študijah neodvisnega inštituta ▌;

| (c) | prihranek energije zaradi spremljajočih instrumentov davčne politike, vključno z davčnimi spodbudami ali plačili v sklad, se upošteva ločeno; |
| --- | --- |

(c)

prihranek energije zaradi spremljajočih instrumentov davčne politike, vključno z davčnimi spodbudami ali plačili v sklad, se upošteva ločeno;

| (d) | da ne bi prihajalo do prekrivanja s pravom Unije in drugimi ukrepi politike,
  je
  treba pri oceni prihrankov energije zaradi ukrepov obdavčitve uporabljati ocene kratkoročne prožnosti; |
| --- | --- |

(d)

da ne bi prihajalo do prekrivanja s pravom Unije in drugimi ukrepi politike,
  je
  treba pri oceni prihrankov energije zaradi ukrepov obdavčitve uporabljati ocene kratkoročne prožnosti;

| (e) | države članice ugotovijo distribucijske učinke ukrepov obdavčitve in enakovrednih ukrepov na ranljive odjemalce, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, ter prikažejo učinke blažitvenih ukrepov, izvedenih v skladu s členom 22(1)–(3); |
| --- | --- |

(e)

države članice ugotovijo distribucijske učinke ukrepov obdavčitve in enakovrednih ukrepov na ranljive odjemalce, ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih, ter prikažejo učinke blažitvenih ukrepov, izvedenih v skladu s členom 22(1)–(3);

| (f) | države članice predložijo dokaze, vključno z metodologijami izračuna, da v primerih prekrivanja učinka ukrepov obdavčitve energije ali ogljika ali trgovanja z emisijami v skladu z direktivo o trgovanju z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] ni prihajalo do dvojnega štetja prihrankov energije. |
| --- | --- |

(f)

države članice predložijo dokaze, vključno z metodologijami izračuna, da v primerih prekrivanja učinka ukrepov obdavčitve energije ali ogljika ali trgovanja z emisijami v skladu z direktivo o trgovanju z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] ni prihajalo do dvojnega štetja prihrankov energije.

| 5. | Uradna priglasitev metodologije
  Države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 uradno obvestijo Komisijo o podrobni metodologiji, ki so jo predlagale za delovanje shem obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov iz členov 9 in 10, ter člena 28(11). Taka uradna obvestila, razen pri davkih, vključujejo informacije o:






  (a) | ravni prihrankov energije, zahtevani na podlagi prvega pododstavka člena 8(1), ali prihrankov, ki naj bi bili doseženi v celotnem obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030; |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 uradno obvestijo Komisijo o podrobni metodologiji, ki so jo predlagale za delovanje shem obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov iz členov 9 in 10, ter člena 28(11). Taka uradna obvestila, razen pri davkih, vključujejo informacije o:

(a)

ravni prihrankov energije, zahtevani na podlagi prvega pododstavka člena 8(1), ali prihrankov, ki naj bi bili doseženi v celotnem obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030;

| (b) | tem, kako se bo v obdobju obveznosti uvajala izračunana količina novih prihrankov energije na podlagi prvega pododstavka člena 8(1) ali pričakovanih prihrankov energije; |
| --- | --- |

(b)

tem, kako se bo v obdobju obveznosti uvajala izračunana količina novih prihrankov energije na podlagi prvega pododstavka člena 8(1) ali pričakovanih prihrankov energije;

| (c) | zavezancih, udeleženih ali pooblaščenih straneh ali javnih organih izvajalcih; |
| --- | --- |

(c)

zavezancih, udeleženih ali pooblaščenih straneh ali javnih organih izvajalcih;

| (d) | ciljnih sektorjih; |
| --- | --- |

(d)

ciljnih sektorjih;

| (e) | ukrepih politike in posameznih ukrepih, vključno s pričakovano celotno količino skupnih prihrankov energije na posamezni ukrep; |
| --- | --- |

(e)

ukrepih politike in posameznih ukrepih, vključno s pričakovano celotno količino skupnih prihrankov energije na posamezni ukrep;

| (f) | ukrepih politike ali programih ali ukrepih, ki se financirajo iz nacionalnega sklada za energijsko učinkovitost in se izvajajo prednostno pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih politike ali programih ali ukrepih, ki se financirajo iz nacionalnega sklada za energijsko učinkovitost in se izvajajo prednostno pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih;

| (g) | deležu in količini prihrankov energije, ki bodo doseženi pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcev in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

(g)

deležu in količini prihrankov energije, ki bodo doseženi pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcev in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih;

| (h) | če je ustrezno, o uporabljenih kazalnikih, deležu aritmetične sredine in rezultatih politik, uvedenih v skladu s členom 8(3); |
| --- | --- |

(h)

če je ustrezno, o uporabljenih kazalnikih, deležu aritmetične sredine in rezultatih politik, uvedenih v skladu s členom 8(3);

| (i) | učinkih in negativnih vplivih ukrepov politike, izvedenih v skladu s členom 8(3), če obstajajo, na ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljive odjemalce in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih. |
| --- | --- |

(i)

učinkih in negativnih vplivih ukrepov politike, izvedenih v skladu s členom 8(3), če obstajajo, na ljudi, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljive odjemalce in, če je ustrezno, ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih.

| (j) | trajanju obdobja obveznosti za shemo obveznosti energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(j)

trajanju obdobja obveznosti za shemo obveznosti energijske učinkovitosti;

| (k) | deležu prihrankov energije ali ciljnih vrednostih znižanja stroškov, če obstajajo, ki jih bodo zavezanci dosegli pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

(k)

deležu prihrankov energije ali ciljnih vrednostih znižanja stroškov, če obstajajo, ki jih bodo zavezanci dosegli pri ljudeh, ki jih je prizadela energijska revščina, ranljivih odjemalcih in, če je ustrezno, ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih;

| (l) | dejavnostih, določenih v ukrepu politike; |
| --- | --- |

(l)

dejavnostih, določenih v ukrepu politike;

| (m) | metodologiji izračuna, vključno s tem, kako se določita dodatnost in pomembnost ter katere metodologije in merila se uporabljajo za predvidene in ocenjene prihranke ter, kjer je ustrezno, uporabljene neto kalorične vrednosti in pretvorbene faktorje; |
| --- | --- |

(m)

metodologiji izračuna, vključno s tem, kako se določita dodatnost in pomembnost ter katere metodologije in merila se uporabljajo za predvidene in ocenjene prihranke ter, kjer je ustrezno, uporabljene neto kalorične vrednosti in pretvorbene faktorje;

| (n) | trajanju ukrepov in načinu njihovega izračunavanja ali na čem temeljijo; |
| --- | --- |

(n)

trajanju ukrepov in načinu njihovega izračunavanja ali na čem temeljijo;

| (o) | pristopu za upoštevanje podnebnih razlik znotraj države članice; |
| --- | --- |

(o)

pristopu za upoštevanje podnebnih razlik znotraj države članice;

| (p) | sistemih za spremljanje in preverjanje ukrepov iz členov 9 in 10 ter o tem, na kakšen način je zagotovljena njihova neodvisnost od zavezancev, udeleženih ali pooblaščenih strani; |
| --- | --- |

(p)

sistemih za spremljanje in preverjanje ukrepov iz členov 9 in 10 ter o tem, na kakšen način je zagotovljena njihova neodvisnost od zavezancev, udeleženih ali pooblaščenih strani;

| (q) | pri davkih:






  (i) | ciljnih sektorjih in segmentu davkoplačevalcev; |
| --- | --- | --- |

(q)

pri davkih:

(i)

ciljnih sektorjih in segmentu davkoplačevalcev;

| (ii) | javnih organih izvajalcih; |
| --- | --- |

(ii)

javnih organih izvajalcih;

| (iii) | prihrankih, ki naj bi bili doseženi; |
| --- | --- |

(iii)

prihrankih, ki naj bi bili doseženi;

| (iv) | trajanju ukrepa obdavčitve ter |
| --- | --- |

(iv)

trajanju ukrepa obdavčitve ter

| (v) | metodologiji izračuna, vključno z dejavniki prožnosti cen in kako so bili ugotovljeni, ter |
| --- | --- |

(v)

metodologiji izračuna, vključno z dejavniki prožnosti cen in kako so bili ugotovljeni, ter

| (vi) | kako je bilo preprečeno prekrivanje s trgovanjem z emisijami v skladu z direktivo o trgovanju z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] in tveganje dvojnega štetja. |
| --- | --- |

(vi)

kako je bilo preprečeno prekrivanje s trgovanjem z emisijami v skladu z direktivo o trgovanju z emisijami [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] in tveganje dvojnega štetja.

PRILOGA VI

MINIMALNA MERILA ZA ENERGIJSKE PREGLEDE, VKLJUČNO S TISTIMI, KI SE OPRAVIJO V OKVIRU SISTEMOV UPRAVLJANJA Z ENERGIJO

Energijski pregledi iz člena 11 temeljijo na naslednjih merilih:

| (a) | podlaga zanje so ažurni, izmerjeni, sledljivi obratovalni podatki o porabi energije in (za električno energijo) diagrami porabe; |
| --- | --- |

(a)

podlaga zanje so ažurni, izmerjeni, sledljivi obratovalni podatki o porabi energije in (za električno energijo) diagrami porabe;

| (b) | zajemajo podroben pregled diagrama porabe energije za stavbe ali skupine stavb, tehnološke procese ali industrijske obrate, vključno s prevozom; |
| --- | --- |

(b)

zajemajo podroben pregled diagrama porabe energije za stavbe ali skupine stavb, tehnološke procese ali industrijske obrate, vključno s prevozom;

| (c) | določajo ukrepe energijske učinkovitosti za zmanjšanje porabe energije; |
| --- | --- |

(c)

določajo ukrepe energijske učinkovitosti za zmanjšanje porabe energije;

| (d) | ugotavljajo možnosti za stroškovno učinkovito uporabo ali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(d)

ugotavljajo možnosti za stroškovno učinkovito uporabo ali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| (e) | če je le mogoče, izhajajo iz analize stroškov celotnega življenjskega kroga in ne iz preprostih amortizacijskih dob, tako da se upoštevajo dolgoročni prihranki, preostala vrednost dolgoročnih naložb in diskontne stopnje; |
| --- | --- |

(e)

če je le mogoče, izhajajo iz analize stroškov celotnega življenjskega kroga in ne iz preprostih amortizacijskih dob, tako da se upoštevajo dolgoročni prihranki, preostala vrednost dolgoročnih naložb in diskontne stopnje;

| (f) | so sorazmerni in dovolj reprezentativni, da je mogoče iz njih dobiti zanesljivo sliko splošne energijske učinkovitosti in zanesljivo določiti najboljše možnosti za izboljšanje. |
| --- | --- |

(f)

so sorazmerni in dovolj reprezentativni, da je mogoče iz njih dobiti zanesljivo sliko splošne energijske učinkovitosti in zanesljivo določiti najboljše možnosti za izboljšanje.

Energijski pregledi omogočajo podrobne in potrjene izračune za predlagane ukrepe, tako da se zagotovijo jasne informacije o možnih prihrankih.

Omogočeno mora biti shranjevanje podatkov, uporabljenih v energijskih pregledih, zaradi opravljanja analiz za preteklo porabo in spremljanje učinkovitosti.

▌

PRILOGA VIA

MINIMALNE ZAHTEVE ZA SPREMLJANJE IN OBJAVLJANJE ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI PODATKOVNIH CENTROV

Glede energijske učinkovitosti podatkovnih centrov se v skladu s členom 11a(1) spremljajo in objavljajo naslednje minimalne informacije:

| (a) | ime podatkovnega centra, ime lastnika in operaterjev podatkovnega centra, občina sedeža podatkovnega centra, razen za podatkovne centre, povezane z nacionalno varnostjo in obrambo; |
| --- | --- |

(a)

ime podatkovnega centra, ime lastnika in operaterjev podatkovnega centra, občina sedeža podatkovnega centra, razen za podatkovne centre, povezane z nacionalno varnostjo in obrambo;

| (b) | tlorisna površina podatkovnega centra, inštalirana moč, vodilne vrednosti temperature, letni vhodni in izhodni podatkovni promet, če je na voljo operaterju podatkovnega centra, ob upoštevanju poslovnega modela in vrste strank, ter količina podatkov, ki so shranjeni in se obdelujejo v podatkovnem centru, kadar to vpliva na porabo energije podatkovnega centra; |
| --- | --- |

(b)

tlorisna površina podatkovnega centra, inštalirana moč, vodilne vrednosti temperature, letni vhodni in izhodni podatkovni promet, če je na voljo operaterju podatkovnega centra, ob upoštevanju poslovnega modela in vrste strank, ter količina podatkov, ki so shranjeni in se obdelujejo v podatkovnem centru, kadar to vpliva na porabo energije podatkovnega centra;

| (c) | uspešnost podatkovnega centra v zadnjem celotnem koledarskem letu v skladu z naslednjimi ključnimi kazalniki uspešnosti iz standarda CEN/CENELEC EN 50600–4 „Informacijska tehnologija – objekti in infrastruktura podatkovnih centrov“, ob ustreznem upoštevanju geografske lokacije podatkovnih centrov, povpraševanja po ponovni uporabi toplote in razpoložljive infrastrukture za ogrevanje, do začetka veljavnosti delegiranega akta v skladu s členom 31 te direktive:










  (i) | učinkovitost uporabe električne energije v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-2; |
| --- | --- | --- |

(c)

uspešnost podatkovnega centra v zadnjem celotnem koledarskem letu v skladu z naslednjimi ključnimi kazalniki uspešnosti iz standarda CEN/CENELEC EN 50600–4 „Informacijska tehnologija – objekti in infrastruktura podatkovnih centrov“, ob ustreznem upoštevanju geografske lokacije podatkovnih centrov, povpraševanja po ponovni uporabi toplote in razpoložljive infrastrukture za ogrevanje, do začetka veljavnosti delegiranega akta v skladu s členom 31 te direktive:

(i)

učinkovitost uporabe električne energije v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-2;

| (ii) | faktor energije iz obnovljivih virov v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-3; |
| --- | --- |

(ii)

faktor energije iz obnovljivih virov v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-3;

| (iii) | faktor ponovne uporabe energije v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-6; |
| --- | --- |

(iii)

faktor ponovne uporabe energije v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-6;

| (iv) | razmerje učinkovitosti hlajenja v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-7; |
| --- | --- |

(iv)

razmerje učinkovitosti hlajenja v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-7;

| (v) | učinkovitost uporabe ogljika v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-8; |
| --- | --- |

(v)

učinkovitost uporabe ogljika v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-8;

| (vi) | učinkovitost uporabe vode v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-9. |
| --- | --- |

(vi)

učinkovitost uporabe vode v skladu s standardom CEN/CENELEC EN 50600-4-9.

PRILOGA VII

MINIMALNE ZAHTEVE ZA OBRAČUNAVANJE IN INFORMACIJE O OBRAČUNU NA PODLAGI DEJANSKE PORABE ZEMELJSKEGA PLINA

1.   Minimalne zahteve za obračunavanje

1.1.   Obračunavanje na podlagi dejanske porabe

Da bi lahko končni odjemalci uravnavali svojo porabo energije, bi se obračunavanje na podlagi dejanske porabe moralo izvesti vsaj enkrat na leto, informacije o obračunu pa bi morale biti dane na voljo najmanj štirikrat letno na zahtevo ali če so potrošniki izbrali možnost elektronskega prejemanja obračuna, sicer pa dvakrat na leto. Iz te zahteve je mogoče izvzeti plin, ki se uporablja samo za kuhanje.

1.2.   Minimalne informacije, ki morajo biti navedene na računu

Države članice zagotovijo, da so, če je ustrezno, v obračunih, pogodbah, transakcijah in potrdilih, izdanih na distribucijskih postajah, končnim odjemalcem v jasni in razumljivi obliki na voljo naslednje informacije oziroma da so te informacije priložene navedenim dokumentom:

| (a) | veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije; |
| --- | --- |

(a)

veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije;

| (b) | primerjave med sedanjo porabo energije končnega odjemalca in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, po možnosti v grafični obliki; |
| --- | --- |

(b)

primerjave med sedanjo porabo energije končnega odjemalca in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, po možnosti v grafični obliki;

| (c) | kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih odjemalcev in objektivnih tehničnih specifikacijah za opremo, ki porablja energijo. |
| --- | --- |

(c)

kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih odjemalcev in objektivnih tehničnih specifikacijah za opremo, ki porablja energijo.

Kadar koli je to mogoče in koristno, države članice poleg tega zagotovijo, da so končnim odjemalcem v obračunih, pogodbah, transakcijah in potrdilih, izdanih na distribucijskih postajah, v jasni in razumljivi obliki na voljo primerjave s povprečnim standardnim ali referenčnim končnim odjemalcem iz iste porabniške kategorije ali pa da so te informacije priložene navedenim dokumentom oziroma je končni odjemalec nanje napoten.

1.3.   Nasveti v zvezi z energijsko učinkovitostjo na računih in druge povratne informacije za končne odjemalce

Distributerji energije, operaterji distribucijskega sistema in podjetja za maloprodajo energije v pogodbah in ob spremembah teh pogodb ter v računih, ki jih prejmejo odjemalci, ali na spletnih straneh, namenjenih posameznim odjemalcem, na jasen in razumljiv način obvestijo svoje odjemalce o kontaktnih podatkih neodvisnih centrov za svetovanje potrošnikom, energetskih agencij ali podobnih ustanov, vključno z naslovi njihovih spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za nasvete o razpoložljivih ukrepih energijske učinkovitosti, primerjalnih diagramih o porabi energije in tehničnih specifikacijah za naprave, ki porabljajo energijo, pri čemer lahko ti nasveti omogočijo zmanjšanje porabe energije teh naprav.

PRILOGA VIII

MINIMALNE ZAHTEVE ZA INFORMACIJE O OBRAČUNU IN PORABI OGREVANJA, HLAJENJA IN SANITARNE TOPLE VODE

1.   Obračunavanje na podlagi dejanske porabe ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja

Da se končnim porabnikom omogoči uravnavanje njihove porabe energije, obračunavanje poteka na podlagi dejanske porabe ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja vsaj enkrat na leto.

2.   Najmanjša pogostost informacij o obračunu ali porabi

Kadar so nameščeni števci ali delilniki stroškov ogrevanja z daljinskim odčitavanjem, se informacije o obračunu ali porabi na podlagi dejanske porabe ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja do 31. decembra 2021 končnim porabnikom zagotovijo vsaj vsako četrtletje, in sicer na zahtevo ali kadar so končni odjemalci izbrali možnost elektronskega prejemanja obračuna, sicer pa dvakrat na leto.

Kadar so nameščeni števci ali delilniki stroškov ogrevanja z daljinskim odčitavanjem, se informacije o obračunu ali porabi na podlagi dejanske porabe ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja od 1. januarja 2022 zagotovijo končnim porabnikom vsaj vsak mesec. Lahko so na voljo tudi prek interneta in se posodabljajo tako pogosto, kolikor to dopuščajo merilne naprave in sistemi, ki se uporabljajo. Ogrevanje in hlajenje se izven sezone ogrevanja/hlajenja lahko izvzameta iz te zahteve.

3.   Minimalne informacije, ki morajo biti navedene na računu

Države članice zagotovijo, da končni porabniki na obračunih, ki temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkih z delilnikov stroškov ogrevanja, v jasni in razumljivi obliki prejmejo naslednje informacije ali da so te informacije priložene obračunom:

| (a) | veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije ali skupni stroški ogrevanja in odčitani podatki z delilnikov stroškov ogrevanja; |
| --- | --- |

(a)

veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije ali skupni stroški ogrevanja in odčitani podatki z delilnikov stroškov ogrevanja;

| (b) | informacije o uporabljeni mešanici virov energije in s tem povezanih letnih emisijah toplogrednih plinov, tudi za končne porabnike, ki se oskrbujejo iz daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja, in opis različnih zaračunanih davkov, dajatev in tarif. Države članice lahko obseg zahteve glede zagotavljanja informacij o emisijah toplogrednih plinov omejijo le na zagotavljanje teh informacij v primerih oskrbovanja z daljinskim ogrevanjem s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 20 MW; |
| --- | --- |

(b)

informacije o uporabljeni mešanici virov energije in s tem povezanih letnih emisijah toplogrednih plinov, tudi za končne porabnike, ki se oskrbujejo iz daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja, in opis različnih zaračunanih davkov, dajatev in tarif. Države članice lahko obseg zahteve glede zagotavljanja informacij o emisijah toplogrednih plinov omejijo le na zagotavljanje teh informacij v primerih oskrbovanja z daljinskim ogrevanjem s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 20 MW;

| (c) | primerjave med sedanjo porabo energije končnega porabnika in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, v grafični obliki, za ogrevanje in hlajenje glede na podnebje; |
| --- | --- |

(c)

primerjave med sedanjo porabo energije končnega porabnika in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, v grafični obliki, za ogrevanje in hlajenje glede na podnebje;

| (d) | kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katerih je mogoče najti informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti, primerjalne diagrame porabe končnih porabnikov in objektivne tehnične specifikacije za opremo, ki porablja energijo; |
| --- | --- |

(d)

kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katerih je mogoče najti informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energijske učinkovitosti, primerjalne diagrame porabe končnih porabnikov in objektivne tehnične specifikacije za opremo, ki porablja energijo;

| (e) | informacije o zadevnih pritožbenih postopkih, storitvah ombudsmana ali mehanizmih za alternativno reševanje sporov, kakor se uporabljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

informacije o zadevnih pritožbenih postopkih, storitvah ombudsmana ali mehanizmih za alternativno reševanje sporov, kakor se uporabljajo v državah članicah;

| (f) | primerjave s povprečnim normaliziranim ali referenčnim končnim porabnikom iz iste porabniške kategorije. V primeru elektronskih obračunov se namesto tega lahko te primerjave zagotovijo na spletu, hkrati pa se priložijo obračunom. |
| --- | --- |

(f)

primerjave s povprečnim normaliziranim ali referenčnim končnim porabnikom iz iste porabniške kategorije. V primeru elektronskih obračunov se namesto tega lahko te primerjave zagotovijo na spletu, hkrati pa se priložijo obračunom.

Obračuni, ki ne temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkih z delilnikov stroškov ogrevanja, vsebujejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil znesek na računu izračunan, in vsaj informacije iz točk (d) in (e).

PRILOGA IX

MOŽNOSTI ZA UČINKOVITOST PRI OGREVANJU IN HLAJENJU

Celovita ocena nacionalnih možnosti za učinkovito ogrevanje in hlajenje iz člena 23 (1) vključuje in temelji na naslednjem:

Del I

PREGLED OGREVANJA IN HLAJENJA

| 1. | Potrebe po ogrevanju in hlajenju v smislu ocenjene koristne energije (77) in količinsko opredeljene porabe končne energije v GWh na leto (78) po sektorjih:






  (a) | gospodinjstva, |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

gospodinjstva,

| (b) | storitveni sektor; |
| --- | --- |

(b)

storitveni sektor;

| (c) | industrija, |
| --- | --- |

(c)

industrija,

| (d) | kateri koli drug sektor, ki posamezno predstavlja več kot 5 % skupne nacionalne porabe koristnega ogrevanja ali hlajenja. |
| --- | --- |

(d)

kateri koli drug sektor, ki posamezno predstavlja več kot 5 % skupne nacionalne porabe koristnega ogrevanja ali hlajenja.

| 2. | Opredelitev ali, v primeru točke 2(a)(i), opredelitev ali ocena sedanjega sistema oskrbe z ogrevanjem in hlajenjem:






  (a) | po tehnologiji, v GWh na leto (79), če je mogoče, znotraj sektorjev, navedenih v točki 1, pri čemer se razlikuje med energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv, in energijo iz obnovljivih virov:






  (i) | oskrba, zagotovljena na kraju samem, v stanovanjskih in poslovnih zgradbah:






  — | kotli, ki proizvajajo samo toploto, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

po tehnologiji, v GWh na leto (79), če je mogoče, znotraj sektorjev, navedenih v točki 1, pri čemer se razlikuje med energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv, in energijo iz obnovljivih virov:

(i)

oskrba, zagotovljena na kraju samem, v stanovanjskih in poslovnih zgradbah:

—

kotli, ki proizvajajo samo toploto,

| — | soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom, |
| --- | --- |

—

soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom,

| — | toplotne črpalke; |
| --- | --- |

—

toplotne črpalke;

| — | druge tehnologije in viri na kraju samem; |
| --- | --- |

—

druge tehnologije in viri na kraju samem;

| (ii) | oskrba, zagotovljena na kraju samem, v neposlovnih in nestanovanjskih zgradbah:






  — | kotli, ki proizvajajo samo toploto, |
| --- | --- | --- |

(ii)

oskrba, zagotovljena na kraju samem, v neposlovnih in nestanovanjskih zgradbah:

—

kotli, ki proizvajajo samo toploto,

| — | soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom, |
| --- | --- |

—

soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom,

| — | toplotne črpalke; |
| --- | --- |

—

toplotne črpalke;

| — | druge tehnologije in viri na kraju samem; |
| --- | --- |

—

druge tehnologije in viri na kraju samem;

| (iii) | oskrba, zagotovljena od drugod:






  — | soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom, |
| --- | --- | --- |

(iii)

oskrba, zagotovljena od drugod:

—

soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom,

| — | odvečna toplota, |
| --- | --- |

—

odvečna toplota,

| — | druge tehnologije in viri od drugod; |
| --- | --- |

—

druge tehnologije in viri od drugod;

| (b) | opredelitev obratov, ki proizvajajo odvečno toploto ali hlad, in njihovega potenciala za oskrbo z ogrevanjem ali hlajenjem, v GWh na leto:






  (i) | termoelektrarne, ki lahko proizvajajo ali jih je mogoče naknadno opremiti tako, da lahko proizvajajo odvečno toploto, katerih skupna vhodna toplotna moč presega 50 MW; |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev obratov, ki proizvajajo odvečno toploto ali hlad, in njihovega potenciala za oskrbo z ogrevanjem ali hlajenjem, v GWh na leto:

(i)

termoelektrarne, ki lahko proizvajajo ali jih je mogoče naknadno opremiti tako, da lahko proizvajajo odvečno toploto, katerih skupna vhodna toplotna moč presega 50 MW;

| (ii) | obrati za soproizvodnjo toplote in električne energije, ki uporabljajo tehnologije iz dela II Priloge II in katerih skupna vhodna toplotna moč presega 20 MW; |
| --- | --- |

(ii)

obrati za soproizvodnjo toplote in električne energije, ki uporabljajo tehnologije iz dela II Priloge II in katerih skupna vhodna toplotna moč presega 20 MW;

| (iii) | sežigalnice odpadkov; |
| --- | --- |

(iii)

sežigalnice odpadkov;

| (iv) | obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s skupno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, ki proizvajajo toploto ali hlad z uporabo energije iz obnovljivih virov, razen obratov iz točke 2(b)(i) in (ii); |
| --- | --- |

(iv)

obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s skupno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, ki proizvajajo toploto ali hlad z uporabo energije iz obnovljivih virov, razen obratov iz točke 2(b)(i) in (ii);

| (v) | industrijski obrati, katerih skupna vhodna toplotna moč presega 20 MW in ki lahko zagotavljajo odvečno toploto; |
| --- | --- |

(v)

industrijski obrati, katerih skupna vhodna toplotna moč presega 20 MW in ki lahko zagotavljajo odvečno toploto;

| (c) | priglašeni delež energije iz obnovljivih virov in iz odvečne toplote ali hladu pri porabi končne energije v sektorju daljinskega ogrevanja in hlajenja (80) v zadnjih 5 letih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(c)

priglašeni delež energije iz obnovljivih virov in iz odvečne toplote ali hladu pri porabi končne energije v sektorju daljinskega ogrevanja in hlajenja (80) v zadnjih 5 letih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001.

| 3. | Zemljevid, ki zajema celotno nacionalno ozemlje, na katerem je (brez razkrivanja poslovno občutljivih podatkov) navedeno naslednje:






  (a) | območja, na katerih je potrebno ogrevanje in hlajenje, določena na podlagi analize iz točke 1, pri čemer se uporabljajo dosledna merila za osredotočanje na energijsko intenzivna območja v občinah in gosto naseljenih območjih; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

območja, na katerih je potrebno ogrevanje in hlajenje, določena na podlagi analize iz točke 1, pri čemer se uporabljajo dosledna merila za osredotočanje na energijsko intenzivna območja v občinah in gosto naseljenih območjih;

| (b) | obstoječa mesta za oskrbo z ogrevanjem in hlajenjem iz točke 2(b) in obrati za prenos daljinskega ogrevanja; |
| --- | --- |

(b)

obstoječa mesta za oskrbo z ogrevanjem in hlajenjem iz točke 2(b) in obrati za prenos daljinskega ogrevanja;

| (c) | načrtovana mesta za oskrbo z ogrevanjem in hlajenjem iz točke 2(b) in obrati za prenos daljinskega ogrevanja. |
| --- | --- |

(c)

načrtovana mesta za oskrbo z ogrevanjem in hlajenjem iz točke 2(b) in obrati za prenos daljinskega ogrevanja.

| 4. | Napoved gibanja potreb po ogrevanju in hlajenju, da se ohrani perspektiva za naslednjih 30 let, v GWh, ob upoštevanju zlasti napovedi za naslednjih 10 let, spreminjanja potreb v stavbah in različnih sektorjih industrije ter vpliva politik in strategij, povezanih z upravljanjem povpraševanja, kot so dolgoročne strategije za prenovo stavb v skladu z Direktivo (EU) 2018/844. |
| --- | --- |

4.

Del II

CILJI, STRATEGIJE IN POLITIČNI UKREPI

| 5. | Načrtovani prispevek države članice k nacionalnim ciljem in prispevki k petim razsežnostim energetske unije iz člena 3(2)(b) Uredbe (EU) 2018/1999, doseženi z učinkovitim ogrevanjem in hlajenjem, zlasti kar zadeva točke od 1 do 4 člena 4(b) in točko 4(b) člena 15, pri čemer se opredeli, kateri od teh elementov dopolnjujejo celovite nacionalne energetske in podnebne načrte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošni pregled obstoječih politik in ukrepov, kot so opisani v najnovejšem poročilu, predloženem v skladu s členi 3, 20, 21 in 27(a) Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

6.

Del III

ANALIZA GOSPODARSKEGA POTENCIALA UČINKOVITEGA OGREVANJA IN HLAJENJA

| 7. | Analiza gospodarskega potenciala (81) različnih tehnologij za ogrevanje in hlajenje se za celotno nacionalno ozemlje opravi z analizo stroškov in koristi iz člena 23(3), z njo pa se opredelijo alternativni scenariji za učinkovitejše tehnologije ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, pri čemer se, kjer je primerno, razlikuje med energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv in energijo iz obnovljivih virov.
  Upoštevati bi bilo treba naslednje tehnologije:






  (a) | industrijsko odvečno toploto in hlad; |
| --- | --- | --- |

7.

Upoštevati bi bilo treba naslednje tehnologije:

(a)

industrijsko odvečno toploto in hlad;

| (b) | sežiganje odpadkov; |
| --- | --- |

(b)

sežiganje odpadkov;

| (c) | soproizvodnjo z visokim izkoristkom; |
| --- | --- |

(c)

soproizvodnjo z visokim izkoristkom;

| (d) | obnovljive vire energije (kot so geotermalna energija, sončna toplotna energija in biomasa), ki se ne uporabljajo za soproizvodnjo z visokim izkoristkom; |
| --- | --- |

(d)

obnovljive vire energije (kot so geotermalna energija, sončna toplotna energija in biomasa), ki se ne uporabljajo za soproizvodnjo z visokim izkoristkom;

| (e) | toplotne črpalke; |
| --- | --- |

(e)

toplotne črpalke;

| (f) | zmanjšanje izgub toplote in hladu iz obstoječih daljinskih omrežij. |
| --- | --- |

(f)

zmanjšanje izgub toplote in hladu iz obstoječih daljinskih omrežij.

| 8. | Analiza gospodarskega potenciala vključuje naslednje korake in premisleke:






  (a) | Premisleki:






  (i) | analiza stroškov in koristi za namene člena 23(3) vključuje ekonomsko analizo, ki upošteva socialno-ekonomske in okoljske dejavnike (82), ter finančno analizo, opravljeno za oceno projektov z vidika vlagateljev. Pri ekonomski in finančni analizi se kot kriterij za ocenjevanje uporabi neto sedanja vrednost; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

(a)

Premisleki:

(i)

analiza stroškov in koristi za namene člena 23(3) vključuje ekonomsko analizo, ki upošteva socialno-ekonomske in okoljske dejavnike (82), ter finančno analizo, opravljeno za oceno projektov z vidika vlagateljev. Pri ekonomski in finančni analizi se kot kriterij za ocenjevanje uporabi neto sedanja vrednost;

| (ii) | izhodiščni scenarij bi moral služiti kot referenčna točka, upoštevati bi moral obstoječe politike v času priprave te celovite ocene (83) in se navezovati na podatke, zbrane v skladu z delom I in točko 6 dela II te priloge; |
| --- | --- |

(ii)

izhodiščni scenarij bi moral služiti kot referenčna točka, upoštevati bi moral obstoječe politike v času priprave te celovite ocene (83) in se navezovati na podatke, zbrane v skladu z delom I in točko 6 dela II te priloge;

| (iii) | alternativni scenariji upoštevajo cilje glede energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije iz Uredbe (EU) 2018/1999. V vsakem scenariju so predstavljeni naslednji elementi v primerjavi z izhodiščnim scenarijem:






  — | gospodarski potencial preučenih tehnologij, pri čemer se kot merilo uporablja neto sedanja vrednost, |
| --- | --- | --- |

(iii)

alternativni scenariji upoštevajo cilje glede energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije iz Uredbe (EU) 2018/1999. V vsakem scenariju so predstavljeni naslednji elementi v primerjavi z izhodiščnim scenarijem:

—

gospodarski potencial preučenih tehnologij, pri čemer se kot merilo uporablja neto sedanja vrednost,

| — | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

| — | prihranki primarne energije v GWh na leto, |
| --- | --- |

—

prihranki primarne energije v GWh na leto,

| — | vpliv na delež obnovljivih virov energije v nacionalni mešanici virov energije. |
| --- | --- |

—

vpliv na delež obnovljivih virov energije v nacionalni mešanici virov energije.

Scenarije, ki zaradi tehničnih ali finančnih razlogov ali zaradi nacionalnih predpisov niso izvedljivi, je mogoče izločiti že v zgodnji fazi analize stroškov in koristi, če je to utemeljeno s skrbnimi, jasnimi in izčrpno dokumentiranimi premisleki.

pri ocenjevanju in sprejemanju odločitev bi bilo treba upoštevati stroške in prihranke energije, ugotovljene v analiziranih scenarijih, ki so posledica večje prožnosti pri dobavi energije in izboljšanja delovanja električnih omrežij, tudi prihranke in nenastale stroške zaradi manjšega vlaganja v infrastrukturo.

| (b) | Stroški in koristi
  Stroški in koristi iz točke 8(a) zajemajo vsaj naslednje:






  (i) | koristi:






  — | vrednost proizvodnje za porabnika (ogrevanje, hlajenje in elektrika), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Stroški in koristi

Stroški in koristi iz točke 8(a) zajemajo vsaj naslednje:

(i)

koristi:

—

vrednost proizvodnje za porabnika (ogrevanje, hlajenje in elektrika),

| — | zunanje koristi, kot so koristi za okolje, emisije toplogrednih plinov ter zdravje in varnost, kolikor je to mogoče, |
| --- | --- |

—

zunanje koristi, kot so koristi za okolje, emisije toplogrednih plinov ter zdravje in varnost, kolikor je to mogoče,

| — | učinki na trgu dela, energetska varnost in konkurenčnost, kolikor je to mogoče; |
| --- | --- |

—

učinki na trgu dela, energetska varnost in konkurenčnost, kolikor je to mogoče;

| (ii) | stroški:






  — | stroški kapitala za obrate in opremo, |
| --- | --- | --- |

(ii)

stroški:

—

stroški kapitala za obrate in opremo,

| — | stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja, |
| --- | --- |

—

stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja,

| — | variabilni in fiksni stroški obratovanja, |
| --- | --- |

—

variabilni in fiksni stroški obratovanja,

| — | stroški energije, |
| --- | --- |

—

stroški energije,

| — | stroški, povezani z okoljem, zdravjem in varnostjo, kolikor je to mogoče, |
| --- | --- |

—

stroški, povezani z okoljem, zdravjem in varnostjo, kolikor je to mogoče,

| — | stroški, povezani s trgom dela, energetska varnost in konkurenčnost, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

—

stroški, povezani s trgom dela, energetska varnost in konkurenčnost, kolikor je to mogoče.

| (c) | Zadevni alternativni scenariji:
  Preučijo se vsi zadevni scenariji v primerjavi z izhodiščnim, vključno z vlogo učinkovitega individualnega ogrevanja in hlajenja.






  (i) | Analiza stroškov in koristi lahko zajema bodisi projektno oceno bodisi skupino projektov za širšo lokalno, regionalno ali nacionalno oceno, da bi v okviru načrtovanja oskrbe ugotovili, katera možnost oskrbe z ogrevanjem ali hlajenjem je glede na izhodiščni scenarij stroškovno najbolj ugodna in koristna za dano geografsko območje. |
| --- | --- | --- |

(c)

Zadevni alternativni scenariji:

Preučijo se vsi zadevni scenariji v primerjavi z izhodiščnim, vključno z vlogo učinkovitega individualnega ogrevanja in hlajenja.

(i)

Analiza stroškov in koristi lahko zajema bodisi projektno oceno bodisi skupino projektov za širšo lokalno, regionalno ali nacionalno oceno, da bi v okviru načrtovanja oskrbe ugotovili, katera možnost oskrbe z ogrevanjem ali hlajenjem je glede na izhodiščni scenarij stroškovno najbolj ugodna in koristna za dano geografsko območje.

| (d) | Meje in celostni pristop:






  (i) | geografska meja pokriva ustrezno natančno opredeljeno geografsko območje; |
| --- | --- | --- |

(d)

Meje in celostni pristop:

(i)

geografska meja pokriva ustrezno natančno opredeljeno geografsko območje;

| (ii) | pri analizah stroškov in koristi se upoštevajo vsi ustrezni centralizirani ali decentralizirani viri oskrbe, ki so na voljo v okviru sistema in geografskih mej, vključno s tehnologijami, obravnavanimi v točki 7 dela III te priloge, ter trendi in značilnosti potreb po ogrevanju in hlajenju. |
| --- | --- |

(ii)

pri analizah stroškov in koristi se upoštevajo vsi ustrezni centralizirani ali decentralizirani viri oskrbe, ki so na voljo v okviru sistema in geografskih mej, vključno s tehnologijami, obravnavanimi v točki 7 dela III te priloge, ter trendi in značilnosti potreb po ogrevanju in hlajenju.

| (e) | Predpostavke:






  (i) | države članice za pripravo analiz stroškov in koristi sporočijo predpostavke v zvezi s cenami najpomembnejših vhodnih in izhodnih dejavnikov ter diskontne stopnje; |
| --- | --- | --- |

(e)

Predpostavke:

(i)

države članice za pripravo analiz stroškov in koristi sporočijo predpostavke v zvezi s cenami najpomembnejših vhodnih in izhodnih dejavnikov ter diskontne stopnje;

| (ii) | diskontna stopnja, ki se uporabi v ekonomski analizi za izračun neto sedanje vrednosti, se izbere v skladu z evropskimi ali nacionalnimi smernicami; |
| --- | --- |

(ii)

diskontna stopnja, ki se uporabi v ekonomski analizi za izračun neto sedanje vrednosti, se izbere v skladu z evropskimi ali nacionalnimi smernicami;

| (iii) | če je ustrezno, države članice v nacionalnem in/ali regionalnem/lokalnem okviru uporabijo napovedi nacionalnega, evropskega ali mednarodnega gibanja cen energije; |
| --- | --- |

(iii)

če je ustrezno, države članice v nacionalnem in/ali regionalnem/lokalnem okviru uporabijo napovedi nacionalnega, evropskega ali mednarodnega gibanja cen energije;

| (iv) | cene, uporabljene v ekonomski analizi, odražajo socialno-ekonomske stroške in koristi. Kolikor je to mogoče, tj. kadar obstaja tržna cena ali kadar je ta že regulirana na evropski ali nacionalni ravni, bi morali biti vključeni zunanji stroški, kot so vplivi na okolje in zdravje. |
| --- | --- |

(iv)

cene, uporabljene v ekonomski analizi, odražajo socialno-ekonomske stroške in koristi. Kolikor je to mogoče, tj. kadar obstaja tržna cena ali kadar je ta že regulirana na evropski ali nacionalni ravni, bi morali biti vključeni zunanji stroški, kot so vplivi na okolje in zdravje.

| (f) | Analiza občutljivosti:






  (i) | vključi se analiza občutljivosti, s katero se na podlagi variabilnih dejavnikov, ki bistveno vplivajo na rezultat izračunov, kot so različne cene energije, ravni povpraševanja, diskontne stopnje in drugi, ocenijo stroški in koristi projekta ali skupine projektov. |
| --- | --- | --- |

(f)

Analiza občutljivosti:

(i)

vključi se analiza občutljivosti, s katero se na podlagi variabilnih dejavnikov, ki bistveno vplivajo na rezultat izračunov, kot so različne cene energije, ravni povpraševanja, diskontne stopnje in drugi, ocenijo stroški in koristi projekta ali skupine projektov.

Del IV

MOREBITNE NOVE STRATEGIJE IN UKREPI POLITIKE

| 9. | Pregled novih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov politike (84) za uresničitev gospodarskega potenciala, opredeljenega v skladu s točkama 7 in 8, skupaj s predvidenim:






  (a) | zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov;

| (b) | prihranki primarne energije v GWh na leto; |
| --- | --- |

(b)

prihranki primarne energije v GWh na leto;

| (c) | vplivom na delež soproizvodnje z visokim izkoristkom; |
| --- | --- |

(c)

vplivom na delež soproizvodnje z visokim izkoristkom;

| (d) | vplivom na delež obnovljivih virov energije v nacionalni mešanici virov energije ter v sektorju ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

(d)

vplivom na delež obnovljivih virov energije v nacionalni mešanici virov energije ter v sektorju ogrevanja in hlajenja;

| (e) | povezavami z nacionalnim finančnim načrtovanjem in prihranki stroškov za javni proračun in udeležence na trgu; |
| --- | --- |

(e)

povezavami z nacionalnim finančnim načrtovanjem in prihranki stroškov za javni proračun in udeležence na trgu;

| (f) | ocenjenimi ukrepi javne podpore, če obstajajo, z letnim proračunom in opredelitvijo možnega elementa pomoči. |
| --- | --- |

(f)

ocenjenimi ukrepi javne podpore, če obstajajo, z letnim proračunom in opredelitvijo možnega elementa pomoči.

PRILOGA X

ANALIZA STROŠKOV IN KORISTI

Načela za namen člena 24(4) in (6)

Analize stroškov in koristi zagotovijo informacije za ukrepe iz člena 24(4) in (6):

Če se načrtuje obrat, ki je namenjen samo proizvodnji električne energije, ali obrat, ki ne izkorišča toplote, se naredi primerjava med načrtovanim obratom ali načrtovano prenovo in enakovrednim obratom, ki proizvaja enako količino električne energije ali procesne toplote, vendar izkorišča odvečno toploto in dobavlja toploto prek omrežij za soproizvodnjo z visokim izkoristkom in/ali za daljinsko ogrevanje in hlajenje.

Pri oceni se v okviru danih geografskih mej upošteva načrtovani obrat in vsa ustrezna mesta, na katerih je ali bi lahko bilo potrebno ogrevanje ali hlajenje in bi jih lahko oskrboval ta obrat, ob upoštevanju racionalnih možnosti (npr. tehnične izvedljivosti in oddaljenosti).

Sistemska meja se določi tako, da so vključeni načrtovani obrat in toplotne in hladilne obremenitve, kot so stavba(-e) in tehnološki proces. V okviru te sistemske meje se določijo in primerjajo skupni stroški zagotavljanja toplote in električne energije za oba primera.

V toplotno obremenitev je vključena obstoječa toplotna ali hladilna obremenitev, kot so industrijski obrati ali obstoječi sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja, na urbanih območjih pa tudi toplotna ali hladilna obremenitev in stroški, do katerih bi prišlo, če bi bila skupina stavb ali del mesta oskrbovana z novimi omrežji za daljinsko ogrevanje ali hlajenje in/ali nanje priključena.

Analiza stroškov in koristi se opravi na podlagi opisa načrtovanega obrata in obrata ali obratov, s katerimi se ta primerja, v katerem so navedeni električna oziroma toplotna zmogljivost, vrsta goriva, načrtovana uporaba in načrtovano letno število obratovalnih ur, lokacija ter potrebe po električni in toplotni energiji.

Pri oceni uporabe odpadne toplote se upoštevajo trenutne tehnologije. Pri oceni se upošteva neposredna uporaba odpadne toplote, njen dvig na višjo temperaturo ali oboje. V primeru izrabe odpadne toplote na kraju samem se oceni vsaj uporaba toplotnih izmenjevalnikov, toplotnih črpalk in tehnologije pretvorbe toplote v električno energijo. V primeru izrabe odpadne toplote na drugem kraju se kot možna mesta, kjer je potrebno ogrevanje, ocenijo vsaj industrijski obrati, kmetijska območja in omrežja za daljinsko ogrevanje.

Zaradi primerjave se upoštevajo potreba po toplotni energiji ter načini ogrevanja in hlajenja, ki jih uporabljajo bližnja mesta, kjer je potrebno ogrevanje ali hlajenje . V primerjavo so zajeti stroški, povezani z infrastrukturo, za načrtovani obrat in obrat, s katerim se ta primerja.

Analiza stroškov in koristi za namene člena 24(4) vključuje ekonomsko analizo, ki zajema finančno analizo, ki prikazuje dejanske transakcije v denarnem toku naložb v posamezne obrate in njihovo obratovanje.

Projekti s pozitivnim rezultatom analize stroškov in koristi so tisti, za katere diskontirana vsota koristi v ekonomski in finančni analizi presega diskontirano vsoto stroškov (presežek koristi glede na stroške).

Države članice določijo vodilne smernice za metodologijo, predpostavke in časovni okvir za ekonomsko analizo.

Države članice lahko od podjetij, odgovornih za obratovanje termoelektrarn, industrijskih obratov, omrežij za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ali drugih strank, na katera vpliva opredelitev sistemskih in geografskih meja, zahtevajo podatke, ki bodo uporabljeni pri oceni stroškov in koristi posameznega obrata.

PRILOGA XI

POTRDILO O IZVORU ELEKTRIČNE ENERGIJE, PROIZVEDENE V SOPROIZVODNJI Z VISOKIM IZKORISTKOM

| (a) | Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo naslednje:






  (i) | potrdilo o izvoru električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom:






  — | omogoča proizvajalcem, da dokažejo, da je električna energija, ki jo prodajajo, proizvedena v soproizvodnji z visokim izkoristkom, potrdilo pa se za ta namen izda na zahtevo proizvajalca,; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo naslednje:

(i)

potrdilo o izvoru električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom:

—

omogoča proizvajalcem, da dokažejo, da je električna energija, ki jo prodajajo, proizvedena v soproizvodnji z visokim izkoristkom, potrdilo pa se za ta namen izda na zahtevo proizvajalca,;

| — | je točno, zanesljivo in zaščiteno pred goljufijami; |
| --- | --- |

—

je točno, zanesljivo in zaščiteno pred goljufijami;

| — | se izda, posreduje in razveljavi elektronsko; |
| --- | --- |

—

se izda, posreduje in razveljavi elektronsko;

| (ii) | ista energijska enota iz soproizvodnje z visokim izkoristkom se upošteva le enkrat. |
| --- | --- |

(ii)

ista energijska enota iz soproizvodnje z visokim izkoristkom se upošteva le enkrat.

| (b) | Potrdilo o izvoru iz člena 24(10) vsebuje vsaj naslednje podatke:






  (i) | ime, lokacijo, vrsto in (toplotno in električno) zmogljivost obrata, v katerem je bila energija proizvedena; |
| --- | --- | --- |

(b)

Potrdilo o izvoru iz člena 24(10) vsebuje vsaj naslednje podatke:

(i)

ime, lokacijo, vrsto in (toplotno in električno) zmogljivost obrata, v katerem je bila energija proizvedena;

| (ii) | datume in kraje proizvodnje; |
| --- | --- |

(ii)

datume in kraje proizvodnje;

| (iii) | spodnjo kalorično vrednost goriva, iz katerega je bila električna energija proizvedena; |
| --- | --- |

(iii)

spodnjo kalorično vrednost goriva, iz katerega je bila električna energija proizvedena;

| (iv) | količino in namen uporabe toplote, ki je bila proizvedena skupaj z električno energijo; |
| --- | --- |

(iv)

količino in namen uporabe toplote, ki je bila proizvedena skupaj z električno energijo;

| (v) | količino električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom skladno s Prilogo III, zajeto v potrdilu; |
| --- | --- |

(v)

količino električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom skladno s Prilogo III, zajeto v potrdilu;

| (vi) | prihranek primarne energije, izračunan v skladu s Prilogo III na podlagi harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov, ki so navedene v točki (f) Priloge III; |
| --- | --- |

(vi)

prihranek primarne energije, izračunan v skladu s Prilogo III na podlagi harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov, ki so navedene v točki (f) Priloge III;

| (vii) | nazivno električno in toplotno učinkovitost obrata; |
| --- | --- |

(vii)

nazivno električno in toplotno učinkovitost obrata;

| (viii) | ali je obrat dobil pomoč za naložbe in v kakšni višini; |
| --- | --- |

(viii)

ali je obrat dobil pomoč za naložbe in v kakšni višini;

| (ix) | ali je energijska enota prejela katero koli drugo obliko nacionalnega programa podpore in v kakšnem obsegu ter vrsto programa podpore; |
| --- | --- |

(ix)

ali je energijska enota prejela katero koli drugo obliko nacionalnega programa podpore in v kakšnem obsegu ter vrsto programa podpore;

| (x) | datum, ko je obrat začel obratovati, in |
| --- | --- |

(x)

datum, ko je obrat začel obratovati, in

| (xi) | datum in državo izdaje ter enotno identifikacijsko številko. |
| --- | --- |

(xi)

datum in državo izdaje ter enotno identifikacijsko številko.

Potrdilo o izvoru standardno velja za 1 MWh. Nanaša se na neto proizvedeno električno energijo, ki se izmeri na mejah elektrarne in pošlje v omrežje.

PRILOGA XII

MERILA ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI ZA REGULACIJO ENERGETSKEGA OMREŽJA IN ZA TARIFE ELEKTRIČNEGA OMREŽJA

| 1. | Omrežne tarife upoštevajo znižanje stroškov v omrežjih, doseženih na strani povpraševanja in z ukrepi odzivanja na povpraševanje ter porazdeljenim pridobivanjem energije, vključno s prihranki zaradi zmanjševanja stroškov dobave ali naložb v omrežje in učinkovitejšega delovanja omrežja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regulacija omrežja in omrežne tarife operaterjem omrežij ali podjetjem za maloprodajo energije ne preprečujejo, da bi dajali na razpolago sistemske storitve za ukrepe odzivanja na povpraševanje, upravljanje povpraševanja in porazdeljeno pridobivanje energije na organiziranih trgih električne energije, zlasti:






  (a) | preusmeritev končnih odjemalcev z obremenitve v času konic na obremenitev zunaj konic ob upoštevanju razpoložljivosti energije iz obnovljivih virov, energije, pridobljene v soproizvodnji, in porazdeljenega pridobivanja energije; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

preusmeritev končnih odjemalcev z obremenitve v času konic na obremenitev zunaj konic ob upoštevanju razpoložljivosti energije iz obnovljivih virov, energije, pridobljene v soproizvodnji, in porazdeljenega pridobivanja energije;

| (b) | prihranke energije zaradi odzivanja energetskih agregatorjev na povpraševanje porazdeljenih potrošnikov; |
| --- | --- |

(b)

prihranke energije zaradi odzivanja energetskih agregatorjev na povpraševanje porazdeljenih potrošnikov;

| (c) | zmanjšanje povpraševanja zaradi ukrepov za energijsko učinkovitost, ki jih sprejmejo ponudniki energetskih storitev, vključno s podjetji za energetske storitve; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje povpraševanja zaradi ukrepov za energijsko učinkovitost, ki jih sprejmejo ponudniki energetskih storitev, vključno s podjetji za energetske storitve;

| (d) | povezavo in razporejanje proizvodnih virov pri nižjih ravneh napetosti; |
| --- | --- |

(d)

povezavo in razporejanje proizvodnih virov pri nižjih ravneh napetosti;

| (e) | povezavo proizvodnih virov, ki so bližje kraju porabe, in |
| --- | --- |

(e)

povezavo proizvodnih virov, ki so bližje kraju porabe, in

| (f) | shranjevanje energije. |
| --- | --- |

(f)

shranjevanje energije.

V tej določbi izraz „organizirani trgi električne energije“ vključuje trge OTC in borze električne energije za trgovanje z energijo, zmogljivostjo, storitvami izravnave in pomožnimi storitvami v vseh časovnih okvirih, vključno s terminskimi trgi, kratkoročnimi trgi za en dan vnaprej in trgi znotraj dneva.

| 3. | Tarife za omrežje ali maloprodajo lahko podpirajo dinamično določanje cen za ukrepe odzivanja na povpraševanje s strani končnih odjemalcev, in sicer:






  (a) | tarife glede na čas porabe; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

tarife glede na čas porabe;

| (b) | določanje cen v konicah; |
| --- | --- |

(b)

določanje cen v konicah;

| (c) | določanje cen v realnem času in |
| --- | --- |

(c)

določanje cen v realnem času in

| (d) | popuste v konicah. |
| --- | --- |

(d)

popuste v konicah.

PRILOGA XIII

ZAHTEVE GLEDE ENERGIJSKE UČINKOVITOSTI ZA OPERATERJE PRENOSNEGA SISTEMA IN OPERATERJE DISTRIBUCIJSKEGA SISTEMA

Operaterji prenosnega sistema in operaterji distribucijskega sistema:

| (a) | vzpostavijo in objavijo standardna pravila v zvezi s prevzemanjem in delitvijo stroškov za tehnične prilagoditve, kot so priključitve na omrežje, ojačitve obstoječega omrežja in vzpostavitev novih omrežij, izboljšano delovanje omrežja in nediskriminatorno izvajanje omrežnih kodeksov, ki so potrebna, da bi vključili nove proizvajalce, ki dovajajo električno energijo, proizvedeno v soproizvodnji z visokim izkoristkom, v medsebojno povezano omrežje; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo in objavijo standardna pravila v zvezi s prevzemanjem in delitvijo stroškov za tehnične prilagoditve, kot so priključitve na omrežje, ojačitve obstoječega omrežja in vzpostavitev novih omrežij, izboljšano delovanje omrežja in nediskriminatorno izvajanje omrežnih kodeksov, ki so potrebna, da bi vključili nove proizvajalce, ki dovajajo električno energijo, proizvedeno v soproizvodnji z visokim izkoristkom, v medsebojno povezano omrežje;

| (b) | zagotovijo vsem novim proizvajalcem električne energije, proizvedene v soproizvodnji z visokim izkoristkom, ki želijo biti povezani v sistem, izčrpne in potrebne zahtevane informacije, vključno s:






  (i) | celovito in podrobno oceno stroškov, povezanih s priključitvijo na omrežje; |
| --- | --- | --- |

(b)

zagotovijo vsem novim proizvajalcem električne energije, proizvedene v soproizvodnji z visokim izkoristkom, ki želijo biti povezani v sistem, izčrpne in potrebne zahtevane informacije, vključno s:

(i)

celovito in podrobno oceno stroškov, povezanih s priključitvijo na omrežje;

| (ii) | razumnim in točnim časovnim razporedom za prejemanje in obdelavo vlog za priključitev na omrežje; |
| --- | --- |

(ii)

razumnim in točnim časovnim razporedom za prejemanje in obdelavo vlog za priključitev na omrežje;

| (iii) | razumnim okvirnim časovnim razporedom za vsako predlagano priključitev na omrežje. Celoten proces priključitve na omrežje ne bi smel biti daljši od 24 mesecev, pri čemer se upoštevata praktična izvedljivost in nediskriminatornost; |
| --- | --- |

(iii)

razumnim okvirnim časovnim razporedom za vsako predlagano priključitev na omrežje. Celoten proces priključitve na omrežje ne bi smel biti daljši od 24 mesecev, pri čemer se upoštevata praktična izvedljivost in nediskriminatornost;

| (c) | zagotovitvijo standardizirane in poenostavljene postopke za priključitev porazdeljenih proizvajalcev energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom na omrežje. |
| --- | --- |

(c)

zagotovitvijo standardizirane in poenostavljene postopke za priključitev porazdeljenih proizvajalcev energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom na omrežje.

Standardna pravila iz točke (a) temeljijo na objektivnih, preglednih in nediskriminatornih merilih, zlasti ob upoštevanju vseh stroškov in koristi, povezanih s priključitvijo teh proizvajalcev na omrežje. V pravilih so lahko določene različne vrste priključitve.

PRILOGA XIV

MINIMALNI OBSEG PODATKOV, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V POGODBE ZA ZAGOTAVLJANJE PRIHRANKA ENERGIJE ALI MED RAZPISNE POGOJE, KI SO Z NJIMI POVEZANI

| — | Ugotovitve/priporočila iz analize/pregleda, opravljenega, preden je bila sklenjena pogodba, ki zajema porabo energije stavbe, za izvedbo ukrepov izboljšanja energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Ugotovitve/priporočila iz analize/pregleda, opravljenega, preden je bila sklenjena pogodba, ki zajema porabo energije stavbe, za izvedbo ukrepov izboljšanja energijske učinkovitosti.

| — | Jasen in pregleden seznam ukrepov za povečanje učinkovitosti, ki jih je treba izvajati, ali rezultatov povečanja učinkovitosti, ki jih je treba doseči. |
| --- | --- |

—

Jasen in pregleden seznam ukrepov za povečanje učinkovitosti, ki jih je treba izvajati, ali rezultatov povečanja učinkovitosti, ki jih je treba doseči.

| — | Zagotovljeni prihranki, ki bodo doseženi z izvajanjem ukrepov iz pogodbe. |
| --- | --- |

—

Zagotovljeni prihranki, ki bodo doseženi z izvajanjem ukrepov iz pogodbe.

| — | Trajanje in ključne točke pogodbe, pogoji in odpovedni rok. |
| --- | --- |

—

Trajanje in ključne točke pogodbe, pogoji in odpovedni rok.

| — | Jasen in pregleden seznam obveznosti vsake pogodbenice. |
| --- | --- |

—

Jasen in pregleden seznam obveznosti vsake pogodbenice.

| — | Referenčni datum(-i) za določitev doseženih prihrankov. |
| --- | --- |

—

Referenčni datum(-i) za določitev doseženih prihrankov.

| — | Jasen in pregleden seznam faz pri izvajanju ukrepa ali paketa ukrepov in, če je ustrezno, s tem povezani stroški. |
| --- | --- |

—

Jasen in pregleden seznam faz pri izvajanju ukrepa ali paketa ukrepov in, če je ustrezno, s tem povezani stroški.

| — | Obveznost, da se v celoti izvajajo ukrepi iz pogodbe, in dokumentiranje vseh sprememb med projektom. |
| --- | --- |

—

Obveznost, da se v celoti izvajajo ukrepi iz pogodbe, in dokumentiranje vseh sprememb med projektom.

| — | Predpisi, ki določajo vključitev enakovrednih zahtev v katero koli podizvajalsko pogodbo s tretjimi stranmi. |
| --- | --- |

—

Predpisi, ki določajo vključitev enakovrednih zahtev v katero koli podizvajalsko pogodbo s tretjimi stranmi.

| — | Jasen in pregleden prikaz finančnih posledic projekta in porazdelitev deleža obeh strani pri doseženih denarnih prihrankih (tj. plačilo ponudniku storitve). |
| --- | --- |

—

Jasen in pregleden prikaz finančnih posledic projekta in porazdelitev deleža obeh strani pri doseženih denarnih prihrankih (tj. plačilo ponudniku storitve).

| — | Jasne in pregledne določbe o merjenju in preverjanju doseženih zagotovljenih prihrankov, preverjanju kakovosti in jamstvih. |
| --- | --- |

—

Jasne in pregledne določbe o merjenju in preverjanju doseženih zagotovljenih prihrankov, preverjanju kakovosti in jamstvih.

| — | Določbe, ki pojasnjujejo postopke v primeru spreminjanja okvirnih pogojev, ki vplivajo na vsebino in rezultat pogodbe (tj. spremembe pri cenah energije, intenzivnosti rabe obrata). |
| --- | --- |

—

Določbe, ki pojasnjujejo postopke v primeru spreminjanja okvirnih pogojev, ki vplivajo na vsebino in rezultat pogodbe (tj. spremembe pri cenah energije, intenzivnosti rabe obrata).

| — | Podrobnosti o obveznostih vsake pogodbenice in kaznih za njihovo kršitev. |
| --- | --- |

—

Podrobnosti o obveznostih vsake pogodbenice in kaznih za njihovo kršitev.

PRILOGA XV

Del A

Razveljavljena direktiva s seznamom naknadnih sprememb

(iz člena 36)

| Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 315, 14.11.2012, str. 1.) | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 2013/12/EU
  (UL L 141, 28.5.2013, str. 28) | |
| Direktiva (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 156, 19.6.2018, str. 75) | samo člen 2 |
| Direktiva (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 328, 21.12.2018, str. 210) | |
| Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 328, 21.12.2018, str. 1) | samo člen 54 |
| Sklep (EU) 2019/504 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 85 I, 27.3.2019, str. 66) | samo člen 1 |
| Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/826
  (UL L 137, 23.5.2019, str. 3) | |
| Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 158, 14.6.2019, str. 125) | samo člen 70 |

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 315, 14.11.2012, str. 1.)

Direktiva Sveta 2013/12/EU

(UL L 141, 28.5.2013, str. 28)

Direktiva (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 156, 19.6.2018, str. 75)

samo člen 2

Direktiva (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 328, 21.12.2018, str. 210)

Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 328, 21.12.2018, str. 1)

samo člen 54

Sklep (EU) 2019/504 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 85 I, 27.3.2019, str. 66)

samo člen 1

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/826

(UL L 137, 23.5.2019, str. 3)

Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 158, 14.6.2019, str. 125)

samo člen 70

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 36)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 2012/27/EU | 5. junij 2014 |
| (EU) 2018/844 | 10. marec 2020 |
| (EU) 2018/2002 | 25. junij 2020, razen točk 5–10 člena 1 ter točk 3 in 4 Priloge
  25. oktober 2020 za točke 5–10 člena 1 ter točki 3 in 4 Priloge |
| (EU) 2019/944 | 31. december 2019 za točko (5)(a) člena 70
  25. oktober 2020 za točko (4) člena 70
  31. december 2020 za točke (1)–(3), (5)(b) in (6) člena 70 |

Direktiva

Rok za prenos

2012/27/EU

5. junij 2014

(EU) 2018/844

10. marec 2020

(EU) 2018/2002

25. junij 2020, razen točk 5–10 člena 1 ter točk 3 in 4 Priloge

25. oktober 2020 za točke 5–10 člena 1 ter točki 3 in 4 Priloge

(EU) 2019/944

31. december 2019 za točko (5)(a) člena 70

25. oktober 2020 za točko (4) člena 70

31. december 2020 za točke (1)–(3), (5)(b) in (6) člena 70

PRILOGA XVI

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2012/27/EU | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, uvodno besedilo | Člen 2, uvodno besedilo |
| Člen 2, točka 1 | Člen 2, točka 1 |
| — | Člen 2, točki 2 in 3 |
| Člen 2, točka 2 | Člen 2, točka 4 |
| Člen 2, točka 3 | Člen 2, točka 5 |
| Člen 2, točka 4 | Člen 2, točka 6 |
| Člen 2, točka 5 | Člen 2, točka 7 |
| Člen 2, točka 6 | Člen 2, točka 8 |
| Člen 2, točka 7 | Člen 2, točka 9 |
| Člen 2, točka 8 | Člen 2, točka 10 |
| Člen 2, točka 9 | — |
| Člen 2, točka 10 | Člen 2, točka 11 |
| | Člen 2, točki 12 in 13 |
| Člen 2, točka 11 | Člen 2, točka 14 |
| Člen 2, točka 12 | Člen 2, točka 15 |
| Člen 2, točka 13 | Člen 2, točka 16 |
| Člen 2, točka 14 | Člen 2, točka 17 |
| Člen 2, točka 15 | Člen 2, točka 18 |
| Člen 2, točka 16 | Člen 2, točka 19 |
| Člen 2, točka 17 | Člen 2, točka 20 |
| Člen 2, točka 18 | Člen 2, točka 21 |
| Člen 2, točka 19 | Člen 2, točka 22 |
| Člen 2, točka 20 | Člen 2, točka 23 |
| Člen 2, točka 21 | Člen 2, točka 24 |
| Člen 2, točka 22 | Člen 2, točka 25 |
| Člen 2, točka 23 | Člen 2, točka 26 |
| Člen 2, točka 24 | Člen 2, točka 27 |
| Člen 2, točka 25 | Člen 2, točka 28 |
| Člen 2, točka 26 | — |
| Člen 2, točka 27 | Člen 2, točka 29 |
| Člen 2, točka 28 | Člen 2, točka 30 |
| Člen 2, točka 29 | Člen 2, točka 31 |
| Člen 2, točka 30 | Člen 2, točka 32 |
| Člen 2, točka 31 | Člen 2, točka 33 |
| Člen 2, točka 32 | Člen 2, točka 34 |
| Člen 2, točka 33 | Člen 2, točka 35 |
| Člen 2, točka 34 | Člen 2, točka 36 |
| Člen 2, točka 35 | Člen 2, točka 37 |
| Člen 2, točka 36 | Člen 2, točka 38 |
| Člen 2, točka 37 | Člen 2, točka 39 |
| Člen 2, točka 38 | Člen 2, točka 40 |
| Člen 2, točka 39 | Člen 2, točka 41 |
| Člen 2, točka 40 | — |
| Člen 2, točka 41 | Člen 2, točka 42 |
| Člen 2, točka 42 | Člen 2, točka 43 |
| Člen 2, točka 43 | Člen 2, točka 44 |
| — | Člen 2, točka 45 |
| Člen 2, točki 44 in 45 | Člen 2, točki 46 in 47 |
| — | Člen 2, točke 48, 49 in 50 |
| — | Člen 3 |
| — | Člen 4(1) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek | Člen 4(2), prvi pododstavek |
| Člen 3(1), drugi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 4(2), drugi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 3(1), drugi pododstavek, točki (a) in (b) | Člen 4(2), drugi pododstavek, točki (a) in (b) |
| Člen 3(1), drugi pododstavek, točka (c) | — |
| Člen 3(1), drugi pododstavek, točka (d) | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (c) |
| Člen 3(1), tretji pododstavek, uvodno besedilo | — |
| — | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (d), uvodno besedilo |
| — | Člen 4(2), drugi pododstavek, točke (d)(i), (ii) in (iii) |
| Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (a) | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (d)(iv) |
| — | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e), uvodno besedilo |
| Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (b) | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e)(i) |
| Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (c) | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e)(ii) |
| Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (d) | Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e)(iii) |
| Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (e) | — |
| Člen 3(2) in (3) | — |
| Člen 3(4) | Člen 33(6) |
| Člen 3(5) in (6) | — |
| — | Člen 4(3) |
| — | Člen 4(4) |
| — | Člen 5 |
| Člen 5(1), prvi pododstavek | Člen 6(1), prvi pododstavek |
| Člen 5(1), drugi pododstavek | — |
| Člen 5(1), tretji pododstavek | Člen 6(1), drugi pododstavek |
| Člen 5(1), četrti in peti pododstavek | — |
| Člen 5(2) in (3) | — |
| Člen 5(4) | Člen 6(2) |
| Člen 5(5) | Člen 6(3) |
| Člen 5(6) in (7) | — |
| Člen 6(1), prvi pododstavek | Člen 7(1), prvi pododstavek |
| Člen 6(1), drugi pododstavek | — |
| — | Člen 7(1), drugi pododstavek |
| Člen 6(1), tretji pododstavek | — |
| Člen 6(2), (3) in (4) | Člen 7(2), (3) in (4) |
| — | Člen 7(5) in (6) |
| — | Člen 7(7), drugi pododstavek |
| Člen 7(1), uvodno besedilo, točki (a) in (b) | Člen 8(1), uvodno besedilo, točki (a) in (b) |
| — | Člen 8(1), točka (c) |
| Člen 7(1), drugi pododstavek | Člen 8(5) |
| Člen 7(1), tretji pododstavek | Člen 8(1), drugi pododstavek |
| Člen 7(1), četrti pododstavek | Člen 8(1), tretji pododstavek |
| — | Člen 8(2), (3) in (4) |
| Člen 7(2) | Člen 8(6) |
| Člen 7(3) | Člen 8(7) |
| Člen 7(4) | Člen 8(8) |
| Člen 7(5) | Člen 8(9) |
| Člen 7(6) | Člen 8(10) |
| Člen 7(7) | — |
| Člen 7(8) | — |
| Člen 7(9) | — |
| Člen 7(10) | — |
| Člen 7(11) | — |
| | Člen 8(11), (12) in (13) |
| Člen 7(12) | Člen 8(14) |
| Člen 7a (1), (2) in (3) | Člen 9(1), (2) in (3) |
| — | Člen 9(4), (5) in (6) |
| Člen 7a (4) in (5) | Člen 9(7) in (8) |
| — | Člen 9(9) |
| Člen 7a (6) in (7) | Člen 9(10) in (11) |
| Člen 7b (1) in (2) | Člen 10(1) in (2) |
| — | Člen 10(3) in (4) |
| — | Člen 11(1) in (2) |
| Člen 8(1) in (2) | Člen 11(3) in (4) |
| Člen 8(3) in (4) | — |
| — | Člen 11(5) |
| Člen 8(5) | Člen 11(6) |
| — | Člen 11(7) |
| Člen 8(6) | Člen 11(8) |
| Člen 8(7) | Člen 11(9) |
| — | Člen 11(10) |
| Člen 9 | Člen 12 |
| Člen 9a | Člen 13 |
| Člen 9b | Člen 14 |
| Člen 9c | Člen 15 |
| Člen 10 | Člen 16 |
| Člen 10a | Člen 17 |
| Člen 11 | Člen 18 |
| Člen 11a | Člen 19 |
| — | Člen 20 |
| — | Člen 21(1) |
| Člen 12(1) | Člen 21(2) |
| Člen 12(2), uvodno besedilo in točka (a), podtočke (i)–(v) | Člen 21(2), drugi pododstavek, podtočke (i)–(v)
  Člen 21(2), drugi pododstavek, podtočka (vi) |
| Člen 12(2), točka (b) | Člen 21(2), tretji pododstavek |
| — | Člen 21(2), tretji pododstavek, točka (i) |
| Člen 12(2), točka (b), podtočki (i) in (ii) | Člen 21(2), tretji pododstavek, točki (ii) in (iii) |
| — | Člen 21(2), tretji pododstavek, točka (iv) |
| — | Člen 21(4) |
| — | Člen 21(5), tretji in četrti pododstavek |
| — | Člen 22 |
| Člen 13 | Člen 30 |
| Člen 14(1) in (2) | — |
| — | Člen 23(1) in (2) |
| Člen 14(3) | Člen 23(3), prvi pododstavek |
| — | Člen 23(3), drugi pododstavek |
| Člen 14(4) | Člen 23(4) |
| — | Člen 23(5) in (6) |
| — | Člen 24(1), (2) in (3) |
| Člen 14(5), uvodno besedilo in točka (a) | Člen 24(4), uvodno besedilo in točka (a) |
| Člen 14(5), točke (b), (c) in (d) | — |
| — | Člen 24(4), točke (b), (c) in (d) ter drugi pododstavek |
| Člen 14(5), drugi in tretji pododstavek | Člen 24(4), tretji in četrti pododstavek |
| Člen 14(6), točka (a) | Člen 24(5), točka (a) |
| Člen 14(6), točka (b) | — |
| Člen 14(6), točka (c) | Člen 24(5), točka (b) |
| — | Člen 24(5), točka (c) |
| Člen 14(6), drugi in tretji pododstavek | Člen 24(5), drugi in tretji pododstavek |
| Člen 14(7), (8) in (9) | Člen 24(6), (7) in (8) |
| — | Člen 24(9) |
| Člen 14(10) in (11) | Člen 24(10) in (11) |
| Člen 15(1), prvi pododstavek | Člen 25(1) |
| Člen 15(1), drugi in tretji pododstavek | — |
| — | Člen 25(2), (3) in (4) |
| Člen 15(1), četrti pododstavek | Člen 25(5) |
| Člen 15(2) in (2a) | — |
| Člen 15(3), (4) in (5), prvi pododstavek | Člen 25(6), (7) in (8) |
| Člen 15(5), drugi pododstavek | — |
| Člen 15(6), prvi pododstavek | — |
| Člen 15(6), drugi pododstavek | Člen 25(9) |
| Člen 15(7) | Člen 25(10) |
| Člen 15(9), prvi pododstavek | Člen 25(11) |
| Člen 15(9), drugi pododstavek | — |
| Člen 16(1) in (2) | — |
| — | Člen 26(1) in (2) |
| Člen 16(3) | Člen 26(3) |
| — | Člen 26(4) |
| Člen 17(1), prvi pododstavek | — |
| Člen 17(1), drugi pododstavek | Člen 28(3) |
| Člen 17(2) | Člen 21(3) |
| Člen 17(3) | — |
| Člen 17(4) | — |
| Člen 17(5) | Člen 21(6) |
| Člen 18(1), uvodno besedilo | Člen 27(1), uvodno besedilo |
| Člen 18(1), točka (a), podtočki (i) in (ii) | Člen 27(1), točki (a) in (b) |
| — | Člen 27(1), točki (c) in (d) |
| Člen 18(1), točka (b) | Člen 27(2) |
| Člen 18(1), točka (c) | Člen 27(3) |
| — | Člen 27(4) |
| Člen 18(1), točka (d), podtočki (i) in (ii) | Člen 27(5), točki (a) in (b) |
| — | Člen 27(5), točka (c) |
| Člen 18(2), točki (a) in (b) | Člen 27(6), točki (a) in (b) |
| Člen 18(2), točki (c) in (d) | — |
| — | Člen 27(6), točka (c) |
| — | Člen 27(7) |
| Člen 18(3) | Člen 27(8) |
| Člen 19(1), točka (a) | Člen 21(5), prvi pododstavek |
| Člen 19(1), točka (b) | Člen 7(7), prvi pododstavek |
| Člen 19(1), drugi pododstavek | Člen 21(5), drugi pododstavek |
| Člen 19(2) | — |
| Člen 20(1) in (2) | Člen 28(1) in (2) |
| — | Člen 28(3) |
| Člen 20(3), (3a), (3b) in (3c) | Člen 28(4), (5), (6) in (7) |
| Člen 20(3d) | Člen 28(8), prvi pododstavek |
| — | Člen 28(8), drugi pododstavek |
| Člen 20(4), (5), (6) in (7) | Člen 28(9), (10), (11) in (12) |
| Člen 21 | Člen 29(1) |
| — | Člen 29(2), (3), (4), (5), (6) in (7) |
| Člen 22(1) in (2) | Člen 31(1) in (2) |
| — | Člen 31(3) |
| Člen 23 | Člen 32 |
| Člen 24(4a), (5) in (6) | Člen 33(1), (2) in (3) |
| Člen 24(7), (8), (9), (10) in (12) | — |
| Člen 24(13) in (14) | Člen 33(4) in (5) |
| Člen 24(15), uvodno besedilo | Člen 33(7), uvodno besedilo |
| Člen 24(15), točka (a) | — |
| Člen 24(15), točka (b) | Člen 33(7), točka (a) |
| | Člen 33(7), točke (b), (c), (d), (e) in (f) |
| Člen 24(15), drugi pododstavek | Člen 33(7), drugi pododstavek |
| Člen 25 | — |
| Člen 26 | Člen 34 |
| Člen 27, prvi pododstavek | Člen 36, prvi pododstavek |
| Člen 27, drugi pododstavek | — |
| Člen 27, tretji pododstavek | Člen 36, drugi pododstavek |
| Člen 27(2) in (3) | — |
| Člen 28(1), prvi pododstavek | Člen 35(1), prvi pododstavek |
| Člen 28(1), drugi pododstavek | — |
| Člen 28(1), tretji in četrti pododstavek | Člen 35(1), drugi in tretji pododstavek |
| Člen 28(2) | Člen 35(2) |
| Člen 29 | Člen 37 |
| Člen 30 | Člen 38 |
| — | Priloga I |
| Priloga I | Priloga II |
| Priloga II | Priloga III |
| Priloga III | Priloga IV |
| Priloga IV | — |
| Priloga V | Priloga V |
| Priloga VI | Priloga VI |
| Priloga VII | Priloga VII |
| Priloga VIIa | Priloga VIII |
| Priloga VIII | Priloga IX |
| Priloga IX | Priloga X |
| Priloga X | Priloga XI |
| Priloga XI | Priloga XII |
| Priloga XII | Priloga XIII |
| Priloga XIII | Priloga XIV |
| Priloga XV | — |
| — | Priloga XV |
| — | Priloga XVI |

Direktiva 2012/27/EU

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 2, točka 1

Člen 2, točka 1

—

Člen 2, točki 2 in 3

Člen 2, točka 2

Člen 2, točka 4

Člen 2, točka 3

Člen 2, točka 5

Člen 2, točka 4

Člen 2, točka 6

Člen 2, točka 5

Člen 2, točka 7

Člen 2, točka 6

Člen 2, točka 8

Člen 2, točka 7

Člen 2, točka 9

Člen 2, točka 8

Člen 2, točka 10

Člen 2, točka 9

—

Člen 2, točka 10

Člen 2, točka 11

Člen 2, točki 12 in 13

Člen 2, točka 11

Člen 2, točka 14

Člen 2, točka 12

Člen 2, točka 15

Člen 2, točka 13

Člen 2, točka 16

Člen 2, točka 14

Člen 2, točka 17

Člen 2, točka 15

Člen 2, točka 18

Člen 2, točka 16

Člen 2, točka 19

Člen 2, točka 17

Člen 2, točka 20

Člen 2, točka 18

Člen 2, točka 21

Člen 2, točka 19

Člen 2, točka 22

Člen 2, točka 20

Člen 2, točka 23

Člen 2, točka 21

Člen 2, točka 24

Člen 2, točka 22

Člen 2, točka 25

Člen 2, točka 23

Člen 2, točka 26

Člen 2, točka 24

Člen 2, točka 27

Člen 2, točka 25

Člen 2, točka 28

Člen 2, točka 26

—

Člen 2, točka 27

Člen 2, točka 29

Člen 2, točka 28

Člen 2, točka 30

Člen 2, točka 29

Člen 2, točka 31

Člen 2, točka 30

Člen 2, točka 32

Člen 2, točka 31

Člen 2, točka 33

Člen 2, točka 32

Člen 2, točka 34

Člen 2, točka 33

Člen 2, točka 35

Člen 2, točka 34

Člen 2, točka 36

Člen 2, točka 35

Člen 2, točka 37

Člen 2, točka 36

Člen 2, točka 38

Člen 2, točka 37

Člen 2, točka 39

Člen 2, točka 38

Člen 2, točka 40

Člen 2, točka 39

Člen 2, točka 41

Člen 2, točka 40

—

Člen 2, točka 41

Člen 2, točka 42

Člen 2, točka 42

Člen 2, točka 43

Člen 2, točka 43

Člen 2, točka 44

—

Člen 2, točka 45

Člen 2, točki 44 in 45

Člen 2, točki 46 in 47

—

Člen 2, točke 48, 49 in 50

—

Člen 3

—

Člen 4(1)

Člen 3(1), prvi pododstavek

Člen 4(2), prvi pododstavek

Člen 3(1), drugi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 4(2), drugi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 3(1), drugi pododstavek, točki (a) in (b)

Člen 4(2), drugi pododstavek, točki (a) in (b)

Člen 3(1), drugi pododstavek, točka (c)

—

Člen 3(1), drugi pododstavek, točka (d)

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (c)

Člen 3(1), tretji pododstavek, uvodno besedilo

—

—

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (d), uvodno besedilo

—

Člen 4(2), drugi pododstavek, točke (d)(i), (ii) in (iii)

Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (a)

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (d)(iv)

—

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e), uvodno besedilo

Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (b)

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e)(i)

Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (c)

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e)(ii)

Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (d)

Člen 4(2), drugi pododstavek, točka (e)(iii)

Člen 3(1), tretji pododstavek, točka (e)

—

Člen 3(2) in (3)

—

Člen 3(4)

Člen 33(6)

Člen 3(5) in (6)

—

—

Člen 4(3)

—

Člen 4(4)

—

Člen 5

Člen 5(1), prvi pododstavek

Člen 6(1), prvi pododstavek

Člen 5(1), drugi pododstavek

—

Člen 5(1), tretji pododstavek

Člen 6(1), drugi pododstavek

Člen 5(1), četrti in peti pododstavek

—

Člen 5(2) in (3)

—

Člen 5(4)

Člen 6(2)

Člen 5(5)

Člen 6(3)

Člen 5(6) in (7)

—

Člen 6(1), prvi pododstavek

Člen 7(1), prvi pododstavek

Člen 6(1), drugi pododstavek

—

—

Člen 7(1), drugi pododstavek

Člen 6(1), tretji pododstavek

—

Člen 6(2), (3) in (4)

Člen 7(2), (3) in (4)

—

Člen 7(5) in (6)

—

Člen 7(7), drugi pododstavek

Člen 7(1), uvodno besedilo, točki (a) in (b)

Člen 8(1), uvodno besedilo, točki (a) in (b)

—

Člen 8(1), točka (c)

Člen 7(1), drugi pododstavek

Člen 8(5)

Člen 7(1), tretji pododstavek

Člen 8(1), drugi pododstavek

Člen 7(1), četrti pododstavek

Člen 8(1), tretji pododstavek

—

Člen 8(2), (3) in (4)

Člen 7(2)

Člen 8(6)

Člen 7(3)

Člen 8(7)

Člen 7(4)

Člen 8(8)

Člen 7(5)

Člen 8(9)

Člen 7(6)

Člen 8(10)

Člen 7(7)

—

Člen 7(8)

—

Člen 7(9)

—

Člen 7(10)

—

Člen 7(11)

—

Člen 8(11), (12) in (13)

Člen 7(12)

Člen 8(14)

Člen 7a (1), (2) in (3)

Člen 9(1), (2) in (3)

—

Člen 9(4), (5) in (6)

Člen 7a (4) in (5)

Člen 9(7) in (8)

—

Člen 9(9)

Člen 7a (6) in (7)

Člen 9(10) in (11)

Člen 7b (1) in (2)

Člen 10(1) in (2)

—

Člen 10(3) in (4)

—

Člen 11(1) in (2)

Člen 8(1) in (2)

Člen 11(3) in (4)

Člen 8(3) in (4)

—

—

Člen 11(5)

Člen 8(5)

Člen 11(6)

—

Člen 11(7)

Člen 8(6)

Člen 11(8)

Člen 8(7)

Člen 11(9)

—

Člen 11(10)

Člen 9

Člen 12

Člen 9a

Člen 13

Člen 9b

Člen 14

Člen 9c

Člen 15

Člen 10

Člen 16

Člen 10a

Člen 17

Člen 11

Člen 18

Člen 11a

Člen 19

—

Člen 20

—

Člen 21(1)

Člen 12(1)

Člen 21(2)

Člen 12(2), uvodno besedilo in točka (a), podtočke (i)–(v)

Člen 21(2), drugi pododstavek, podtočke (i)–(v)

Člen 21(2), drugi pododstavek, podtočka (vi)

Člen 12(2), točka (b)

Člen 21(2), tretji pododstavek

—

Člen 21(2), tretji pododstavek, točka (i)

Člen 12(2), točka (b), podtočki (i) in (ii)

Člen 21(2), tretji pododstavek, točki (ii) in (iii)

—

Člen 21(2), tretji pododstavek, točka (iv)

—

Člen 21(4)

—

Člen 21(5), tretji in četrti pododstavek

—

Člen 22

Člen 13

Člen 30

Člen 14(1) in (2)

—

—

Člen 23(1) in (2)

Člen 14(3)

Člen 23(3), prvi pododstavek

—

Člen 23(3), drugi pododstavek

Člen 14(4)

Člen 23(4)

—

Člen 23(5) in (6)

—

Člen 24(1), (2) in (3)

Člen 14(5), uvodno besedilo in točka (a)

Člen 24(4), uvodno besedilo in točka (a)

Člen 14(5), točke (b), (c) in (d)

—

—

Člen 24(4), točke (b), (c) in (d) ter drugi pododstavek

Člen 14(5), drugi in tretji pododstavek

Člen 24(4), tretji in četrti pododstavek

Člen 14(6), točka (a)

Člen 24(5), točka (a)

Člen 14(6), točka (b)

—

Člen 14(6), točka (c)

Člen 24(5), točka (b)

—

Člen 24(5), točka (c)

Člen 14(6), drugi in tretji pododstavek

Člen 24(5), drugi in tretji pododstavek

Člen 14(7), (8) in (9)

Člen 24(6), (7) in (8)

—

Člen 24(9)

Člen 14(10) in (11)

Člen 24(10) in (11)

Člen 15(1), prvi pododstavek

Člen 25(1)

Člen 15(1), drugi in tretji pododstavek

—

—

Člen 25(2), (3) in (4)

Člen 15(1), četrti pododstavek

Člen 25(5)

Člen 15(2) in (2a)

—

Člen 15(3), (4) in (5), prvi pododstavek

Člen 25(6), (7) in (8)

Člen 15(5), drugi pododstavek

—

Člen 15(6), prvi pododstavek

—

Člen 15(6), drugi pododstavek

Člen 25(9)

Člen 15(7)

Člen 25(10)

Člen 15(9), prvi pododstavek

Člen 25(11)

Člen 15(9), drugi pododstavek

—

Člen 16(1) in (2)

—

—

Člen 26(1) in (2)

Člen 16(3)

Člen 26(3)

—

Člen 26(4)

Člen 17(1), prvi pododstavek

—

Člen 17(1), drugi pododstavek

Člen 28(3)

Člen 17(2)

Člen 21(3)

Člen 17(3)

—

Člen 17(4)

—

Člen 17(5)

Člen 21(6)

Člen 18(1), uvodno besedilo

Člen 27(1), uvodno besedilo

Člen 18(1), točka (a), podtočki (i) in (ii)

Člen 27(1), točki (a) in (b)

—

Člen 27(1), točki (c) in (d)

Člen 18(1), točka (b)

Člen 27(2)

Člen 18(1), točka (c)

Člen 27(3)

—

Člen 27(4)

Člen 18(1), točka (d), podtočki (i) in (ii)

Člen 27(5), točki (a) in (b)

—

Člen 27(5), točka (c)

Člen 18(2), točki (a) in (b)

Člen 27(6), točki (a) in (b)

Člen 18(2), točki (c) in (d)

—

—

Člen 27(6), točka (c)

—

Člen 27(7)

Člen 18(3)

Člen 27(8)

Člen 19(1), točka (a)

Člen 21(5), prvi pododstavek

Člen 19(1), točka (b)

Člen 7(7), prvi pododstavek

Člen 19(1), drugi pododstavek

Člen 21(5), drugi pododstavek

Člen 19(2)

—

Člen 20(1) in (2)

Člen 28(1) in (2)

—

Člen 28(3)

Člen 20(3), (3a), (3b) in (3c)

Člen 28(4), (5), (6) in (7)

Člen 20(3d)

Člen 28(8), prvi pododstavek

—

Člen 28(8), drugi pododstavek

Člen 20(4), (5), (6) in (7)

Člen 28(9), (10), (11) in (12)

Člen 21

Člen 29(1)

—

Člen 29(2), (3), (4), (5), (6) in (7)

Člen 22(1) in (2)

Člen 31(1) in (2)

—

Člen 31(3)

Člen 23

Člen 32

Člen 24(4a), (5) in (6)

Člen 33(1), (2) in (3)

Člen 24(7), (8), (9), (10) in (12)

—

Člen 24(13) in (14)

Člen 33(4) in (5)

Člen 24(15), uvodno besedilo

Člen 33(7), uvodno besedilo

Člen 24(15), točka (a)

—

Člen 24(15), točka (b)

Člen 33(7), točka (a)

Člen 33(7), točke (b), (c), (d), (e) in (f)

Člen 24(15), drugi pododstavek

Člen 33(7), drugi pododstavek

Člen 25

—

Člen 26

Člen 34

Člen 27, prvi pododstavek

Člen 36, prvi pododstavek

Člen 27, drugi pododstavek

—

Člen 27, tretji pododstavek

Člen 36, drugi pododstavek

Člen 27(2) in (3)

—

Člen 28(1), prvi pododstavek

Člen 35(1), prvi pododstavek

Člen 28(1), drugi pododstavek

—

Člen 28(1), tretji in četrti pododstavek

Člen 35(1), drugi in tretji pododstavek

Člen 28(2)

Člen 35(2)

Člen 29

Člen 37

Člen 30

Člen 38

—

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

Priloga IV

Priloga IV

—

Priloga V

Priloga V

Priloga VI

Priloga VI

Priloga VII

Priloga VII

Priloga VIIa

Priloga VIII

Priloga VIII

Priloga IX

Priloga IX

Priloga X

Priloga X

Priloga XI

Priloga XI

Priloga XII

Priloga XII

Priloga XIII

Priloga XIII

Priloga XIV

Priloga XV

—

—

Priloga XV

—

Priloga XVI

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0221/2022).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C 152, 6.4.2022, str. 134.

2

(3)  UL C [...], [...], str. [...].

3

(4)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

4

(5)  Gl. Prilogo XV, del A.

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562).

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu Svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij: Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640).

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47341/1011-12-20-euco-conclusions-sl.pdf

8

(9)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Delovni program Komisije za leto 2021 – Vitalna Unija v krhkem svetu (COM(2020)0690).

9

(10)  Sporočilo z naslovom Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773), v katerem je ocenjena vloga energijske učinkovitosti kot nujnega pogoja za vse scenarije razogljičenja.

10

(11)  Evropska komisija, končno poročilo o študiji Energijsko učinkovite tehnologije računalništva v oblaku in politike za okolju prijazen trg računalništva v oblaku, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij: Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067).

12

(13)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (PE/55/2018/REV/1, UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

14

(15)  Strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299).

15

(16)  
  Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 (UL L 152, 3.6.2022, str. 45).

16

Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 (UL L 152, 3.6.2022, str. 45).

(17)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

17

(18)  Priporočilo Komisije o energijski revščini, C(2020)9600.

18

(19)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

19

(20)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

20

(21)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo; Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami oziroma Uredba (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge parametre.

21

(22)  Poleg tega bo k doseganju ciljne vrednosti glede prihrankov energije za leto 2030 pomembno prispevala izvedba pregledov proizvodov v okviru delovnega načrta za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2020–2024 in akcijskega načrta „val prenove“ skupaj s pregledom direktive o energijski učinkovitosti stavb.

22

(23)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z naslovom Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773).

23

(24)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  Gl. Mednarodni forum za vire: Učinkovita raba virov in podnebne spremembe, 2020, in poročilo Programa Združenih narodov za okolje o emisijski vrzeli, 2019. Te številke se nanašajo na uporabo in upravljanje stavb, vključno s posrednimi emisijami v sektorju električne energije in ogrevanja, ne na njihov celoten življenjski cikel. Ogljik, vgrajen v stavbah, naj bi po ocenah prispeval okrog 10 % skupnih letnih emisij toplogrednih plinov po vsem svetu.

26

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

31

(32)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

32

(33)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

33

(34)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

34

(35)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

35

(36)  IEA (Mednarodna agencija za energijo) (2021), Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector (Ničelne neto emisije do leta 2050 – načrt za globalni energetski sektor), https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

37

(38)  Priporočilo Komisije z dne 14.10.2020 o energijski revščini, C(2020)9600.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market

39

(40)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

40

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(41)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

41

(42)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

42

(43)  
  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

43

Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(44)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).

44

(45)  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).

45

(46)  Evropski steber socialnih pravic, načelo 20 „Dostop do osnovnih storitev“: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sl

46

(47)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568).

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

49

(50)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

50

(51)  Sklep Komisije 2014/746/EU z dne 27. oktobra 2014 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2,za obdobje od 2015 do 2019 (UL L 308, 29.10.2014, str. 114).

51

(52)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

52

(53)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

53

(54)  Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike (UL L 304, 14.11.2008, str. 1).

54

(55)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

55

(56)  
  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

56

Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(57)  
  Uredba Komisije (EU) 2022/132 z dne 28. januarja 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike glede izvedbe posodobitev letnih, mesečnih in kratkoročnih mesečnih statistik energetike (UL L 20, 31.1.2022, str. 208).

57

Uredba Komisije (EU) 2022/132 z dne 28. januarja 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike glede izvedbe posodobitev letnih, mesečnih in kratkoročnih mesečnih statistik energetike (UL L 20, 31.1.2022, str. 208).

(58)  
  Priporočilo Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu: od načel do prakse – smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše.

58

Priporočilo Komisije (EU) 2021/1749 z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu: od načel do prakse – smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše.

(59)  Ciljna vrednost za energijsko učinkovitost je bila prvotno določena in izračunana z uporabo projekcij iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2007 kot izhodiščne vrednosti. Zaradi spremembe v Eurostatovi metodologiji izračuna energijske bilance in izboljšav v poznejših projekcijah na podlagi modeliranja je potrebna sprememba izhodiščne vrednosti. Zato je ob enakem pristopu za določitev ciljne vrednosti, tj. tako, da ga primerjamo s projekcijami prihodnje izhodiščne vrednosti, ciljna vrednost Unije za energijsko učinkovitost za leto 2030 določena v primerjavi s projekcijami iz referenčnega scenarija za leto 2030 iz leta 2020, v katerih so upoštevani nacionalni prispevki iz nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Zaradi te posodobljene ciljne vrednosti bo morala Unija v letu 2030 svojo ambicijo glede energijske učinkovitosti povečati še za najmanj 9 % v primerjavi z ravnjo prizadevanj iz referenčnega scenarija iz leta 2020. Novi način izražanja ravni ambicij za ciljne vrednosti Unije ne vpliva na dejansko raven potrebnih prizadevanj.

59

(60)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

60

(61)  Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (UL L 198, 28.7.2017, str. 1).

61

(62)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

62

(63)  Predlog DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov ter Uredbe (EU) 2015/757 (besedilo velja za EGP) {SEC(2021)0551} – {SWD(2021)0557} – {SWD(2021)0601} –{SWD(2021)0602.

63

(64)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

64

(65)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

65

(66)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

66

(67)  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

67

(68)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

68

(69)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2402 z dne 12. oktobra 2015 o pregledu harmoniziranih referenčnih vrednosti izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote pri uporabi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2011/877/EU (UL L 333, 19.12.2015, str. 54).

69

(70)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

70

(71)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

71

(72)  Odločba Komisije 2008/952/ES z dne 19. novembra 2008 o določitvi podrobnih smernic za izvajanje in uporabo Priloge II k Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 338, 17.12.2008, str. 55).

72

(73)  Uredba (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge parametre, spremembi Uredbe (EU) 2017/1369 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1222/2009 (UL L 177, 5.6.2020, str. 1).

73

(74)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13)

74

(75)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

75

(76)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

76

(77)  Količina toplotne energije, potrebna za zadovoljitev potreb končnih uporabnikov po ogrevanju in hlajenju.

77

(78)  Uporabiti bi bilo treba najnovejše razpoložljive podatke.

78

(79)  Uporabiti bi bilo treba najnovejše razpoložljive podatke.

79

(80)  Potem ko se v skladu s členom 35 Direktive (EU) 2018/2001 določi metodologija za izračun količine energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja za hlajenje in daljinsko hlajenje, se opredelitev „hlajenja z energijo iz obnovljivih virov“ opravi v skladu z navedeno direktivo. Do takrat se opravlja v skladu z ustrezno nacionalno metodologijo.

80

(81)  Analiza gospodarskega potenciala naj bi določila količino energije (v GWh), ki jo lahko na leto proizvede vsaka analizirana tehnologija. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi omejitve in medsebojno povezanost energetskih sistemov. Za analizo bi se lahko uporabili modeli na podlagi predvidevanj obratovanja, reprezentativnega za običajne tehnologije in sisteme.

81

(82)  Vključno z oceno iz člena 15(7) Direktive (EU) 2018/2001.

82

(83)  Presečni datum za upoštevanje politik pri izhodiščnem scenariju je konec leta pred letom, do konca katerega bi bilo treba pripraviti celovito oceno. Politik, sprejetih do enega leta pred rokom za predložitev celovite ocene, tako ni treba upoštevati.

83

(84)  Ta pregled vključuje ukrepe in programe financiranja, ki se lahko sprejmejo v obdobju celovite ocene, brez poseganja v ločeno priglasitev javnih shem podpore za oceno državne pomoči.

84

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Ustrezne minimalne plače v Evropski uniji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 125/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0682),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) v povezavi s točko (b) člena 153(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) v povezavi s točko (b) člena 153(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0337/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega, malteškega in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega, malteškega in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. marca 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. marca 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0325/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 220, 9.6.2021, str. 106.

(2)  UL C 175, 7.5.2021, str. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. septembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2041.)

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Direktiva o energiji iz obnovljivih virov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. septembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede spodbujanja energije iz obnovljivih virov ter razveljavitvi Direktive Sveta (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače]

(2023/C 125/26)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

2021/0218(COD)

Predlog

DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede spodbujanja energije iz obnovljivih virov ter razveljavitvi Direktive Sveta (EU) 2015/652

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 114 in člena 194(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski zeleni dogovor (4) določa cilj, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna na način, ki prispeva k evropskemu gospodarstvu, rasti in ustvarjanju delovnih mest. Navedeni cilj in cilj ▌zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  za najmanj 55 %
  do leta 2030, kot je določen v 
  Uredbi (EU) 2021/1119 (evropska podnebna pravila)
  , zahtevata energetski prehod in bistveno večje deleže obnovljivih virov energije v povezanem energetskem sistemu. |
| --- | --- |

(1)

Evropski zeleni dogovor (4) določa cilj, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna na način, ki prispeva k evropskemu gospodarstvu, rasti in ustvarjanju delovnih mest. Navedeni cilj in cilj ▌zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  za najmanj 55 %
  do leta 2030, kot je določen v 
  Uredbi (EU) 2021/1119 (evropska podnebna pravila)
  , zahtevata energetski prehod in bistveno večje deleže obnovljivih virov energije v povezanem energetskem sistemu.

| (1a) | Energetski prehod različno vpliva na države članice, regije, gospodarske sektorje in državljane ter je odvisen od njihovega posebnega položaja. Zato je bistveno, da poskrbimo, da se zeleni dogovor izvaja na način, ki spodbuja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Uniji ter da je energetski prehod pravičen in vključujoč. Zlasti je treba preprečiti motnje v ključnih sektorjih, ki izpolnjujejo osnovne potrebe gospodarstva in družbe, kot je mobilnost. |
| --- | --- |

(1a)

Energetski prehod različno vpliva na države članice, regije, gospodarske sektorje in državljane ter je odvisen od njihovega posebnega položaja. Zato je bistveno, da poskrbimo, da se zeleni dogovor izvaja na način, ki spodbuja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Uniji ter da je energetski prehod pravičen in vključujoč. Zlasti je treba preprečiti motnje v ključnih sektorjih, ki izpolnjujejo osnovne potrebe gospodarstva in družbe, kot je mobilnost.

| (1b) | Energija je bistven proizvodni dejavnik, po katerem je stalno povpraševanje ter je izredno pomemben z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika. Vse človekove dejavnosti, vključno s prometom, so odvisne od tega, da je na voljo dovolj cenovno dostopne energije, kadar je potrebna. |
| --- | --- |

(1b)

Energija je bistven proizvodni dejavnik, po katerem je stalno povpraševanje ter je izredno pomemben z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika. Vse človekove dejavnosti, vključno s prometom, so odvisne od tega, da je na voljo dovolj cenovno dostopne energije, kadar je potrebna.

| (1c) | V splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (8. okoljski akcijski program) so določeni tematski prednostni cilji za leto 2030 na področju blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja podnebnim spremembam, varovanja in obnove biotske raznovrstnosti, krožnega gospodarstva brez strupov, ničelnega onesnaževanja okolja in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje v vseh sektorjih gospodarstva ter se priznava, da so ti cilji, ki obravnavajo tako dejavnike kot učinke okoljske škode, neločljivo povezani. Dolgoročni prednostni cilj 8. okoljskega akcijskega programa je tudi, da bodo ljudje najpozneje do leta 2050 in ob upoštevanju omejitev planeta dobro živeli v gospodarstvu blaginje, kjer se nič ne zavrže, kjer je rast obnovljiva, kjer je bila dosežena podnebna nevtralnost v Uniji in kjer je raven neenakosti znatno manjša. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja vseh ljudi in je okolje, v katerem se biotska raznovrstnost ohranja, ekosistemi uspevajo, narava pa je zaščitena in obnovljena, s čimer se poveča odpornost na podnebne spremembe, naravne nesreče, povezane z vremenom in podnebjem, in druga okoljska tveganja. |
| --- | --- |

(1c)

V splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (8. okoljski akcijski program) so določeni tematski prednostni cilji za leto 2030 na področju blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja podnebnim spremembam, varovanja in obnove biotske raznovrstnosti, krožnega gospodarstva brez strupov, ničelnega onesnaževanja okolja in zmanjšanja pritiskov na okolje zaradi proizvodnje in potrošnje v vseh sektorjih gospodarstva ter se priznava, da so ti cilji, ki obravnavajo tako dejavnike kot učinke okoljske škode, neločljivo povezani. Dolgoročni prednostni cilj 8. okoljskega akcijskega programa je tudi, da bodo ljudje najpozneje do leta 2050 in ob upoštevanju omejitev planeta dobro živeli v gospodarstvu blaginje, kjer se nič ne zavrže, kjer je rast obnovljiva, kjer je bila dosežena podnebna nevtralnost v Uniji in kjer je raven neenakosti znatno manjša. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja vseh ljudi in je okolje, v katerem se biotska raznovrstnost ohranja, ekosistemi uspevajo, narava pa je zaščitena in obnovljena, s čimer se poveča odpornost na podnebne spremembe, naravne nesreče, povezane z vremenom in podnebjem, in druga okoljska tveganja.

| (1d) | Namen splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2030 (8. okoljski akcijski program), ki je okvir za ukrepanje Unije na področju okolja in podnebja, je na pravičen, enakopraven in vključujoč način pospešiti zeleni prehod na podnebno nevtralno, trajnostno, z viri gospodarno, odporno in konkurenčno krožno gospodarstvo brez strupov, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov, ter varovati, obnoviti in izboljšati kakovost okolja, pa tudi zaustaviti in zaobrniti izgubljanje biotske raznovrstnosti. Podpira in krepi celostni pristop k politiki in njenem izvajanju, ki temelji na evropskem zelenem dogovoru. Z osmim okoljskim akcijskim programom se priznava, da bo uresničevanje tega prehoda zahtevalo sistemske spremembe, ki po mnenju Evropske agencije za okolje prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe ter bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm ter sistemov znanja, pa tudi pristopov k upravljanju. |
| --- | --- |

(1d)

Namen splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2030 (8. okoljski akcijski program), ki je okvir za ukrepanje Unije na področju okolja in podnebja, je na pravičen, enakopraven in vključujoč način pospešiti zeleni prehod na podnebno nevtralno, trajnostno, z viri gospodarno, odporno in konkurenčno krožno gospodarstvo brez strupov, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov, ter varovati, obnoviti in izboljšati kakovost okolja, pa tudi zaustaviti in zaobrniti izgubljanje biotske raznovrstnosti. Podpira in krepi celostni pristop k politiki in njenem izvajanju, ki temelji na evropskem zelenem dogovoru. Z osmim okoljskim akcijskim programom se priznava, da bo uresničevanje tega prehoda zahtevalo sistemske spremembe, ki po mnenju Evropske agencije za okolje prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe ter bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm ter sistemov znanja, pa tudi pristopov k upravljanju.

| (1e) | Za doseganje ciljev je treba zagotoviti, da so zakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in njihovo izvajanje skladni z 8. okoljskim akcijskim programom in da po potrebi prispevajo in ne škodujejo ciljem tega programa. Poleg tega bo treba za doseganje ciljev 8. okoljskega akcijskega programa čim bolj zmanjšati socialne neenakosti, ki so posledica podnebnih in okoljskih vplivov in politik, ukrepe, sprejete za varstvo okolja in podnebja, pa izvajati na socialno pravičen in vključujoč način, ter vključiti načelo enakosti spolov v vse podnebne in okoljske politike, tudi z vključitvijo vidika spola v vse faze procesa oblikovanja politik, kar tudi predstavlja omogočitvene pogoje, opredeljene v 8. okoljskem akcijskem programu. |
| --- | --- |

(1e)

Za doseganje ciljev je treba zagotoviti, da so zakonodajne pobude, programi, naložbe, projekti in njihovo izvajanje skladni z 8. okoljskim akcijskim programom in da po potrebi prispevajo in ne škodujejo ciljem tega programa. Poleg tega bo treba za doseganje ciljev 8. okoljskega akcijskega programa čim bolj zmanjšati socialne neenakosti, ki so posledica podnebnih in okoljskih vplivov in politik, ukrepe, sprejete za varstvo okolja in podnebja, pa izvajati na socialno pravičen in vključujoč način, ter vključiti načelo enakosti spolov v vse podnebne in okoljske politike, tudi z vključitvijo vidika spola v vse faze procesa oblikovanja politik, kar tudi predstavlja omogočitvene pogoje, opredeljene v 8. okoljskem akcijskem programu.

| (1f) | Cilj 8. okoljskega akcijskega programa v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb do leta 2030 je hitro in predvidljivo zmanjšati emisije toplogrednih plinov ter hkrati povečati odvzeme v naravnih ponorih v Uniji, da bi dosegli cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119, v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. Za lažje doseganje ciljev sta v 8. okoljskem akcijskem programu določena tudi omogočitveni pogoj za postopno odpravo okolju škodljivih subvencij, vključno z določitvijo roka za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva v skladu s ciljem omejevanja globalnega segrevanja na 1,5 oC, ter zavezujoč okvir Unije za spremljanje napredka držav članic pri postopnem opuščanju subvencij za fosilna goriva in poročanje o njem na podlagi dogovorjene metodologije. |
| --- | --- |

(1f)

Cilj 8. okoljskega akcijskega programa v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb do leta 2030 je hitro in predvidljivo zmanjšati emisije toplogrednih plinov ter hkrati povečati odvzeme v naravnih ponorih v Uniji, da bi dosegli cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119, v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije, ter zagotovili pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. Za lažje doseganje ciljev sta v 8. okoljskem akcijskem programu določena tudi omogočitveni pogoj za postopno odpravo okolju škodljivih subvencij, vključno z določitvijo roka za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva v skladu s ciljem omejevanja globalnega segrevanja na 1,5 oC, ter zavezujoč okvir Unije za spremljanje napredka držav članic pri postopnem opuščanju subvencij za fosilna goriva in poročanje o njem na podlagi dogovorjene metodologije.

| (1g) | Namen te direktive je zagotoviti, da se v okviru energetske politike EU spodbujajo naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, obenem pa se ohranja energetska suverenost vsake države članice. |
| --- | --- |

(1g)

Namen te direktive je zagotoviti, da se v okviru energetske politike EU spodbujajo naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, obenem pa se ohranja energetska suverenost vsake države članice.

| (1h) | Uredba o energiji iz obnovljivih virov je del svežnja Pripravljeni na 55, ki bo imel mnogokratne učinke na Unijo, tudi na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, kupno moč gospodinjstev, uresničevanje podnebnih ciljev in na obseg selitve virov CO2. Zato bi bilo treba redno izvajati celovito oceno skupnega makroekonomskega učinka uredb, ki sestavljajo sveženj „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

(1h)

Uredba o energiji iz obnovljivih virov je del svežnja Pripravljeni na 55, ki bo imel mnogokratne učinke na Unijo, tudi na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, kupno moč gospodinjstev, uresničevanje podnebnih ciljev in na obseg selitve virov CO2. Zato bi bilo treba redno izvajati celovito oceno skupnega makroekonomskega učinka uredb, ki sestavljajo sveženj „Pripravljeni na 55“.

| (2) | Energija iz obnovljivih virov ima ključno vlogo pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora in doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050, saj energetski sektor prispeva več kot 75 % vseh emisij toplogrednih plinov v Uniji. Z zmanjšanjem navedenih emisij toplogrednih plinov energija iz obnovljivih virov prispeva tudi k reševanju okoljskih izzivov, kot so izguba biotske raznovrstnosti,
  onesnaževanje tal, vode in zraka, če raba obnovljivih virov energije sami po sebi ne povečuje teh izzivov. Ker so z energijo iz obnovljivih virov povezani nizki operativni stroški in je manj izpostavljena cenovnim šokom kot fosilna goriva, ima ključno vlogo pri odpravljanju energijske revščine. |
| --- | --- |

(2)

Energija iz obnovljivih virov ima ključno vlogo pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora in doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050, saj energetski sektor prispeva več kot 75 % vseh emisij toplogrednih plinov v Uniji. Z zmanjšanjem navedenih emisij toplogrednih plinov energija iz obnovljivih virov prispeva tudi k reševanju okoljskih izzivov, kot so izguba biotske raznovrstnosti,
  onesnaževanje tal, vode in zraka, če raba obnovljivih virov energije sami po sebi ne povečuje teh izzivov. Ker so z energijo iz obnovljivih virov povezani nizki operativni stroški in je manj izpostavljena cenovnim šokom kot fosilna goriva, ima ključno vlogo pri odpravljanju energijske revščine.

| (2a) | Ker se vse več držav zavezuje, da bodo do sredine stoletja dosegle podnebno nevtralnost, se bosta po pričakovanjih povečala tako domače kot svetovno povpraševanje po tehnologijah, ki uporabljajo obnovljive vire energije, pri čemer se bodo odprle pomembne priložnosti za ustvarjanje delovnih mest, širitev evropske industrijske baze obnovljivih virov energije ter nadaljnjo vodilno vlogo Evrope na področju raziskav in razvoja inovativnih tehnologij, ki uporabljajo obnovljive vire energije, s čimer se bosta posledično povečali konkurenčna prednost evropskih podjetij in energetska neodvisnost EU od uvoza fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(2a)

Ker se vse več držav zavezuje, da bodo do sredine stoletja dosegle podnebno nevtralnost, se bosta po pričakovanjih povečala tako domače kot svetovno povpraševanje po tehnologijah, ki uporabljajo obnovljive vire energije, pri čemer se bodo odprle pomembne priložnosti za ustvarjanje delovnih mest, širitev evropske industrijske baze obnovljivih virov energije ter nadaljnjo vodilno vlogo Evrope na področju raziskav in razvoja inovativnih tehnologij, ki uporabljajo obnovljive vire energije, s čimer se bosta posledično povečali konkurenčna prednost evropskih podjetij in energetska neodvisnost EU od uvoza fosilnih goriv.

| (2b) | Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije v EU je leta 2020
   (5)

  znašal 22 %, kar je 2 odstotni točki nad ciljem za ta delež za leto 2020, kot je določeno v Direktivi 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(2b)

Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije v EU je leta 2020
   (5)

  znašal 22 %, kar je 2 odstotni točki nad ciljem za ta delež za leto 2020, kot je določeno v Direktivi 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov.

| (2c) | Energija iz obnovljivih virov je ključni dejavnik, ki omogoča trajnostni razvoj, saj neposredno in posredno prispeva k mnogim ciljem trajnostnega razvoja, med drugim v zvezi z zmanjševanjem revščine, izobraževanjem, vodo in sanitarnimi storitvami. Obnovljivi viri energije poleg tega prinašajo širše socialno-ekonomske koristi, saj ustvarjajo nova delovna mesta in spodbujajo lokalno industrijo. |
| --- | --- |

(2c)

Energija iz obnovljivih virov je ključni dejavnik, ki omogoča trajnostni razvoj, saj neposredno in posredno prispeva k mnogim ciljem trajnostnega razvoja, med drugim v zvezi z zmanjševanjem revščine, izobraževanjem, vodo in sanitarnimi storitvami. Obnovljivi viri energije poleg tega prinašajo širše socialno-ekonomske koristi, saj ustvarjajo nova delovna mesta in spodbujajo lokalno industrijo.

| (2d) | Na mednarodni ravni se je Komisija na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP26) leta 2021 skupaj s svetovnimi partnerji zavezala, da ne bo več neposredno podpirala mednarodne nezmanjšane proizvodnje energije iz fosilnih goriv, pri čemer bo ta sredstva namenila za uporabo energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(2d)

Na mednarodni ravni se je Komisija na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP26) leta 2021 skupaj s svetovnimi partnerji zavezala, da ne bo več neposredno podpirala mednarodne nezmanjšane proizvodnje energije iz fosilnih goriv, pri čemer bo ta sredstva namenila za uporabo energije iz obnovljivih virov.

| (2e) | Komisija je skupaj s svetovnimi voditelji na konferenci COP26 povečala svetovne ambicije glede ohranjanja in obnove svetovnih gozdov ter glede hitrejšega prehoda na brezemisijski promet. |
| --- | --- |

(2e)

Komisija je skupaj s svetovnimi voditelji na konferenci COP26 povečala svetovne ambicije glede ohranjanja in obnove svetovnih gozdov ter glede hitrejšega prehoda na brezemisijski promet.

| (2f) | Energija iz obnovljivih virov se pogosto proizvaja na lokalni ravni in je odvisna od regionalnih malih in srednjih podjetij, zato bi morale države članice lokalne in regionalne organe v celoti vključiti v določanje ciljev in podpornih ukrepov politike. |
| --- | --- |

(2f)

Energija iz obnovljivih virov se pogosto proizvaja na lokalni ravni in je odvisna od regionalnih malih in srednjih podjetij, zato bi morale države članice lokalne in regionalne organe v celoti vključiti v določanje ciljev in podpornih ukrepov politike.

| (2g) | Ker se z energijsko revščino spopada več kot 35 milijonov Evropejcev
   (6)

  , imajo politike na področju obnovljivih virov pomembno vlogo v vseh strategijah, ki obravnavajo energijsko revščino in ranljivost odjemalcev. |
| --- | --- |

(2g)

Ker se z energijsko revščino spopada več kot 35 milijonov Evropejcev
   (6)

  , imajo politike na področju obnovljivih virov pomembno vlogo v vseh strategijah, ki obravnavajo energijsko revščino in ranljivost odjemalcev.

| (3) | Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa zavezujoč cilj Unije, da do leta 2030 doseže vsaj 32-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije Unije. V skladu z načrtom za uresničitev podnebnih ciljev bi se moral delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije do leta 2030 povečati na
  45
   %, da bi se dosegel cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov (8). Zato je treba cilj iz člena 3 navedene direktive povečati. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa zavezujoč cilj Unije, da do leta 2030 doseže vsaj 32-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije Unije. V skladu z načrtom za uresničitev podnebnih ciljev bi se moral delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije do leta 2030 povečati na
  45
   %, da bi se dosegel cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov (8). Zato je treba cilj iz člena 3 navedene direktive povečati.

| (3a) | V skladu s Priporočilom Komisije z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu: od načel do prakse. Smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše bi morala ta direktiva temeljiti na celostnem pristopu in spodbujati energijsko najučinkovitejši obnovljivi vir energije za kateri koli sektor in njegovo uporabo ter spodbujati učinkovitost sistema, tako da bi bilo za različne gospodarske dejavnosti potrebne čim manj energije. |
| --- | --- |

(3a)

V skladu s Priporočilom Komisije z dne 28. septembra 2021 o energijski učinkovitosti na prvem mestu: od načel do prakse. Smernice in primeri za njihovo izvajanje pri sprejemanju odločitev v sektorju energije in širše bi morala ta direktiva temeljiti na celostnem pristopu in spodbujati energijsko najučinkovitejši obnovljivi vir energije za kateri koli sektor in njegovo uporabo ter spodbujati učinkovitost sistema, tako da bi bilo za različne gospodarske dejavnosti potrebne čim manj energije.

| (3b) | V skladu s sporočilom Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom „Načrt REPowerEU“ je povečanje proizvodnje trajnostnega biometana na vsaj 35 milijard kubičnih metrov do leta 2030 stroškovno učinkovit način za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov in diverzifikacijo oskrbe s plinom v EU, s čimer se podpirajo zanesljivost oskrbe in podnebne ambicije EU. Komisija bi morala razviti strategijo EU za odpravo regulativnih ovir za povečanje obsega proizvodnje in vključevanja biometana na notranji trg EU s plinom. |
| --- | --- |

(3b)

V skladu s sporočilom Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom „Načrt REPowerEU“ je povečanje proizvodnje trajnostnega biometana na vsaj 35 milijard kubičnih metrov do leta 2030 stroškovno učinkovit način za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov in diverzifikacijo oskrbe s plinom v EU, s čimer se podpirajo zanesljivost oskrbe in podnebne ambicije EU. Komisija bi morala razviti strategijo EU za odpravo regulativnih ovir za povečanje obsega proizvodnje in vključevanja biometana na notranji trg EU s plinom.

| (3c) | Da bi podprli stroškovno učinkovito doseganje cilja glede energije iz obnovljivih virov in elektrifikacijo sektorjev končne uporabe, hkrati pa gospodinjstvom in industrijskim panogam omogočili dejavno vlogo pri zagotavljanju in razogljičenju energetskega sistema EU ter jih za to nagradili, bi morale države članice zagotoviti, da nacionalni regulativni okvir omogoča zmanjšanje koničnega povpraševanja po električni energiji z aktiviranjem prožnosti na strani povpraševanja v vseh sektorjih končne uporabe. V ta namen bi lahko države članice v svoje celovite energetske in podnebne načrte vključile minimalni cilj za zmanjšanje koničnega povpraševanja po električni energiji za vsaj 5 % do leta 2030, da bi povečale prožnost sistema v skladu s členom 4(d)(3) Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

Da bi podprli stroškovno učinkovito doseganje cilja glede energije iz obnovljivih virov in elektrifikacijo sektorjev končne uporabe, hkrati pa gospodinjstvom in industrijskim panogam omogočili dejavno vlogo pri zagotavljanju in razogljičenju energetskega sistema EU ter jih za to nagradili, bi morale države članice zagotoviti, da nacionalni regulativni okvir omogoča zmanjšanje koničnega povpraševanja po električni energiji z aktiviranjem prožnosti na strani povpraševanja v vseh sektorjih končne uporabe. V ta namen bi lahko države članice v svoje celovite energetske in podnebne načrte vključile minimalni cilj za zmanjšanje koničnega povpraševanja po električni energiji za vsaj 5 % do leta 2030, da bi povečale prožnost sistema v skladu s členom 4(d)(3) Uredbe (EU) 2018/1999.

| (3d) | Eden od petih ciljev kohezijske politike za obdobje 2021–2027 je doseči, da bo Evropa postala bolj zelena, in sicer s spodbujanjem naložb v čisto energijo, krožno gospodarstvo, blažitev podnebnih sprememb in trajnostni promet. Sredstva kohezijske politike bi zato morala biti usmerjena v preprečevanje povečevanja razlik, pomoč regijam, ki nosijo največje breme prehoda, spodbujanje naložb v infrastrukturo in usposabljanje delavcev na področju novih tehnologij, tako da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

(3d)

Eden od petih ciljev kohezijske politike za obdobje 2021–2027 je doseči, da bo Evropa postala bolj zelena, in sicer s spodbujanjem naložb v čisto energijo, krožno gospodarstvo, blažitev podnebnih sprememb in trajnostni promet. Sredstva kohezijske politike bi zato morala biti usmerjena v preprečevanje povečevanja razlik, pomoč regijam, ki nosijo največje breme prehoda, spodbujanje naložb v infrastrukturo in usposabljanje delavcev na področju novih tehnologij, tako da nihče ne bo zapostavljen.

| (3e) | ESRR bo moral podpirati spodbujanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, spodbujati energijo iz obnovljivih virov, razvoj pametnih energetskih sistemov in omrežij ter spodbujati trajnostno, multimodalno in urbano mobilnost kot del prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij; ESS+ pa mora prispevati k izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev veščin in kvalifikacij, izpopolnjevanju za vse, vključno z delovno silo, in ustvarjanju novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem, energijo, krožnim gospodarstvom ter biogospodarstvom (člen 4 uredbe o ESS+). |
| --- | --- |

(3e)

ESRR bo moral podpirati spodbujanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, spodbujati energijo iz obnovljivih virov, razvoj pametnih energetskih sistemov in omrežij ter spodbujati trajnostno, multimodalno in urbano mobilnost kot del prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij; ESS+ pa mora prispevati k izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev veščin in kvalifikacij, izpopolnjevanju za vse, vključno z delovno silo, in ustvarjanju novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem, energijo, krožnim gospodarstvom ter biogospodarstvom (člen 4 uredbe o ESS+).

| (3f) | Proizvodnja energije iz obnovljivih virov ima močno lokalno razsežnost. Zato je pomembno, da države članice lokalne in regionalne organe v celoti vključijo v pripravo in izvajanje nacionalnih okoljskih in podnebnih ukrepov, zagotovijo neposreden dostop do finančnih sredstev in spremljajo napredek pri sprejetih ukrepih. Kadar je to ustrezno, bi morale države članice prispevke, podane na lokalni in regionalni ravni, vključiti v svoje nacionalne energetske in podnebne načrte. |
| --- | --- |

(3f)

Proizvodnja energije iz obnovljivih virov ima močno lokalno razsežnost. Zato je pomembno, da države članice lokalne in regionalne organe v celoti vključijo v pripravo in izvajanje nacionalnih okoljskih in podnebnih ukrepov, zagotovijo neposreden dostop do finančnih sredstev in spremljajo napredek pri sprejetih ukrepih. Kadar je to ustrezno, bi morale države članice prispevke, podane na lokalni in regionalni ravni, vključiti v svoje nacionalne energetske in podnebne načrte.

| (3g) | Priznava pomembno vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri pomoči otoškim regijam pri doseganju ciljev podnebne nevtralnosti, ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih s sektorji, kot sta energetika in promet, ter vpliva mobilne tehnologije na njihove energetske sisteme, ki zahtevajo sorazmerno zelo visoko raven naložb v upravljanje nestalnih obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(3g)

Priznava pomembno vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri pomoči otoškim regijam pri doseganju ciljev podnebne nevtralnosti, ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih s sektorji, kot sta energetika in promet, ter vpliva mobilne tehnologije na njihove energetske sisteme, ki zahtevajo sorazmerno zelo visoko raven naložb v upravljanje nestalnih obnovljivih virov energije.

| (3h) | Poudarja, da se najbolj oddaljene otoške regije, tako kot najbolj oddaljene regije, zaradi svoje majhnosti in izoliranih energetskih sistemov soočajo z velikim izzivom pri oskrbi z energijo, saj so za proizvodnjo električne energije, prevoz in ogrevanje na splošno odvisne od uvoza fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(3h)

Poudarja, da se najbolj oddaljene otoške regije, tako kot najbolj oddaljene regije, zaradi svoje majhnosti in izoliranih energetskih sistemov soočajo z velikim izzivom pri oskrbi z energijo, saj so za proizvodnjo električne energije, prevoz in ogrevanje na splošno odvisne od uvoza fosilnih goriv.

| (3i) | Meni, da bi morala biti uporaba energije iz obnovljivih virov, vključno z energijo plimovanja, prednostna naloga, in da bi lahko otokom prinesla znatne koristi, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebe lokalnih skupnosti, k čemur spada tudi ohranjanje tradicionalne arhitekture otokov in lokalnih habitatov; zato poziva, naj se podpre razvoj široke palete obnovljivih virov energije glede na njihove geografske značilnosti; pozdravlja programe za zeleni vodik, ki so jih začeli izvajati otoki. |
| --- | --- |

(3i)

Meni, da bi morala biti uporaba energije iz obnovljivih virov, vključno z energijo plimovanja, prednostna naloga, in da bi lahko otokom prinesla znatne koristi, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebe lokalnih skupnosti, k čemur spada tudi ohranjanje tradicionalne arhitekture otokov in lokalnih habitatov; zato poziva, naj se podpre razvoj široke palete obnovljivih virov energije glede na njihove geografske značilnosti; pozdravlja programe za zeleni vodik, ki so jih začeli izvajati otoki.

| (4) | Vse bolj se priznava potreba po uskladitvi politik bioenergije z načelom kaskadne uporabe biomase (9), da se zagotovi pravičen dostop do trga surovin za biomaso za razvoj inovativnih bioloških rešitev z visoko dodano vrednostjo in trajnostnega krožnega biogospodarstva. Zato bi morale države članice pri razvoju programov podpore za bioenergijo upoštevati razpoložljivo trajnostno oskrbo z biomaso za energetsko in neenergetsko uporabo ter vzdrževanje nacionalnih gozdnih ponorov ogljika in ekosistemov,
  varstvo biotske raznovrstnosti,
  pa tudi načel krožnega gospodarstva in kaskadne uporabe biomase ter hierarhijo ravnanja z odpadki iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10).
  Vendar bi jim moralo biti omogočeno, da odobrijo podporo za proizvodnjo energije iz štorov ali korenin, kadar gre za odpadke ali ostanke, ki nastanejo pri izvajanju del, katerih poglavitni cilj je ohranjanje narave in upravljanja krajine, na primer iz obcestnih površin. V vsakem primeru bi se morale države članice
  izogibati spodbujanju uporabe kakovostnega okroglega lesa za energijo, razen v natančno opredeljenih okoliščinah,
  na primer za preprečevanje požarov v naravi in sečnji za reševanje.
   V skladu z načelom kaskadne uporabe bi bilo treba lesno biomaso uporabljati glede na njeno najvišjo ekonomsko in okoljsko dodano vrednost po naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) lesni proizvodi; 2) podaljšanje njihove življenjske dobe; 3) ponovna uporaba; 4) recikliranje, 5) bioenergija in 6) odstranjevanje. Kadar nobena druga uporaba lesne biomase ni ekonomsko upravičena ali okoljsko ustrezna, energijska predelava pomaga zmanjšati proizvodnjo energije iz neobnovljivih virov. Programi podpore za bioenergijo držav članic bi zato morali biti usmerjeni v tiste surovine, za katere obstaja majhna tržna konkurenca s sektorji materialov ter katerih pridobivanje je pozitivno za podnebje in biotsko raznovrstnost, da bi se izognili negativnim spodbudam za netrajnostne bioenergetske poti, kot je opredeljeno v poročilu Skupnega raziskovalnega središča z naslovom „The use of woody biomass for energy production in the EU“ (Uporaba lesne biomase za proizvodnjo energije v EU (11). Po drugi strani pa je treba pri opredelitvi nadaljnjih posledic načela kaskadne uporabe priznati nacionalne posebnosti, ki države članice usmerjajo pri oblikovanju programov podpore. Prednostna možnost bi morala biti preprečevanje nastajanja odpadkov, ponovna uporaba in recikliranje odpadkov. Države članice ne bi smele uvajati programov podpore, ki bi bili v nasprotju s cilji o obdelavi odpadkov in bi povzročili neučinkovito uporabo odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati. Poleg tega države članice od leta 2026 za zagotovitev učinkovitejše uporabe bioenergije ne bi smele več podpirati elektrarn, razen če so obrati v regijah s posebnim statusom glede prehoda s fosilnih goriv, če obrati uporabljajo zajemanje in shranjevanje ogljika
  ali če obratov v izjemnih, utemeljenih primerih z odobritvijo Komisije ni mogoče spremeniti tako, da bi delovali v soproizvodnji. |
| --- | --- |

(4)

Vse bolj se priznava potreba po uskladitvi politik bioenergije z načelom kaskadne uporabe biomase (9), da se zagotovi pravičen dostop do trga surovin za biomaso za razvoj inovativnih bioloških rešitev z visoko dodano vrednostjo in trajnostnega krožnega biogospodarstva. Zato bi morale države članice pri razvoju programov podpore za bioenergijo upoštevati razpoložljivo trajnostno oskrbo z biomaso za energetsko in neenergetsko uporabo ter vzdrževanje nacionalnih gozdnih ponorov ogljika in ekosistemov,
  varstvo biotske raznovrstnosti,
  pa tudi načel krožnega gospodarstva in kaskadne uporabe biomase ter hierarhijo ravnanja z odpadki iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10).
  Vendar bi jim moralo biti omogočeno, da odobrijo podporo za proizvodnjo energije iz štorov ali korenin, kadar gre za odpadke ali ostanke, ki nastanejo pri izvajanju del, katerih poglavitni cilj je ohranjanje narave in upravljanja krajine, na primer iz obcestnih površin. V vsakem primeru bi se morale države članice
  izogibati spodbujanju uporabe kakovostnega okroglega lesa za energijo, razen v natančno opredeljenih okoliščinah,
  na primer za preprečevanje požarov v naravi in sečnji za reševanje.
   V skladu z načelom kaskadne uporabe bi bilo treba lesno biomaso uporabljati glede na njeno najvišjo ekonomsko in okoljsko dodano vrednost po naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) lesni proizvodi; 2) podaljšanje njihove življenjske dobe; 3) ponovna uporaba; 4) recikliranje, 5) bioenergija in 6) odstranjevanje. Kadar nobena druga uporaba lesne biomase ni ekonomsko upravičena ali okoljsko ustrezna, energijska predelava pomaga zmanjšati proizvodnjo energije iz neobnovljivih virov. Programi podpore za bioenergijo držav članic bi zato morali biti usmerjeni v tiste surovine, za katere obstaja majhna tržna konkurenca s sektorji materialov ter katerih pridobivanje je pozitivno za podnebje in biotsko raznovrstnost, da bi se izognili negativnim spodbudam za netrajnostne bioenergetske poti, kot je opredeljeno v poročilu Skupnega raziskovalnega središča z naslovom „The use of woody biomass for energy production in the EU“ (Uporaba lesne biomase za proizvodnjo energije v EU (11). Po drugi strani pa je treba pri opredelitvi nadaljnjih posledic načela kaskadne uporabe priznati nacionalne posebnosti, ki države članice usmerjajo pri oblikovanju programov podpore. Prednostna možnost bi morala biti preprečevanje nastajanja odpadkov, ponovna uporaba in recikliranje odpadkov. Države članice ne bi smele uvajati programov podpore, ki bi bili v nasprotju s cilji o obdelavi odpadkov in bi povzročili neučinkovito uporabo odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati. Poleg tega države članice od leta 2026 za zagotovitev učinkovitejše uporabe bioenergije ne bi smele več podpirati elektrarn, razen če so obrati v regijah s posebnim statusom glede prehoda s fosilnih goriv, če obrati uporabljajo zajemanje in shranjevanje ogljika
  ali če obratov v izjemnih, utemeljenih primerih z odobritvijo Komisije ni mogoče spremeniti tako, da bi delovali v soproizvodnji.

| (5) | Zaradi hitre rasti in naraščajoče stroškovne konkurenčnosti lahko proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov zadosti vse večjemu deležu povpraševanja po energiji, na primer z uporabo toplotnih črpalk za ogrevanje prostorov ali industrijskih postopkov pri nizkih temperaturah, električnih vozil za prevoz ali električnih peči v nekaterih industrijskih panogah. Električna energija iz obnovljivih virov se lahko uporablja tudi za proizvodnjo sintetičnih goriv za porabo v prometnih sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot sta letalski in pomorski promet.
  V povezavi s posebnim ciljem bi bilo treba razviti inovativne tehnologije, saj bi lahko prispevale k podnebnim ciljem do leta 2030 in podnebnim ciljem do leta 2050.
  Okvir za elektrifikacijo mora omogočiti trdno in učinkovito usklajevanje ter razširiti tržne mehanizme, da bodo ustrezali ponudbi in povpraševanju v prostoru in času, spodbudili naložbe v prožnost,
  shranjevanje energije, prilagajanje odjema in druge mehanizme prilagodljivosti
  ter pomagali vključiti velike deleže spremenljive proizvodnje obnovljivih virov energije. Države članice bi zato morale
  v skladu z načelom energijska učinkovitost na prvem mestu
  zagotoviti, da se bo uvajanje električne energije iz obnovljivih virov še naprej povečevalo dovolj hitro, da bo zadostilo naraščajočemu povpraševanju,
  tudi z usklajevanjem uvoznih strategij na ravni Unije, ter zagotoviti, da se bo povpraševanje prožno prilagajalo proizvodnji energije iz obnovljivih virov.
   V ta namen bi morale države članice vzpostaviti okvir, ki bi vključeval mehanizme, združljive s trgom, za odpravo preostalih ovir pri zagotavljanju varnih in ustreznih elektroenergetskih sistemov, primernih za visoko raven
  prožne
  energije iz obnovljivih virov, ter objektov za skladiščenje, ki so v celoti vključeni v elektroenergetski sistem. Ta okvir zlasti obravnava preostale ovire, vključno z nefinančnimi, kot so nezadostni digitalni in človeški viri organov za obravnavo vse večjega števila vlog za izdajo dovoljenj. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi hitre rasti in naraščajoče stroškovne konkurenčnosti lahko proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov zadosti vse večjemu deležu povpraševanja po energiji, na primer z uporabo toplotnih črpalk za ogrevanje prostorov ali industrijskih postopkov pri nizkih temperaturah, električnih vozil za prevoz ali električnih peči v nekaterih industrijskih panogah. Električna energija iz obnovljivih virov se lahko uporablja tudi za proizvodnjo sintetičnih goriv za porabo v prometnih sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot sta letalski in pomorski promet.
  V povezavi s posebnim ciljem bi bilo treba razviti inovativne tehnologije, saj bi lahko prispevale k podnebnim ciljem do leta 2030 in podnebnim ciljem do leta 2050.
  Okvir za elektrifikacijo mora omogočiti trdno in učinkovito usklajevanje ter razširiti tržne mehanizme, da bodo ustrezali ponudbi in povpraševanju v prostoru in času, spodbudili naložbe v prožnost,
  shranjevanje energije, prilagajanje odjema in druge mehanizme prilagodljivosti
  ter pomagali vključiti velike deleže spremenljive proizvodnje obnovljivih virov energije. Države članice bi zato morale
  v skladu z načelom energijska učinkovitost na prvem mestu
  zagotoviti, da se bo uvajanje električne energije iz obnovljivih virov še naprej povečevalo dovolj hitro, da bo zadostilo naraščajočemu povpraševanju,
  tudi z usklajevanjem uvoznih strategij na ravni Unije, ter zagotoviti, da se bo povpraševanje prožno prilagajalo proizvodnji energije iz obnovljivih virov.
   V ta namen bi morale države članice vzpostaviti okvir, ki bi vključeval mehanizme, združljive s trgom, za odpravo preostalih ovir pri zagotavljanju varnih in ustreznih elektroenergetskih sistemov, primernih za visoko raven
  prožne
  energije iz obnovljivih virov, ter objektov za skladiščenje, ki so v celoti vključeni v elektroenergetski sistem. Ta okvir zlasti obravnava preostale ovire, vključno z nefinančnimi, kot so nezadostni digitalni in človeški viri organov za obravnavo vse večjega števila vlog za izdajo dovoljenj.

| (5a) | Inovativne tehnologije, kot so hibridne toplotne črpalke, je treba razvijati in uporabljati v skladu z merili iz Direktive (EU) 2018/2001, saj se lahko pri doseganju podnebnih ciljev do leta 2030 uporabljajo kot prehodna tehnologija ter lahko prispevajo k doseganju podnebnih ciljev do leta 2050. |
| --- | --- |

(5a)

Inovativne tehnologije, kot so hibridne toplotne črpalke, je treba razvijati in uporabljati v skladu z merili iz Direktive (EU) 2018/2001, saj se lahko pri doseganju podnebnih ciljev do leta 2030 uporabljajo kot prehodna tehnologija ter lahko prispevajo k doseganju podnebnih ciljev do leta 2050.

| (5b) | Prihodnji okvir ekonomskega upravljanja EU bi moral države članice spodbujati k izvajanju reform, potrebnih za pospešitev zelenega prehoda, in k omogočanju naložb v potrebne tehnologije. |
| --- | --- |

(5b)

Prihodnji okvir ekonomskega upravljanja EU bi moral države članice spodbujati k izvajanju reform, potrebnih za pospešitev zelenega prehoda, in k omogočanju naložb v potrebne tehnologije.

| (6) | Pri izračunu deleža obnovljivih virov energije v državi članici bi bilo treba goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora upoštevati v sektorju, v katerem se porabijo (električna energija, ogrevanje in hlajenje ali promet).
  Kadar se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora porabijo v državi članici, ki ni proizvajalka teh goriv, bi morala energija, proizvedena z zgorevanjem goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, predstavljati 80 % njihove količine v državi in sektorju, v katerem se porabijo, in 20 % njihove količine v državi, kjer se proizvajajo, razen če se zadevni državi članici dogovorita drugače. Sporazumi med državami članicami so lahko v obliki posebnega sporazuma o sodelovanju, sklenjenega prek platforme Unije za razvoj obnovljivih virov energije (URDP). O vsakem takem dogovoru bi bilo treba obvestiti Komisijo, pri čemer se ji predložijo informacije o njem, vključno z natančnim obsegom ponudbe in povpraševanja, časom prenosa in datumom, ko bo dogovor začel veljati. Za podcilje se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora obračunajo v višini 100 % njihove količine v državi, v kateri so porabljena.
  Da bi se izognili dvojnemu štetju, se električna energija iz obnovljivih virov, ki se uporablja za proizvodnjo teh goriv, ne bi smela šteti. To bi privedlo do uskladitve pravil za obračunavanje za ta goriva v celotni Direktivi, ne glede na to, ali se štejejo za skupni cilj glede energije iz obnovljivih virov ali za kateri koli podcilj. Prav tako bi omogočilo štetje dejanske porabljene energije ob upoštevanju izgub energije v procesu proizvodnje navedenih goriv. Poleg tega bi omogočila obračunavanje goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, uvoženih v Unijo in porabljenih v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Pri izračunu deleža obnovljivih virov energije v državi članici bi bilo treba goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora upoštevati v sektorju, v katerem se porabijo (električna energija, ogrevanje in hlajenje ali promet).
  Kadar se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora porabijo v državi članici, ki ni proizvajalka teh goriv, bi morala energija, proizvedena z zgorevanjem goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, predstavljati 80 % njihove količine v državi in sektorju, v katerem se porabijo, in 20 % njihove količine v državi, kjer se proizvajajo, razen če se zadevni državi članici dogovorita drugače. Sporazumi med državami članicami so lahko v obliki posebnega sporazuma o sodelovanju, sklenjenega prek platforme Unije za razvoj obnovljivih virov energije (URDP). O vsakem takem dogovoru bi bilo treba obvestiti Komisijo, pri čemer se ji predložijo informacije o njem, vključno z natančnim obsegom ponudbe in povpraševanja, časom prenosa in datumom, ko bo dogovor začel veljati. Za podcilje se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora obračunajo v višini 100 % njihove količine v državi, v kateri so porabljena.
  Da bi se izognili dvojnemu štetju, se električna energija iz obnovljivih virov, ki se uporablja za proizvodnjo teh goriv, ne bi smela šteti. To bi privedlo do uskladitve pravil za obračunavanje za ta goriva v celotni Direktivi, ne glede na to, ali se štejejo za skupni cilj glede energije iz obnovljivih virov ali za kateri koli podcilj. Prav tako bi omogočilo štetje dejanske porabljene energije ob upoštevanju izgub energije v procesu proizvodnje navedenih goriv. Poleg tega bi omogočila obračunavanje goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, uvoženih v Unijo in porabljenih v Uniji.

| (6a) | Ker je polnilni tok trajnosten samo, če se proizvede iz čiste energije, bi morale analize življenjskega cikla toplote iz elektrificiranega ogrevanja, prometa in industrijskih proizvodov vedno upoštevati preostali delež fosilnih goriv pri proizvodnji električne energije pred tem. |
| --- | --- |

(6a)

Ker je polnilni tok trajnosten samo, če se proizvede iz čiste energije, bi morale analize življenjskega cikla toplote iz elektrificiranega ogrevanja, prometa in industrijskih proizvodov vedno upoštevati preostali delež fosilnih goriv pri proizvodnji električne energije pred tem.

| (7) | Sodelovanje držav članic pri spodbujanju energije iz obnovljivih virov je lahko v obliki statističnih prenosov, programov podpore ali skupnih projektov. Omogoča stroškovno učinkovito uporabo energije iz obnovljivih virov po vsej Evropi in prispeva k povezovanju trgov. Kljub njegovemu potencialu je bilo sodelovanje zelo omejeno, kar je privedlo do neoptimalnih rezultatov v smislu učinkovitosti pri povečanju obnovljivih virov energije. Zato bi morale biti države članice zavezane
  do decembra 2025
  preskusiti sodelovanje z izvajanjem
  pilotnih projektov, do leta 2030 pa s tretjim projektom za države članice, katerih letna poraba električne energije presega 100 TWh.
  Projekti, ki se financirajo z nacionalnimi prispevki v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, vzpostavljenega z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1294 (12), bi za zadevne države članice to obveznost izpolnili. |
| --- | --- |

(7)

Sodelovanje držav članic pri spodbujanju energije iz obnovljivih virov je lahko v obliki statističnih prenosov, programov podpore ali skupnih projektov. Omogoča stroškovno učinkovito uporabo energije iz obnovljivih virov po vsej Evropi in prispeva k povezovanju trgov. Kljub njegovemu potencialu je bilo sodelovanje zelo omejeno, kar je privedlo do neoptimalnih rezultatov v smislu učinkovitosti pri povečanju obnovljivih virov energije. Zato bi morale biti države članice zavezane
  do decembra 2025
  preskusiti sodelovanje z izvajanjem
  pilotnih projektov, do leta 2030 pa s tretjim projektom za države članice, katerih letna poraba električne energije presega 100 TWh.
  Projekti, ki se financirajo z nacionalnimi prispevki v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, vzpostavljenega z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1294 (12), bi za zadevne države članice to obveznost izpolnili.

| (7a) | Ukrepi na vseh področjih politik EU morajo biti usmerjeni v doseganje novih podnebnih ciljev in privesti do podnebne nevtralnosti. Kot to velja za kohezijsko politiko, ki že več kot 20 let prispeva k razogljičenju gospodarstva, hkrati pa je model in zagotavlja primere dobre prakse, ki se lahko odražajo v drugih razsežnostih politike, kot je sprememba te direktive. Kohezijska politika ne ponuja le naložbenih priložnosti za odzivanje na lokalne in regionalne potrebe prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, temveč zagotavlja tudi celovit okvir politike za zmanjšanje razlik v razvoju med evropskimi regijami in jim pomaga pri reševanju več izzivov pri njihovem razvoju, med drugim prek varstva okolja, visokokakovostnih delovnih mest ter pravičnega, vključujočega in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(7a)

Ukrepi na vseh področjih politik EU morajo biti usmerjeni v doseganje novih podnebnih ciljev in privesti do podnebne nevtralnosti. Kot to velja za kohezijsko politiko, ki že več kot 20 let prispeva k razogljičenju gospodarstva, hkrati pa je model in zagotavlja primere dobre prakse, ki se lahko odražajo v drugih razsežnostih politike, kot je sprememba te direktive. Kohezijska politika ne ponuja le naložbenih priložnosti za odzivanje na lokalne in regionalne potrebe prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, temveč zagotavlja tudi celovit okvir politike za zmanjšanje razlik v razvoju med evropskimi regijami in jim pomaga pri reševanju več izzivov pri njihovem razvoju, med drugim prek varstva okolja, visokokakovostnih delovnih mest ter pravičnega, vključujočega in trajnostnega razvoja.

| (7b) | Lokalni in regionalni organi imajo v integriranih in decentraliziranih energetskih sistemih ključno vlogo. Zato bi morala Komisija podpirati čezmejno sodelovanje regionalnih in lokalnih organov, tako da bi jim pomagala vzpostaviti mehanizme sodelovanja, vključno z evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje (EZTS). |
| --- | --- |

(7b)

Lokalni in regionalni organi imajo v integriranih in decentraliziranih energetskih sistemih ključno vlogo. Zato bi morala Komisija podpirati čezmejno sodelovanje regionalnih in lokalnih organov, tako da bi jim pomagala vzpostaviti mehanizme sodelovanja, vključno z evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje (EZTS).

| (7c) | Kohezijska politika zagotavlja večjo skladnost in usklajenost med kohezijsko politiko in drugimi zakonodajnimi področji EU, tako da izboljšuje vključevanje podnebnih vidikov v politike, oblikuje učinkovitejše politike na podlagi virov, zagotavlja namensko financiranje EU ter tako izboljšuje izvajanje podnebnih politik na terenu. |
| --- | --- |

(7c)

Kohezijska politika zagotavlja večjo skladnost in usklajenost med kohezijsko politiko in drugimi zakonodajnimi področji EU, tako da izboljšuje vključevanje podnebnih vidikov v politike, oblikuje učinkovitejše politike na podlagi virov, zagotavlja namensko financiranje EU ter tako izboljšuje izvajanje podnebnih politik na terenu.

| (7d) | Nadvse pomembno je, da se pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo v celoti spoštujejo načela upravljanja na več ravneh in načela partnerstva, saj imajo lokalni in regionalni organi neposredne pristojnosti na področju okolja in podnebnih sprememb ter izvajajo 90 % ukrepov za prilagajanje na podnebne spremembe in 70 % ukrepov za njihovo blažitev. Poleg tega ti organi tudi razvijajo ukrepe, s katerimi želijo med državljani spodbujati podnebju prijazno vedenje, vključno z ukrepi, ki so povezani z ravnanjem z odpadki, pametno mobilnostjo, trajnostnimi stanovanji in porabo energije. |
| --- | --- |

(7d)

Nadvse pomembno je, da se pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo v celoti spoštujejo načela upravljanja na več ravneh in načela partnerstva, saj imajo lokalni in regionalni organi neposredne pristojnosti na področju okolja in podnebnih sprememb ter izvajajo 90 % ukrepov za prilagajanje na podnebne spremembe in 70 % ukrepov za njihovo blažitev. Poleg tega ti organi tudi razvijajo ukrepe, s katerimi želijo med državljani spodbujati podnebju prijazno vedenje, vključno z ukrepi, ki so povezani z ravnanjem z odpadki, pametno mobilnostjo, trajnostnimi stanovanji in porabo energije.

| (8) | Strategija EU za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju uvaja ambiciozen cilj 300 GW energije iz vetra na morju in 40 GW oceanske energije v vseh morskih bazenih Unije do leta 2050. Za zagotovitev te spremembe bodo morale države članice čezmejno sodelovati na ravni morskih bazenov. Zato bi morale države članice skupaj opredeliti
  in dodeliti ustrezen prostor v svojih pomorskih prostorskih načrtih za
  količino proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju, ki se bo uporabljala v vsakem morskem bazenu do leta 2050, in sicer z vmesnimi koraki v letih 2030 in 2040.
  Če obstaja možnost vrzeli med možno količino energije obnovljivih virov držav članic na morju in načrtovano količino energije iz obnovljivih virov na morju, bi morala Komisija sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje te vrzeli.
  Ti cilji bi se morali odražati v posodobljenih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ki bodo predloženi v letih 2023 in 2024 v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. Države članice bi morale pri določanju količine upoštevati potencial energije iz obnovljivih virov na morju vsakega morskega bazena,
  tehnično in ekonomsko izvedljivost infrastrukture prenosnega omrežja
  , varstvo okolja,
  biotsko raznovrstnost,
  prilagajanje podnebnim spremembam in druge rabe morja,
  zlasti dejavnosti, ki že potekajo na prizadetih območjih, morebitno škodo za okolje
  ter cilje Unije glede razogljičenja. Poleg tega bi morale države članice vse bolj razmisliti o možnosti kombiniranja proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju s prenosnimi vodi, ki povezujejo več držav članic, v obliki hibridnih projektov ali pozneje v bolj zazankanem omrežju. To bi omogočilo pretok električne energije v različne smeri, s čimer bi kar najbolj povečali socialno-ekonomsko blaginjo, optimizirali infrastrukturne izdatke in omogočili bolj trajnostno rabo morja.
  Države članice, ki mejijo na morski bazen, bi morale uporabiti postopek pomorskega prostorskega načrtovanja, ki zagotavlja pristop z močno javno udeležbo, da se upoštevajo mnenja vseh deležnikov in obalnih skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Strategija EU za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju uvaja ambiciozen cilj 300 GW energije iz vetra na morju in 40 GW oceanske energije v vseh morskih bazenih Unije do leta 2050. Za zagotovitev te spremembe bodo morale države članice čezmejno sodelovati na ravni morskih bazenov. Zato bi morale države članice skupaj opredeliti
  in dodeliti ustrezen prostor v svojih pomorskih prostorskih načrtih za
  količino proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju, ki se bo uporabljala v vsakem morskem bazenu do leta 2050, in sicer z vmesnimi koraki v letih 2030 in 2040.
  Če obstaja možnost vrzeli med možno količino energije obnovljivih virov držav članic na morju in načrtovano količino energije iz obnovljivih virov na morju, bi morala Komisija sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje te vrzeli.
  Ti cilji bi se morali odražati v posodobljenih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ki bodo predloženi v letih 2023 in 2024 v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. Države članice bi morale pri določanju količine upoštevati potencial energije iz obnovljivih virov na morju vsakega morskega bazena,
  tehnično in ekonomsko izvedljivost infrastrukture prenosnega omrežja
  , varstvo okolja,
  biotsko raznovrstnost,
  prilagajanje podnebnim spremembam in druge rabe morja,
  zlasti dejavnosti, ki že potekajo na prizadetih območjih, morebitno škodo za okolje
  ter cilje Unije glede razogljičenja. Poleg tega bi morale države članice vse bolj razmisliti o možnosti kombiniranja proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju s prenosnimi vodi, ki povezujejo več držav članic, v obliki hibridnih projektov ali pozneje v bolj zazankanem omrežju. To bi omogočilo pretok električne energije v različne smeri, s čimer bi kar najbolj povečali socialno-ekonomsko blaginjo, optimizirali infrastrukturne izdatke in omogočili bolj trajnostno rabo morja.
  Države članice, ki mejijo na morski bazen, bi morale uporabiti postopek pomorskega prostorskega načrtovanja, ki zagotavlja pristop z močno javno udeležbo, da se upoštevajo mnenja vseh deležnikov in obalnih skupnosti.

| (8a) | Pogoji, potrebni za izkoriščanje potenciala obnovljive energije v evropskih morjih in oceanih, vključno s tistimi, ki obkrožajo otoke in najbolj oddaljene regije, so različni. Unija se zato zavezuje, da bo za ta območja posebnega pomena razvila alternativne tehnologije, ki ne bodo negativno vplivale na morsko okolje. |
| --- | --- |

(8a)

Pogoji, potrebni za izkoriščanje potenciala obnovljive energije v evropskih morjih in oceanih, vključno s tistimi, ki obkrožajo otoke in najbolj oddaljene regije, so različni. Unija se zato zavezuje, da bo za ta območja posebnega pomena razvila alternativne tehnologije, ki ne bodo negativno vplivale na morsko okolje.

| (8b) | Če želimo izkoristiti potencial za proizvodnjo obnovljive energije v vseh evropskih morjih in oceanih, je treba upoštevati, da so morska okolja geografsko raznolika in se uporabljajo na različne načine, zato je potreben veliko širši nabor tehnoloških rešitev. Te rešitve vključujejo plavajoče vetrne in sončne elektrarne na morju, energijo valovanja, tokov in plimovanja, diferencial temperaturnih in solnih gradientov, ohlajanje in segrevanje morske vode ter geotermalno energijo in morsko biomaso (alge). |
| --- | --- |

(8b)

Če želimo izkoristiti potencial za proizvodnjo obnovljive energije v vseh evropskih morjih in oceanih, je treba upoštevati, da so morska okolja geografsko raznolika in se uporabljajo na različne načine, zato je potreben veliko širši nabor tehnoloških rešitev. Te rešitve vključujejo plavajoče vetrne in sončne elektrarne na morju, energijo valovanja, tokov in plimovanja, diferencial temperaturnih in solnih gradientov, ohlajanje in segrevanje morske vode ter geotermalno energijo in morsko biomaso (alge).

| (8c) | Projekti na področju energije iz obnovljivih virov na podeželskih in kmetijskih zemljiščih bi morali biti na splošno zasnovani na načelih sorazmernosti, dodatnosti in nadomestil. Države članice bi morale zagotoviti, da se projekti na področju energije iz obnovljivih virov pravilno izvajajo, in sicer na način, ki ne povzroča izgube kmetijskih zemljišč, ter spodbujati razvoj in uporabo ustreznih tehnologij, s pomočjo katerih bo postala proizvodnja energije iz obnovljivih virov združljiva s kmetijsko proizvodnjo in živinorejo. |
| --- | --- |

(8c)

Projekti na področju energije iz obnovljivih virov na podeželskih in kmetijskih zemljiščih bi morali biti na splošno zasnovani na načelih sorazmernosti, dodatnosti in nadomestil. Države članice bi morale zagotoviti, da se projekti na področju energije iz obnovljivih virov pravilno izvajajo, in sicer na način, ki ne povzroča izgube kmetijskih zemljišč, ter spodbujati razvoj in uporabo ustreznih tehnologij, s pomočjo katerih bo postala proizvodnja energije iz obnovljivih virov združljiva s kmetijsko proizvodnjo in živinorejo.

| (9) | Trg pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov je hitro rastoč in poleg programov podpore držav članic ali neposredne prodaje na veleprodajnem trgu električne energije zagotavlja dopolnilne možnosti dostopa do trga proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. Hkrati
  te pogodbe proizvajalcu zagotavljajo varnost določenega dohodka, uporabnik pa ima lahko korist zaradi stabilne cene električne energije.
  Trg pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov je še vedno omejen na majhno število držav članic in velikih podjetij, pri čemer na velikem delu trga Unije ostajajo znatne upravne, tehnične in finančne ovire.
  Komisija poleg pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov oceni tudi ovire za uvedbo pogodb o nakupu ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, ki bodo vedno pomembnejše za doseganje podnebnih ciljev in ciljev glede obnovljivih virov energije EU.
  Obstoječe ukrepe iz člena 15 za spodbujanje uporabe pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov bi bilo zato treba še okrepiti, in sicer s preučitvijo uporabe kreditnih jamstev za zmanjšanje finančnih tveganj teh pogodb, pri čemer je treba upoštevati, da ta jamstva, kadar so javna, ne bi smela izriniti zasebnega financiranja. |
| --- | --- |

(9)

Trg pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov je hitro rastoč in poleg programov podpore držav članic ali neposredne prodaje na veleprodajnem trgu električne energije zagotavlja dopolnilne možnosti dostopa do trga proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. Hkrati
  te pogodbe proizvajalcu zagotavljajo varnost določenega dohodka, uporabnik pa ima lahko korist zaradi stabilne cene električne energije.
  Trg pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov je še vedno omejen na majhno število držav članic in velikih podjetij, pri čemer na velikem delu trga Unije ostajajo znatne upravne, tehnične in finančne ovire.
  Komisija poleg pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov oceni tudi ovire za uvedbo pogodb o nakupu ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, ki bodo vedno pomembnejše za doseganje podnebnih ciljev in ciljev glede obnovljivih virov energije EU.
  Obstoječe ukrepe iz člena 15 za spodbujanje uporabe pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov bi bilo zato treba še okrepiti, in sicer s preučitvijo uporabe kreditnih jamstev za zmanjšanje finančnih tveganj teh pogodb, pri čemer je treba upoštevati, da ta jamstva, kadar so javna, ne bi smela izriniti zasebnega financiranja.

| (10) | Preveč zapleteni in predolgi upravni postopki predstavljajo veliko oviro za uporabo energije iz obnovljivih virov.
  Upravne postopke in postopke za izdajo dovoljenj je treba še bolj racionalizirati, da se zmanjša upravno breme za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in povezane projekte za omrežno infrastrukturo. V enem letu po začetku veljavnosti te direktive bi morala Komisija revidirati smernice o izdaji dovoljenj, da bi skrajšala in poenostavila postopke za nove projekte, projekte v zvezi z nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo in nadgradnjo projektov v zvezi z obnovljivimi viri energije. V okviru teh smernic bi bilo treba razviti ključne kazalnike uspešnosti. |
| --- | --- |

(10)

Preveč zapleteni in predolgi upravni postopki predstavljajo veliko oviro za uporabo energije iz obnovljivih virov.
  Upravne postopke in postopke za izdajo dovoljenj je treba še bolj racionalizirati, da se zmanjša upravno breme za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in povezane projekte za omrežno infrastrukturo. V enem letu po začetku veljavnosti te direktive bi morala Komisija revidirati smernice o izdaji dovoljenj, da bi skrajšala in poenostavila postopke za nove projekte, projekte v zvezi z nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo in nadgradnjo projektov v zvezi z obnovljivimi viri energije. V okviru teh smernic bi bilo treba razviti ključne kazalnike uspešnosti.

| (10a) | Lokalni in regionalni organi so ključni akterji na poti Evrope k uresničitvi njenih energetskih in podnebnih ciljev. Proizvodnja energije na lokalni ravni je ključna za spodbujanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov, zmanjšanje odvisnosti od zunanjih virov energije in zmanjšanje energijske revščine. |
| --- | --- |

(10a)

Lokalni in regionalni organi so ključni akterji na poti Evrope k uresničitvi njenih energetskih in podnebnih ciljev. Proizvodnja energije na lokalni ravni je ključna za spodbujanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov, zmanjšanje odvisnosti od zunanjih virov energije in zmanjšanje energijske revščine.

| (11) | Stavbe imajo velik neizkoriščen potencial, da učinkovito prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v Uniji. Potrebno bo razogljičenje ogrevanja in hlajenja v tem sektorju z večjim deležem v proizvodnji in uporabi energije iz obnovljivih virov,
  zlasti v lokalnem kontekstu,
  da bi izpolnili ambicije, določene v evropskih podnebnih pravilih, za dosego cilja podnebne nevtralnosti Unije. Vendar je napredek pri uporabi obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje v zadnjem desetletju stagniral, pri čemer se je večinoma zanašal na povečano uporabo biomase. Brez določitve
  okvirnih
  ciljev za povečanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov v stavbah ne bo mogoče spremljati napredka in opredeliti ozkih grl pri uporabi obnovljivih virov energije.
  Države članice bi morale imeti možnost, da odvečno toploto in odvečni hlad upoštevajo pri doseganju okvirnega cilja za energijo iz obnovljivih virov v stavbah, in sicer do 20 %, z zgornjo mejo 54 %.
  Poleg tega bo oblikovanje ciljev vlagateljem zagotovilo dolgoročno sporočilo, tudi za obdobje takoj po letu 2030. To bo dopolnilo obveznosti v zvezi z energijsko učinkovitostjo in energijsko učinkovitostjo stavb,
  ob upoštevanju načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
  Zato bi bilo treba določiti okvirne cilje za uporabo energije iz obnovljivih virov v stavbah, ki bi usmerjali in spodbujali prizadevanja držav članic, da izkoristijo potencial uporabe in proizvodnje energije iz obnovljivih virov
  na kraju samem ali v bližini
  v stavbah
  in
  spodbujajo razvoj ▌tehnologij, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov
  in pomagajo pri njihovem učinkovitem vključevanju v energetski sistem,
  hkrati pa zagotovijo gotovost za vlagatelje in sodelovanje na lokalni ravni
  ter prispevajo k učinkovitosti sistema. Sistemi trgovanja z emisijami so zasnovani tako, da zvišujejo stroške energije iz fosilnih virov in privedejo do tržnih naložb v varčevanje z energijo ali prehoda na obnovljive vire energije. Preprečiti bi bilo treba dvojno breme za potrošnike zaradi sistemov trgovanja z emisijami in drugih ciljev, ki jih zahteva pravo Unije. |
| --- | --- |

(11)

Stavbe imajo velik neizkoriščen potencial, da učinkovito prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v Uniji. Potrebno bo razogljičenje ogrevanja in hlajenja v tem sektorju z večjim deležem v proizvodnji in uporabi energije iz obnovljivih virov,
  zlasti v lokalnem kontekstu,
  da bi izpolnili ambicije, določene v evropskih podnebnih pravilih, za dosego cilja podnebne nevtralnosti Unije. Vendar je napredek pri uporabi obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje v zadnjem desetletju stagniral, pri čemer se je večinoma zanašal na povečano uporabo biomase. Brez določitve
  okvirnih
  ciljev za povečanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov v stavbah ne bo mogoče spremljati napredka in opredeliti ozkih grl pri uporabi obnovljivih virov energije.
  Države članice bi morale imeti možnost, da odvečno toploto in odvečni hlad upoštevajo pri doseganju okvirnega cilja za energijo iz obnovljivih virov v stavbah, in sicer do 20 %, z zgornjo mejo 54 %.
  Poleg tega bo oblikovanje ciljev vlagateljem zagotovilo dolgoročno sporočilo, tudi za obdobje takoj po letu 2030. To bo dopolnilo obveznosti v zvezi z energijsko učinkovitostjo in energijsko učinkovitostjo stavb,
  ob upoštevanju načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
  Zato bi bilo treba določiti okvirne cilje za uporabo energije iz obnovljivih virov v stavbah, ki bi usmerjali in spodbujali prizadevanja držav članic, da izkoristijo potencial uporabe in proizvodnje energije iz obnovljivih virov
  na kraju samem ali v bližini
  v stavbah
  in
  spodbujajo razvoj ▌tehnologij, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov
  in pomagajo pri njihovem učinkovitem vključevanju v energetski sistem,
  hkrati pa zagotovijo gotovost za vlagatelje in sodelovanje na lokalni ravni
  ter prispevajo k učinkovitosti sistema. Sistemi trgovanja z emisijami so zasnovani tako, da zvišujejo stroške energije iz fosilnih virov in privedejo do tržnih naložb v varčevanje z energijo ali prehoda na obnovljive vire energije. Preprečiti bi bilo treba dvojno breme za potrošnike zaradi sistemov trgovanja z emisijami in drugih ciljev, ki jih zahteva pravo Unije.

| (11a) | Po ruski invaziji na Ukrajino argumenti za hiter energetski prehod še nikoli niso bili močnejši in jasnejši. Rusija zagotavlja več kot 40 % skupne porabe zemeljskega plina v EU, ki se večinoma uporablja v stavbnem sektorju, ta pa nosi 40 % skupne porabe energije v EU. S pospeševanjem uvedbe strešnih sončnih panelov in toplotnih črpalk bi EU lahko prihranila znatne količine uvoza fosilnih goriv. Predfinanciranje takšnih naložb bo še pospešilo zmanjšanje odvisnosti EU od zunanjih dobaviteljev. V skladu z načrtom REPowerEU bi lahko samo v letu 2022 prihranili dodatnih 2,5 milijarde kubičnih metrov plina z namestitvijo do 15 TWh strešnih sončnih fotovoltaičnih sistemov in dodatnih 12 milijard kubičnih metrov za vsakih 10 milijonov nameščenih toplotnih črpalk. Obenem bi to pomenilo veliko spodbudo za lokalne trge dela, saj bi že en tak val namestitve strešnih sončnih panelov lahko ustvaril do 225 000 lokalnih delovnih mest na področju dejavnosti montaže
   (13). |
| --- | --- |

(11a)

Po ruski invaziji na Ukrajino argumenti za hiter energetski prehod še nikoli niso bili močnejši in jasnejši. Rusija zagotavlja več kot 40 % skupne porabe zemeljskega plina v EU, ki se večinoma uporablja v stavbnem sektorju, ta pa nosi 40 % skupne porabe energije v EU. S pospeševanjem uvedbe strešnih sončnih panelov in toplotnih črpalk bi EU lahko prihranila znatne količine uvoza fosilnih goriv. Predfinanciranje takšnih naložb bo še pospešilo zmanjšanje odvisnosti EU od zunanjih dobaviteljev. V skladu z načrtom REPowerEU bi lahko samo v letu 2022 prihranili dodatnih 2,5 milijarde kubičnih metrov plina z namestitvijo do 15 TWh strešnih sončnih fotovoltaičnih sistemov in dodatnih 12 milijard kubičnih metrov za vsakih 10 milijonov nameščenih toplotnih črpalk. Obenem bi to pomenilo veliko spodbudo za lokalne trge dela, saj bi že en tak val namestitve strešnih sončnih panelov lahko ustvaril do 225 000 lokalnih delovnih mest na področju dejavnosti montaže
   (13).

| (12) | Nezadostno število kvalificiranih delavcev, zlasti inštalaterjev in oblikovalcev sistemov ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije, upočasnjuje zamenjavo sistemov ogrevanja na fosilna goriva s sistemi, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, in je velika ovira za vključevanje obnovljivih virov energije v stavbe, industrijo in kmetijstvo. Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov, da bi predvidele potrebna znanja in spretnosti. Na voljo bi moralo biti zadostno število visokokakovostnih
  in učinkovitih strategij za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo ter
  programov usposabljanja in možnosti certificiranja, ki bi morali zagotavljati ustrezno namestitev in zanesljivo delovanje širokega nabora sistemov ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije,
  in tehnologij shranjevanja energije ter polnilnih mest za električna vozila,
  ki bi pritegnili udeležbo v takih programih usposabljanja in sistemih certificiranja. Države članice bi morale razmisliti, katere ukrepe bi bilo treba sprejeti, da bi pritegnile skupine, ki so trenutno premalo zastopane na zadevnih poklicnih področjih. Seznam usposobljenih in certificiranih inštalaterjev bi bilo treba objaviti, da se zagotovita zaupanje porabnikov in enostaven dostop do prilagojenih znanj in spretnosti oblikovalcev in inštalaterjev, ki zagotavljajo pravilno namestitev in delovanje ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije. |
| --- | --- |

(12)

Nezadostno število kvalificiranih delavcev, zlasti inštalaterjev in oblikovalcev sistemov ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije, upočasnjuje zamenjavo sistemov ogrevanja na fosilna goriva s sistemi, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, in je velika ovira za vključevanje obnovljivih virov energije v stavbe, industrijo in kmetijstvo. Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov, da bi predvidele potrebna znanja in spretnosti. Na voljo bi moralo biti zadostno število visokokakovostnih
  in učinkovitih strategij za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo ter
  programov usposabljanja in možnosti certificiranja, ki bi morali zagotavljati ustrezno namestitev in zanesljivo delovanje širokega nabora sistemov ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije,
  in tehnologij shranjevanja energije ter polnilnih mest za električna vozila,
  ki bi pritegnili udeležbo v takih programih usposabljanja in sistemih certificiranja. Države članice bi morale razmisliti, katere ukrepe bi bilo treba sprejeti, da bi pritegnile skupine, ki so trenutno premalo zastopane na zadevnih poklicnih področjih. Seznam usposobljenih in certificiranih inštalaterjev bi bilo treba objaviti, da se zagotovita zaupanje porabnikov in enostaven dostop do prilagojenih znanj in spretnosti oblikovalcev in inštalaterjev, ki zagotavljajo pravilno namestitev in delovanje ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije.

| (12a) | Kmetijska in vrtnarska podjetja imajo prostor in strešno površino ter proizvajajo biomaso. Te prednosti jim omogočajo, da imajo ključno vlogo pri energetskem prehodu podeželskih območij in znotraj podeželskih skupnosti, zlasti glede na decentralizirano proizvodnjo. Ta sektor je razmeroma majhen porabnik energije in lahko proizvede bistveno več energije iz obnovljivih virov, kot je potrebuje. Zato bi bilo treba še naprej spodbujati in podpirati uvajanje delitve energije in vzpostavljanje energetskih skupnosti. |
| --- | --- |

(12a)

Kmetijska in vrtnarska podjetja imajo prostor in strešno površino ter proizvajajo biomaso. Te prednosti jim omogočajo, da imajo ključno vlogo pri energetskem prehodu podeželskih območij in znotraj podeželskih skupnosti, zlasti glede na decentralizirano proizvodnjo. Ta sektor je razmeroma majhen porabnik energije in lahko proizvede bistveno več energije iz obnovljivih virov, kot je potrebuje. Zato bi bilo treba še naprej spodbujati in podpirati uvajanje delitve energije in vzpostavljanje energetskih skupnosti.

| (13) | Potrdila o izvoru so ključno orodje za obveščanje porabnikov in nadaljnje sklepanje pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov. Za vzpostavitev skladne podlage Unije za uporabo potrdil o izvoru in zagotovitev dostopa do ustreznih dokazil za osebe, ki sklepajo pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, bi moralo biti vsem proizvajalcem energije iz obnovljivih virov omogočeno, da prejmejo potrdilo o izvoru brez poseganja v obveznost držav članic, da upoštevajo tržno vrednost potrdil o izvoru, če proizvajalci energije prejmejo finančno podporo.
  Sistem potrdil o izvoru, ki ga zagotovijo države članice, bi moral biti harmoniziran sistem, ki bi se uporabljal po vsej Uniji. Za prožnejši energetski sistem in zaradi vse večjega povpraševanja potrošnikov je potrebno bolj inovativno, digitalno, tehnološko napredno in zanesljivo orodje, s katerim bi podprli in dokumentirali vse večjo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Inovativne tehnologije lahko zlasti zagotovijo prostorsko in časovno bolj podrobna potrdila o izvoru. Da bi olajšale digitalne inovacije na tem področju, bi morale države članice v svoje sisteme dokazil o izvoru uvesti več podrobnosti. |
| --- | --- |

(13)

Potrdila o izvoru so ključno orodje za obveščanje porabnikov in nadaljnje sklepanje pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov. Za vzpostavitev skladne podlage Unije za uporabo potrdil o izvoru in zagotovitev dostopa do ustreznih dokazil za osebe, ki sklepajo pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, bi moralo biti vsem proizvajalcem energije iz obnovljivih virov omogočeno, da prejmejo potrdilo o izvoru brez poseganja v obveznost držav članic, da upoštevajo tržno vrednost potrdil o izvoru, če proizvajalci energije prejmejo finančno podporo.
  Sistem potrdil o izvoru, ki ga zagotovijo države članice, bi moral biti harmoniziran sistem, ki bi se uporabljal po vsej Uniji. Za prožnejši energetski sistem in zaradi vse večjega povpraševanja potrošnikov je potrebno bolj inovativno, digitalno, tehnološko napredno in zanesljivo orodje, s katerim bi podprli in dokumentirali vse večjo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Inovativne tehnologije lahko zlasti zagotovijo prostorsko in časovno bolj podrobna potrdila o izvoru. Da bi olajšale digitalne inovacije na tem področju, bi morale države članice v svoje sisteme dokazil o izvoru uvesti več podrobnosti.

| (13a) | V skladu s skupnimi evropskimi ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo iz sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 bi morale države članice po potrebi oceniti potrebo po razširitvi obstoječe infrastrukture plinskega omrežja, da se olajša vključevanje plina iz obnovljivih virov in zmanjša odvisnost od fosilnih goriv, zlasti če ta infrastruktura znatno prispeva k medsebojni povezavi med vsaj dvema državama članicama ali med državo članico in tretjo državo. |
| --- | --- |

(13a)

V skladu s skupnimi evropskimi ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo iz sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 bi morale države članice po potrebi oceniti potrebo po razširitvi obstoječe infrastrukture plinskega omrežja, da se olajša vključevanje plina iz obnovljivih virov in zmanjša odvisnost od fosilnih goriv, zlasti če ta infrastruktura znatno prispeva k medsebojni povezavi med vsaj dvema državama članicama ali med državo članico in tretjo državo.

| (14) | Razvoj infrastrukture za omrežja daljinskega ogrevanja in hlajenja bi bilo treba pospešiti in usmeriti v učinkovito in prožno izkoriščanje širšega nabora obnovljivih virov toplote in hladu, da bi se povečala uporaba energije iz obnovljivih virov in poglobilo povezovanje energetskih sistemov. Zato je primerno posodobiti seznam obnovljivih virov energije, ki bi jih morala omrežja daljinskega ogrevanja in hlajenja vse bolj upoštevati in zahtevati vključitev shranjevanja toplotne energije kot vira prožnosti, večje energijske učinkovitosti in stroškovno učinkovitejšega delovanja. |
| --- | --- |

(14)

Razvoj infrastrukture za omrežja daljinskega ogrevanja in hlajenja bi bilo treba pospešiti in usmeriti v učinkovito in prožno izkoriščanje širšega nabora obnovljivih virov toplote in hladu, da bi se povečala uporaba energije iz obnovljivih virov in poglobilo povezovanje energetskih sistemov. Zato je primerno posodobiti seznam obnovljivih virov energije, ki bi jih morala omrežja daljinskega ogrevanja in hlajenja vse bolj upoštevati in zahtevati vključitev shranjevanja toplotne energije kot vira prožnosti, večje energijske učinkovitosti in stroškovno učinkovitejšega delovanja.

| (14a) | Ukrepi držav članic za vključitev električne energije iz nestalnih obnovljivih virov v omrežje ob hkratnem zagotavljanju stabilnosti omrežja in zanesljivosti oskrbe se lahko nanašajo na razvoj rešitev, kot so objekti za skladiščenje, uravnavanje povpraševanja in elektrarne za uravnoteženje omrežja ter obrati za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, ki sodelujejo pri uravnoteženju omrežja v podporo električni energiji iz nestalnih obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(14a)

Ukrepi držav članic za vključitev električne energije iz nestalnih obnovljivih virov v omrežje ob hkratnem zagotavljanju stabilnosti omrežja in zanesljivosti oskrbe se lahko nanašajo na razvoj rešitev, kot so objekti za skladiščenje, uravnavanje povpraševanja in elektrarne za uravnoteženje omrežja ter obrati za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, ki sodelujejo pri uravnoteženju omrežja v podporo električni energiji iz nestalnih obnovljivih virov.

| (15) | Ker se do leta 2030 v Uniji pričakuje več kot 30 milijonov električnih vozil, je treba zagotoviti, da bodo lahko v celoti prispevala k vključitvi električne energije iz obnovljivih virov v sistem in tako omogočila stroškovno optimalno doseganje večjih deležev električne energije iz obnovljivih virov. V celoti je treba izkoristiti potencial električnih vozil, da absorbirajo električno energijo iz obnovljivih virov v času, ko je na voljo, in jo vrnejo v omrežje, ko je primanjkuje,
  s čimer prispevajo k vključitvi električne energije iz obnovljivih virov v sistem ter hkrati zagotavljajo varno in zanesljivo oskrbo z električno energijo.
  Zato je
  treba
  uvesti posebne ukrepe za električna vozila in predstaviti informacije o energiji iz obnovljivih virov ter načinu in času dostopa do nje, ki dopolnjujejo ukrepe iz Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) in [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020].
  Poleg tega je lahko prispevek solarnih električnih vozil ključnega pomena za razogljičenje evropskega prometnega sektorja. So bistveno bolj energijsko učinkovita kot klasična akumulatorska električna vozila in pri polnjenju niso v veliki meri odvisna od električnega omrežja ter lahko proizvedejo dodatno čisto energijo, ki se lahko dovaja v omrežje z dvosmernim polnjenjem, s čimer prispevajo k energetski neodvisnosti Evrope in proizvodnji energije iz obnovljivih virov. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(15)

Ker se do leta 2030 v Uniji pričakuje več kot 30 milijonov električnih vozil, je treba zagotoviti, da bodo lahko v celoti prispevala k vključitvi električne energije iz obnovljivih virov v sistem in tako omogočila stroškovno optimalno doseganje večjih deležev električne energije iz obnovljivih virov. V celoti je treba izkoristiti potencial električnih vozil, da absorbirajo električno energijo iz obnovljivih virov v času, ko je na voljo, in jo vrnejo v omrežje, ko je primanjkuje,
  s čimer prispevajo k vključitvi električne energije iz obnovljivih virov v sistem ter hkrati zagotavljajo varno in zanesljivo oskrbo z električno energijo.
  Zato je
  treba
  uvesti posebne ukrepe za električna vozila in predstaviti informacije o energiji iz obnovljivih virov ter načinu in času dostopa do nje, ki dopolnjujejo ukrepe iz Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) in [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020].
  Poleg tega je lahko prispevek solarnih električnih vozil ključnega pomena za razogljičenje evropskega prometnega sektorja. So bistveno bolj energijsko učinkovita kot klasična akumulatorska električna vozila in pri polnjenju niso v veliki meri odvisna od električnega omrežja ter lahko proizvedejo dodatno čisto energijo, ki se lahko dovaja v omrežje z dvosmernim polnjenjem, s čimer prispevajo k energetski neodvisnosti Evrope in proizvodnji energije iz obnovljivih virov. [Sprememba 26]

| (15a) | V celoti bi bilo treba izkoristiti potencial elektrarn, ki zagotavljajo uravnoteženje omrežja, ter obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije, ki pri tem sodelujejo, pri podpori električne energije iz nestalnih obnovljivih virov, kar bi omogočilo širitev takšne električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(15a)

V celoti bi bilo treba izkoristiti potencial elektrarn, ki zagotavljajo uravnoteženje omrežja, ter obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije, ki pri tem sodelujejo, pri podpori električne energije iz nestalnih obnovljivih virov, kar bi omogočilo širitev takšne električne energije iz obnovljivih virov.

| (16) | Da bi se storitve prilagajanja in izravnave, ki izhajajo iz združevanja porazdeljenih skladiščnih sredstev, razvijale na konkurenčen način, bi bilo treba lastnikom ali uporabnikom baterij in subjektom, ki delujejo v njihovem imenu,
  in z njihovo izrecno privolitvijo
  , na primer upraviteljem energetskih sistemov v stavbah, ponudnikom storitev mobilnosti in drugim udeležencem na trgu električne energije,
  kot so uporabniki električnih vozil,
  pod nediskriminatornimi pogoji in brezplačno zagotoviti dostop v realnem času do osnovnih informacij o baterijah, kot so stanje, stanje napolnjenosti, zmogljivost in vrednost delovne moči,
  pri tem pa dosledno upoštevati določbe iz Uredbe (EU) 2016/679 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov)
   (15). Zato je primerno uvesti ukrepe, ki obravnavajo potrebo po dostopu do takih podatkov, da se olajšajo z integracijo povezane dejavnosti gospodinjskih baterij in električnih vozil,
  pametnih sistemov ogrevanja in hlajenja ter drugih pametnih naprav,
  ki dopolnjujejo določbe o dostopu do podatkov o baterijah v zvezi z olajšanjem spremembe namena baterij iz [predloga Komisije za uredbo o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020]. Določbe o dostopu do podatkov o baterijah za električna vozila bi se morale uporabljati poleg določb prava Unije o homologaciji vozil. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se storitve prilagajanja in izravnave, ki izhajajo iz združevanja porazdeljenih skladiščnih sredstev, razvijale na konkurenčen način, bi bilo treba lastnikom ali uporabnikom baterij in subjektom, ki delujejo v njihovem imenu,
  in z njihovo izrecno privolitvijo
  , na primer upraviteljem energetskih sistemov v stavbah, ponudnikom storitev mobilnosti in drugim udeležencem na trgu električne energije,
  kot so uporabniki električnih vozil,
  pod nediskriminatornimi pogoji in brezplačno zagotoviti dostop v realnem času do osnovnih informacij o baterijah, kot so stanje, stanje napolnjenosti, zmogljivost in vrednost delovne moči,
  pri tem pa dosledno upoštevati določbe iz Uredbe (EU) 2016/679 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov)
   (15). Zato je primerno uvesti ukrepe, ki obravnavajo potrebo po dostopu do takih podatkov, da se olajšajo z integracijo povezane dejavnosti gospodinjskih baterij in električnih vozil,
  pametnih sistemov ogrevanja in hlajenja ter drugih pametnih naprav,
  ki dopolnjujejo določbe o dostopu do podatkov o baterijah v zvezi z olajšanjem spremembe namena baterij iz [predloga Komisije za uredbo o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020]. Določbe o dostopu do podatkov o baterijah za električna vozila bi se morale uporabljati poleg določb prava Unije o homologaciji vozil.

| (17) | Zaradi vse večjega števila električnih vozil v cestnem, železniškem, pomorskem prevozu in drugih načinih prevoza bo treba postopke polnjenja optimizirati in jih upravljati na način, ki ne povzroča zastojev in v celoti izkorišča razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. V primerih, ko bi
  pametno in
  dvosmerno polnjenje pripomoglo k nadaljnjemu učinkovitemu prodoru električne energije iz obnovljivih virov v vozni park električnih vozil v prometu in elektroenergetski sistem na splošno, bi morala biti na voljo tudi taka funkcionalnost. Glede na dolgo življenjsko dobo polnilnih mest bi bilo treba zahteve za infrastrukturo za polnjenje posodabljati na način, ki bi ustrezal prihodnjim potrebam in ne bi negativno vplival na razvoj tehnologije in storitev. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi vse večjega števila električnih vozil v cestnem, železniškem, pomorskem prevozu in drugih načinih prevoza bo treba postopke polnjenja optimizirati in jih upravljati na način, ki ne povzroča zastojev in v celoti izkorišča razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. V primerih, ko bi
  pametno in
  dvosmerno polnjenje pripomoglo k nadaljnjemu učinkovitemu prodoru električne energije iz obnovljivih virov v vozni park električnih vozil v prometu in elektroenergetski sistem na splošno, bi morala biti na voljo tudi taka funkcionalnost. Glede na dolgo življenjsko dobo polnilnih mest bi bilo treba zahteve za infrastrukturo za polnjenje posodabljati na način, ki bi ustrezal prihodnjim potrebam in ne bi negativno vplival na razvoj tehnologije in storitev.

| (18) | Uporabniki električnih vozil, ki sklenejo pogodbene dogovore s ponudniki storitev elektromobilnosti in udeleženci na trgu električne energije, bi morali imeti pravico do informacij in pojasnil o tem, kako bodo pogoji dogovora vplivali na uporabo njihovega vozila in stanje baterije. Ponudniki storitev elektromobilnosti in udeleženci na trgu električne energije bi morali uporabnikom električnih vozil jasno pojasniti, kako bodo plačani za storitve prožnosti, izravnave in shranjevanja, ki se zagotavljajo elektroenergetskemu sistemu in trgu z uporabo njihovih električnih vozil. Uporabniki električnih vozil morajo imeti tudi pri sklepanju takih dogovorov zagotovljene pravice porabnikov, zlasti v zvezi z varstvom osebnih podatkov, kot so lokacija in vozne navade, v zvezi z uporabo svojih vozil. V take dogovore so lahko vključene tudi želje uporabnikov električnih vozil glede vrste električne energije, kupljene za uporabo v električnih vozilih, in druge preference. Iz zgoraj navedenih razlogov je pomembno
  zagotoviti, da se infrastruktura za polnjenje, ki jo je treba vzpostaviti, kar najučinkoviteje uporablja. Da bi se izboljšalo zaupanje potrošnikov v električno mobilnost, je bistveno,
  da lahko uporabniki električnih vozil uporabljajo naročnino na več polnilnih mestih. To bo ponudniku storitev uporabnika električnih vozil omogočilo tudi optimalno vključitev električnega vozila v elektroenergetski sistem s predvidljivim načrtovanjem in spodbudami, ki temeljijo na preferencah uporabnikov električnih vozil. To je tudi v skladu z načeli energetskega sistema, osredotočenega na porabnike in temelječega na proizvajalcih-odjemalcih, ter pravico do izbire dobavitelja med uporabniki električnih vozil kot končnimi odjemalci v skladu z določbami Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(18)

Uporabniki električnih vozil, ki sklenejo pogodbene dogovore s ponudniki storitev elektromobilnosti in udeleženci na trgu električne energije, bi morali imeti pravico do informacij in pojasnil o tem, kako bodo pogoji dogovora vplivali na uporabo njihovega vozila in stanje baterije. Ponudniki storitev elektromobilnosti in udeleženci na trgu električne energije bi morali uporabnikom električnih vozil jasno pojasniti, kako bodo plačani za storitve prožnosti, izravnave in shranjevanja, ki se zagotavljajo elektroenergetskemu sistemu in trgu z uporabo njihovih električnih vozil. Uporabniki električnih vozil morajo imeti tudi pri sklepanju takih dogovorov zagotovljene pravice porabnikov, zlasti v zvezi z varstvom osebnih podatkov, kot so lokacija in vozne navade, v zvezi z uporabo svojih vozil. V take dogovore so lahko vključene tudi želje uporabnikov električnih vozil glede vrste električne energije, kupljene za uporabo v električnih vozilih, in druge preference. Iz zgoraj navedenih razlogov je pomembno
  zagotoviti, da se infrastruktura za polnjenje, ki jo je treba vzpostaviti, kar najučinkoviteje uporablja. Da bi se izboljšalo zaupanje potrošnikov v električno mobilnost, je bistveno,
  da lahko uporabniki električnih vozil uporabljajo naročnino na več polnilnih mestih. To bo ponudniku storitev uporabnika električnih vozil omogočilo tudi optimalno vključitev električnega vozila v elektroenergetski sistem s predvidljivim načrtovanjem in spodbudami, ki temeljijo na preferencah uporabnikov električnih vozil. To je tudi v skladu z načeli energetskega sistema, osredotočenega na porabnike in temelječega na proizvajalcih-odjemalcih, ter pravico do izbire dobavitelja med uporabniki električnih vozil kot končnimi odjemalci v skladu z določbami Direktive (EU) 2019/944.

| (18a) | Poleg gospodinjskih baterij in baterij električnih vozil imajo tudi različne druge naprave, kot so pametne naprave za ogrevanje in hlajenje, rezervoarji s toplo vodo in hranilniki toplote ter druge pametne naprave, precejšen potencial za prilagajanje odjema, ki bi ga bilo treba nujno izkoristiti, da bi lahko porabniki prispevali k prožnosti energetskega sistema. Zato je treba uvesti ukrepe, s katerimi bi uporabnikom in tretjim osebam, ki delujejo v imenu lastnikov in uporabnikov, kot so udeleženci na trgu električne energije, pod nediskriminatornimi pogoji in brezplačno omogočili dostop v realnem času do podatkov, pomembnih za prilagajanje odjema, ob polnem upoštevanju ustreznih določb Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(18a)

Poleg gospodinjskih baterij in baterij električnih vozil imajo tudi različne druge naprave, kot so pametne naprave za ogrevanje in hlajenje, rezervoarji s toplo vodo in hranilniki toplote ter druge pametne naprave, precejšen potencial za prilagajanje odjema, ki bi ga bilo treba nujno izkoristiti, da bi lahko porabniki prispevali k prožnosti energetskega sistema. Zato je treba uvesti ukrepe, s katerimi bi uporabnikom in tretjim osebam, ki delujejo v imenu lastnikov in uporabnikov, kot so udeleženci na trgu električne energije, pod nediskriminatornimi pogoji in brezplačno omogočili dostop v realnem času do podatkov, pomembnih za prilagajanje odjema, ob polnem upoštevanju ustreznih določb Uredbe (EU) 2016/679.

| (19) | Zato
  porazdeljena
  in decentralizirana proizvodnja, prilagajanje odjema,
  skladiščna sredstva, kot so gospodinjske baterije in baterije električnih vozil,
  pametni sistemi za ogrevanje in hlajenje ter druge pametne naprave in hranilniki toplote
  lahko z združevanjem omrežju ponudijo precejšnje storitve prilagajanja in izravnave. Da bi olajšali razvoj takih
  naprav in z njimi povezanih
  storitev, bi morale biti regulativne določbe v zvezi s priključitvijo in upravljanjem
  decentralizirane proizvodnje in
  skladiščnih sredstev, kot so tarife, čas obveznosti in specifikacije povezave, oblikovane tako, da ne ovirajo potenciala vseh skladiščnih sredstev, vključno z majhnimi in mobilnimi, za zagotavljanje storitev prilagajanja in izravnave sistemu ter prispevanje k nadaljnjemu prodoru električne energije iz obnovljivih virov v primerjavi z večjimi nepremičnimi skladiščnimi sredstvi.
  Države članice bi morale zagotoviti tudi enake konkurenčne pogoje za manjše tržne akterje, zlasti za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, tako da lahko delujejo na trgu brez nesorazmernega upravnega oziroma regulativnega bremena. |
| --- | --- |

(19)

Zato
  porazdeljena
  in decentralizirana proizvodnja, prilagajanje odjema,
  skladiščna sredstva, kot so gospodinjske baterije in baterije električnih vozil,
  pametni sistemi za ogrevanje in hlajenje ter druge pametne naprave in hranilniki toplote
  lahko z združevanjem omrežju ponudijo precejšnje storitve prilagajanja in izravnave. Da bi olajšali razvoj takih
  naprav in z njimi povezanih
  storitev, bi morale biti regulativne določbe v zvezi s priključitvijo in upravljanjem
  decentralizirane proizvodnje in
  skladiščnih sredstev, kot so tarife, čas obveznosti in specifikacije povezave, oblikovane tako, da ne ovirajo potenciala vseh skladiščnih sredstev, vključno z majhnimi in mobilnimi, za zagotavljanje storitev prilagajanja in izravnave sistemu ter prispevanje k nadaljnjemu prodoru električne energije iz obnovljivih virov v primerjavi z večjimi nepremičnimi skladiščnimi sredstvi.
  Države članice bi morale zagotoviti tudi enake konkurenčne pogoje za manjše tržne akterje, zlasti za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, tako da lahko delujejo na trgu brez nesorazmernega upravnega oziroma regulativnega bremena.

| (20) | Polnilne postaje, kjer električna vozila običajno parkirajo dalj časa, na primer kjer ljudje parkirajo zaradi bivanja ali zaposlitve, so zelo pomembne za povezovanje energetskega sistema, zato je treba zagotoviti pametne
  in dvosmerne
  funkcije polnjenja.
  Sprejeti bi bilo treba specifične pobude za povečanje števila polnilnih postaj na podeželskih in redko poseljenih območjih ter za zagotovitev, da bodo ustrezno porazdeljene na najbolj oddaljenih in gorskih območjih.
   V zvezi s tem je upravljanje običajne infrastrukture za polnjenje, ki ni javno dostopna,
  na primer s pametnimi merilnimi sistemi,
  zlasti pomembno za vključitev električnih vozil v elektroenergetski sistem, saj se nahaja tam, kjer so električna vozila večkrat parkirana dlje časa, na primer v stavbah z omejenim dostopom, parkiriščih za zaposlene ali parkiriščih, ki se oddajajo fizičnim ali pravnim osebam. |
| --- | --- |

(20)

Polnilne postaje, kjer električna vozila običajno parkirajo dalj časa, na primer kjer ljudje parkirajo zaradi bivanja ali zaposlitve, so zelo pomembne za povezovanje energetskega sistema, zato je treba zagotoviti pametne
  in dvosmerne
  funkcije polnjenja.
  Sprejeti bi bilo treba specifične pobude za povečanje števila polnilnih postaj na podeželskih in redko poseljenih območjih ter za zagotovitev, da bodo ustrezno porazdeljene na najbolj oddaljenih in gorskih območjih.
   V zvezi s tem je upravljanje običajne infrastrukture za polnjenje, ki ni javno dostopna,
  na primer s pametnimi merilnimi sistemi,
  zlasti pomembno za vključitev električnih vozil v elektroenergetski sistem, saj se nahaja tam, kjer so električna vozila večkrat parkirana dlje časa, na primer v stavbah z omejenim dostopom, parkiriščih za zaposlene ali parkiriščih, ki se oddajajo fizičnim ali pravnim osebam.

| (21) | Industrija predstavlja 25 % porabe energije v Uniji in je glavni porabnik ogrevanja in hlajenja, katerega 91 % se trenutno oskrbuje s fosilnimi gorivi. Vendar je 50 % potreb po ogrevanju in hlajenju nizkotemperaturnih (< 200 oC), za katere obstajajo stroškovno učinkovite možnosti za energijo iz obnovljivih virov, vključno z 
  neposredno elektrifikacijo na osnovi obnovljivih virov energije, industrijskimi toplotnimi črpalkami in geotermalnimi rešitvami.
  Poleg tega industrija uporablja neobnovljive vire kot surovine za proizvodnjo izdelkov, kot so jeklo ali kemikalije. Današnje odločitve o industrijskih naložbah bodo določile prihodnje industrijske procese in energetske možnosti, ki jih bo industrija lahko upoštevala, zato je pomembno, da so te odločitve o naložbah primerne za prihodnost
  in da ne ustvarijo nasedlih naložb.
  Zato bi bilo treba določiti merila uspešnosti, da bi industrijo spodbudili k prehodu na proizvodne procese, ki temeljijo na obnovljivih virih energije ter ki jih energija iz obnovljivih virov ne le poganja, temveč se v njih tudi uporabljajo surovine iz obnovljivih virov, kot je čisti vodik. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Industrija predstavlja 25 % porabe energije v Uniji in je glavni porabnik ogrevanja in hlajenja, katerega 91 % se trenutno oskrbuje s fosilnimi gorivi. Vendar je 50 % potreb po ogrevanju in hlajenju nizkotemperaturnih (< 200 oC), za katere obstajajo stroškovno učinkovite možnosti za energijo iz obnovljivih virov, vključno z 
  neposredno elektrifikacijo na osnovi obnovljivih virov energije, industrijskimi toplotnimi črpalkami in geotermalnimi rešitvami.
  Poleg tega industrija uporablja neobnovljive vire kot surovine za proizvodnjo izdelkov, kot so jeklo ali kemikalije. Današnje odločitve o industrijskih naložbah bodo določile prihodnje industrijske procese in energetske možnosti, ki jih bo industrija lahko upoštevala, zato je pomembno, da so te odločitve o naložbah primerne za prihodnost
  in da ne ustvarijo nasedlih naložb.
  Zato bi bilo treba določiti merila uspešnosti, da bi industrijo spodbudili k prehodu na proizvodne procese, ki temeljijo na obnovljivih virih energije ter ki jih energija iz obnovljivih virov ne le poganja, temveč se v njih tudi uporabljajo surovine iz obnovljivih virov, kot je čisti vodik. ▌

| (21a) | Države članice bi morale spodbujati orodja, potrebna za prostorsko načrtovanje, s katerimi se kmetijska tla razvrščajo in prepoznavajo tla z visoko kmetijsko vrednostjo glede na njihove edafološke značilnosti. Države članice bi morale v svojih politikah za razvoj in spodbujanje obnovljivih virov energije ohraniti namen teh tal za uporabo v kmetijstvu in živinoreji. |
| --- | --- |

(21a)

Države članice bi morale spodbujati orodja, potrebna za prostorsko načrtovanje, s katerimi se kmetijska tla razvrščajo in prepoznavajo tla z visoko kmetijsko vrednostjo glede na njihove edafološke značilnosti. Države članice bi morale v svojih politikah za razvoj in spodbujanje obnovljivih virov energije ohraniti namen teh tal za uporabo v kmetijstvu in živinoreji.

| (22) | Pri uporabi načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  se lahko goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora uporabljajo za energetske in neenergetske namene kot surovina ali surovina v industriji, kot sta jeklarstvo ali kemikalije. Uporaba goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora za oba namena izkorišča njihov polni potencial za nadomestitev fosilnih goriv, ki se uporabljajo kot surovina, in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v 
  industrijskih procesih, ki jih je težko elektrificirati,
  zato bi jo bilo treba vključiti v cilj za uporabo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora. Nacionalni ukrepi za podporo prevzemanju goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora v teh industrijskih sektorjih ne bi smeli povzročiti neto povečanja onesnaževanja zaradi povečanega povpraševanja po proizvodnji električne energije, ki ga zadostijo najbolj onesnažujoča fosilna goriva, kot so premog, dizelsko gorivo, lignit, nafta, šota in naftni skrilavec. |
| --- | --- |

(22)

Pri uporabi načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  se lahko goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora uporabljajo za energetske in neenergetske namene kot surovina ali surovina v industriji, kot sta jeklarstvo ali kemikalije. Uporaba goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora za oba namena izkorišča njihov polni potencial za nadomestitev fosilnih goriv, ki se uporabljajo kot surovina, in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v 
  industrijskih procesih, ki jih je težko elektrificirati,
  zato bi jo bilo treba vključiti v cilj za uporabo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora. Nacionalni ukrepi za podporo prevzemanju goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora v teh industrijskih sektorjih ne bi smeli povzročiti neto povečanja onesnaževanja zaradi povečanega povpraševanja po proizvodnji električne energije, ki ga zadostijo najbolj onesnažujoča fosilna goriva, kot so premog, dizelsko gorivo, lignit, nafta, šota in naftni skrilavec.

| (22a) | Kot je navedeno v strategiji EU za vodik, imajo lahko nizkoogljična goriva in nizkoogljični vodik pomembno vlogo pri energetskem prehodu za zmanjšanje emisij obstoječih goriv. Ker nizkoogljična goriva in nizkoogljični vodik niso goriva iz obnovljivih virov, bi morala revizija Direktive (EU) .../... [direktiva o plinu in vodiku] opredeliti dopolnilne določbe o vlogi nizkoogljičnih goriv in nizkoogljičnega vodika pri doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

(22a)

Kot je navedeno v strategiji EU za vodik, imajo lahko nizkoogljična goriva in nizkoogljični vodik pomembno vlogo pri energetskem prehodu za zmanjšanje emisij obstoječih goriv. Ker nizkoogljična goriva in nizkoogljični vodik niso goriva iz obnovljivih virov, bi morala revizija Direktive (EU) .../... [direktiva o plinu in vodiku] opredeliti dopolnilne določbe o vlogi nizkoogljičnih goriv in nizkoogljičnega vodika pri doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050.

| (23) | Vse večje ambicije v sektorju ogrevanja in hlajenja so ključne za doseganje splošnega cilja glede energije iz obnovljivih virov, saj ogrevanje in hlajenje predstavljata približno polovico porabe energije v Uniji ter zajemata širok nabor končnih uporab in tehnologij v stavbah, industriji ter daljinskem ogrevanju in hlajenju. Da bi pospešili povečanje obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju, bi moralo letno povečanje za 1,1 odstotne točke ▌ postati zavezujoč minimum za vse države članice
  , okvirni cilj pa bi se v skladu z ravnjo REPowerEU zvišal na 2,3
  . Za tiste države članice, ki že imajo več kot 50-odstotni delež obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, bi moralo biti še naprej mogoče, da uporabijo le polovico zavezujoče letne stopnje povečanja, države članice s 60 % ali več pa lahko za vsak tak delež štejejo, da izpolnjujejo povprečno letno stopnjo povečanja v skladu s členom 23, odstavek 2, točki (b) in (c).
  Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ izvesti oceno svojega potenciala energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja ter uporabe odvečne toplote in hladu.
  Poleg tega bi bilo treba določiti dodatna sredstva za posamezne države članice, ki bi prerazporedila dodatna prizadevanja na želeno raven obnovljivih virov energije v letu 2030 med državami članicami na podlagi BDP in stroškovne učinkovitosti. V Direktivo (EU) 2018/2001 bi bilo treba vključiti tudi daljši seznam različnih ukrepov, da se olajša povečanje deleža obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju. Države članice
  bi morale izvajati tri ukrepe
  s seznama ukrepov.
  Države članice bi morale pri sprejemanju in izvajanju teh ukrepov zagotoviti njihovo dostopnost za vse porabnike, zlasti tiste v gospodinjstvih z nizkimi dohodki ali v ranljivih gospodinjstvih, in zahtevati, da se znatni delež ukrepov prednostno izvaja v gospodinjstvih z nizkimi dohodki, ki jim grozi energijska revščina, in v socialnih stanovanjih. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(23)

Vse večje ambicije v sektorju ogrevanja in hlajenja so ključne za doseganje splošnega cilja glede energije iz obnovljivih virov, saj ogrevanje in hlajenje predstavljata približno polovico porabe energije v Uniji ter zajemata širok nabor končnih uporab in tehnologij v stavbah, industriji ter daljinskem ogrevanju in hlajenju. Da bi pospešili povečanje obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju, bi moralo letno povečanje za 1,1 odstotne točke ▌ postati zavezujoč minimum za vse države članice
  , okvirni cilj pa bi se v skladu z ravnjo REPowerEU zvišal na 2,3
  . Za tiste države članice, ki že imajo več kot 50-odstotni delež obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, bi moralo biti še naprej mogoče, da uporabijo le polovico zavezujoče letne stopnje povečanja, države članice s 60 % ali več pa lahko za vsak tak delež štejejo, da izpolnjujejo povprečno letno stopnjo povečanja v skladu s členom 23, odstavek 2, točki (b) in (c).
  Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter v skladu s načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ izvesti oceno svojega potenciala energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja ter uporabe odvečne toplote in hladu.
  Poleg tega bi bilo treba določiti dodatna sredstva za posamezne države članice, ki bi prerazporedila dodatna prizadevanja na želeno raven obnovljivih virov energije v letu 2030 med državami članicami na podlagi BDP in stroškovne učinkovitosti. V Direktivo (EU) 2018/2001 bi bilo treba vključiti tudi daljši seznam različnih ukrepov, da se olajša povečanje deleža obnovljivih virov energije pri ogrevanju in hlajenju. Države članice
  bi morale izvajati tri ukrepe
  s seznama ukrepov.
  Države članice bi morale pri sprejemanju in izvajanju teh ukrepov zagotoviti njihovo dostopnost za vse porabnike, zlasti tiste v gospodinjstvih z nizkimi dohodki ali v ranljivih gospodinjstvih, in zahtevati, da se znatni delež ukrepov prednostno izvaja v gospodinjstvih z nizkimi dohodki, ki jim grozi energijska revščina, in v socialnih stanovanjih. [Sprememba 38]

| (24) | Za zagotovitev, da večjo vlogo daljinskega ogrevanja in hlajenja spremljajo boljše informacije za porabnike, je primerno pojasniti in okrepiti razkritje deleža obnovljivih virov energije
  in s tem povezanih emisij toplogrednih plinov
  in energijske učinkovitosti teh sistemov. |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev, da večjo vlogo daljinskega ogrevanja in hlajenja spremljajo boljše informacije za porabnike, je primerno pojasniti in okrepiti razkritje deleža obnovljivih virov energije
  in s tem povezanih emisij toplogrednih plinov
  in energijske učinkovitosti teh sistemov.

| (24a) | V kmetijskem sektorju bi lahko bilo proizvedene še več električne energije iz obnovljivih virov. Ta električna energija iz obnovljivih virov se proizvaja decentralizirano, kar je priložnost pri energetskem prehodu. Da pa bi lahko to električno energijo vključili v omrežje, mora biti to omrežje dovolj zmogljivo. Na podeželskih območjih pa se omrežje pogosto konča in zato nima zadostne zmogljivosti, da bi lahko sprejelo dodatno električno energijo. Močno bi bilo treba spodbujati okrepitev omrežja na podeželskih območjih, da bi lahko kmetije z decentralizirano proizvodnjo električne energije dejansko uresničile svoj potencial za prispevanje k energetskemu prehodu. |
| --- | --- |

(24a)

V kmetijskem sektorju bi lahko bilo proizvedene še več električne energije iz obnovljivih virov. Ta električna energija iz obnovljivih virov se proizvaja decentralizirano, kar je priložnost pri energetskem prehodu. Da pa bi lahko to električno energijo vključili v omrežje, mora biti to omrežje dovolj zmogljivo. Na podeželskih območjih pa se omrežje pogosto konča in zato nima zadostne zmogljivosti, da bi lahko sprejelo dodatno električno energijo. Močno bi bilo treba spodbujati okrepitev omrežja na podeželskih območjih, da bi lahko kmetije z decentralizirano proizvodnjo električne energije dejansko uresničile svoj potencial za prispevanje k energetskemu prehodu.

| (24b) | Majhni obrati za proizvodnjo energije na kmetijah imajo ogromen potencial za povečanje krožnosti na kmetijah s pretvorbo odpadkov in ostankov na kmetiji, med drugim gnoja, v toploto in električno energijo. Za prehod na krožne kmetije bi bilo zato treba odpraviti vse ovire, da bi kmete spodbudili k vlaganju v te tehnologije, kot so zelo majhna gnilišča. Ena od teh ovir se nanaša na predelavo ostankov iz proizvodnih procesov, tako bi lahko dušik, pridobljen iz gnoja (RENURE), in amonijev sulfat razvrstili in uporabljali kot gnojilo. |
| --- | --- |

(24b)

Majhni obrati za proizvodnjo energije na kmetijah imajo ogromen potencial za povečanje krožnosti na kmetijah s pretvorbo odpadkov in ostankov na kmetiji, med drugim gnoja, v toploto in električno energijo. Za prehod na krožne kmetije bi bilo zato treba odpraviti vse ovire, da bi kmete spodbudili k vlaganju v te tehnologije, kot so zelo majhna gnilišča. Ena od teh ovir se nanaša na predelavo ostankov iz proizvodnih procesov, tako bi lahko dušik, pridobljen iz gnoja (RENURE), in amonijev sulfat razvrstili in uporabljali kot gnojilo.

| (25) | Sodobni sistemi za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, so pokazali svoj potencial za zagotavljanje stroškovno učinkovitih rešitev za vključevanje energije iz obnovljivih virov, večjo energijsko učinkovitost in povezovanje energetskega sistema, kar bi olajšalo splošno razogljičenje sektorja ogrevanja in hlajenja. Da se zagotovi izkoriščanje tega potenciala, bi bilo treba letno povečanje energije iz obnovljivih virov in/ali odvečne toplote pri daljinskem ogrevanju in hlajenju z 1 odstotne točke povečati na 2,3 odstotne točke, ne da bi se spremenil okvirni značaj tega povečanja, kar bi izražalo neenakomeren razvoj te vrste omrežja v Uniji. |
| --- | --- |

(25)

Sodobni sistemi za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, so pokazali svoj potencial za zagotavljanje stroškovno učinkovitih rešitev za vključevanje energije iz obnovljivih virov, večjo energijsko učinkovitost in povezovanje energetskega sistema, kar bi olajšalo splošno razogljičenje sektorja ogrevanja in hlajenja. Da se zagotovi izkoriščanje tega potenciala, bi bilo treba letno povečanje energije iz obnovljivih virov in/ali odvečne toplote pri daljinskem ogrevanju in hlajenju z 1 odstotne točke povečati na 2,3 odstotne točke, ne da bi se spremenil okvirni značaj tega povečanja, kar bi izražalo neenakomeren razvoj te vrste omrežja v Uniji.

| (26) | Da bi upoštevali vse večji pomen daljinskega ogrevanja in hlajenja ter potrebo po usmerjanju razvoja teh omrežij v vključevanje več energije iz obnovljivih virov, je primerno določiti zahteve za zagotovitev povezave tretjih dobaviteljev energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in hladu s sistemi omrežij za daljinsko ogrevanje ali hlajenje nad 25 MW. |
| --- | --- |

(26)

Da bi upoštevali vse večji pomen daljinskega ogrevanja in hlajenja ter potrebo po usmerjanju razvoja teh omrežij v vključevanje več energije iz obnovljivih virov, je primerno določiti zahteve za zagotovitev povezave tretjih dobaviteljev energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in hladu s sistemi omrežij za daljinsko ogrevanje ali hlajenje nad 25 MW.

| (27) | Odvečna toplota in hlad sta kljub široki razpoložljivosti premalo izkoriščena, kar povzroča izgubo virov, manjšo energijsko učinkovitost v nacionalnih energetskih sistemih in večjo porabo energije v Uniji, kot je potrebno. Zahteve za tesnejše usklajevanje med upravljavci daljinskega ogrevanja in hlajenja, industrijskim in terciarnim sektorjem ter lokalnimi organi bi lahko olajšale dialog in sodelovanje, ki sta potrebna za izkoriščanje stroškovno učinkovitih potencialov odvečne toplote in hladu prek sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

(27)

Odvečna toplota in hlad sta kljub široki razpoložljivosti premalo izkoriščena, kar povzroča izgubo virov, manjšo energijsko učinkovitost v nacionalnih energetskih sistemih in večjo porabo energije v Uniji, kot je potrebno. Zahteve za tesnejše usklajevanje med upravljavci daljinskega ogrevanja in hlajenja, industrijskim in terciarnim sektorjem ter lokalnimi organi bi lahko olajšale dialog in sodelovanje, ki sta potrebna za izkoriščanje stroškovno učinkovitih potencialov odvečne toplote in hladu prek sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja.

| (28) | Za zagotovitev, da daljinsko ogrevanje in hlajenje v celoti sodelujeta pri povezovanju energetskega sektorja, je treba razširiti sodelovanje z operaterji distribucijskih sistemov električne energije na operaterje prenosnih sistemov električne energije ter razširiti obseg sodelovanja na načrtovanje naložb v omrežje in trge, da bi se bolje izkoristil potencial daljinskega ogrevanja in hlajenja za zagotavljanje storitev prožnosti na trgih električne energije. Omogočiti bi bilo treba tudi nadaljnje sodelovanje z operaterji plinskih omrežij, vključno z vodikovim omrežjem in drugimi energetskimi omrežji, da se zagotovi širša integracija med nosilci energije in njihova stroškovno najučinkovitejša uporaba. |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev, da daljinsko ogrevanje in hlajenje v celoti sodelujeta pri povezovanju energetskega sektorja, je treba razširiti sodelovanje z operaterji distribucijskih sistemov električne energije na operaterje prenosnih sistemov električne energije ter razširiti obseg sodelovanja na načrtovanje naložb v omrežje in trge, da bi se bolje izkoristil potencial daljinskega ogrevanja in hlajenja za zagotavljanje storitev prožnosti na trgih električne energije. Omogočiti bi bilo treba tudi nadaljnje sodelovanje z operaterji plinskih omrežij, vključno z vodikovim omrežjem in drugimi energetskimi omrežji, da se zagotovi širša integracija med nosilci energije in njihova stroškovno najučinkovitejša uporaba.

| (29) | Uporaba goriv iz obnovljivih virov in električne energije iz obnovljivih virov v prometu lahko na stroškovno učinkovit način prispeva k razogljičenju prometnega sektorja Unije in med drugim izboljša diverzifikacijo oskrbe z energijo v tem sektorju, hkrati pa spodbuja inovacije, rast in delovna mesta v gospodarstvu Unije ter zmanjšuje odvisnost od uvoza energije. Da bi se dosegel višji cilj glede prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki ga je opredelila Unija, bi bilo treba zvišati raven energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za vse načine prevoza v Uniji. Z opredelitvijo cilja na področju prometa kot cilja zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov bi se spodbudila večja uporaba stroškovno najučinkovitejših in najučinkovitejših goriv v smislu prihrankov toplogrednih plinov v prometu. Poleg tega bi cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov spodbudil inovacije in določil jasno merilo za primerjavo med vrstami goriva in električno energijo iz obnovljivih virov glede na intenzivnost toplogrednih plinov. Poleg tega bi zvišanje ravni energetskega cilja za napredna pogonska biogoriva in bioplin ter uvedba cilja za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora zagotovila večjo uporabo goriv iz obnovljivih virov z najmanjšim vplivom na okolje pri načinih prevoza, ki jih je težko elektrificirati. Doseganje teh ciljev bi bilo treba zagotoviti z obveznostmi dobaviteljev goriva in drugimi ukrepi, vključenimi v [Uredbo (EU) 2021/XXX o uporabi goriv iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prometu – gorivo EU za pomorstvo in Uredbo (EU) 2021/XXX o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet]. Namenske obveznosti za dobavitelje letalskega goriva bi bilo treba določiti le v skladu z [Uredbo (EU) 2021/XXX o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet]. |
| --- | --- |

(29)

Uporaba goriv iz obnovljivih virov in električne energije iz obnovljivih virov v prometu lahko na stroškovno učinkovit način prispeva k razogljičenju prometnega sektorja Unije in med drugim izboljša diverzifikacijo oskrbe z energijo v tem sektorju, hkrati pa spodbuja inovacije, rast in delovna mesta v gospodarstvu Unije ter zmanjšuje odvisnost od uvoza energije. Da bi se dosegel višji cilj glede prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki ga je opredelila Unija, bi bilo treba zvišati raven energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za vse načine prevoza v Uniji. Z opredelitvijo cilja na področju prometa kot cilja zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov bi se spodbudila večja uporaba stroškovno najučinkovitejših in najučinkovitejših goriv v smislu prihrankov toplogrednih plinov v prometu. Poleg tega bi cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov spodbudil inovacije in določil jasno merilo za primerjavo med vrstami goriva in električno energijo iz obnovljivih virov glede na intenzivnost toplogrednih plinov. Poleg tega bi zvišanje ravni energetskega cilja za napredna pogonska biogoriva in bioplin ter uvedba cilja za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora zagotovila večjo uporabo goriv iz obnovljivih virov z najmanjšim vplivom na okolje pri načinih prevoza, ki jih je težko elektrificirati. Doseganje teh ciljev bi bilo treba zagotoviti z obveznostmi dobaviteljev goriva in drugimi ukrepi, vključenimi v [Uredbo (EU) 2021/XXX o uporabi goriv iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prometu – gorivo EU za pomorstvo in Uredbo (EU) 2021/XXX o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet]. Namenske obveznosti za dobavitelje letalskega goriva bi bilo treba določiti le v skladu z [Uredbo (EU) 2021/XXX o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet].

| (29a) | Pandemija COVID-19 je razkrila strateški pomen prometnega sektorja. Uvedba zelenih voznih pasov, ki skrbijo za varne dobavne verige za zdravstvene storitve in storitve nujne pomoči ter nujno preskrbo s hrano in farmacevtske izdelke, je dobra praksa, ki bi morala v prihodnosti v primeru krize imeti prednost pred zmanjšanjem emisij. |
| --- | --- |

(29a)

Pandemija COVID-19 je razkrila strateški pomen prometnega sektorja. Uvedba zelenih voznih pasov, ki skrbijo za varne dobavne verige za zdravstvene storitve in storitve nujne pomoči ter nujno preskrbo s hrano in farmacevtske izdelke, je dobra praksa, ki bi morala v prihodnosti v primeru krize imeti prednost pred zmanjšanjem emisij.

| (29b) | Uporaba ali namestitev vetrnega pogona in vetrnih pogonskih sistemov velja za obnovljiv vir energije in eno od rešitev za razogljičenje pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(29b)

Uporaba ali namestitev vetrnega pogona in vetrnih pogonskih sistemov velja za obnovljiv vir energije in eno od rešitev za razogljičenje pomorskega prometa.

| (30) | Elektromobilnost bo imela ključno vlogo pri razogljičenju prometnega sektorja. Za spodbujanje nadaljnjega razvoja elektromobilnosti bi morale države članice vzpostaviti kreditni mehanizem, ki bi upravljavcem javno dostopnih polnilnih mest omogočil, da z dobavo električne energije
  ali energije iz obnovljivih virov
  prispevajo k izpolnjevanju obveznosti, ki so jih države članice določile za dobavitelje goriva.
  Države članice lahko v ta mehanizem vključijo zasebne polnilne postaje, če je mogoče dokazati, da se električna energija iz obnovljivih virov, ki se dobavlja navedenim polnilnicam, zagotavlja izključno električnim vozilom.
  Ob podpori električne energije v prometu s takim mehanizmom je pomembno, da države članice še naprej določajo visoko raven ambicij za razogljičenje svoje mešanice tekočih goriv,
  predvsem v prometnih sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot sta pomorstvo in letalstvo,

  k

  jer je neposredna elektrifikacija veliko težja. |
| --- | --- |

(30)

Elektromobilnost bo imela ključno vlogo pri razogljičenju prometnega sektorja. Za spodbujanje nadaljnjega razvoja elektromobilnosti bi morale države članice vzpostaviti kreditni mehanizem, ki bi upravljavcem javno dostopnih polnilnih mest omogočil, da z dobavo električne energije
  ali energije iz obnovljivih virov
  prispevajo k izpolnjevanju obveznosti, ki so jih države članice določile za dobavitelje goriva.
  Države članice lahko v ta mehanizem vključijo zasebne polnilne postaje, če je mogoče dokazati, da se električna energija iz obnovljivih virov, ki se dobavlja navedenim polnilnicam, zagotavlja izključno električnim vozilom.
  Ob podpori električne energije v prometu s takim mehanizmom je pomembno, da države članice še naprej določajo visoko raven ambicij za razogljičenje svoje mešanice tekočih goriv,
  predvsem v prometnih sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot sta pomorstvo in letalstvo,

  k

  jer je neposredna elektrifikacija veliko težja.

| (30a) | Vodik se uporablja kot surovina ali vir energije v industrijskih in kemičnih procesih ter v zračnem in pomorskem prometu, kar omogoča razogljičenje sektorjev, v katerih neposredna elektrifikacija tehnološko ni mogoča ali konkurenčna, po potrebi pa se uporablja tudi za shranjevanje energije za uravnoteženje energetskega sistema, s čimer ima pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov. |
| --- | --- |

(30a)

Vodik se uporablja kot surovina ali vir energije v industrijskih in kemičnih procesih ter v zračnem in pomorskem prometu, kar omogoča razogljičenje sektorjev, v katerih neposredna elektrifikacija tehnološko ni mogoča ali konkurenčna, po potrebi pa se uporablja tudi za shranjevanje energije za uravnoteženje energetskega sistema, s čimer ima pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov.

| (30b) | Regulativni okvir in pobude Unije za izpolnitev ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali podpirati industrijo pri prehodu na bolj trajnosten evropski energetski sistem, zlasti pri določanju novih ciljev in mejnih vrednosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(30b)

Regulativni okvir in pobude Unije za izpolnitev ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali podpirati industrijo pri prehodu na bolj trajnosten evropski energetski sistem, zlasti pri določanju novih ciljev in mejnih vrednosti proizvodnje.

| (31) | Namen politike Unije na področju energije iz obnovljivih virov je prispevati k doseganju ciljev Evropske unije za blažitev podnebnih sprememb v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Pri uresničevanju tega cilja je bistveno prispevati tudi k širšim okoljskim ciljem, zlasti k preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti, na katero negativno vpliva posredna sprememba rabe zemljišč, povezana s proizvodnjo nekaterih pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv.
  Prav tako ima lahko neustrezno načrtovanje objektov v okviru velikih vetrnih in fotovoltaičnih projektov neželene učinke na biotsko raznovrstnost, krajine in lokalne skupnosti. Upoštevati bi bilo treba tudi posredne učinke krčenja gozdov in zbijanja tal, učinke vetrnih turbin in spore glede uporabe zemljišč pri sončnih parkih.
  Prispevek k tem podnebnim in okoljskim ciljem pomeni globoko in dolgotrajno medgeneracijsko skrb za državljane Unije in zakonodajalca Unije.
  Unija bi morala zato spodbujati goriva v količinah, ki usklajujejo potrebne ambicije s potrebo po preprečevanju prispevanja k neposrednim in posrednim spremembam rabe zemljišč.
  Zato spremembe v načinu izračuna cilja na področju prometa ne bi smele vplivati na omejitve, določene za upoštevanje cilja nekaterih goriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, na eni strani in goriv z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč na drugi strani. Da države članice ne bi ustvarile spodbude za uporabo pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v prometu,
  in da bi upoštevale vojno v Ukrajini,
  bi morale imeti še naprej možnost, da se odločijo, ali jih bodo štele za cilj na področju prometa ali ne. Če jih ne upoštevajo, lahko ustrezno zmanjšajo cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov, ob predpostavki, da pogonska biogoriva iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, prihranijo 50 % emisij toplogrednih plinov, kar ustreza tipičnim vrednostim iz priloge k tej direktivi za prihranke emisij toplogrednih plinov pri najpomembnejših proizvodnih postopkih pogonskih biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ter najnižji mejni vrednosti prihrankov, ki se uporablja za večino obratov, ki proizvajajo taka pogonska biogoriva.
  Poleg tega bi morale države članice razmisliti tudi o zagotavljanju dodatne preskrbe s hrano za stabilizacijo svetovnih trgov živilskih proizvodov. |
| --- | --- |

(31)

Namen politike Unije na področju energije iz obnovljivih virov je prispevati k doseganju ciljev Evropske unije za blažitev podnebnih sprememb v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Pri uresničevanju tega cilja je bistveno prispevati tudi k širšim okoljskim ciljem, zlasti k preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti, na katero negativno vpliva posredna sprememba rabe zemljišč, povezana s proizvodnjo nekaterih pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv.
  Prav tako ima lahko neustrezno načrtovanje objektov v okviru velikih vetrnih in fotovoltaičnih projektov neželene učinke na biotsko raznovrstnost, krajine in lokalne skupnosti. Upoštevati bi bilo treba tudi posredne učinke krčenja gozdov in zbijanja tal, učinke vetrnih turbin in spore glede uporabe zemljišč pri sončnih parkih.
  Prispevek k tem podnebnim in okoljskim ciljem pomeni globoko in dolgotrajno medgeneracijsko skrb za državljane Unije in zakonodajalca Unije.
  Unija bi morala zato spodbujati goriva v količinah, ki usklajujejo potrebne ambicije s potrebo po preprečevanju prispevanja k neposrednim in posrednim spremembam rabe zemljišč.
  Zato spremembe v načinu izračuna cilja na področju prometa ne bi smele vplivati na omejitve, določene za upoštevanje cilja nekaterih goriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, na eni strani in goriv z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč na drugi strani. Da države članice ne bi ustvarile spodbude za uporabo pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v prometu,
  in da bi upoštevale vojno v Ukrajini,
  bi morale imeti še naprej možnost, da se odločijo, ali jih bodo štele za cilj na področju prometa ali ne. Če jih ne upoštevajo, lahko ustrezno zmanjšajo cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov, ob predpostavki, da pogonska biogoriva iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, prihranijo 50 % emisij toplogrednih plinov, kar ustreza tipičnim vrednostim iz priloge k tej direktivi za prihranke emisij toplogrednih plinov pri najpomembnejših proizvodnih postopkih pogonskih biogoriv iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ter najnižji mejni vrednosti prihrankov, ki se uporablja za večino obratov, ki proizvajajo taka pogonska biogoriva.
  Poleg tega bi morale države članice razmisliti tudi o zagotavljanju dodatne preskrbe s hrano za stabilizacijo svetovnih trgov živilskih proizvodov.

| (31a) | Upoštevati je treba člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem je priznano, da so najbolj oddaljene regije posebej ranljive, kar je posledica njihove oddaljenosti od celinskih regij, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja ter ekonomske odvisnosti od maloštevilnih proizvodov, to pa je kombinacija, ki močno otežuje njihov razvoj in ustvarja znatne dodatne stroške na številnih področjih, zlasti za prevoz. Prizadevanja in cilje za zmanjšanje toplogrednih plinov, določene na evropski ravni, je treba prilagoditi tem težkim razmeram, pri čemer je treba okoljske cilje uravnotežiti z visokimi socialnimi stroški za te regije. |
| --- | --- |

(31a)

Upoštevati je treba člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem je priznano, da so najbolj oddaljene regije posebej ranljive, kar je posledica njihove oddaljenosti od celinskih regij, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja ter ekonomske odvisnosti od maloštevilnih proizvodov, to pa je kombinacija, ki močno otežuje njihov razvoj in ustvarja znatne dodatne stroške na številnih področjih, zlasti za prevoz. Prizadevanja in cilje za zmanjšanje toplogrednih plinov, določene na evropski ravni, je treba prilagoditi tem težkim razmeram, pri čemer je treba okoljske cilje uravnotežiti z visokimi socialnimi stroški za te regije.

| (32) | Če se cilj na področju prometa izrazi kot cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov, uporaba multiplikatorjev za spodbujanje nekaterih obnovljivih virov energije ni potrebna. Razlog za to je, da različni obnovljivi viri energije prihranijo različne količine emisij toplogrednih plinov in tako drugače prispevajo k cilju. Za električno energijo iz obnovljivih virov bi bilo treba šteti, da ima ničelne emisije, kar pomeni, da prihrani 100 % emisij v primerjavi z električno energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv. To bo ustvarilo spodbudo za uporabo električne energije iz obnovljivih virov, saj ni verjetno, da bi goriva iz obnovljivih virov in reciklirana ogljična goriva dosegla tako visok odstotek prihrankov. Elektrifikacija, ki temelji na obnovljivih virih energije, bi zato postala najučinkovitejši način za razogljičenje cestnega prometa. Poleg tega je za spodbujanje uporabe naprednih pogonskih biogoriv in bioplina ter goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora v letalskem in pomorskem prometu, ki jih je težko elektrificirati, primerno ohraniti multiplikator za goriva, dobavljena v navedenih načinih prometa, kadar se upoštevajo pri specifičnih ciljih, določenih za navedena goriva. |
| --- | --- |

(32)

Če se cilj na področju prometa izrazi kot cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov, uporaba multiplikatorjev za spodbujanje nekaterih obnovljivih virov energije ni potrebna. Razlog za to je, da različni obnovljivi viri energije prihranijo različne količine emisij toplogrednih plinov in tako drugače prispevajo k cilju. Za električno energijo iz obnovljivih virov bi bilo treba šteti, da ima ničelne emisije, kar pomeni, da prihrani 100 % emisij v primerjavi z električno energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv. To bo ustvarilo spodbudo za uporabo električne energije iz obnovljivih virov, saj ni verjetno, da bi goriva iz obnovljivih virov in reciklirana ogljična goriva dosegla tako visok odstotek prihrankov. Elektrifikacija, ki temelji na obnovljivih virih energije, bi zato postala najučinkovitejši način za razogljičenje cestnega prometa. Poleg tega je za spodbujanje uporabe naprednih pogonskih biogoriv in bioplina ter goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora v letalskem in pomorskem prometu, ki jih je težko elektrificirati, primerno ohraniti multiplikator za goriva, dobavljena v navedenih načinih prometa, kadar se upoštevajo pri specifičnih ciljih, določenih za navedena goriva.

| (33) | Neposredna elektrifikacija sektorjev končne uporabe, vključno s prometnim sektorjem, prispeva k učinkovitosti
  sistema
  in olajšuje prehod na energetski sistem, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov. Zato je samo po sebi učinkovito sredstvo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Torej oblikovanje okvira o dodatnosti, ki
  bi
  se
  uporabljal
  posebej za električno energijo iz obnovljivih virov, dobavljeno električnim vozilom v prometu, ni potrebno. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(33)

Neposredna elektrifikacija sektorjev končne uporabe, vključno s prometnim sektorjem, prispeva k učinkovitosti
  sistema
  in olajšuje prehod na energetski sistem, ki temelji na energiji iz obnovljivih virov. Zato je samo po sebi učinkovito sredstvo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Torej oblikovanje okvira o dodatnosti, ki
  bi
  se
  uporabljal
  posebej za električno energijo iz obnovljivih virov, dobavljeno električnim vozilom v prometu, ni potrebno. [Sprememba 10]

| (34) | Ker je treba goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora šteti za energijo iz obnovljivih virov ne glede na sektor, v katerem se porabijo, bi bilo treba pravila za določitev njihove obnovljive narave, kadar se proizvajajo iz električne energije, ki so se uporabljala samo za ta goriva, kadar se ta porabijo v prometnem sektorju, razširiti na vsa goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ne glede na sektor, v katerem se porabijo. |
| --- | --- |

(34)

Ker je treba goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora šteti za energijo iz obnovljivih virov ne glede na sektor, v katerem se porabijo, bi bilo treba pravila za določitev njihove obnovljive narave, kadar se proizvajajo iz električne energije, ki so se uporabljala samo za ta goriva, kadar se ta porabijo v prometnem sektorju, razširiti na vsa goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ne glede na sektor, v katerem se porabijo.

| (34a) | Električna energija, pridobljena z neposredno povezavo z enim ali več obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, se lahko v celoti šteje kot taka, kadar se uporabi za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora. Obrati dokažejo, da je bila ta električna energija dobavljena brez prenosa električne energije iz omrežja. Za električno energijo, ki je vzeta iz omrežja, se lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je proizvedena izključno iz obnovljivih virov in so do sklenitve pogodbe o nakupu električne energije izkazane lastnosti obnovljivosti in morebitna druga ustrezna merila. Da bi se gorivo v celoti opredelilo kot gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, bi morala geografska korelacija temeljiti na trgovalnih območjih, upoštevana pa bi morala biti tudi proizvodnja na morju. Obnovljive lastnosti te električne energije se uveljavljajo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe. Enako bi moralo veljati za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, uvožena v Unijo. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(34a)

Električna energija, pridobljena z neposredno povezavo z enim ali več obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, se lahko v celoti šteje kot taka, kadar se uporabi za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora. Obrati dokažejo, da je bila ta električna energija dobavljena brez prenosa električne energije iz omrežja. Za električno energijo, ki je vzeta iz omrežja, se lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je proizvedena izključno iz obnovljivih virov in so do sklenitve pogodbe o nakupu električne energije izkazane lastnosti obnovljivosti in morebitna druga ustrezna merila. Da bi se gorivo v celoti opredelilo kot gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, bi morala geografska korelacija temeljiti na trgovalnih območjih, upoštevana pa bi morala biti tudi proizvodnja na morju. Obnovljive lastnosti te električne energije se uveljavljajo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe. Enako bi moralo veljati za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, uvožena v Unijo. [Sprememba 11]

| (35) | Da bi zagotovili večjo okoljsko učinkovitost trajnostnih meril Unije in meril Unije za prihranek emisij toplogrednih plinov za trdna biomasna goriva v obratih, ki proizvajajo ogrevanje, električno energijo in hlajenje, bi bilo treba najnižji prag za uporabo takih meril znižati s sedanjih 20 MW na
  7,5 MW
  . |
| --- | --- |

(35)

Da bi zagotovili večjo okoljsko učinkovitost trajnostnih meril Unije in meril Unije za prihranek emisij toplogrednih plinov za trdna biomasna goriva v obratih, ki proizvajajo ogrevanje, električno energijo in hlajenje, bi bilo treba najnižji prag za uporabo takih meril znižati s sedanjih 20 MW na
  7,5 MW
  .

| (36) | Z Direktivo (EU) 2018/2001 je bil okrepljen okvir za trajnost bioenergije in prihranek toplogrednih plinov z določitvijo meril za vse sektorje končne uporabe. Določa posebna pravila za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki zahtevajo trajnost dejavnosti sečnje in obračunavanje emisij zaradi spremembe rabe zemljišč. Da bi dosegli večjo zaščito zlasti biološko raznovrstnih in z ogljikom bogatih habitatov, kot so prvotni gozdovi
  in pragozdovi
  , gozdovi z veliko biotsko raznovrstnostjo, travišča, šotna zemljišča
  in resave
  , bi bilo treba v skladu s pristopom za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijske biomase, uvesti izključitve in omejitve za pridobivanje gozdne biomase s teh območij. Poleg tega bi se morala merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljati tudi za obstoječe obrate, ki temeljijo na biomasi, s čimer se zagotovi, da proizvodnja bioenergije v vseh takih obratih vodi do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi z energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv.
  Polnaravni gozdovi kot gozdovi ali druga gozdna zemljišča, ki niso pragozdovi ali gozdni nasadi in jih sestavljajo pretežno avtohtona drevesa in grmičevja, ki niso bili zasajeni, imajo visoko vrednost za biotsko raznovrstnost in podnebje ter se ne bi smeli spreminjati v gozdne nasade ali kako drugače degradirati. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti gozdarstvu, da bi obravnavali odprta vprašanja in zagotovili podatke, saj so ključni za boljše razumevanje vloge naših dreves za podnebje, okolje, gospodarstvo in družbo. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijske in gozdne biomase ter obnovljivih goriv nebiološkega izvora, bi bilo treba pridobiti na zemljiščih ali v gozdovih, pri katerih se spoštujejo pravice tretjih oseb v zvezi z njihovo uporabo in lastništvom, in sicer s pridobitvijo prostovoljnega, predhodnega in informiranega soglasja teh tretjih strani, ob sodelovanju predstavniških institucij in organizacij, pri čemer se spoštujejo človekove pravice in pravice delavcev tretjih oseb ter ni ogrožena razpoložljivost hrane in krme za tretje osebe. |
| --- | --- |

(36)

Z Direktivo (EU) 2018/2001 je bil okrepljen okvir za trajnost bioenergije in prihranek toplogrednih plinov z določitvijo meril za vse sektorje končne uporabe. Določa posebna pravila za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki zahtevajo trajnost dejavnosti sečnje in obračunavanje emisij zaradi spremembe rabe zemljišč. Da bi dosegli večjo zaščito zlasti biološko raznovrstnih in z ogljikom bogatih habitatov, kot so prvotni gozdovi
  in pragozdovi
  , gozdovi z veliko biotsko raznovrstnostjo, travišča, šotna zemljišča
  in resave
  , bi bilo treba v skladu s pristopom za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijske biomase, uvesti izključitve in omejitve za pridobivanje gozdne biomase s teh območij. Poleg tega bi se morala merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljati tudi za obstoječe obrate, ki temeljijo na biomasi, s čimer se zagotovi, da proizvodnja bioenergije v vseh takih obratih vodi do zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi z energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv.
  Polnaravni gozdovi kot gozdovi ali druga gozdna zemljišča, ki niso pragozdovi ali gozdni nasadi in jih sestavljajo pretežno avtohtona drevesa in grmičevja, ki niso bili zasajeni, imajo visoko vrednost za biotsko raznovrstnost in podnebje ter se ne bi smeli spreminjati v gozdne nasade ali kako drugače degradirati. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti gozdarstvu, da bi obravnavali odprta vprašanja in zagotovili podatke, saj so ključni za boljše razumevanje vloge naših dreves za podnebje, okolje, gospodarstvo in družbo. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijske in gozdne biomase ter obnovljivih goriv nebiološkega izvora, bi bilo treba pridobiti na zemljiščih ali v gozdovih, pri katerih se spoštujejo pravice tretjih oseb v zvezi z njihovo uporabo in lastništvom, in sicer s pridobitvijo prostovoljnega, predhodnega in informiranega soglasja teh tretjih strani, ob sodelovanju predstavniških institucij in organizacij, pri čemer se spoštujejo človekove pravice in pravice delavcev tretjih oseb ter ni ogrožena razpoložljivost hrane in krme za tretje osebe.

| (37) | Da bi zmanjšali upravno breme za proizvajalce goriv iz obnovljivih virov in recikliranih ogljičnih goriv ter za države članice, kadar je Komisija prostovoljne ali nacionalne sisteme z izvedbenim aktom priznala za dokazovanje ali zagotavljanje točnih podatkov v zvezi s skladnostjo s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov ter drugimi zahtevami iz te direktive, bi morale države članice v okviru priznanja Komisije sprejeti rezultate certificiranja, ki ga izdajo taki sistemi. Za zmanjšanje bremena za male obrate bi morale države članice vzpostaviti poenostavljen mehanizem preverjanja za obrate z močjo od 5 do
  20 MW
  . |
| --- | --- |

(37)

Da bi zmanjšali upravno breme za proizvajalce goriv iz obnovljivih virov in recikliranih ogljičnih goriv ter za države članice, kadar je Komisija prostovoljne ali nacionalne sisteme z izvedbenim aktom priznala za dokazovanje ali zagotavljanje točnih podatkov v zvezi s skladnostjo s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov ter drugimi zahtevami iz te direktive, bi morale države članice v okviru priznanja Komisije sprejeti rezultate certificiranja, ki ga izdajo taki sistemi. Za zmanjšanje bremena za male obrate bi morale države članice vzpostaviti poenostavljen mehanizem preverjanja za obrate z močjo od 5 do
  20 MW
  .

| (38) | Namen podatkovne zbirke Unije, ki jo bo vzpostavila Komisija, je omogočiti sledenje tekočim in plinastim gorivom iz obnovljivih virov ter recikliranim ogljičnim gorivom. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti s prometa na vse druge sektorje končne uporabe, v katerih se taka goriva porabijo. To bi moralo bistveno prispevati k celovitemu spremljanju proizvodnje in porabe teh goriv ter zmanjšati tveganje dvojnega štetja ali nepravilnosti v dobavnih verigah, zajetih v podatkovni zbirki Unije. Poleg tega bi bilo treba za preprečitev tveganja dvojnih zahtevkov za isti plin iz obnovljivih virov preklicati potrdilo o izvoru, izdano za vsako pošiljko plina iz obnovljivih virov, registrirano v podatkovni zbirki.
  Podatkovna zbirka bi morala biti javno dostopna na odprt, pregleden in uporabniku prijazen način. Komisija bi morala za širšo javnost objavljati letna poročila o informacijah, ki jih vsebuje podatkovna zbirka Unije, vključno z informacijami o količinah, geografskem izvoru in vrsti uporabljene surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva. |
| --- | --- |

(38)

Namen podatkovne zbirke Unije, ki jo bo vzpostavila Komisija, je omogočiti sledenje tekočim in plinastim gorivom iz obnovljivih virov ter recikliranim ogljičnim gorivom. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti s prometa na vse druge sektorje končne uporabe, v katerih se taka goriva porabijo. To bi moralo bistveno prispevati k celovitemu spremljanju proizvodnje in porabe teh goriv ter zmanjšati tveganje dvojnega štetja ali nepravilnosti v dobavnih verigah, zajetih v podatkovni zbirki Unije. Poleg tega bi bilo treba za preprečitev tveganja dvojnih zahtevkov za isti plin iz obnovljivih virov preklicati potrdilo o izvoru, izdano za vsako pošiljko plina iz obnovljivih virov, registrirano v podatkovni zbirki.
  Podatkovna zbirka bi morala biti javno dostopna na odprt, pregleden in uporabniku prijazen način. Komisija bi morala za širšo javnost objavljati letna poročila o informacijah, ki jih vsebuje podatkovna zbirka Unije, vključno z informacijami o količinah, geografskem izvoru in vrsti uporabljene surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva.

| (38a) | Za izravnavo regulativnih bremen za državljane, uprave in podjetja, ki jih uvaja ta direktiva, bi morala Komisija v okviru svoje letne raziskave bremena, izvedene v skladu z odstavkom 48 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, pregledati regulativni okvir v zadevnih sektorjih v skladu z načelom „za enega sprejetega se eden odpravi“, kot je določeno v sporočilu Komisije z dne 29. aprila 2021 z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“ in po potrebi predložiti zakonodajne predloge za spremembo ali črtanje določb v drugih zakonodajnih aktih Unije, ki povzročajo stroške usklajevanja v teh sektorjih. |
| --- | --- |

(38a)

Za izravnavo regulativnih bremen za državljane, uprave in podjetja, ki jih uvaja ta direktiva, bi morala Komisija v okviru svoje letne raziskave bremena, izvedene v skladu z odstavkom 48 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, pregledati regulativni okvir v zadevnih sektorjih v skladu z načelom „za enega sprejetega se eden odpravi“, kot je določeno v sporočilu Komisije z dne 29. aprila 2021 z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“ in po potrebi predložiti zakonodajne predloge za spremembo ali črtanje določb v drugih zakonodajnih aktih Unije, ki povzročajo stroške usklajevanja v teh sektorjih.

| (38b) | Predvideti je treba ustrezne določbe za boj proti goljufijam, zlasti v zvezi z rabljenim oljem za kuhanje, ki se mu pogosto primeša palmovo olje. Odkrivanje in preprečevanje goljufij sta bistvena, da bi preprečili nelojalno konkurenco in vse večje krčenje gozdov v tretjih državah, zato bi bilo treba izvajati načelo popolne in certificirane sledljivosti teh surovin. |
| --- | --- |

(38b)

Predvideti je treba ustrezne določbe za boj proti goljufijam, zlasti v zvezi z rabljenim oljem za kuhanje, ki se mu pogosto primeša palmovo olje. Odkrivanje in preprečevanje goljufij sta bistvena, da bi preprečili nelojalno konkurenco in vse večje krčenje gozdov v tretjih državah, zato bi bilo treba izvajati načelo popolne in certificirane sledljivosti teh surovin.

| (39) | Uredba (EU) 2018/1999 o upravljanju se večkrat sklicuje na zavezujoči cilj na ravni Unije, tj. vsaj 32-odstotni delež energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji leta 2030. Ker je treba ta cilj povečati za namene učinkovitega prispevka k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za
  vsaj
  55 % do leta 2030, bi bilo treba te sklice spremeniti. Morebitne določene dodatne zahteve glede načrtovanja in poročanja ne bodo ustvarile novega sistema načrtovanja in poročanja, temveč bi zanje moral veljali obstoječi okvir za načrtovanje in poročanje v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(39)

Uredba (EU) 2018/1999 o upravljanju se večkrat sklicuje na zavezujoči cilj na ravni Unije, tj. vsaj 32-odstotni delež energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji leta 2030. Ker je treba ta cilj povečati za namene učinkovitega prispevka k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za
  vsaj
  55 % do leta 2030, bi bilo treba te sklice spremeniti. Morebitne določene dodatne zahteve glede načrtovanja in poročanja ne bodo ustvarile novega sistema načrtovanja in poročanja, temveč bi zanje moral veljali obstoječi okvir za načrtovanje in poročanje v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

| (40) | Področje uporabe Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) bi bilo treba spremeniti, da se prepreči podvajanje regulativnih zahtev v zvezi s cilji razogljičenja goriv, namenjenih uporabi v prometu, in doseže uskladitev z Direktivo (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Področje uporabe Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) bi bilo treba spremeniti, da se prepreči podvajanje regulativnih zahtev v zvezi s cilji razogljičenja goriv, namenjenih uporabi v prometu, in doseže uskladitev z Direktivo (EU) 2018/2001.

| (40a) | Prav tako bi bilo treba spodbujati raziskave in inovacije na področju čiste energije, kot je vodik, da bi zadostili naraščajočemu povpraševanju po alternativnih gorivih, predvsem pa zato, da bi dali na trg energijo, katere proizvodni stroški so nižji kot pri energiji iz fosilnih goriv, kot so plinsko olje, kurilno olje ali bencin, katerih cene danes dosegajo rekordne ravni. |
| --- | --- |

(40a)

Prav tako bi bilo treba spodbujati raziskave in inovacije na področju čiste energije, kot je vodik, da bi zadostili naraščajočemu povpraševanju po alternativnih gorivih, predvsem pa zato, da bi dali na trg energijo, katere proizvodni stroški so nižji kot pri energiji iz fosilnih goriv, kot so plinsko olje, kurilno olje ali bencin, katerih cene danes dosegajo rekordne ravni.

| (41) | Opredelitve pojmov iz Direktive 98/70/ES bi bilo treba spremeniti, da se uskladijo z Direktivo (EU) 2018/2001 in se tako preprečijo različne opredelitve pojmov v teh dveh aktih. |
| --- | --- |

(41)

Opredelitve pojmov iz Direktive 98/70/ES bi bilo treba spremeniti, da se uskladijo z Direktivo (EU) 2018/2001 in se tako preprečijo različne opredelitve pojmov v teh dveh aktih.

| (42) | Obveznosti v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in uporabo pogonskih biogoriv iz Direktive 98/70/ES bi bilo treba črtati, da bi se racionaliziralo in preprečilo podvajanje predpisov v zvezi z okrepljenimi obveznostmi glede razogljičenja goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki so določene v Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(42)

Obveznosti v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in uporabo pogonskih biogoriv iz Direktive 98/70/ES bi bilo treba črtati, da bi se racionaliziralo in preprečilo podvajanje predpisov v zvezi z okrepljenimi obveznostmi glede razogljičenja goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki so določene v Direktivi (EU) 2018/2001.

| (43) | Obveznosti v zvezi s spremljanjem in poročanjem o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz Direktive 98/70/ES bi bilo treba črtati v izogib dvakratni ureditvi obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

(43)

Obveznosti v zvezi s spremljanjem in poročanjem o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz Direktive 98/70/ES bi bilo treba črtati v izogib dvakratni ureditvi obveznosti poročanja.

| (44) | Direktivo Sveta (EU) 2015/652, ki določa podrobna pravila za enotno izvajanje člena 7a Direktive 98/70/ES, bi bilo treba razveljaviti, saj ta z razveljavitvijo člena 7a Direktive 98/70/ES s to direktivo zastara. |
| --- | --- |

(44)

Direktivo Sveta (EU) 2015/652, ki določa podrobna pravila za enotno izvajanje člena 7a Direktive 98/70/ES, bi bilo treba razveljaviti, saj ta z razveljavitvijo člena 7a Direktive 98/70/ES s to direktivo zastara.

| (45) | Kar zadeva komponente na biološki osnovi v dizelskem gorivu, sklic v Direktivi 98/70/ES na dizelsko gorivo B7, tj. dizelsko gorivo, ki vsebuje do 7 % metil estrov maščobnih kislin (FAME), omejuje razpoložljive možnosti za doseganje višjih ciljev vključitve pogonskih biogoriv iz Direktive (EU) 2018/2001. Razlog za to je dejstvo, da je skoraj celotna dobava dizelskega goriva v Uniji že B7. Zato bi bilo treba največji delež sestavin na biološki osnovi povečati s 7 % na 10 %. Ohranjanje tržnega uvajanja B10, tj. dizelskega goriva, ki vsebuje do 10 % metil estrov maščobnih kislin (FAME), zahteva vseevropsko stopnjo zaščite B7 za 7 % FAME v dizelskem gorivu zaradi velikega deleža vozil, ki niso združljiva z B10 in naj bi bila prisotna v voznem parku do leta 2030. To bi moralo biti izraženo v členu 4, odstavek 1, drugi pododstavek, Direktive 98/70/ES, kakor je bila spremenjena s tem aktom. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva komponente na biološki osnovi v dizelskem gorivu, sklic v Direktivi 98/70/ES na dizelsko gorivo B7, tj. dizelsko gorivo, ki vsebuje do 7 % metil estrov maščobnih kislin (FAME), omejuje razpoložljive možnosti za doseganje višjih ciljev vključitve pogonskih biogoriv iz Direktive (EU) 2018/2001. Razlog za to je dejstvo, da je skoraj celotna dobava dizelskega goriva v Uniji že B7. Zato bi bilo treba največji delež sestavin na biološki osnovi povečati s 7 % na 10 %. Ohranjanje tržnega uvajanja B10, tj. dizelskega goriva, ki vsebuje do 10 % metil estrov maščobnih kislin (FAME), zahteva vseevropsko stopnjo zaščite B7 za 7 % FAME v dizelskem gorivu zaradi velikega deleža vozil, ki niso združljiva z B10 in naj bi bila prisotna v voznem parku do leta 2030. To bi moralo biti izraženo v členu 4, odstavek 1, drugi pododstavek, Direktive 98/70/ES, kakor je bila spremenjena s tem aktom.

| (45a) | Z večjo uporabo energije iz obnovljivih virov se lahko povečata tudi energetska varnost in neodvisnost, med drugim z zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv. Dodatno izboljšanje in medsebojna povezanost prenosnega sistema pa sta bistvenega pomena za pravično in učinkovito uporabo tega prehoda, da bodo koristi, ki iz njega izhajajo, enakomerno porazdeljene med prebivalce Unije in ne bodo povzročile energijske revščine. |
| --- | --- |

(45a)

Z večjo uporabo energije iz obnovljivih virov se lahko povečata tudi energetska varnost in neodvisnost, med drugim z zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv. Dodatno izboljšanje in medsebojna povezanost prenosnega sistema pa sta bistvenega pomena za pravično in učinkovito uporabo tega prehoda, da bodo koristi, ki iz njega izhajajo, enakomerno porazdeljene med prebivalce Unije in ne bodo povzročile energijske revščine.

| (46) | Prehodne določbe bi morale omogočiti odrejeno nadaljevanje zbiranja podatkov in izpolnjevanje obveznosti poročanja v zvezi s členi Direktive 98/70/ES, črtanimi s to direktivo. |
| --- | --- |

(46)

Prehodne določbe bi morale omogočiti odrejeno nadaljevanje zbiranja podatkov in izpolnjevanje obveznosti poročanja v zvezi s členi Direktive 98/70/ES, črtanimi s to direktivo.

| (47) | V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (17) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov upravičena, zlasti po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi Komisija proti Belgiji (18) (zadeva C-543/17). |
| --- | --- |

(47)

V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (17) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov upravičena, zlasti po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi Komisija proti Belgiji (18) (zadeva C-543/17).

| (47a) | Unija in njene partnerske države v razvoju imajo ogromen potencial za tehnološko sodelovanje, projekte na področju energije iz obnovljivih virov, izvoz čiste energije in povečanje medsebojne povezljivosti omrežij čiste energije. Naložbe v energijo iz obnovljivih virov se na splošno sicer stalno povečujejo, a so še vedno osredotočene zgolj na peščico regij in držav. Regije, v katerih prevladujejo države v razvoju in države v vzponu, so v zvezi s tem še vedno ves čas premalo zastopane, privabljajo namreč le okoli 15 % svetovnih naložb v obnovljive vire energije
   (19)

  . Energetska partnerstva Unije bi morala biti usmerjena v projekte za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, podpirati pa bi morala tudi razvoj takšnih projektov in vzpostavljanje pravnih in finančnih okvirov ter zagotavljati potrebno tehnično podporo in prenos znanja v tesnem sodelovanju z zasebnim sektorjem. Pogoj za sodelovanje Unije bi morale biti zaveze glede dobrega upravljanja ter obeti za stabilno in dolgoročno sodelovanje. Sodelovanje na področju trajnostne energije bi moralo biti glavna prednostna naloga držav, primernih za sodelovanje pri pobudi Global Gateway – [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(47a)

Unija in njene partnerske države v razvoju imajo ogromen potencial za tehnološko sodelovanje, projekte na področju energije iz obnovljivih virov, izvoz čiste energije in povečanje medsebojne povezljivosti omrežij čiste energije. Naložbe v energijo iz obnovljivih virov se na splošno sicer stalno povečujejo, a so še vedno osredotočene zgolj na peščico regij in držav. Regije, v katerih prevladujejo države v razvoju in države v vzponu, so v zvezi s tem še vedno ves čas premalo zastopane, privabljajo namreč le okoli 15 % svetovnih naložb v obnovljive vire energije
   (19)

  . Energetska partnerstva Unije bi morala biti usmerjena v projekte za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, podpirati pa bi morala tudi razvoj takšnih projektov in vzpostavljanje pravnih in finančnih okvirov ter zagotavljati potrebno tehnično podporo in prenos znanja v tesnem sodelovanju z zasebnim sektorjem. Pogoj za sodelovanje Unije bi morale biti zaveze glede dobrega upravljanja ter obeti za stabilno in dolgoročno sodelovanje. Sodelovanje na področju trajnostne energije bi moralo biti glavna prednostna naloga držav, primernih za sodelovanje pri pobudi Global Gateway – [Sprememba 12]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive (EU) 2018/2001

Direktiva (EU) 2018/2001 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se drugi odstavek spremeni:








  (-a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:










  „(1) | ‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, namreč vetrno, sončno (sončni toplotni in sončni fotovoltaični viri) in geotermalno energijo, osmotsko energijo, energijo okolice, energijo plimovanja, valovanja in drugo energijo oceanov, vodno energijo ter energijo iz biomase, deponijskega plina, plina, pridobljenega z napravami za čiščenje odplak, in bioplina;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se drugi odstavek spremeni:

(-a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

| (-aa) | v točki 16 se točka (c) nadomesti z naslednjim:










  „(c) | katerega glavni cilj je zagotoviti okoljske, gospodarske ali socialne skupnostne koristi, v skladu z načelom ‚energijski učinkovitosti na prvem mestu‘, za svoje delničarje ali člane ali lokalna območja, kjer deluje, in ne toliko finančne dobičke;“; |
| --- | --- | --- |

(-aa)

v točki 16 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

katerega glavni cilj je zagotoviti okoljske, gospodarske ali socialne skupnostne koristi, v skladu z načelom ‚energijski učinkovitosti na prvem mestu‘, za svoje delničarje ali člane ali lokalna območja, kjer deluje, in ne toliko finančne dobičke;“;

| (a) | točka 36 se nadomesti z naslednjim:






  „(36) | ‚goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora‘ pomenijo tekoča in plinasta goriva, katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa;“; |
| --- | --- | --- |

(a)

točka 36 se nadomesti z naslednjim:

„(36)

| (b) | točka 47 se nadomesti z naslednjim:






  „(47) | ‚privzeta vrednost‘ pomeni vrednost, izračunano na podlagi tipične vrednosti z uporabo vnaprej določenih dejavnikov, ki se lahko pod pogoji, določenimi v tej direktivi, uporablja namesto dejanske vrednosti;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 47 se nadomesti z naslednjim:

„(47)

| (c) | dodajo se naslednje točke:






  „(
  47a
  ) | ‚kakovosten okrogli les‘ pomeni okrogli les, posekan ali kako drugače pospravljen in odstranjen, katerega značilnosti, kot so vrste, dimenzije, pravokotnost in gostota vozlišč, omogočajo, da je primeren za industrijsko uporabo, kot države članice to opredelijo in ustrezno utemeljijo v skladu z ustreznimi gozdnimi pogoji. To ne vključuje predkomercialnih postopkov redčenja ali dreves, pridobljenih iz gozdov, ki so jih prizadeli požari, škodljivci, bolezni ali škoda zaradi abiotskih dejavnikov; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednje točke:

„(
  47a
  )

| (47b) | ‚inovativna tehnologija energije iz obnovljivih virov‘ pomeni tehnologijo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki na vsaj en način izboljšuje primerljive najsodobnejše tehnologije energije iz obnovljivih virov ali omogoča izkoriščanje pretežno neizkoriščenega obnovljivega vira energije in vključuje jasno stopnjo tveganja v tehnološkem, tržnem ali finančnem smislu, ki je višja od tveganja, ki se na splošno povezuje s primerljivimi neinovativnimi tehnologijami ali dejavnostmi; |
| --- | --- |

(47b)

| (
  47c
  ) | ‚trgovalno območje‘ pomeni trgovalno območje, kot je opredeljeno v točki 65 člena 2 Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (20); |
| --- | --- |

(
  47c
  )

| (
  47d
  ) | ‚sistem naprednega merjenja‘ pomeni sistem naprednega merjenja, kot je opredeljen v točki 23 člena 2 Uredbe (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (21); |
| --- | --- |

(
  47d
  )

| (
  47e
  ) | ‚polnilno mesto‘ pomeni polnilno mesto, kot je opredeljeno v točki 33 člena 2 Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(
  47e
  )

| (
  47f
  ) | ‚udeleženec na trgu‘ pomeni udeleženca na trgu, kot je opredeljen v točki 25 člena 2 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

(
  47f
  )

| (
  47g
  ) | ‚trg električne energije‘ pomeni trg električne energije, kot je opredeljen v točki 9 člena 2 Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(
  47g
  )

| (
  47h
  ) | ‚gospodinjska baterija‘ pomeni samostojno polnilno baterijo z nazivno močjo nad 2 kWh, ki je primerna za vgradnjo in uporabo v domačem okolju; |
| --- | --- |

(
  47h
  )

| (
  47i
  ) | ‚baterija za električna vozila‘ pomeni baterijo za električna vozila, kot je opredeljena v točki 12 člena 2 [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (22)]; |
| --- | --- |

(
  47i
  )

| (
  47j
  ) | ‚industrijska baterija‘ pomeni industrijsko baterijo, kot je opredeljena v točki 11 člena 2 [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020]; |
| --- | --- |

(
  47j
  )

| (
  47k
  ) | ‚stanje‘ pomeni stanje, kot je opredeljeno v točki 25 člena 2 [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (23)]; |
| --- | --- |

(
  47k
  )

| (
  47l
  ) | ‚stanje napolnjenosti‘ pomeni stanje napolnjenosti, kot je opredeljeno v točki 24 člena 2 [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020]; |
| --- | --- |

(
  47l
  )

| (
  47m
  ) | ‚vrednost delovne moči‘ pomeni informacije v sistemu upravljanja baterije, ki predpisujejo nastavitve električne energije, pri katerih baterija deluje med polnjenjem ali praznjenjem, tako da sta njeno stanje in operativna uporaba optimizirana; |
| --- | --- |

(
  47m
  )

| (
  47n
  ) | ‚pametno polnjenje‘ pomeni postopek polnjenja, pri katerem se intenzivnost električne energije, dobavljene akumulatorju, prilagodi v realnem času na podlagi informacij, prejetih prek elektronske komunikacije,
  in ki se lahko doseže tako pri običajnih hitrostih polnjenja kot pri hitrem polnjenju z odzivanjem na dinamične cenovne signale ali optimizacijo pretoka energije; |
| --- | --- |

(
  47n
  )

| (
  47o
  ) | ‚regulativni organ‘ pomeni regulativni organ, kot je opredeljen v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

(
  47o
  )

| (
  47p
  ) | ‚dvosmerno polnjenje‘ pomeni pametno polnjenje, pri katerem je mogoče smer
  toka
  obrniti,
  kar omogoča, da električna energija
  teče od baterije do polnilnega mesta, na katerega je ta priključena; |
| --- | --- |

(
  47p
  )

| (
  47q
  ) | ‚običajno polnilno mesto‘ pomeni običajno polnilno mesto, kot je opredeljeno v točki 31 člena 2 [predloga uredbe o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, ki razveljavlja Direktivo 2014/94/EU]; |
| --- | --- |

(
  47q
  )

| (47r) | ‚skupnostna baterija‘ pomeni samostojno polnilno baterijo z nazivno zmogljivostjo, večjo od 50 kWh, ki je primerna za namestitev in uporabo v stanovanjskem, poslovnem ali industrijskem okolju ter je v lasti skupaj delujočih samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov ali skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(47r)

| (47s) | ‚pogodba o nakupu energije iz obnovljivih virov‘ pomeni pogodbo, na podlagi katere se fizična ali pravna oseba zaveže, da bo kupovala energijo iz obnovljivih virov neposredno od proizvajalca, kar med drugim zajema pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, pogodbe o nakupu vodika iz obnovljivih virov ter pogodbe o nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(47s)

| (47t) | ‚pogodba o nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov‘ pomeni pogodbo, v kateri se fizična ali pravna oseba zaveže k nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov neposredno pri proizvajalcu; |
| --- | --- |

(47t)

| (47u) | ‚pogodba o nakupu vodika iz obnovljivih virov‘ pomeni pogodbo, v kateri se fizična ali pravna oseba zaveže k nakupu goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora neposredno pri proizvajalcu; |
| --- | --- |

(47u)

| (
  47v
  ) | ‚industrija‘ pomeni podjetja in izdelke, ki spadajo na področja B, C, F in področje J oddelka 63 statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti (NACE REV.2) (24); |
| --- | --- |

(
  47v
  )

| (
  47w
  ) | ‚neenergetski namen‘ pomeni uporabo goriv kot surovin v industrijskem procesu, namesto da bi se uporabljala za proizvodnjo energije; |
| --- | --- |

(
  47w
  )

| (
  47x
  ) | ‚goriva iz obnovljivih virov‘ pomenijo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva in goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora; |
| --- | --- |

(
  47x
  )

| (47y) | ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘ pomeni energijsko učinkovitost na prvem mestu, kot je opredeljena v točki 18 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(47y)

| (47z) | ‚hibridno sredstvo za obnovljive vire na morju‘ pomeni sredstvo za prenos z dvojnim namenom, in sicer za povezavo proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju in povezavo dveh ali več trgovalnih območij; |
| --- | --- |

(47z)

| (47aa) | ‚daljinsko ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov‘ pomeni energijsko zelo učinkovite sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki uporabljajo zgolj energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(47aa)

| (47ab) | ‚primarna lesna biomasa‘ pomeni ves okrogli les, posekan ali kako drugače pridobljen in odstranjen. Zajema ves les, pridobljen z odstranitvijo, tj. količine, odstranjene iz gozdov, vključno z lesom, pridobljenim zaradi naravne umrljivosti ter s posekom in sečnjo. Vključuje ves les, odstranjen z lubjem ali brez njega, vključno z lesom, odstranjenim v okrogli obliki ali razcepljenim ali grobo obtesanim lesom ali lesom v drugi obliki, na primer veje, korenine, štori in drevesni izrastki (kadar se pospravljajo) in les, ki je grobo oblikovan ali zašiljen. Ne vključuje lesne biomase, pridobljene s trajnostnimi ukrepi za preprečevanje požarov v naravi na območjih z visokim tveganjem za požare, lesne biomase, pridobljene iz ukrepov za varnost v cestnem prometu ter lesne biomase, pridobljene iz gozdov, ki so jih prizadeli aktivni škodljivci ali bolezni, da se prepreči njihovo širjenje, hkrati pa čim bolj zmanjšuje pridobivanje lesa in ščiti biotsko raznovrstnost, kar vodi v bolj raznolike in odporne gozdove, in temelji na smernicah Komisije; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(47ab)

| (47ac) | ‚obnovljivi vodik‘ pomeni vodik, pridobljen z elektrolizo vode (v elektrolizatorju na električni pogon iz obnovljivih virov) ali reformingom bioplina ali biokemično pretvorbo biomase, če je to v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(47ac)

| (
  47ad
  ) | ‚gozdni nasad‘ pomeni zasajeni gozd, s katerim se intenzivno gospodari in pri sajenju in zrelosti sestoja izpolnjuje vsa naslednja merila: ena ali dve vrsti, enakomeren starostni razred in enakomeren razmik. Vključuje hitro rastoče nasade za les, vlakna in energijo ter izključuje gozdove, zasajene za zaščito ali obnovo ekosistemov, pa tudi gozdove, vzpostavljene s sajenjem ali sejanjem, ki so glede zrelosti sestoja podobni ali bodo podobni naravni obnovi gozdov; |
| --- | --- |

(
  47ad
  )

| (
  47ae
  ) | ‚zasajeni gozd‘ pomeni gozd, sestavljen pretežno iz dreves, vzpostavljenih s sajenjem in/ali namerno setvijo, če se pričakuje, da bodo posajena ali posejana drevesa predstavljala več kot petdeset odstotkov rastočega staleža ob zrelosti; vključuje panjevce z dreves, ki so bila prvotno posajena ali posejana;“; ▌ |
| --- | --- |

(
  47ae
  )

| (47af) | ‚osmotska energija‘ pomeni energijo, ki naravno nastaja zaradi razlike v koncentraciji soli med dvema tekočinama, običajno sladko in slano vodo; |
| --- | --- |

(47af)

| (47ag) | ‚sistemska učinkovitost‘ pomeni energetski sistem, ki stroškovno učinkovito združuje spremenljive obnovljive vire in povečuje vrednost prožnosti na strani povpraševanja za optimizacijo prehoda na podnebno nevtralnost, merjeno z zmanjšanjem sistemskih naložb in operativnih stroškov, emisij toplogrednih plinov in uporabe fosilnih goriv v vsaki nacionalni mešanici energetskih virov; |
| --- | --- |

(47ag)

| (47ah) | ‚hibridna elektrarna na obnovljive vire‘ pomeni kombinacijo dveh ali več tehnologij za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki imajo isto povezavo na omrežje in lahko vključujejo tudi skladiščne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(47ah)

| (47ai) | ‚projekt shranjevanja energije na isti lokaciji‘ pomeni projekt, ki zajema objekt za shranjevanje energije in objekt za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, priključena na isto točko dostopa do omrežja. |
| --- | --- |

(47ai)

| (47aj) | ‚solarno električno vozilo‘ pomeni energijsko zelo učinkovito motorno vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki kot pretvornik energije vsebuje samo neobroben električni mehanizem s sistemom za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki ga je mogoče zunanje polniti, in je opremljeno tudi s fotonapetostnimi paneli, vgrajenimi v vozilo; [Sprememba 29]“; |
| --- | --- |

(47aj)

| (2) | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice skupaj zagotovijo, da delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije Unije leta 2030 znaša najmanj
  45
   %.


  Za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov, pridobljene z inovativnimi tehnologijami za energijo iz obnovljivih virov, ter za zaščito industrijske konkurenčnosti Unije vsaka država članica določi okvirni cilj, da se vsaj 5 % nove inštalirane zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov med ... [začetek veljavnosti direktive] in letom 2030 šteje za inovativno tehnologijo energije iz obnovljivih virov.




  Za olajšanje nadaljnjega prodora električne energije iz obnovljivih virov ter povečanje prožnosti in storitev izravnave države članice določijo okvirni cilj za tehnologije shranjevanja.




  V podporo stroškovno učinkoviti uresničitvi cilja iz prvega pododstavka in doseganju učinkovitosti sistema države članice določijo okvirni nacionalni cilj glede prožnosti na strani povpraševanja, ki ustrezna 5-odstotnemu zmanjšanju koničnega odjema električne energije do leta 2030. Ta cilj se doseže z aktiviranjem prožnosti na strani povpraševanja v vseh sektorjih končne porabe, tudi s prenovo stavb oziroma energijsko učinkovitostjo v skladu z Direktivo (EU) .../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/844] in Direktivo (EU) .../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/2002].




  Države članice določijo cilj glede prožnosti na strani povpraševanja, vključno z vmesnimi mejniki, v okviru nacionalnih ciljih, ki jih določijo v svojih celovitih energetskih in podnebnih načrtih za povečanje prožnosti sistema v skladu s členom 4(d)(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija lahko po potrebi sprejme dopolnilne ukrepe v podporo državam članicam pri doseganju njihovih ciljev.




  Vsaka država članica v svojem celovitem energetskem in podnebnem načrtu v skladu s točko (d)(3) člena 4 Uredbe (EU) 2018/1999 opredeli ukrepe, potrebne za doseganje ciljev iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 1 tega člena.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice skupaj zagotovijo, da delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije Unije leta 2030 znaša najmanj
  45
   %.

Za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov, pridobljene z inovativnimi tehnologijami za energijo iz obnovljivih virov, ter za zaščito industrijske konkurenčnosti Unije vsaka država članica določi okvirni cilj, da se vsaj 5 % nove inštalirane zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov med ... [začetek veljavnosti direktive] in letom 2030 šteje za inovativno tehnologijo energije iz obnovljivih virov.

Za olajšanje nadaljnjega prodora električne energije iz obnovljivih virov ter povečanje prožnosti in storitev izravnave države članice določijo okvirni cilj za tehnologije shranjevanja.

V podporo stroškovno učinkoviti uresničitvi cilja iz prvega pododstavka in doseganju učinkovitosti sistema države članice določijo okvirni nacionalni cilj glede prožnosti na strani povpraševanja, ki ustrezna 5-odstotnemu zmanjšanju koničnega odjema električne energije do leta 2030. Ta cilj se doseže z aktiviranjem prožnosti na strani povpraševanja v vseh sektorjih končne porabe, tudi s prenovo stavb oziroma energijsko učinkovitostjo v skladu z Direktivo (EU) .../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/844] in Direktivo (EU) .../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/2002].

Države članice določijo cilj glede prožnosti na strani povpraševanja, vključno z vmesnimi mejniki, v okviru nacionalnih ciljih, ki jih določijo v svojih celovitih energetskih in podnebnih načrtih za povečanje prožnosti sistema v skladu s členom 4(d)(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija lahko po potrebi sprejme dopolnilne ukrepe v podporo državam članicam pri doseganju njihovih ciljev.

Vsaka država članica v svojem celovitem energetskem in podnebnem načrtu v skladu s točko (d)(3) člena 4 Uredbe (EU) 2018/1999 opredeli ukrepe, potrebne za doseganje ciljev iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 1 tega člena.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se energija iz biomase proizvaja tako, da se čim bolj zmanjšajo neupravičeni izkrivljajoči učinki na trg surovin iz biomase in škodljivi vplivi na biotsko raznovrstnost,
  okolje in podnebje.
   V ta namen upoštevajo hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načelo kaskadne uporabe iz tretjega pododstavka.
  Kot del ukrepov iz prvega pododstavka:






  (a) | države članice ne odobrijo podpore za:






  (i) | uporabo hlodov za žago, furnirskih hlodov, štorov in korenin za proizvodnjo energije; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se energija iz biomase proizvaja tako, da se čim bolj zmanjšajo neupravičeni izkrivljajoči učinki na trg surovin iz biomase in škodljivi vplivi na biotsko raznovrstnost,
  okolje in podnebje.
   V ta namen upoštevajo hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načelo kaskadne uporabe iz tretjega pododstavka.

Kot del ukrepov iz prvega pododstavka:

(a)

države članice ne odobrijo podpore za:

(i)

uporabo hlodov za žago, furnirskih hlodov, štorov in korenin za proizvodnjo energije;

| (ii) | proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, proizvedene s sežiganjem odpadkov, če niso bile izpolnjene obveznosti ločenega zbiranja
  in hierarhije ravnanja z odpadki
  iz Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(ii)

proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, proizvedene s sežiganjem odpadkov, če niso bile izpolnjene obveznosti ločenega zbiranja
  in hierarhije ravnanja z odpadki
  iz Direktive 2008/98/ES;

| (iii) | prakse, ki niso v skladu z 
  izvedbenim
  aktom iz tretjega pododstavka; |
| --- | --- |

(iii)

prakse, ki niso v skladu z 
  izvedbenim
  aktom iz tretjega pododstavka;

| (b) | od 31. decembra 2026 in brez poseganja
  v določbe iz člena 6 in
  v obveznosti iz prvega pododstavka države članice ne odobrijo nobene nove podpore za proizvodnjo električne energije iz gozdne biomase v napravah, ki so namenjene izključno električni energiji, razen če taka električna energija izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:






  (i) | proizvaja se v regiji, opredeljeni v območnem načrtu za pravični prehod, ki ga je ▌Komisija odobrila v skladu z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod, ker je odvisen od trdnih fosilnih goriv, in izpolnjuje ustrezne zahteve iz člena 29,
  točka
  (11); |
| --- | --- | --- |

(b)

od 31. decembra 2026 in brez poseganja
  v določbe iz člena 6 in
  v obveznosti iz prvega pododstavka države članice ne odobrijo nobene nove podpore za proizvodnjo električne energije iz gozdne biomase v napravah, ki so namenjene izključno električni energiji, razen če taka električna energija izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:

(i)

proizvaja se v regiji, opredeljeni v območnem načrtu za pravični prehod, ki ga je ▌Komisija odobrila v skladu z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod, ker je odvisen od trdnih fosilnih goriv, in izpolnjuje ustrezne zahteve iz člena 29,
  točka
  (11);

| (ii) | proizvaja se z uporabo zajemanja in shranjevanja biomasnega CO2 ter izpolnjuje zahteve iz člena 29,
  točka
  (11), drugi pododstavek. |
| --- | --- |

(ii)

proizvaja se z uporabo zajemanja in shranjevanja biomasnega CO2 ter izpolnjuje zahteve iz člena 29,
  točka
  (11), drugi pododstavek.

| (iia) | proizvajajo ga naprave, ki že obratujejo na dan ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi], za katere ni mogoče izvesti sprememb za uvedbo soproizvodnje, in sicer ker za to ni infrastrukturnih pogojev ali povpraševanja, in ki izpolnjujejo zahteve iz člena 29(11), pod pogojem, da države članice Komisijo uradno obvestijo o uporabi take izjeme in jo utemeljijo s preverjenimi in posodobljenimi znanstvenimi in tehničnimi informacijami ter da Komisija izjemo odobri. |
| --- | --- |

(iia)

proizvajajo ga naprave, ki že obratujejo na dan ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi], za katere ni mogoče izvesti sprememb za uvedbo soproizvodnje, in sicer ker za to ni infrastrukturnih pogojev ali povpraševanja, in ki izpolnjujejo zahteve iz člena 29(11), pod pogojem, da države članice Komisijo uradno obvestijo o uporabi take izjeme in jo utemeljijo s preverjenimi in posodobljenimi znanstvenimi in tehničnimi informacijami ter da Komisija izjemo odobri.

Komisija najpozneje eno leto po [začetku veljavnosti te direktive o spremembi] sprejme
  izvedbeni
  akt ▌o tem, kako uporabljati načelo kaskadne uporabe za
  gozdno
  biomaso, zlasti o tem, kako čim bolj zmanjšati uporabo kakovostnega okroglega lesa za proizvodnjo energije, s poudarkom na programih podpore in ob ustreznem upoštevanju
  najvišje gospodarske in okoljske dodane vrednosti in
  nacionalnih posebnosti,
  vključno s preprečevanjem požarov v naravi in nujne sečnje.

Komisija do leta 2026 predloži poročilo o vplivu programov podpore držav članic za biomaso, vključno z biotsko raznovrstnostjo,
  podnebjem, okoljem
  in možnimi izkrivljanji trga, ter oceni ▌programe podpore za gozdno biomaso.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 4a:

  „4a.   Države članice vzpostavijo okvir, ki lahko vključuje programe podpore in ukrepe za lažje sklepanje pogodb o nakupu energije iz obnovljivih virov
  in projektov za shranjevanje in proizvodnjo energije na isti lokaciji, pogodb o nakupu energije iz obnovljivih virov in pogodb o nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov,
  kar omogoča uvedbo energije iz obnovljivih virov na raven, ki je skladna z nacionalnim prispevkom države članice iz odstavka 2, in s hitrostjo, ki je skladna z okvirnimi usmeritvami iz člena 4(a)(2) Uredbe (EU) 2018/1999. Ta okvir zlasti obravnava preostale ovire, vključno s tistimi, ki so povezane s postopki za izdajo dovoljenj,
  uvedbo pobud v zvezi s skupnostmi na področju energije in izgradnjo potrebnih omrežij za prenos energije
  ,
  da bi podprli
  visoko raven oskrbe z ▌energijo iz obnovljivih virov. Države članice pri oblikovanju tega okvira upoštevajo dodatno električno energijo iz obnovljivih virov
  in skladiščno infrastrukturo
  , ki je potrebna za izpolnitev povpraševanja v prometnem, industrijskem, gradbenem sektorju ter sektorju ogrevanja in hlajenja ter za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora.“;


  V skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘ države članice zagotovijo prožno porabo električne energije iz obnovljivih virov, trgovanje z njo in njeno skladiščenje v teh sektorjih končne uporabe, da podprle njen prodor na stroškovno učinkovit način.




  Države članice lahko v svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte ter poročila o napredku vključijo povzetek politik in ukrepov iz omogočitvenega okvira ter oceno njihovega izvajanja v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 4a:

„4a.   Države članice vzpostavijo okvir, ki lahko vključuje programe podpore in ukrepe za lažje sklepanje pogodb o nakupu energije iz obnovljivih virov
  in projektov za shranjevanje in proizvodnjo energije na isti lokaciji, pogodb o nakupu energije iz obnovljivih virov in pogodb o nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov,
  kar omogoča uvedbo energije iz obnovljivih virov na raven, ki je skladna z nacionalnim prispevkom države članice iz odstavka 2, in s hitrostjo, ki je skladna z okvirnimi usmeritvami iz člena 4(a)(2) Uredbe (EU) 2018/1999. Ta okvir zlasti obravnava preostale ovire, vključno s tistimi, ki so povezane s postopki za izdajo dovoljenj,
  uvedbo pobud v zvezi s skupnostmi na področju energije in izgradnjo potrebnih omrežij za prenos energije
  ,
  da bi podprli
  visoko raven oskrbe z ▌energijo iz obnovljivih virov. Države članice pri oblikovanju tega okvira upoštevajo dodatno električno energijo iz obnovljivih virov
  in skladiščno infrastrukturo
  , ki je potrebna za izpolnitev povpraševanja v prometnem, industrijskem, gradbenem sektorju ter sektorju ogrevanja in hlajenja ter za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora.“;

V skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘ države članice zagotovijo prožno porabo električne energije iz obnovljivih virov, trgovanje z njo in njeno skladiščenje v teh sektorjih končne uporabe, da podprle njen prodor na stroškovno učinkovit način.

Države članice lahko v svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte ter poročila o napredku vključijo povzetek politik in ukrepov iz omogočitvenega okvira ter oceno njihovega izvajanja v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.“;

| (3) | člen 7 se spremeni:








  (-a) | v prvem pododstavku odstavka 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:










  „(c) | končne porabe energije iz obnovljivih virov in goriv v prometnem sektorju.
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 7 se spremeni:

(-a)

(-a)

v prvem pododstavku odstavka 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

v prvem pododstavku odstavka 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

„(c)

končne porabe energije iz obnovljivih virov in goriv v prometnem sektorju.
  “;

končne porabe energije iz obnovljivih virov in goriv v prometnem sektorju.

| (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Plin in električna energija iz obnovljivih virov energije se za namene izračuna deleža bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov, kar zadeva točke (a), (b) ali (c) prvega pododstavka, upoštevata samo enkrat. Energija, proizvedena iz goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, se upošteva v sektorju – električna energija, ogrevanje in hlajenje ali promet – kjer se porabi.
  Kadar se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora porabijo v državi članici, ki ni proizvajalka teh goriv, energija, proizvedena z zgorevanjem goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, predstavlja 80 % njihove količine v državi in sektorju, v katerem se porabijo, in 20 % njihove količine v državi, kjer se proizvajajo, razen če se zadevni državi članici dogovorita drugače. Za spremljanje teh dogovorov in preprečevanje dvojnega štetja je Komisija obveščena o vsakem takem dogovoru, vključno z natančnim obsegom ponudbe in povpraševanja, časom prenosa in datumom, ko bo dogovor začel veljati. Komisija da na razpolago informacije o sklenjenih dogovorih, vključno z njihovim časovnim okvirom, obsegom, ceno in morebitnimi dodatnimi pogoji.“ |
| --- | --- |

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Plin in električna energija iz obnovljivih virov energije se za namene izračuna deleža bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov, kar zadeva točke (a), (b) ali (c) prvega pododstavka, upoštevata samo enkrat. Energija, proizvedena iz goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, se upošteva v sektorju – električna energija, ogrevanje in hlajenje ali promet – kjer se porabi.
  Kadar se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora porabijo v državi članici, ki ni proizvajalka teh goriv, energija, proizvedena z zgorevanjem goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, predstavlja 80 % njihove količine v državi in sektorju, v katerem se porabijo, in 20 % njihove količine v državi, kjer se proizvajajo, razen če se zadevni državi članici dogovorita drugače. Za spremljanje teh dogovorov in preprečevanje dvojnega štetja je Komisija obveščena o vsakem takem dogovoru, vključno z natančnim obsegom ponudbe in povpraševanja, časom prenosa in datumom, ko bo dogovor začel veljati. Komisija da na razpolago informacije o sklenjenih dogovorih, vključno z njihovim časovnim okvirom, obsegom, ceno in morebitnimi dodatnimi pogoji.“

Kadar se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora porabijo v državi članici, ki ni proizvajalka teh goriv, energija, proizvedena z zgorevanjem goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, predstavlja 80 % njihove količine v državi in sektorju, v katerem se porabijo, in 20 % njihove količine v državi, kjer se proizvajajo, razen če se zadevni državi članici dogovorita drugače. Za spremljanje teh dogovorov in preprečevanje dvojnega štetja je Komisija obveščena o vsakem takem dogovoru, vključno z natančnim obsegom ponudbe in povpraševanja, časom prenosa in datumom, ko bo dogovor začel veljati. Komisija da na razpolago informacije o sklenjenih dogovorih, vključno z njihovim časovnim okvirom, obsegom, ceno in morebitnimi dodatnimi pogoji.“

| (aa) | v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:




  „Za namene ciljev iz členov 15a, 22a, 23(1), 24(4) in 25(1) se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora obračunajo v višini 100 % njihove količine v državi, v kateri so porabljena.“; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Za namene ciljev iz členov 15a, 22a, 23(1), 24(4) in 25(1) se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora obračunajo v višini 100 % njihove količine v državi, v kateri so porabljena.“;

„Za namene ciljev iz členov 15a, 22a, 23(1), 24(4) in 25(1) se goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora obračunajo v višini 100 % njihove količine v državi, v kateri so porabljena.“;

| (b) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Za namene točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov izračuna kot količina električne energije, proizvedene v državi članici iz obnovljivih virov, pri čemer je vključena proizvodnja električne energije pri samooskrbovalcih z energijo iz obnovljivih virov in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov ter električna energije iz goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ni pa vključena proizvodnja električne energije v akumulacijskih prečrpovalnih napravah iz vode, ki je bila najprej prečrpana navzgor, in električna energija, ki se uporablja za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za namene točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov izračuna kot količina električne energije, proizvedene v državi članici iz obnovljivih virov, pri čemer je vključena proizvodnja električne energije pri samooskrbovalcih z energijo iz obnovljivih virov in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov ter električna energije iz goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ni pa vključena proizvodnja električne energije v akumulacijskih prečrpovalnih napravah iz vode, ki je bila najprej prečrpana navzgor, in električna energija, ki se uporablja za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora.“;

| (c) | v odstavku 4 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | končna poraba energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju se izračuna kot vsota vseh pogonskih biogoriv, bioplinov in goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, porabljenih v prometnem sektorju.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

končna poraba energije iz obnovljivih virov v prometnem sektorju se izračuna kot vsota vseh pogonskih biogoriv, bioplinov in goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, porabljenih v prometnem sektorju.“;

| (4) | člen 9 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji člen 1a:

  „1a.   Vsaka država članica
  sklepa sporazume o sodelovanju za vzpostavitev


  skupnih projektov
  z eno ali več drugimi državami članicami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  vključno s hibridnimi sredstvi za obnovljive vire energije na morju, kot sledi:










  (a) | države članice, v katerih letna poraba energije znaša 100 TWh ali manj, do 31. decembra 2025 vzpostavijo vsaj dva skupna projekta; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 9 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji člen 1a:

„1a.   Vsaka država članica
  sklepa sporazume o sodelovanju za vzpostavitev


  skupnih projektov
  z eno ali več drugimi državami članicami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  vključno s hibridnimi sredstvi za obnovljive vire energije na morju, kot sledi:

(a)

države članice, v katerih letna poraba energije znaša 100 TWh ali manj, do 31. decembra 2025 vzpostavijo vsaj dva skupna projekta;

| (b) | države članice,
  v katerih letna poraba energije presega 100 TWh, do leta 2030 vzpostavijo tretji skupni projekt
  . ▌; |
| --- | --- |

(b)

države članice,
  v katerih letna poraba energije presega 100 TWh, do leta 2030 vzpostavijo tretji skupni projekt
  . ▌;

Takšni skupni projekti ne smejo ustrezati projektom skupnega interesa, ki so že bili sprejeti na podlagi Uredbe (EU) 2022/869
   (1a)

  . Opredelitev skupnih projektov temelji na potrebah, opredeljenih v strateških načrtov na visoki ravni za razvoj integriranih priobalnih omrežij za vsak morski bazen in desetletni razvojni načrt omrežja, vendar lahko presega te potrebe in lahko vključuje lokalne in regionalne organe ter zasebne operaterje.

Projekti,
  ki se financirajo z nacionalnimi prispevki v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, vzpostavljenega z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1294 (25),
  se upoštevajo za namene izpolnjevanje zahtev iz prvega pododstavka
  za ▌države članice
  , ki so vključene v te projekte.

Pri skupnih projektih si države članice prizadevajo za pravično porazdelitev stroškov in koristi. V ta namen se v ustreznem sporazumu o sodelovanju upoštevajo vsi ustrezni stroški in koristi skupnega projekta.

Države članice Komisijo obvestijo o sporazumih o sodelovanju iz prvega pododstavka, vključno z datumom, ko se pričakuje, da se bo projekt začel izvajati.

(25)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1294 z dne 15. septembra 2020 o mehanizmu Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov (UL L 303, 17.9.2020, str. 1)."

25

| (b) | vstavi se naslednji pododstavek:

  „7a.   Države članice, ki mejijo na morski bazen, sodelujejo,
  da bi po posvetovanju z deležniki skupaj opredelili
  količine energije iz obnovljivih virov na morju, ki jo nameravajo proizvesti v tem morskem bazenu do leta 2050,
  v skladu z Uredbo (EU) 2022/869


  pa navedejo vmesne korake in začrtane poteke za posamezni morski bazen
  v letih 2030 in 2040.
  Vsaka država članica navede količine, ki jih namerava doseči z vladnimi razpisi, s poudarkom na tehnični in ekonomski izvedljivosti omrežne infrastrukture.




  Države članice v svojih sporazumih o sodelovanju skupaj zagotovijo, da so ti načrti v skladu z izpolnjevanjem ciljev iz sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost, pri čemer upoštevajo okoljsko pravo Unije in varstvo morske biotske raznovrstnosti
  , posebnosti in razvoj v vsaki regiji,
  zlasti dejavnosti, ki že potekajo na prizadetih področjih, morebitno škodo za okolje,
  potencial morskega bazena za obnovljive vire energije na morju in pomen zagotavljanja s tem povezanega načrtovanja celovitega omrežja. Države članice to količino
  in načrtovano omrežje
  sporočijo v svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, predloženih v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Komisija lahko sprejme dodatne ukrepe za podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za uskladitev začrtanih potekov po morskem območju.




  Po sporočilu o posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrti Komisija oceni morebitno vrzel med potencialno količino obnovljivih virov energije države članice na morju in količino energije iz obnovljivih virov na morju, načrtovano za leta 2030, 2040 in 2050. Komisija po potrebi sprejme dodatne ukrepe za zmanjšanje vrzeli.




  Države članice, ki mejijo na morski bazen, skupaj opredelijo ustrezen prostor za projekte v zvezi z energijo iz obnovljivih virov na morju in ta prostor določijo v svojih pomorskih prostorskih načrtih, pri tem pa zagotavljajo močno javno udeležbo, da se upoštevajo mnenja vseh deležnikov in prizadetih obalnih skupnosti, pa tudi učinki na dejavnosti, ki na prizadetih območjih že potekajo.




  Da bi olajšale izdajanje dovoljenj za skupne projekte na področju energije iz obnovljivih virov na morju, države članice zmanjšajo zapletenost in povečajo učinkovitost in preglednost postopka izdajanja dovoljenj ter okrepijo medsebojno sodelovanje, po potrebi tudi z vzpostavitvijo enotne kontaktne točke (‚vse na enem mestu‘) za vsak prednostni koridor odobalnega omrežja.




  Za večjo podporo širše javnosti države članice skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov zagotovijo možnost, da se vključijo v skupne projekte sodelovanja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov na morju.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji pododstavek:

„7a.   Države članice, ki mejijo na morski bazen, sodelujejo,
  da bi po posvetovanju z deležniki skupaj opredelili
  količine energije iz obnovljivih virov na morju, ki jo nameravajo proizvesti v tem morskem bazenu do leta 2050,
  v skladu z Uredbo (EU) 2022/869


  pa navedejo vmesne korake in začrtane poteke za posamezni morski bazen
  v letih 2030 in 2040.
  Vsaka država članica navede količine, ki jih namerava doseči z vladnimi razpisi, s poudarkom na tehnični in ekonomski izvedljivosti omrežne infrastrukture.

Države članice v svojih sporazumih o sodelovanju skupaj zagotovijo, da so ti načrti v skladu z izpolnjevanjem ciljev iz sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost, pri čemer upoštevajo okoljsko pravo Unije in varstvo morske biotske raznovrstnosti
  , posebnosti in razvoj v vsaki regiji,
  zlasti dejavnosti, ki že potekajo na prizadetih področjih, morebitno škodo za okolje,
  potencial morskega bazena za obnovljive vire energije na morju in pomen zagotavljanja s tem povezanega načrtovanja celovitega omrežja. Države članice to količino
  in načrtovano omrežje
  sporočijo v svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, predloženih v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Komisija lahko sprejme dodatne ukrepe za podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za uskladitev začrtanih potekov po morskem območju.

Po sporočilu o posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrti Komisija oceni morebitno vrzel med potencialno količino obnovljivih virov energije države članice na morju in količino energije iz obnovljivih virov na morju, načrtovano za leta 2030, 2040 in 2050. Komisija po potrebi sprejme dodatne ukrepe za zmanjšanje vrzeli.

Države članice, ki mejijo na morski bazen, skupaj opredelijo ustrezen prostor za projekte v zvezi z energijo iz obnovljivih virov na morju in ta prostor določijo v svojih pomorskih prostorskih načrtih, pri tem pa zagotavljajo močno javno udeležbo, da se upoštevajo mnenja vseh deležnikov in prizadetih obalnih skupnosti, pa tudi učinki na dejavnosti, ki na prizadetih območjih že potekajo.

Da bi olajšale izdajanje dovoljenj za skupne projekte na področju energije iz obnovljivih virov na morju, države članice zmanjšajo zapletenost in povečajo učinkovitost in preglednost postopka izdajanja dovoljenj ter okrepijo medsebojno sodelovanje, po potrebi tudi z vzpostavitvijo enotne kontaktne točke (‚vse na enem mestu‘) za vsak prednostni koridor odobalnega omrežja.

Za večjo podporo širše javnosti države članice skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov zagotovijo možnost, da se vključijo v skupne projekte sodelovanja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov na morju.“;

| (5) | člen 15 se spremeni:








  (-a) | odstavek 1 se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate, vključno s hibridnimi elektrarnami na obnovljive vire, ter povezana prenosna in distribucijska omrežja za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, za postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva ali druge energente ter za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, sorazmerni in potrebni ter prispevajo k izvajanju načela energijske učinkovitosti na prvem mestu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 15 se spremeni:

(-a)

(-a)

odstavek 1 se spremeni:

odstavek 1 se spremeni:

(a)

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate, vključno s hibridnimi elektrarnami na obnovljive vire, ter povezana prenosna in distribucijska omrežja za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, za postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva ali druge energente ter za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, sorazmerni in potrebni ter prispevajo k izvajanju načela energijske učinkovitosti na prvem mestu.“;

„Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate, vključno s hibridnimi elektrarnami na obnovljive vire, ter povezana prenosna in distribucijska omrežja za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, za postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva, biomasna goriva ali druge energente ter za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, sorazmerni in potrebni ter prispevajo k izvajanju načela energijske učinkovitosti na prvem mestu.“;

| (-aa) | drugi pododstavek se spremeni:










  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:










  „(a) | se vsi upravni postopki, vključno z regionalnimi in občinskimi postopki, poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni in se določijo predvidljivi časovni okviri za postopke iz prvega pododstavka;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(-aa)

(-aa)

drugi pododstavek se spremeni:

drugi pododstavek se spremeni:

(i)

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

„(a)

se vsi upravni postopki, vključno z regionalnimi in občinskimi postopki, poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni in se določijo predvidljivi časovni okviri za postopke iz prvega pododstavka;“;

se vsi upravni postopki, vključno z regionalnimi in občinskimi postopki, poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni in se določijo predvidljivi časovni okviri za postopke iz prvega pododstavka;“;

| (ii) | točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:










  „(c) | vsi upravni stroški, ki jih plačajo odjemalci, načrtovalci, arhitekti, gradbeniki ter inštalaterji in dobavitelji naprav in sistemov, so pregledni in odvisni od stroškov; ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

„(c)

„(c)

vsi upravni stroški, ki jih plačajo odjemalci, načrtovalci, arhitekti, gradbeniki ter inštalaterji in dobavitelji naprav in sistemov, so pregledni in odvisni od stroškov; ter

vsi upravni stroški, ki jih plačajo odjemalci, načrtovalci, arhitekti, gradbeniki ter inštalaterji in dobavitelji naprav in sistemov, so pregledni in odvisni od stroškov; ter

| (d) | se za decentralizirane naprave ter za proizvodnjo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, vključno s postopkom enostavnega obveščanja in enotnimi kontaktnimi točkami.“; |
| --- | --- |

(d)

(d)

se za decentralizirane naprave ter za proizvodnjo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, vključno s postopkom enostavnega obveščanja in enotnimi kontaktnimi točkami.“;

se za decentralizirane naprave ter za proizvodnjo in shranjevanje energije iz obnovljivih virov uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, vključno s postopkom enostavnega obveščanja in enotnimi kontaktnimi točkami.“;

| (a) | odstavek 2 se
  nadomesti z naslednjim
  :

  „2.   Države članice jasno opredelijo vse tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati naprave in sistemi za energijo iz obnovljivih virov, da bi bili upravičeni do podpore iz programov podpore
  in upravičeni v okviru javnega naročanja.
  Če obstajajo
  regulativni ali
  harmonizirani ali evropski standardi, vključno s tehničnimi referenčnimi sistemi, ki jih vzpostavijo evropske organizacije za standardizacijo, se take tehnične specifikacije opredelijo na podlagi navedenih standardov. Prednost imajo
  regulativni in
  harmonizirani standardi, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije v podporo evropski zakonodaji,
  na primer Uredba (EU) 2017/1369 ali Direktiva 2009/125/ES
  . Če teh standardov ni, pa se v tem vrstnem redu uporabijo drugi harmonizirani standardi in evropski standardi. Take tehnične specifikacije ne predpisujejo, kdaj je treba naprave in sisteme certificirati, in ne smejo ovirati pravilnega delovanja notranjega trga.“; |
| --- | --- |

(a)

odstavek 2 se
  nadomesti z naslednjim
  :

nadomesti z naslednjim

„2.   Države članice jasno opredelijo vse tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati naprave in sistemi za energijo iz obnovljivih virov, da bi bili upravičeni do podpore iz programov podpore
  in upravičeni v okviru javnega naročanja.
  Če obstajajo
  regulativni ali
  harmonizirani ali evropski standardi, vključno s tehničnimi referenčnimi sistemi, ki jih vzpostavijo evropske organizacije za standardizacijo, se take tehnične specifikacije opredelijo na podlagi navedenih standardov. Prednost imajo
  regulativni in
  harmonizirani standardi, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije v podporo evropski zakonodaji,
  na primer Uredba (EU) 2017/1369 ali Direktiva 2009/125/ES
  . Če teh standardov ni, pa se v tem vrstnem redu uporabijo drugi harmonizirani standardi in evropski standardi. Take tehnične specifikacije ne predpisujejo, kdaj je treba naprave in sisteme certificirati, in ne smejo ovirati pravilnega delovanja notranjega trga.“;

| (aa) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:





  „3.
     
  Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi pri načrtovanju, tudi predhodnem prostorskem načrtovanju, projektiranju, gradnji in obnavljanju mestne infrastrukture, industrijskih, komercialnih ali stanovanjskih območij, energetske in prometne infrastrukture, vključno z omrežji za električno energijo, energijo za daljinsko ogrevanje in hlajenje, zemeljski plin ter alternativna goriva, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vključijo določbe za vključevanje in uvajanje energije iz obnovljivih virov, vključno z določbami za samooskrbo z energijo iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ter uporabo neizogibne odvečne toplote in odvečnega hladu. Države članice zlasti spodbujajo lokalne in regionalne upravne organe, da po potrebi vključijo ogrevanje in hlajenje z uporabo obnovljivih virov v načrtovanje mestne infrastrukture in se z operaterji omrežij posvetujejo, kako na njihove načrte za razvoj infrastrukture vplivajo programi za energijsko učinkovitost in za odzivanje na povpraševanje ter posebne določbe o samooskrbi z energijo iz obnovljivih virov in skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov.“; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi pri načrtovanju, tudi predhodnem prostorskem načrtovanju, projektiranju, gradnji in obnavljanju mestne infrastrukture, industrijskih, komercialnih ali stanovanjskih območij, energetske in prometne infrastrukture, vključno z omrežji za električno energijo, energijo za daljinsko ogrevanje in hlajenje, zemeljski plin ter alternativna goriva, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vključijo določbe za vključevanje in uvajanje energije iz obnovljivih virov, vključno z določbami za samooskrbo z energijo iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ter uporabo neizogibne odvečne toplote in odvečnega hladu. Države članice zlasti spodbujajo lokalne in regionalne upravne organe, da po potrebi vključijo ogrevanje in hlajenje z uporabo obnovljivih virov v načrtovanje mestne infrastrukture in se z operaterji omrežij posvetujejo, kako na njihove načrte za razvoj infrastrukture vplivajo programi za energijsko učinkovitost in za odzivanje na povpraševanje ter posebne določbe o samooskrbi z energijo iz obnovljivih virov in skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov.“;

| (b) | odstavki 4, 5, 6 in 7 se črtajo; |
| --- | --- |

(b)

odstavki 4, 5, 6 in 7 se črtajo;

| (c) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Države članice ocenijo regulativne in upravne ovire za dolgoročne pogodbe o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov,
  vključno s pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, pogodbami o nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov ter pogodbami o nakupu vodika iz obnovljivih virov, projekti za shranjevanje in proizvodnjo energije na isti lokaciji in čezmejnimi projekti.
  ▌


  Na nacionalni in čezmejni ravni
  odpravijo ▌ovire
  za njihov razvoj, kot so ovire za izdajo dovoljenj, na primer za energetsko intenzivne panoge in MSP ter druge manjše akterje in občine,
  ter spodbujajo sklepanje
  tovrstnih pogodb
  , tudi tako, da preučijo, kako zmanjšati z njimi povezana finančna tveganja, zlasti z uporabo kreditnih jamstev. Države članice zagotovijo, da v navedene pogodbe ni mogoče posegati z diskriminatornimi ali nesorazmernimi postopki
  ali katerimi koli
  plačili
  oziroma pristojbinami
  in da se lahko vsa s tem povezana potrdila o izvoru prenesejo na kupca energije ▌v skladu s pogodbo o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov.
  Države članice politike in ukrepe, ki spodbujajo sklepanje pogodb o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov, opišejo v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih iz členov 3 in 14 Uredbe (EU) 2018/1999 in poročilih o napredku, predloženih v skladu s členom 17 navedene uredbe. V teh poročilih navedejo tudi količino proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, podprte
  z različnimi vrstami pogodb
  o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov.


  Države članice zagotovijo, da lahko vložniki vse ustrezne dokumente predložijo v digitalni obliki. Če vložnik uporabi možnost digitalne vloge, je treba digitalno izvesti celotni postopek izdaje dovoljenja, vključno z notranjimi upravnimi postopki. Države članice nadalje zagotovijo digitalizacijo javnih predstavitev in postopkov udeležbe.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Države članice ocenijo regulativne in upravne ovire za dolgoročne pogodbe o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov,
  vključno s pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, pogodbami o nakupu ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov ter pogodbami o nakupu vodika iz obnovljivih virov, projekti za shranjevanje in proizvodnjo energije na isti lokaciji in čezmejnimi projekti.
  ▌

Na nacionalni in čezmejni ravni
  odpravijo ▌ovire
  za njihov razvoj, kot so ovire za izdajo dovoljenj, na primer za energetsko intenzivne panoge in MSP ter druge manjše akterje in občine,
  ter spodbujajo sklepanje
  tovrstnih pogodb
  , tudi tako, da preučijo, kako zmanjšati z njimi povezana finančna tveganja, zlasti z uporabo kreditnih jamstev. Države članice zagotovijo, da v navedene pogodbe ni mogoče posegati z diskriminatornimi ali nesorazmernimi postopki
  ali katerimi koli
  plačili
  oziroma pristojbinami
  in da se lahko vsa s tem povezana potrdila o izvoru prenesejo na kupca energije ▌v skladu s pogodbo o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov.

Države članice politike in ukrepe, ki spodbujajo sklepanje pogodb o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov, opišejo v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih iz členov 3 in 14 Uredbe (EU) 2018/1999 in poročilih o napredku, predloženih v skladu s členom 17 navedene uredbe. V teh poročilih navedejo tudi količino proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, podprte
  z različnimi vrstami pogodb
  o nakupu ▌energije iz obnovljivih virov.

Države članice zagotovijo, da lahko vložniki vse ustrezne dokumente predložijo v digitalni obliki. Če vložnik uporabi možnost digitalne vloge, je treba digitalno izvesti celotni postopek izdaje dovoljenja, vključno z notranjimi upravnimi postopki. Države članice nadalje zagotovijo digitalizacijo javnih predstavitev in postopkov udeležbe.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek 9:

  „9.   Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi
  ] spremeni smernice za države članice o dovoljevanju praks za pospešitev in poenostavitev postopka za nove in obnovljene projekte
  .
  Te smernice vključujejo priporočila o izvajanju in uporabi
  pravil o upravnih postopkih iz členov 15
  in
   17 ter njihovi uporabi
  za ogrevanje, hlajenje in električno energijo iz obnovljivih virov ter soproizvodnjo iz obnovljivih virov ter sklop ključnih kazalnikov uspešnosti, ki omogočajo pregledno oceno in spremljanje napredka in učinkovitosti.




  V ta namen Komisija opravi ustrezna posvetovanja, med drugim z ustreznimi deležniki. Te smernice vključujejo tudi informacije o digitalnih in človeških virih organov za izdajo dovoljenj, učinkovitih enotnih kontaktnih točkah, prostorskem načrtovanju, vojaških in civilnih omejitvah zračnega prostora, sodnih postopkih ter reševanju sporov in mediaciji v civilnih zadevah ter prilagajanju in naknadnem spreminjanju zakonov o rudarjenju in geoloških delih, pa tudi zagotavljanju zadostne tehnične zmogljivosti za izvajanje teh nalog.




  Države članice predstavijo oceno procesa izdajanja dovoljenj ter posredujejo predloge za izboljšanje, ki bodo sprejeti v skladu s smernicami v posodobljenem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/199, in sicer po postopku in časovnici, ki sta določena v tem členu.




  Komisija oceni popravne ukrepe v načrtih in točkovanje vsake države članice v ključnih kazalnikih uspešnosti. Ocena je javno dostopna.




  Če ni napredka, lahko Komisija
  sprejme dodatne ukrepe za podporo državam članicam pri izvajanju
  ter jim pomaga pri reformi in racionalizaciji postopkov izdaje dovoljenj.“; |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek 9:

„9.   Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi
  ] spremeni smernice za države članice o dovoljevanju praks za pospešitev in poenostavitev postopka za nove in obnovljene projekte
  .
  Te smernice vključujejo priporočila o izvajanju in uporabi
  pravil o upravnih postopkih iz členov 15
  in
   17 ter njihovi uporabi
  za ogrevanje, hlajenje in električno energijo iz obnovljivih virov ter soproizvodnjo iz obnovljivih virov ter sklop ključnih kazalnikov uspešnosti, ki omogočajo pregledno oceno in spremljanje napredka in učinkovitosti.

V ta namen Komisija opravi ustrezna posvetovanja, med drugim z ustreznimi deležniki. Te smernice vključujejo tudi informacije o digitalnih in človeških virih organov za izdajo dovoljenj, učinkovitih enotnih kontaktnih točkah, prostorskem načrtovanju, vojaških in civilnih omejitvah zračnega prostora, sodnih postopkih ter reševanju sporov in mediaciji v civilnih zadevah ter prilagajanju in naknadnem spreminjanju zakonov o rudarjenju in geoloških delih, pa tudi zagotavljanju zadostne tehnične zmogljivosti za izvajanje teh nalog.

Države članice predstavijo oceno procesa izdajanja dovoljenj ter posredujejo predloge za izboljšanje, ki bodo sprejeti v skladu s smernicami v posodobljenem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/199, in sicer po postopku in časovnici, ki sta določena v tem členu.

Komisija oceni popravne ukrepe v načrtih in točkovanje vsake države članice v ključnih kazalnikih uspešnosti. Ocena je javno dostopna.

Če ni napredka, lahko Komisija
  sprejme dodatne ukrepe za podporo državam članicam pri izvajanju
  ter jim pomaga pri reformi in racionalizaciji postopkov izdaje dovoljenj.“;

| (6) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 15a

  Vključevanje energije iz obnovljivih virov v stavbe


  1.   Za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov
  in odvečne toplote in hladu
  v stavbnem sektorju države članice določijo okvirni cilj za delež obnovljivih virov energije,
  proizvedene na kraju samem ali v bližini, vključno iz omrežja,
  v končni porabi energije v svojem stavbnem sektorju leta 2030, ki je skladen z okvirnim ciljem vsaj 49-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov in
  neizogibne odvečne toplote in hladu
  v stavbnem sektorju v končni porabi energije Unije leta 2030.
  Države članice, ki ne določijo izrecno cene ogljika v stavbnem sektorju z davčnim sistemov ali sistemom trgovanja z emisijami, ali države članice, ki začasno zamrznejo nov evropski sistem trgovanja z emisijami za stavbe in promet, določijo višji okvirni delež obnovljivih virov energije.
  Nacionalni
  okvirni
  cilj se izrazi kot delež nacionalne končne porabe energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7,
  ki lahko vključuje izračun deleža končne porabe električne energije iz obnovljivih virov, ki zajema lastno porabo, energetske skupnosti, delež energije iz obnovljivih virov v mešanici električne energije ter neizogibno odvečno toploto in odvečni hlad.
  Države članice vključijo svoj cilj ter informacije o tem, kako ga nameravajo doseči, v posodobljene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, predložene v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.


  Države članice lahko odvečno toploto in hlad upoštevajo pri cilju iz prvega pododstavka do mejne vrednosti 20 %. Če se odločijo za to, se cilj poveča za polovico uporabljenega odstotnega deleža odvečne toplote in hladu do zgornje meje 54 %.




  2.   Države članice v svoje gradbene zakonske in podzakonske predpise ter po potrebi v svoje programe podpore uvedejo ukrepe za povečanje deleža električne energije ter ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov,
  proizvedenih na kraju samem ali v bližini, tudi iz omrežja,
  v stavbnem fondu, vključno z nacionalnimi ukrepi, ki se nanašajo na znatno povečanje lastne porabe obnovljivih virov energije, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov,
  lokalno izmenjavo energije iz obnovljivih virov
  in lokalno shranjevanje energije,
  pametno in dvosmerno polnjenje, druge storitve prilagajanja, kot je prilagajanje odjema, in sicer
  v kombinaciji z izboljšanjem energijske učinkovitosti v zvezi s soproizvodnjo
  z visokim izkoristkom
  in pasivnimi, skoraj ničenergijskimi in ničenergijskimi stavbami,
  ob upoštevanju inovativnih tehnologij.


  Za doseganje okvirnega deleža obnovljivih virov energije iz odstavka 1 države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih ter po potrebi v svojih programih podpore ali na drug način z enakim učinkom zahtevajo uporabo najnižjih ravni energije iz obnovljivih virov,
  proizvedenih na kraju samem ali v bližini, tudi iz omrežja,
  v 
  novih
  stavbah
  in v stavbah, na katerih poteka večja prenova,
  v skladu z določbami Direktive 2010/31/EU
  in kadar je to ekonomsko, tehnično in funkcionalno izvedljivo.
  Države članice dovolijo, da se te najnižje ravni med drugim dosežejo z učinkovitim daljinskim ogrevanjem in hlajenjem.
  Za obstoječe stavbe se prvi pododstavek uporablja za oborožene sile le do te mere, ko to ni v nasprotju z naravo in poglavitnim ciljem dejavnosti oboroženih sil ter z izjemo materialov, ki se uporabljajo izključno v vojaške namene.


  3.   Države članice zagotovijo, da se javne stavbe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni uporabljajo kot zgled glede deleža porabljene energije iz obnovljivih virov v skladu z določbami člena 9 Direktive 2010/31/EU in člena 5 Direktive 2012/27/EU. Države članice lahko tudi določijo, da se te obveznosti izpolnjujejo z zagotavljanjem, da tretje strani na strehah
  ali drugih primernih površinah ter podzemnih površinah
  javnih stavb ali stavb v mešani javno-zasebni lasti uporabljajo naprave, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov.


  Države članice spodbujajo sodelovanje med lokalnimi organi in skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov v gradbenem sektorju, zlasti z uporabo javnih naročil. Taka podpora se navede v nacionalnih načrtih držav članic za prenovo stavb v skladu s členom 3 Direktive ...[o energijski učinkovitosti stavb].




  4.   Da bi države članice dosegle okvirni delež energije iz obnovljivih virov iz odstavka 1, spodbujajo uporabo sistemov in opreme za ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov,
  vključno z inovativnimi tehnologijami za dane lokalne razmere, kot so pametni elektrificirani sistemi in oprema za ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov, po potrebi dopolnjenimi s pametnim upravljanjem vseh decentraliziranih virov energije v stavbah, in sicer prek sistemov upravljanja energije v stavbah, ki so sposobni interakcije z energetskim omrežjem.
   V ta namen države članice uporabijo vse ustrezne ukrepe, orodja in spodbude, med drugim vključno z energijskimi nalepkami, razvitimi v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta (26), energetskimi izkaznicami v skladu z Direktivo 2010/31/EU ali drugimi ustreznimi certifikati ali standardi, pripravljenimi na nacionalni ravni ali ravni Unije, ter zagotovijo ustrezne informacije in nasvete,
  tudi prek enotnih kontaktih točk,
  o obnovljivih, energijsko učinkovitih alternativah ter o finančnih instrumentih in spodbudah, ki so na voljo za spodbujanje višje stopnje zamenjave starih sistemov ogrevanja
  in hlajenja
  in večjega prehoda na rešitve, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov.“;



  (26)  Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (UL L 198, 28.7.2017, str. 1)." |
| --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 15a

Vključevanje energije iz obnovljivih virov v stavbe

1.   Za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov
  in odvečne toplote in hladu
  v stavbnem sektorju države članice določijo okvirni cilj za delež obnovljivih virov energije,
  proizvedene na kraju samem ali v bližini, vključno iz omrežja,
  v končni porabi energije v svojem stavbnem sektorju leta 2030, ki je skladen z okvirnim ciljem vsaj 49-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov in
  neizogibne odvečne toplote in hladu
  v stavbnem sektorju v končni porabi energije Unije leta 2030.
  Države članice, ki ne določijo izrecno cene ogljika v stavbnem sektorju z davčnim sistemov ali sistemom trgovanja z emisijami, ali države članice, ki začasno zamrznejo nov evropski sistem trgovanja z emisijami za stavbe in promet, določijo višji okvirni delež obnovljivih virov energije.
  Nacionalni
  okvirni
  cilj se izrazi kot delež nacionalne končne porabe energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7,
  ki lahko vključuje izračun deleža končne porabe električne energije iz obnovljivih virov, ki zajema lastno porabo, energetske skupnosti, delež energije iz obnovljivih virov v mešanici električne energije ter neizogibno odvečno toploto in odvečni hlad.
  Države članice vključijo svoj cilj ter informacije o tem, kako ga nameravajo doseči, v posodobljene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, predložene v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.

Države članice lahko odvečno toploto in hlad upoštevajo pri cilju iz prvega pododstavka do mejne vrednosti 20 %. Če se odločijo za to, se cilj poveča za polovico uporabljenega odstotnega deleža odvečne toplote in hladu do zgornje meje 54 %.

2.   Države članice v svoje gradbene zakonske in podzakonske predpise ter po potrebi v svoje programe podpore uvedejo ukrepe za povečanje deleža električne energije ter ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov,
  proizvedenih na kraju samem ali v bližini, tudi iz omrežja,
  v stavbnem fondu, vključno z nacionalnimi ukrepi, ki se nanašajo na znatno povečanje lastne porabe obnovljivih virov energije, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov,
  lokalno izmenjavo energije iz obnovljivih virov
  in lokalno shranjevanje energije,
  pametno in dvosmerno polnjenje, druge storitve prilagajanja, kot je prilagajanje odjema, in sicer
  v kombinaciji z izboljšanjem energijske učinkovitosti v zvezi s soproizvodnjo
  z visokim izkoristkom
  in pasivnimi, skoraj ničenergijskimi in ničenergijskimi stavbami,
  ob upoštevanju inovativnih tehnologij.

Za doseganje okvirnega deleža obnovljivih virov energije iz odstavka 1 države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih ter po potrebi v svojih programih podpore ali na drug način z enakim učinkom zahtevajo uporabo najnižjih ravni energije iz obnovljivih virov,
  proizvedenih na kraju samem ali v bližini, tudi iz omrežja,
  v 
  novih
  stavbah
  in v stavbah, na katerih poteka večja prenova,
  v skladu z določbami Direktive 2010/31/EU
  in kadar je to ekonomsko, tehnično in funkcionalno izvedljivo.
  Države članice dovolijo, da se te najnižje ravni med drugim dosežejo z učinkovitim daljinskim ogrevanjem in hlajenjem.

Za obstoječe stavbe se prvi pododstavek uporablja za oborožene sile le do te mere, ko to ni v nasprotju z naravo in poglavitnim ciljem dejavnosti oboroženih sil ter z izjemo materialov, ki se uporabljajo izključno v vojaške namene.

3.   Države članice zagotovijo, da se javne stavbe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni uporabljajo kot zgled glede deleža porabljene energije iz obnovljivih virov v skladu z določbami člena 9 Direktive 2010/31/EU in člena 5 Direktive 2012/27/EU. Države članice lahko tudi določijo, da se te obveznosti izpolnjujejo z zagotavljanjem, da tretje strani na strehah
  ali drugih primernih površinah ter podzemnih površinah
  javnih stavb ali stavb v mešani javno-zasebni lasti uporabljajo naprave, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov.

Države članice spodbujajo sodelovanje med lokalnimi organi in skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov v gradbenem sektorju, zlasti z uporabo javnih naročil. Taka podpora se navede v nacionalnih načrtih držav članic za prenovo stavb v skladu s členom 3 Direktive ...[o energijski učinkovitosti stavb].

4.   Da bi države članice dosegle okvirni delež energije iz obnovljivih virov iz odstavka 1, spodbujajo uporabo sistemov in opreme za ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov,
  vključno z inovativnimi tehnologijami za dane lokalne razmere, kot so pametni elektrificirani sistemi in oprema za ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov, po potrebi dopolnjenimi s pametnim upravljanjem vseh decentraliziranih virov energije v stavbah, in sicer prek sistemov upravljanja energije v stavbah, ki so sposobni interakcije z energetskim omrežjem.
   V ta namen države članice uporabijo vse ustrezne ukrepe, orodja in spodbude, med drugim vključno z energijskimi nalepkami, razvitimi v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta (26), energetskimi izkaznicami v skladu z Direktivo 2010/31/EU ali drugimi ustreznimi certifikati ali standardi, pripravljenimi na nacionalni ravni ali ravni Unije, ter zagotovijo ustrezne informacije in nasvete,
  tudi prek enotnih kontaktih točk,
  o obnovljivih, energijsko učinkovitih alternativah ter o finančnih instrumentih in spodbudah, ki so na voljo za spodbujanje višje stopnje zamenjave starih sistemov ogrevanja
  in hlajenja
  in večjega prehoda na rešitve, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov.“;

(26)  Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (UL L 198, 28.7.2017, str. 1)."

26

| (7) | člen
  18 se
  spremeni:










  (a) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Države članice zagotovijo, da so sistemi certificiranja
  ali enakovredni nacionalni sistemi kvalifikacij
  na voljo inštalaterjem in oblikovalcem vseh oblik sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah, industriji in kmetijstvu ter inštalaterjem
  drugih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, tehnologij za skladiščenje energije in tehnologij prilagajanja odjema, vključno s polnilnimi postajami.
  Navedeni sistemi lahko po potrebi upoštevajo sedanje sisteme in strukture ter temeljijo na merilih, opredeljenih v Prilogi IV. Vsaka država članica prizna certifikat, ki ga druge države članice podelijo v skladu s temi merili. Vsaka država članica
  preveri priznavanje certifikatov
  , ki jih druge države članice podelijo v skladu z navedenimi merili.
  Države članice
  do 31. decembra 2023 in nato vsaka tri leta ocenijo vrzel med razpoložljivimi in potrebnimi usposobljenimi in kvalificiranimi inštalaterji ter po potrebi zagotovijo priporočila za odpravo vrzeli. Te ocene in morebitna priporočila se objavijo.


  Države članice
  vzpostavijo pogoje, tudi s strategijami izpopolnjevanja in preusposabljanja,
  da
  je na voljo zadostno število
  usposobljenih inštalaterjev
  iz odstavka 3,
  da se omogoči rast ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, ki je potrebna, da se prispeva k letnemu povečanju deleža energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, kot je določeno v členu 23,
  in doseganju ciljev za obnovljive vire v stavbah, določenih v členu 15a, ciljev v industriji, določenih v členu 22a, in ciljev v prometu, določenih v členu 25, ter tako prispeva k doseganju splošnega cilja, določenega v členu 3.


  Da bi države članice dosegle tako zadostno število inštalaterjev in oblikovalcev, zagotovijo razpoložljivost zadostnih programov usposabljanja za pridobitev kvalifikacije ali certifikata za tehnologije ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov,
  pod pogojem, da so skladni z nacionalnimi sistemi kvalifikacij in certificiranja,
  ter njihove najnovejše inovativne rešitve. Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje sodelovanja v teh programih, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih
  , ter zagotovijo uravnoteženo zastopanost spolov in se osredotočijo zlasti na premalo zastopane manjšine. Kadar je to združljivo z že obstoječimi sistemi usposabljanja in kvalifikacij,
  lahko države članice sklenejo prostovoljne sporazume z ustreznimi ponudniki tehnologije in prodajalci za usposabljanje zadostnega števila inštalaterjev, ki lahko temeljijo na ocenah prodaje, za najnovejše inovativne rešitve in tehnologije, ki so na voljo na trgu.


  Države članice svoje politike in ukrepe za spodbujanje učinkovitega, visokokakovostnega in vključujočega usposabljanja, prekvalifikacije in izpopolnjevanja delavcev na področju obnovljivih virov energije opišejo v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih iz členov 3 in 14 Uredbe (EU) 2018/1999 ter poročilih o napredku, predloženih v skladu s členom 17 omenjene uredbe.




  4.   Države članice objavijo informacije o sistemih certificiranja
  oziroma enakovrednih nacionalnih sistemih kvalifikacij
  iz odstavka 3. Države članice
  tudi na pregleden in lahko dostopen način
  objavijo seznam inštalaterjev, ki so kvalificirani oziroma certificirani v skladu z odstavkom 3
  ki se
  redno posodablja ▌.“ |
| --- | --- | --- |

(7)

člen
  18 se
  spremeni:

člen

spremeni:

(a)

(a)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da so sistemi certificiranja
  ali enakovredni nacionalni sistemi kvalifikacij
  na voljo inštalaterjem in oblikovalcem vseh oblik sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah, industriji in kmetijstvu ter inštalaterjem
  drugih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, tehnologij za skladiščenje energije in tehnologij prilagajanja odjema, vključno s polnilnimi postajami.
  Navedeni sistemi lahko po potrebi upoštevajo sedanje sisteme in strukture ter temeljijo na merilih, opredeljenih v Prilogi IV. Vsaka država članica prizna certifikat, ki ga druge države članice podelijo v skladu s temi merili. Vsaka država članica
  preveri priznavanje certifikatov
  , ki jih druge države članice podelijo v skladu z navedenimi merili.

Države članice
  do 31. decembra 2023 in nato vsaka tri leta ocenijo vrzel med razpoložljivimi in potrebnimi usposobljenimi in kvalificiranimi inštalaterji ter po potrebi zagotovijo priporočila za odpravo vrzeli. Te ocene in morebitna priporočila se objavijo.

Države članice
  vzpostavijo pogoje, tudi s strategijami izpopolnjevanja in preusposabljanja,
  da
  je na voljo zadostno število
  usposobljenih inštalaterjev
  iz odstavka 3,
  da se omogoči rast ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, ki je potrebna, da se prispeva k letnemu povečanju deleža energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, kot je določeno v členu 23,
  in doseganju ciljev za obnovljive vire v stavbah, določenih v členu 15a, ciljev v industriji, določenih v členu 22a, in ciljev v prometu, določenih v členu 25, ter tako prispeva k doseganju splošnega cilja, določenega v členu 3.

Da bi države članice dosegle tako zadostno število inštalaterjev in oblikovalcev, zagotovijo razpoložljivost zadostnih programov usposabljanja za pridobitev kvalifikacije ali certifikata za tehnologije ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov,
  pod pogojem, da so skladni z nacionalnimi sistemi kvalifikacij in certificiranja,
  ter njihove najnovejše inovativne rešitve. Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje sodelovanja v teh programih, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih
  , ter zagotovijo uravnoteženo zastopanost spolov in se osredotočijo zlasti na premalo zastopane manjšine. Kadar je to združljivo z že obstoječimi sistemi usposabljanja in kvalifikacij,
  lahko države članice sklenejo prostovoljne sporazume z ustreznimi ponudniki tehnologije in prodajalci za usposabljanje zadostnega števila inštalaterjev, ki lahko temeljijo na ocenah prodaje, za najnovejše inovativne rešitve in tehnologije, ki so na voljo na trgu.

Države članice svoje politike in ukrepe za spodbujanje učinkovitega, visokokakovostnega in vključujočega usposabljanja, prekvalifikacije in izpopolnjevanja delavcev na področju obnovljivih virov energije opišejo v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih iz členov 3 in 14 Uredbe (EU) 2018/1999 ter poročilih o napredku, predloženih v skladu s členom 17 omenjene uredbe.

4.   Države članice objavijo informacije o sistemih certificiranja
  oziroma enakovrednih nacionalnih sistemih kvalifikacij
  iz odstavka 3. Države članice
  tudi na pregleden in lahko dostopen način
  objavijo seznam inštalaterjev, ki so kvalificirani oziroma certificirani v skladu z odstavkom 3
  ki se
  redno posodablja ▌.“

| (b) | doda se naslednji odstavek:





  „6a.
     
  Ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, ne posegajo v ukrepe, sprejete na podlagi direktiv (EU) .../... [Direktiva o energijski učinkovitosti] in (EU) .../... [Direktiva o energijski učinkovitosti stavb].“ |
| --- | --- |

(b)

(b)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„6a.
     
  Ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, ne posegajo v ukrepe, sprejete na podlagi direktiv (EU) .../... [Direktiva o energijski učinkovitosti] in (EU) .../... [Direktiva o energijski učinkovitosti stavb].“

| (8) | člen 19 se spremeni:








  (-a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:





  „1.
     
  Da bi končnim odjemalcem dokazale izvor energije iz obnovljivih virov v mešanici energijskih virov dobavitelja energije in energiji, dobavljeni porabnikom v okviru pogodb, ki se tržijo s sklicevanjem na porabo energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo, da se lahko izvor energije, proizvedene iz obnovljivih virov, zajamči v smislu te direktive v skladu z objektivnimi, jasnimi in nediskriminatornimi merili.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 19 se spremeni:

(-a)

(-a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Da bi končnim odjemalcem dokazale izvor energije iz obnovljivih virov v mešanici energijskih virov dobavitelja energije in energiji, dobavljeni porabnikom v okviru pogodb, ki se tržijo s sklicevanjem na porabo energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo, da se lahko izvor energije, proizvedene iz obnovljivih virov, zajamči v smislu te direktive v skladu z objektivnimi, jasnimi in nediskriminatornimi merili.“;

| (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „V ta namen države članice zagotovijo, da se na zahtevo proizvajalca energije iz obnovljivih virov izda potrdilo o izvoru. Države članice
  vzpostavijo enoten sistem potrdil o izvoru za vodik iz obnovljivih virov.




  Države članice se lahko zaradi upoštevanja tržne vrednosti potrdila o izvoru odločijo, da takšnega potrdila o izvoru ne izdajo proizvajalcu, ki prejema finančno podporo iz programa podpore.




  Komisija uvede dodatne informacije za potrdila o izvoru, pri čemer se izogiba dvojnemu štetju.


  Za izdajo potrdil o izvoru lahko velja obveznost minimalne zmogljivosti. Potrdilo o izvoru je
  za
  1 MWh
  z možnostjo izdaje potrdil za manjše deleže. Potrdila so ustrezno standardizirana z evropskim
  standardom
  CEN-EN16325 in se izdajo na zahtevo proizvajalca energije, če to ne povzroči dvojnega štetja. Za manjše obrate z močjo manj kot 50 kW in za energetske skupnosti se uvedejo poenostavljeni postopki registracije in nižje pristojbine za registracijo. Potrdila o izvoru se lahko izdajo za več združenih manjših obratov.


  Za vsako enoto proizvedene energije se izda največ eno potrdilo o izvoru
  , vsaka enota energije pa se upošteva samo enkrat
  .“; |
| --- | --- | --- |

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„V ta namen države članice zagotovijo, da se na zahtevo proizvajalca energije iz obnovljivih virov izda potrdilo o izvoru. Države članice
  vzpostavijo enoten sistem potrdil o izvoru za vodik iz obnovljivih virov.

vzpostavijo enoten sistem potrdil o izvoru za vodik iz obnovljivih virov.

Države članice se lahko zaradi upoštevanja tržne vrednosti potrdila o izvoru odločijo, da takšnega potrdila o izvoru ne izdajo proizvajalcu, ki prejema finančno podporo iz programa podpore.

Države članice se lahko zaradi upoštevanja tržne vrednosti potrdila o izvoru odločijo, da takšnega potrdila o izvoru ne izdajo proizvajalcu, ki prejema finančno podporo iz programa podpore.

Komisija uvede dodatne informacije za potrdila o izvoru, pri čemer se izogiba dvojnemu štetju.

Komisija uvede dodatne informacije za potrdila o izvoru, pri čemer se izogiba dvojnemu štetju.

Za izdajo potrdil o izvoru lahko velja obveznost minimalne zmogljivosti. Potrdilo o izvoru je
  za
  1 MWh
  z možnostjo izdaje potrdil za manjše deleže. Potrdila so ustrezno standardizirana z evropskim
  standardom
  CEN-EN16325 in se izdajo na zahtevo proizvajalca energije, če to ne povzroči dvojnega štetja. Za manjše obrate z močjo manj kot 50 kW in za energetske skupnosti se uvedejo poenostavljeni postopki registracije in nižje pristojbine za registracijo. Potrdila o izvoru se lahko izdajo za več združenih manjših obratov.

za

z možnostjo izdaje potrdil za manjše deleže. Potrdila so ustrezno standardizirana z evropskim

CEN-EN16325 in se izdajo na zahtevo proizvajalca energije, če to ne povzroči dvojnega štetja. Za manjše obrate z močjo manj kot 50 kW in za energetske skupnosti se uvedejo poenostavljeni postopki registracije in nižje pristojbine za registracijo. Potrdila o izvoru se lahko izdajo za več združenih manjših obratov.

Za vsako enoto proizvedene energije se izda največ eno potrdilo o izvoru
  , vsaka enota energije pa se upošteva samo enkrat
  .“;

, vsaka enota energije pa se upošteva samo enkrat

| (i
  a
  ) | drugi pododstavek
  se črta; |
| --- | --- |

(i
  a
  )

a

drugi pododstavek
  se črta;

drugi pododstavek

| (ib) | v četrtem pododstavku se točka (c) nadomesti z naslednjim:










  „(c) | kadar se potrdila o izvoru ne izdajo neposredno proizvajalcu, temveč dobavitelju ali porabniku, ki kupi energijo v konkurenčnem okolju ali prek dolgoročne pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov.“; |
| --- | --- | --- |

(ib)

(ib)

v četrtem pododstavku se točka (c) nadomesti z naslednjim:

v četrtem pododstavku se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

„(c)

kadar se potrdila o izvoru ne izdajo neposredno proizvajalcu, temveč dobavitelju ali porabniku, ki kupi energijo v konkurenčnem okolju ali prek dolgoročne pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov.“;

kadar se potrdila o izvoru ne izdajo neposredno proizvajalcu, temveč dobavitelju ali porabniku, ki kupi energijo v konkurenčnem okolju ali prek dolgoročne pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov.“;

| (ii) | peti pododstavek se črta; |
| --- | --- |

(ii)

peti pododstavek se črta;

| (aa) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:





  „3.
     
  Za namene odstavka 1 potrdila o izvoru veljajo za transakcije 12 mesecev po datumu proizvodnje zadevne enote energije. Države članice zagotovijo, da vsa potrdila o izvoru, ki niso bila preklicana, prenehajo veljati najpozneje 18 mesecev po datumu proizvodnje enote energije. Pri izračunu preostale mešanice energijskih virov države članice upoštevajo potrdila o izvoru, ki so prenehala veljati.“; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Za namene odstavka 1 potrdila o izvoru veljajo za transakcije 12 mesecev po datumu proizvodnje zadevne enote energije. Države članice zagotovijo, da vsa potrdila o izvoru, ki niso bila preklicana, prenehajo veljati najpozneje 18 mesecev po datumu proizvodnje enote energije. Pri izračunu preostale mešanice energijskih virov države članice upoštevajo potrdila o izvoru, ki so prenehala veljati.“;

| (ab) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:





  „4.
     
  Za namene razkritja iz odstavkov 8 in 13 države članice zagotovijo, da energetska podjetja potrdila o izvoru prekličejo najpozneje šest mesecev po koncu njihove veljavnosti. Poleg tega države članice do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] zagotovijo, da se podatki o njihovi preostali mešanici energijskih virov objavijo enkrat letno.“; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Za namene razkritja iz odstavkov 8 in 13 države članice zagotovijo, da energetska podjetja potrdila o izvoru prekličejo najpozneje šest mesecev po koncu njihove veljavnosti. Poleg tega države članice do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] zagotovijo, da se podatki o njihovi preostali mešanici energijskih virov objavijo enkrat letno.“;

| (ac) | prvi pododstavek odstavka 7 se spremeni:










  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:










  „(a) | vir energije, iz katerega je bila energija proizvedena, ter datum začetka in konca njene proizvodnje, in sicer čim bolj natančno in v realnem času, s ciljem, da bi bilo to navedeno v časovnih intervalih, ki niso daljši od ene ure proizvodnje;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(ac)

(ac)

prvi pododstavek odstavka 7 se spremeni:

prvi pododstavek odstavka 7 se spremeni:

(i)

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

„(a)

vir energije, iz katerega je bila energija proizvedena, ter datum začetka in konca njene proizvodnje, in sicer čim bolj natančno in v realnem času, s ciljem, da bi bilo to navedeno v časovnih intervalih, ki niso daljši od ene ure proizvodnje;“;

vir energije, iz katerega je bila energija proizvedena, ter datum začetka in konca njene proizvodnje, in sicer čim bolj natančno in v realnem času, s ciljem, da bi bilo to navedeno v časovnih intervalih, ki niso daljši od ene ure proizvodnje;“;

| (ii) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:










  „(c) | identiteta, lokacija, trgovalno območje za elektriko, vrsta in zmogljivost obrata, v katerem je bila energija proizvedena;“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

„(c)

identiteta, lokacija, trgovalno območje za elektriko, vrsta in zmogljivost obrata, v katerem je bila energija proizvedena;“

identiteta, lokacija, trgovalno območje za elektriko, vrsta in zmogljivost obrata, v katerem je bila energija proizvedena;“

| (iii) | dodajo se naslednje točke:










  „(g) | emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu zajamčene energije v skladu s standardom ISO 14067:2018; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

dodajo se naslednje točke:

dodajo se naslednje točke:

„(g)

„(g)

emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu zajamčene energije v skladu s standardom ISO 14067:2018;

emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu zajamčene energije v skladu s standardom ISO 14067:2018;

| (h) | rafinirana časovna granularnost; |
| --- | --- |

(h)

(h)

rafinirana časovna granularnost;

rafinirana časovna granularnost;

| (i) | lokacijska usklajenost.“; |
| --- | --- |

(i)

(i)

lokacijska usklajenost.“;

lokacijska usklajenost.“;

| (b) | odstavek
   8 se ▌nadomesti z naslednjim:
  „Če mora dobavitelj električne energije za namene člena 3(9), točka (a), Direktive 2009/72/ES dokazati
  izvor
  energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru, razen za delež svoje mešanice energijskih virov, ki ustreza morebitnim nedokumentiranim komercialnim ponudbam in za katerega lahko dobavitelj uporabi preostalo mešanico energijskih virov.


  Če mora dobavitelj plina za namene Priloge I, oddelek 5, Direktive EU .../... [o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika, kot se predlaga v COM(2021)0803] dokazati izvor energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru, razen za delež svoje mešanice energijskih virov, ki ustreza morebitnim nedokumentiranim komercialnim ponudbam in za katerega lahko dobavitelj uporabi preostalo mešanico energijskih virov.




  Če so države članice uvedle potrdila o izvoru tudi za druge vrste energije, dobavitelji za razkritje uporabijo vrsto potrdila o izvoru, ki ustreza dobavljeni energiji. Poleg tega lahko države članice poskrbijo, da takrat, ko odjemalec porabi plin iz vodikovega omrežja ali omrežja zemeljskega plina, preklic potrdila o izvoru ustreza zadevnim značilnostim omrežja. Prav tako se potrdila o izvoru, izdana v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/EU, lahko uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom. Za namene odstavka 2 tega člena se v primeru, ko se električna energija pridobiva iz soproizvodnje z visokim izkoristkom z uporabo obnovljivih virov, sme izdati samo eno potrdilo o izvoru, v katerem so navedene značilnosti obojega.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek
   8 se ▌nadomesti z naslednjim:

odstavek

„Če mora dobavitelj električne energije za namene člena 3(9), točka (a), Direktive 2009/72/ES dokazati
  izvor
  energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru, razen za delež svoje mešanice energijskih virov, ki ustreza morebitnim nedokumentiranim komercialnim ponudbam in za katerega lahko dobavitelj uporabi preostalo mešanico energijskih virov.

izvor

Če mora dobavitelj plina za namene Priloge I, oddelek 5, Direktive EU .../... [o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika, kot se predlaga v COM(2021)0803] dokazati izvor energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru, razen za delež svoje mešanice energijskih virov, ki ustreza morebitnim nedokumentiranim komercialnim ponudbam in za katerega lahko dobavitelj uporabi preostalo mešanico energijskih virov.

Če mora dobavitelj plina za namene Priloge I, oddelek 5, Direktive EU .../... [o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika, kot se predlaga v COM(2021)0803] dokazati izvor energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru, razen za delež svoje mešanice energijskih virov, ki ustreza morebitnim nedokumentiranim komercialnim ponudbam in za katerega lahko dobavitelj uporabi preostalo mešanico energijskih virov.

Če so države članice uvedle potrdila o izvoru tudi za druge vrste energije, dobavitelji za razkritje uporabijo vrsto potrdila o izvoru, ki ustreza dobavljeni energiji. Poleg tega lahko države članice poskrbijo, da takrat, ko odjemalec porabi plin iz vodikovega omrežja ali omrežja zemeljskega plina, preklic potrdila o izvoru ustreza zadevnim značilnostim omrežja. Prav tako se potrdila o izvoru, izdana v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/EU, lahko uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom. Za namene odstavka 2 tega člena se v primeru, ko se električna energija pridobiva iz soproizvodnje z visokim izkoristkom z uporabo obnovljivih virov, sme izdati samo eno potrdilo o izvoru, v katerem so navedene značilnosti obojega.“;

Če so države članice uvedle potrdila o izvoru tudi za druge vrste energije, dobavitelji za razkritje uporabijo vrsto potrdila o izvoru, ki ustreza dobavljeni energiji. Poleg tega lahko države članice poskrbijo, da takrat, ko odjemalec porabi plin iz vodikovega omrežja ali omrežja zemeljskega plina, preklic potrdila o izvoru ustreza zadevnim značilnostim omrežja. Prav tako se potrdila o izvoru, izdana v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/EU, lahko uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom. Za namene odstavka 2 tega člena se v primeru, ko se električna energija pridobiva iz soproizvodnje z visokim izkoristkom z uporabo obnovljivih virov, sme izdati samo eno potrdilo o izvoru, v katerem so navedene značilnosti obojega.“;

| (ba) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:





  „9.
     
  Države članice priznavajo potrdila o izvoru, ki jih izda druga država članica v skladu s to direktivo, izključno kot dokazilo o podatkih iz odstavka 1 in odstavka 7, prvi pododstavek, točke (a) do (h). Država članica sme potrdilo o izvoru zavrniti le v primeru, da upravičeno dvomi o njegovi točnosti, zanesljivosti ali verodostojnosti. Država članica o zavrnitvi in njeni utemeljitvi obvesti Komisijo.“ |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.
     
  Države članice priznavajo potrdila o izvoru, ki jih izda druga država članica v skladu s to direktivo, izključno kot dokazilo o podatkih iz odstavka 1 in odstavka 7, prvi pododstavek, točke (a) do (h). Država članica sme potrdilo o izvoru zavrniti le v primeru, da upravičeno dvomi o njegovi točnosti, zanesljivosti ali verodostojnosti. Država članica o zavrnitvi in njeni utemeljitvi obvesti Komisijo.“

| (bb) | odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:





  „11.
     
  Države članice ne priznavajo potrdil o izvoru, ki jih izda tretja država, razen če je Unija z navedeno tretjo državo sklenila sporazum o vzajemnem priznavanju potrdil o izvoru, izdanih v Uniji in v združljivem sistemu potrdil o izvoru, vzpostavljenem v navedeni tretji državi, in le v primeru neposrednega uvoza ali izvoza energije. Komisija izda smernice, v katerih pojasni zahteve Unije za priznavanje potrdil o izvoru, ki jih je izdala tretja država, tudi v zvezi s temeljno ureditvijo upravljanja, da bi poenostavila in pospešila doseganje omenjenih sporazumov s tretjimi državami.




  Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] izda smernice o ustreznih zaščitnih ukrepih za čezmejne prenose.“; |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.
     
  Države članice ne priznavajo potrdil o izvoru, ki jih izda tretja država, razen če je Unija z navedeno tretjo državo sklenila sporazum o vzajemnem priznavanju potrdil o izvoru, izdanih v Uniji in v združljivem sistemu potrdil o izvoru, vzpostavljenem v navedeni tretji državi, in le v primeru neposrednega uvoza ali izvoza energije. Komisija izda smernice, v katerih pojasni zahteve Unije za priznavanje potrdil o izvoru, ki jih je izdala tretja država, tudi v zvezi s temeljno ureditvijo upravljanja, da bi poenostavila in pospešila doseganje omenjenih sporazumov s tretjimi državami.

Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] izda smernice o ustreznih zaščitnih ukrepih za čezmejne prenose.“;

| (bc) | odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:





  „13.
     
  Komisija do 30. junija 2025 sprejme poročilo, v katerem oceni možnosti za uvedbo zelenega znaka na ravni Unije, s katerim bi spodbujali uporabo energije iz obnovljivih virov, proizvedene v novih obratih. Da bi dobavitelji dokazali izpolnjevanje zahtev za ta znak, uporabijo informacije na potrdilih o izvoru.“; |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:

„13.
     
  Komisija do 30. junija 2025 sprejme poročilo, v katerem oceni možnosti za uvedbo zelenega znaka na ravni Unije, s katerim bi spodbujali uporabo energije iz obnovljivih virov, proizvedene v novih obratih. Da bi dobavitelji dokazali izpolnjevanje zahtev za ta znak, uporabijo informacije na potrdilih o izvoru.“;

| (bd) | doda se naslednji odstavek:





  „13a.
     
  Komisija spremlja delovanje sistema potrdil o izvoru in do 30. junija 2025 oceni razmerje med njihovo ponudbo in povpraševanjem na trgu ter v primeru neravnovesij ugotovi, kateri pomembni dejavniki vplivajo na ponudbo in povpraševanje, ter predlaga ukrepe za odpravo morebitnih strukturnih neravnovesij, da bi podprla udeležence trgov pri usmeritvi v nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.“; |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„13a.
     
  Komisija spremlja delovanje sistema potrdil o izvoru in do 30. junija 2025 oceni razmerje med njihovo ponudbo in povpraševanjem na trgu ter v primeru neravnovesij ugotovi, kateri pomembni dejavniki vplivajo na ponudbo in povpraševanje, ter predlaga ukrepe za odpravo morebitnih strukturnih neravnovesij, da bi podprla udeležence trgov pri usmeritvi v nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.“;

| (9) | v členu 20 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice v skladu s svojo oceno nujnosti gradnje nove
  ali modernizacije obstoječe
  infrastrukture za proizvodnjo energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) te direktive, ki je vključena v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999, po potrebi
  in v skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘
  sprejmejo potrebne ukrepe za razvoj učinkovite infrastrukture za daljinsko ogrevanje in hlajenje za spodbujanje ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov energije,
  in sicer
  v kombinaciji s shranjevanjem toplotne energije,
  sistemi ponudbe in povpraševanja ter obrati za soproizvodnjo toplote in električne energije
  .




  3a.
     
  Če je primerno, države članice v skladu z ustreznim pravom o trgu električne energije sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev nestalne električne energije iz obnovljivih virov v omrežje, pri čemer zagotovijo stabilnost omrežja in zanesljivost oskrbe.
  “; |
| --- | --- |

(9)

v členu 20 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice v skladu s svojo oceno nujnosti gradnje nove
  ali modernizacije obstoječe
  infrastrukture za proizvodnjo energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) te direktive, ki je vključena v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999, po potrebi
  in v skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘
  sprejmejo potrebne ukrepe za razvoj učinkovite infrastrukture za daljinsko ogrevanje in hlajenje za spodbujanje ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov energije,
  in sicer
  v kombinaciji s shranjevanjem toplotne energije,
  sistemi ponudbe in povpraševanja ter obrati za soproizvodnjo toplote in električne energije
  .

3a.
     
  Če je primerno, države članice v skladu z ustreznim pravom o trgu električne energije sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev nestalne električne energije iz obnovljivih virov v omrežje, pri čemer zagotovijo stabilnost omrežja in zanesljivost oskrbe.
  “;

| (10) | vstavi se naslednji člen 20a:


  „Člen 20a


  Olajšanje sistemske integracije električne energije iz obnovljivih virov


  „1.   Države članice zahtevajo, da operaterji prenosnih sistemov in
  , če je to tehnično izvedljivo,
  operaterji distribucijskih sistemov na svojem ozemlju dajo na voljo informacije o deležu električne energije iz obnovljivih virov in vsebnosti emisij toplogrednih plinov v električni energiji, dobavljeni na vsakem trgovalnem območju, in sicer čim bolj natančno in v realnem času, vendar v časovnih intervalih, ki niso daljši od ene ure, ter z napovedmi, če so na voljo.
  Države članice poskrbijo, da imajo operaterji distribucijskih sistemov dostop do potrebnih podatkov. Če v skladu z nacionalno zakonodajo operaterji teh sistemov nimajo dostopa do vseh potrebnih informacij, uporabijo obstoječi sistem sporočanja podatkov v okviru Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) na podlagi določb Direktive (EU) 2019/944. Vseeno pa operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov niso odgovorni za napake pri napovedovanju, oceni ali izračunu, do katerih pride zaradi zunanjih okoliščin. Države članice spodbujajo nadgradnjo pametnih omrežij, da bi bolje spremljale ravnotežje omrežja in informacije dajale
  na voljo
  v realnem času.




  Če je to tehnično izvedljivo, bi morali operaterji distribucijskih sistemov dati na voljo tudi anonimizirane in zbirne podatke o potencialu za prilagajanje odjema in o električni energiji iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo samoporabniki in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter se dovaja v omrežje.






  1a.
     Informacije i
  n podatki iz odstavka 1
  se dajo na voljo digitalno na način, ki zagotavlja
  interoperabilnost na podlagi harmoniziranih oblik zapisa podatkov in standardiziranih podatkovnih nizov, tako
  da jih lahko
  nediskriminatorno
  uporabljajo udeleženci na trgu električne energije, združevalci, porabniki in končni uporabniki ter da jih je mogoče brati z elektronskimi komunikacijskimi napravami ▌.


  2.   Poleg zahtev iz [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020] države članice
  sprejmejo ukrepe, s katerimi od proizvajalcev
  gospodinjskih in industrijskih baterij
  zahtevajo
  , da pod nediskriminatornimi pogoji
  in brezplačno
  lastnikom in uporabnikom baterij ter tretjim stranem, ki delujejo v njihovem imenu
  na podlagi izrecne privolitve in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2016/679
  , kot so podjetja za upravljanje energije v stavbah in udeleženci na trgu električne energije, omogočijo dostop v realnem času do osnovnih informacij o sistemu upravljanja baterij, vključno z zmogljivostjo, stanjem, stanjem napolnjenosti in vrednostjo delovne moči baterij.
  Države članice
  do [6 mesecev po začetku veljavnosti direktive o spremembi] sprejmejo ukrepe, s katerimi od proizvajalcev
  vozil
  zahtevajo
  , da
  dajo –
  pod nediskriminatornimi pogoji
  in brezplačno za lastnike ali uporabnike baterij in subjekte, ki delujejo v njihovem imenu, –
  lastnikom in uporabnikom električnih vozil ter tretjim stranem, ki delujejo v njihovem imenu
  na podlagi izrecne privolitve,
  kot so udeleženci na trgu električne energije in ponudniki storitev elektromobilnosti, v realnem času na voljo podatke v vozilu, povezane s stanjem baterije, stanjem napolnjenosti baterije, vrednostjo delovne moči baterije in zmogljivostjo baterije ▌, in sicer poleg izpolnjevanja dodatnih zahtev iz uredbe o homologaciji in nadzoru trga
  ter ob popolnem spoštovanju ustreznih določb iz Uredbe (EU) 2016/679
  .
  V skladu z uredbo o baterijah se podatki posredujejo v načinu ‚samo za branje‘, s čimer se tretjim stranem prepreči, da bi spreminjale parametre podatkov.




  Države članice zagotovijo, da proizvajalci pametnih sistemov ogrevanja in hlajenja, enot za shranjevanje toplotne energije in drugih pametnih naprav, ki omogočajo, da porabniki odjem prilagajajo energetskemu sistemu, zagotovijo nediskriminatoren in brezplačen dostop do podatkov, pomembnih za prilagajanje odjema, uporabnikom, pa tudi tretjim stranem, ki delujejo v imenu lastnikov in uporabnikov z izrecno privolitvijo in v skladu z ustreznimi določbami iz Uredbe (EU) 2016/679.




  3.   Poleg zahtev iz [predloga uredbe o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, ki razveljavlja Direktivo 2014/94/EU] države članice zagotovijo, da lahko vse nove ali nadgrajene napajalne postaje, ki niso javno dostopne, nameščene na njihovem ozemlju od [roka za prenos te direktive o spremembi], podpirajo funkcije pametnega polnjenja in
  vmesnike s pametnimi merilnimi sistemi, če jih države članice uvedejo, in
  po potrebi na podlagi ocene regulativnega organa dvosmerne funkcije polnjenja
  , kot je določeno v členu 14(4) Uredbe (EU) ... [uredba o infrastrukturi za alternativna goriva] in v skladu z oceno regulativnih organov o potencialnem prispevku te funkcije
  .


  4.   Države članice
  poskrbijo, da so v zagotavljanje sistemskih storitev in storitev izravnave vključena vsa sredstva za proizvodnjo električne energije, tudi enote za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov
  .
  Države članice tudi
  zagotovijo, da nacionalni regulativni okvir ne diskriminira udeležbe na trgih električne energije, vključno z upravljanjem prezasedenosti ter zagotavljanjem storitev prilagajanja in izravnave
  za električna omrežja in omrežja daljinskega ogrevanja in hlajenja, ponudnike shranjevanja energije in prožnosti ter storitev izravnave
  , za male ali mobilne sisteme, kot so gospodinjske
  in skupnostne
  baterije
  ter
  električna vozila,
  pa tudi za decentralizirane vire energije z zmogljivostjo pod 1 MW, ki sodelujejo v sistemu, za enote za shranjevane toplotne energije, enote za pretvarjanje električne energije v plin, toplotne črpalke in druge tehnologije, ki omogočajo prožnost,
  tako neposredno kot tudi z združevanjem.
  Države članice zagotovijo enake konkurenčne pogoje za manjše udeležence na trgu, zlasti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, da lahko na trgu delujejo brez nesorazmernega upravnega ali regulativnega bremena.






  4a.
     
  Države članice z nacionalnim regulativnim okvirom končnim odjemalcem omogočijo, da sklepajo pogodbene dogovore z udeleženci na trgu električne energije in ponudniki storitev elektromobilnosti, prejmejo informacije o pogojih dogovora, vključno z varstvom osebnih podatkov, in posledicah za potrošnike, vključno s plačilom za prožnost.“; |
| --- | --- |

(10)

vstavi se naslednji člen 20a:

„Člen 20a

Olajšanje sistemske integracije električne energije iz obnovljivih virov

„1.   Države članice zahtevajo, da operaterji prenosnih sistemov in
  , če je to tehnično izvedljivo,
  operaterji distribucijskih sistemov na svojem ozemlju dajo na voljo informacije o deležu električne energije iz obnovljivih virov in vsebnosti emisij toplogrednih plinov v električni energiji, dobavljeni na vsakem trgovalnem območju, in sicer čim bolj natančno in v realnem času, vendar v časovnih intervalih, ki niso daljši od ene ure, ter z napovedmi, če so na voljo.
  Države članice poskrbijo, da imajo operaterji distribucijskih sistemov dostop do potrebnih podatkov. Če v skladu z nacionalno zakonodajo operaterji teh sistemov nimajo dostopa do vseh potrebnih informacij, uporabijo obstoječi sistem sporočanja podatkov v okviru Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) na podlagi določb Direktive (EU) 2019/944. Vseeno pa operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov niso odgovorni za napake pri napovedovanju, oceni ali izračunu, do katerih pride zaradi zunanjih okoliščin. Države članice spodbujajo nadgradnjo pametnih omrežij, da bi bolje spremljale ravnotežje omrežja in informacije dajale
  na voljo
  v realnem času.

Če je to tehnično izvedljivo, bi morali operaterji distribucijskih sistemov dati na voljo tudi anonimizirane in zbirne podatke o potencialu za prilagajanje odjema in o električni energiji iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo samoporabniki in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter se dovaja v omrežje.

1a.
     Informacije i
  n podatki iz odstavka 1
  se dajo na voljo digitalno na način, ki zagotavlja
  interoperabilnost na podlagi harmoniziranih oblik zapisa podatkov in standardiziranih podatkovnih nizov, tako
  da jih lahko
  nediskriminatorno
  uporabljajo udeleženci na trgu električne energije, združevalci, porabniki in končni uporabniki ter da jih je mogoče brati z elektronskimi komunikacijskimi napravami ▌.

2.   Poleg zahtev iz [predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020] države članice
  sprejmejo ukrepe, s katerimi od proizvajalcev
  gospodinjskih in industrijskih baterij
  zahtevajo
  , da pod nediskriminatornimi pogoji
  in brezplačno
  lastnikom in uporabnikom baterij ter tretjim stranem, ki delujejo v njihovem imenu
  na podlagi izrecne privolitve in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2016/679
  , kot so podjetja za upravljanje energije v stavbah in udeleženci na trgu električne energije, omogočijo dostop v realnem času do osnovnih informacij o sistemu upravljanja baterij, vključno z zmogljivostjo, stanjem, stanjem napolnjenosti in vrednostjo delovne moči baterij.

Države članice
  do [6 mesecev po začetku veljavnosti direktive o spremembi] sprejmejo ukrepe, s katerimi od proizvajalcev
  vozil
  zahtevajo
  , da
  dajo –
  pod nediskriminatornimi pogoji
  in brezplačno za lastnike ali uporabnike baterij in subjekte, ki delujejo v njihovem imenu, –
  lastnikom in uporabnikom električnih vozil ter tretjim stranem, ki delujejo v njihovem imenu
  na podlagi izrecne privolitve,
  kot so udeleženci na trgu električne energije in ponudniki storitev elektromobilnosti, v realnem času na voljo podatke v vozilu, povezane s stanjem baterije, stanjem napolnjenosti baterije, vrednostjo delovne moči baterije in zmogljivostjo baterije ▌, in sicer poleg izpolnjevanja dodatnih zahtev iz uredbe o homologaciji in nadzoru trga
  ter ob popolnem spoštovanju ustreznih določb iz Uredbe (EU) 2016/679
  .
  V skladu z uredbo o baterijah se podatki posredujejo v načinu ‚samo za branje‘, s čimer se tretjim stranem prepreči, da bi spreminjale parametre podatkov.

Države članice zagotovijo, da proizvajalci pametnih sistemov ogrevanja in hlajenja, enot za shranjevanje toplotne energije in drugih pametnih naprav, ki omogočajo, da porabniki odjem prilagajajo energetskemu sistemu, zagotovijo nediskriminatoren in brezplačen dostop do podatkov, pomembnih za prilagajanje odjema, uporabnikom, pa tudi tretjim stranem, ki delujejo v imenu lastnikov in uporabnikov z izrecno privolitvijo in v skladu z ustreznimi določbami iz Uredbe (EU) 2016/679.

3.   Poleg zahtev iz [predloga uredbe o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, ki razveljavlja Direktivo 2014/94/EU] države članice zagotovijo, da lahko vse nove ali nadgrajene napajalne postaje, ki niso javno dostopne, nameščene na njihovem ozemlju od [roka za prenos te direktive o spremembi], podpirajo funkcije pametnega polnjenja in
  vmesnike s pametnimi merilnimi sistemi, če jih države članice uvedejo, in
  po potrebi na podlagi ocene regulativnega organa dvosmerne funkcije polnjenja
  , kot je določeno v členu 14(4) Uredbe (EU) ... [uredba o infrastrukturi za alternativna goriva] in v skladu z oceno regulativnih organov o potencialnem prispevku te funkcije
  .

4.   Države članice
  poskrbijo, da so v zagotavljanje sistemskih storitev in storitev izravnave vključena vsa sredstva za proizvodnjo električne energije, tudi enote za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov
  .
  Države članice tudi
  zagotovijo, da nacionalni regulativni okvir ne diskriminira udeležbe na trgih električne energije, vključno z upravljanjem prezasedenosti ter zagotavljanjem storitev prilagajanja in izravnave
  za električna omrežja in omrežja daljinskega ogrevanja in hlajenja, ponudnike shranjevanja energije in prožnosti ter storitev izravnave
  , za male ali mobilne sisteme, kot so gospodinjske
  in skupnostne
  baterije
  ter
  električna vozila,
  pa tudi za decentralizirane vire energije z zmogljivostjo pod 1 MW, ki sodelujejo v sistemu, za enote za shranjevane toplotne energije, enote za pretvarjanje električne energije v plin, toplotne črpalke in druge tehnologije, ki omogočajo prožnost,
  tako neposredno kot tudi z združevanjem.
  Države članice zagotovijo enake konkurenčne pogoje za manjše udeležence na trgu, zlasti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, da lahko na trgu delujejo brez nesorazmernega upravnega ali regulativnega bremena.

4a.
     
  Države članice z nacionalnim regulativnim okvirom končnim odjemalcem omogočijo, da sklepajo pogodbene dogovore z udeleženci na trgu električne energije in ponudniki storitev elektromobilnosti, prejmejo informacije o pogojih dogovora, vključno z varstvom osebnih podatkov, in posledicah za potrošnike, vključno s plačilom za prožnost.“;

| (11) | vstavi se naslednji člen 22a:

  „Člen 22a

  Vključevanje energije iz obnovljivih virov v industrijo


  1.   Države članice si prizadevajo povečati delež obnovljivih virov v količini virov energije, porabljenih za končno energijo in neenergetske namene v industrijskem sektorju, za okvirno povprečno najmanjše letno povečanje za
  1,9
   odstotne točke do leta 2030.
  Povečanje se izračuna kot povprečje za triletna obdobja, tj. za obdobje 2024–2027 in 2027–2030.


  Države članice načrtovane in sprejete
  politike in
  ukrepe za dosego takega okvirnega povečanja vključijo v svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte ter poročila o napredku, ki jih predložijo v skladu s členi 3, 14 in 17 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Ti ukrepi vključujejo elektrifikacijo industrijskih procesov na podlagi obnovljivih virov energije, kadar to velja za stroškovno učinkovito rešitev. Države članice pri sprejemanju ukrepov za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov v industriji upoštevajo načelo ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘.




  Države članice določijo regulativni okvir, v katerega so lahko vključeni podporni ukrepi za industrijo v skladu s členom 3(4a) te direktive, in spodbujajo uvajanje obnovljivih virov in obnovljivega vodika, ki ga izkorišča industrija, pri čemer dosledno upoštevajo učinkovitost in mednarodno konkurenčnost kot nujna predpogoja za uvajanje izkoriščanja energije iz obnovljivih virov v industrijo. Pri vzpostavitvi tega okvira je treba v skladu členom 3(4a) in členom 15(8) te direktive zlasti obravnavati regulativne, upravne in ekonomske ovire.


  Države članice zagotovijo, da prispevek goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se uporabljajo za končno energijo in neenergetske namene, do leta 2030 znaša 50 % vodika, uporabljenega za končno energijo in neenergetske namene v industriji.
  Države članice zagotovijo, da bo prispevek goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se uporabljajo za končno energijo in neenergetske namene, do leta 2035 znaša vsaj 70 % vodika, uporabljenega za končno energijo in neenergetske namene v industriji. Komisija leta 2026 in nato vsako leto analizira razpoložljivost goriv nebiološkega izvora.
  Za izračun teh odstotkov se uporabljajo naslednja pravila: [Sprememba 34]







  (a) | pri izračunu imenovalca se upošteva energijska vsebnost vodika za končno energijo in neenergetske namene, razen vodika, ki se uporablja kot vmesni proizvod za proizvodnjo konvencionalnih goriv, namenjenih uporabi v prometu
  , in vodika, ki nastane kot stranski produkt ali iz stranskih produktov v industrijskih obratih
  ; |
| --- | --- | --- |

(11)

vstavi se naslednji člen 22a:

„Člen 22a

Vključevanje energije iz obnovljivih virov v industrijo

1.   Države članice si prizadevajo povečati delež obnovljivih virov v količini virov energije, porabljenih za končno energijo in neenergetske namene v industrijskem sektorju, za okvirno povprečno najmanjše letno povečanje za
  1,9
   odstotne točke do leta 2030.
  Povečanje se izračuna kot povprečje za triletna obdobja, tj. za obdobje 2024–2027 in 2027–2030.

Države članice načrtovane in sprejete
  politike in
  ukrepe za dosego takega okvirnega povečanja vključijo v svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte ter poročila o napredku, ki jih predložijo v skladu s členi 3, 14 in 17 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Ti ukrepi vključujejo elektrifikacijo industrijskih procesov na podlagi obnovljivih virov energije, kadar to velja za stroškovno učinkovito rešitev. Države članice pri sprejemanju ukrepov za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov v industriji upoštevajo načelo ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘.

Države članice določijo regulativni okvir, v katerega so lahko vključeni podporni ukrepi za industrijo v skladu s členom 3(4a) te direktive, in spodbujajo uvajanje obnovljivih virov in obnovljivega vodika, ki ga izkorišča industrija, pri čemer dosledno upoštevajo učinkovitost in mednarodno konkurenčnost kot nujna predpogoja za uvajanje izkoriščanja energije iz obnovljivih virov v industrijo. Pri vzpostavitvi tega okvira je treba v skladu členom 3(4a) in členom 15(8) te direktive zlasti obravnavati regulativne, upravne in ekonomske ovire.

Države članice zagotovijo, da prispevek goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se uporabljajo za končno energijo in neenergetske namene, do leta 2030 znaša 50 % vodika, uporabljenega za končno energijo in neenergetske namene v industriji.
  Države članice zagotovijo, da bo prispevek goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se uporabljajo za končno energijo in neenergetske namene, do leta 2035 znaša vsaj 70 % vodika, uporabljenega za končno energijo in neenergetske namene v industriji. Komisija leta 2026 in nato vsako leto analizira razpoložljivost goriv nebiološkega izvora.
  Za izračun teh odstotkov se uporabljajo naslednja pravila: [Sprememba 34]

(a)

pri izračunu imenovalca se upošteva energijska vsebnost vodika za končno energijo in neenergetske namene, razen vodika, ki se uporablja kot vmesni proizvod za proizvodnjo konvencionalnih goriv, namenjenih uporabi v prometu
  , in vodika, ki nastane kot stranski produkt ali iz stranskih produktov v industrijskih obratih
  ;

| (b) | pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost obnovljivih goriv nebiološkega izvora, porabljenih v industrijskem sektorju za končno energijo in neenergetske namene, razen goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se uporabljajo kot vmesni proizvodi za proizvodnjo ▌ goriv, namenjenih uporabi v prometu; |
| --- | --- |

(b)

pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost obnovljivih goriv nebiološkega izvora, porabljenih v industrijskem sektorju za končno energijo in neenergetske namene, razen goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se uporabljajo kot vmesni proizvodi za proizvodnjo ▌ goriv, namenjenih uporabi v prometu;

| (c) | pri izračunu števca in imenovalca se uporabijo vrednosti energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, kot so določene v Prilogi III.

  Komisija do 31. januarja 2026 po uveljavitvi pravil iz odstavka 1 oceni, ali je glede na regulativni, tehnični in znanstveni razvoj primerno in upravičeno prilagoditi podcilj glede obnovljivih goriv nebiološkega izvora za leto 2030, in po potrebi v ta namen spremeni ta člen, priloži pa tudi oceno učinka.


  Da bi države članice spodbudile uporabo rešitev na področju energije iz obnovljivih virov za industrijsko nizko- in srednjetemperaturno toploto, si prizadevajo, da bi bilo na voljo več ekonomsko upravičenih in tehnično izvedljivih rešitev na podlagi obnovljivih virov energije, ki bi pri industrijski rabi toplote lahko nadomestile uporabo energije iz fosilnih goriv, da bi najpozneje do leta 2027 prenehali uporabljati fosilna goriva v industrijskih postopkih, pri katerih je potrebno ogrevanje do 200 stopinj Celzija.

  ▌ |
| --- | --- |

(c)

pri izračunu števca in imenovalca se uporabijo vrednosti energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, kot so določene v Prilogi III.

▌

1a.
     
  Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] pripravi splošno strategijo za uvoz vodika, da bi spodbudila evropski trg vodika. S to strategijo dopolni pobude za spodbujanje domače proizvodnje vodika v Uniji ter podpira izvajanje te direktive in doseganje v njej določenih ciljev, pri čemer ustrezno upošteva zanesljivost oskrbe in strateško avtonomijo Unije na področju energije. Ukrepi, vključeni v strategijo, so namenjeni uveljavljanju enakih konkurenčnih pogojev na podlagi enakovrednih pravil ali standardov v tretjih državah v smislu varstva okolja, trajnosti in blaženja podnebnih sprememb. Strategija vključuje okvirne mejnike in ukrepe za uvoz. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za vključitev strategije v svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte ter poročila o napredku, ki jih predložijo v skladu s členi 3, 14 in 17 Uredbe (EU) 2018/1999. Pri strategiji se upošteva tudi, da je treba dostop lokalnega prebivalstva do energije razširiti.“;

| (12) | člen 23 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Da bi vsaka država članica spodbudila uporabo energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, poveča delež energije iz obnovljivih virov v tem sektorju za
  okvirno 2,3
   odstotne točke kot letno povprečje, izračunano za obdobji 2021–2025 in 2026–2030, z začetkom pri deležu energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja leta 2020, ki se izraža kot nacionalni delež končne porabe energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7.
  To povečanje znaša
  2,8
   odstotne točke za tiste države članice, v katerih se uporabljata odvečna toplota in odvečni hlad. V tem primeru lahko države članice upoštevajo odvečno toploto in odvečni hlad, pri čemer velja omejitev 40 % povprečnega letnega povečanja.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 23 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Da bi vsaka država članica spodbudila uporabo energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, poveča delež energije iz obnovljivih virov v tem sektorju za
  okvirno 2,3
   odstotne točke kot letno povprečje, izračunano za obdobji 2021–2025 in 2026–2030, z začetkom pri deležu energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja leta 2020, ki se izraža kot nacionalni delež končne porabe energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7.

To povečanje znaša
  2,8
   odstotne točke za tiste države članice, v katerih se uporabljata odvečna toplota in odvečni hlad. V tem primeru lahko države članice upoštevajo odvečno toploto in odvečni hlad, pri čemer velja omejitev 40 % povprečnega letnega povečanja.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   
  Da bi imela Komisija popoln pregled nad precej različnimi stopnjami povpraševanja po industrijski toploti v Uniji, države
  članice ocenijo svoje možnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter uporabo odvečne toplote in odvečnega hladu v sektorju ogrevanja in hlajenja, tudi z 
  analizo stroškov in koristi, ki zajema vse pozitivne zunanje dejavnike, – če je to ustrezno –,
  analizo območij, primernih za njihovo uvedbo z nizkim ekološkim tveganjem, ter možnosti za uporabo manjših projektov za gospodinjstva
  , mala in srednja podjetja, industrijsko simbiozo in poslovne stavbe, ter ob sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti orišejo morebitne infrastrukturne potrebe
  . V oceni se
  upoštevajo razpoložljive in ekonomsko upravičene tehnologije za industrijsko in gospodinjsko uporabo, da se
  določijo mejniki in ukrepi za
  večjo uporabo
  obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje ter po potrebi uporabo odvečne toplote in odvečnega hladu z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem
  , pa tudi v manjših gospodinjstvih ter malih in srednjih podjetjih,
  z namenom vzpostavitve dolgoročne nacionalne strategije za
  zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, ki jih povzročata ogrevanje in hlajenje
  .
  V tej strategiji se upoštevajo različne ravni kakovosti toplote (visoka, srednja in nizka temperatura), značilne za različne procese in vrste uporabe.
  Ocena je
  v skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘ in je
  del celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz členov 3 in 14 Uredbe (EU) 2018/1999 ter spremlja celovito oceno ogrevanja in hlajenja, ki se zahteva v skladu s členom 14(1) Direktive 2012/27/EU.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   
  Da bi imela Komisija popoln pregled nad precej različnimi stopnjami povpraševanja po industrijski toploti v Uniji, države
  članice ocenijo svoje možnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter uporabo odvečne toplote in odvečnega hladu v sektorju ogrevanja in hlajenja, tudi z 
  analizo stroškov in koristi, ki zajema vse pozitivne zunanje dejavnike, – če je to ustrezno –,
  analizo območij, primernih za njihovo uvedbo z nizkim ekološkim tveganjem, ter možnosti za uporabo manjših projektov za gospodinjstva
  , mala in srednja podjetja, industrijsko simbiozo in poslovne stavbe, ter ob sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti orišejo morebitne infrastrukturne potrebe
  . V oceni se
  upoštevajo razpoložljive in ekonomsko upravičene tehnologije za industrijsko in gospodinjsko uporabo, da se
  določijo mejniki in ukrepi za
  večjo uporabo
  obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje ter po potrebi uporabo odvečne toplote in odvečnega hladu z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem
  , pa tudi v manjših gospodinjstvih ter malih in srednjih podjetjih,
  z namenom vzpostavitve dolgoročne nacionalne strategije za
  zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, ki jih povzročata ogrevanje in hlajenje
  .
  V tej strategiji se upoštevajo različne ravni kakovosti toplote (visoka, srednja in nizka temperatura), značilne za različne procese in vrste uporabe.
  Ocena je
  v skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘ in je
  del celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz členov 3 in 14 Uredbe (EU) 2018/1999 ter spremlja celovito oceno ogrevanja in hlajenja, ki se zahteva v skladu s členom 14(1) Direktive 2012/27/EU.“;

| (c) | v odstavku 2, prvi pododstavek, se črta točka (a); |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2, prvi pododstavek, se črta točka (a);

| (ca) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:



  „Države članice lastnikom ali najemnikom stavb ter malim in srednjim podjetjem zlasti posredujejo informacije o stroškovno učinkovitih ukrepih in finančnih instrumentih za izboljšanje porabe energije iz obnovljivih virov v sistemih ogrevanja in hlajenja. Države članice informacije posredujejo prek enotnih kontaktnih točk, in sicer z dostopnimi in preglednimi svetovalnimi orodji.“; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice lastnikom ali najemnikom stavb ter malim in srednjim podjetjem zlasti posredujejo informacije o stroškovno učinkovitih ukrepih in finančnih instrumentih za izboljšanje porabe energije iz obnovljivih virov v sistemih ogrevanja in hlajenja. Države članice informacije posredujejo prek enotnih kontaktnih točk, in sicer z dostopnimi in preglednimi svetovalnimi orodji.“;

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Za dosego povprečnega letnega povečanja iz prvega pododstavka odstavka 1 države članice izvedejo
  vsaj tri izmed
  naslednjih ukrepov:






  (a) | fizično vključitev energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote in odvečnega hladu v vire energije in goriva za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za dosego povprečnega letnega povečanja iz prvega pododstavka odstavka 1 države članice izvedejo
  vsaj tri izmed
  naslednjih ukrepov:

(a)

fizično vključitev energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote in odvečnega hladu v vire energije in goriva za ogrevanje in hlajenje;

| (b) | namestitev zelo učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah
  , priklop stavb na zelo učinkovite sisteme za daljinsko ogrevanje ali hlajenje
  ali uporabo energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote in odvečnega hladu za postopke industrijskega ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

(b)

namestitev zelo učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah
  , priklop stavb na zelo učinkovite sisteme za daljinsko ogrevanje ali hlajenje
  ali uporabo energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote in odvečnega hladu za postopke industrijskega ogrevanja in hlajenja;

| (c) | ukrepe na podlagi certifikatov, s katerimi se lahko trguje ter ki s podporo ukrepom za namestitev iz točke (b) tega odstavka dokazujejo skladnost z obveznostjo iz odstavka 1, prvi pododstavek, in ki jih izvaja drug gospodarski subjekt, kot je neodvisni inštalater tehnologije za energijo iz obnovljivih virov ali podjetje za energetske storitve, ki izvaja inštalacijske storitve na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe na podlagi certifikatov, s katerimi se lahko trguje ter ki s podporo ukrepom za namestitev iz točke (b) tega odstavka dokazujejo skladnost z obveznostjo iz odstavka 1, prvi pododstavek, in ki jih izvaja drug gospodarski subjekt, kot je neodvisni inštalater tehnologije za energijo iz obnovljivih virov ali podjetje za energetske storitve, ki izvaja inštalacijske storitve na področju energije iz obnovljivih virov;

| (d) | krepitev zmogljivosti nacionalnih
  , regionalnih
  in lokalnih organov
  za popis lokalnega potenciala za ogrevanje in hlajenje z obnovljivimi viri energije,
  načrtovanje in izvajanje projektov in infrastruktur na področju obnovljivih virov energije
  ter svetovanje v zvezi s tem
  ; |
| --- | --- |

(d)

krepitev zmogljivosti nacionalnih
  , regionalnih
  in lokalnih organov
  za popis lokalnega potenciala za ogrevanje in hlajenje z obnovljivimi viri energije,
  načrtovanje in izvajanje projektov in infrastruktur na področju obnovljivih virov energije
  ter svetovanje v zvezi s tem
  ;

| (e) | oblikovanje okvirov za zmanjšanje tveganja za znižanje stroškov kapitala za projekte ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije
  ter projekte v zvezi z odvečno toploto in hladom, med drugim z možnostjo združevanja manjših projektov in njihovega celovitejšega povezovanja z drugimi ukrepi za energijsko učinkovitost in obnovo stavb
  ; |
| --- | --- |

(e)

oblikovanje okvirov za zmanjšanje tveganja za znižanje stroškov kapitala za projekte ogrevanja in hlajenja z obnovljivimi viri energije
  ter projekte v zvezi z odvečno toploto in hladom, med drugim z možnostjo združevanja manjših projektov in njihovega celovitejšega povezovanja z drugimi ukrepi za energijsko učinkovitost in obnovo stavb
  ;

| (f) | spodbujanje sklepanja pogodb o odkupu
  za ogrevanje in hlajenje z obnovljivimi viri energije
  za večje in kolektivne male porabnike; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje sklepanja pogodb o odkupu
  za ogrevanje in hlajenje z obnovljivimi viri energije
  za večje in kolektivne male porabnike;

| (g) | načrtovane nadomestne sheme
  fosilnih virov
  ogrevanja
  , sistemov ogrevanja, ki niso združljivi z obnovljivimi viri energije
  ali sheme postopnega opuščanja fosilnih goriv z mejniki; |
| --- | --- |

(g)

načrtovane nadomestne sheme
  fosilnih virov
  ogrevanja
  , sistemov ogrevanja, ki niso združljivi z obnovljivimi viri energije
  ali sheme postopnega opuščanja fosilnih goriv z mejniki;

| (h) | načrtovanje ogrevanja z obnovljivimi viri energije, ki zajema hlajenje, ter zahteve na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

(h)

načrtovanje ogrevanja z obnovljivimi viri energije, ki zajema hlajenje, ter zahteve na lokalni in regionalni ravni;

| (i) | druge ukrepe politike z enakim učinkom, vključno s fiskalnimi ukrepi, shemami podpore ali drugimi finančnimi spodbudami
  , ki prispevajo k namestitvi opreme za ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov ter razvoju energetskih omrežij za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje v stavbah in industriji; |
| --- | --- |

(i)

druge ukrepe politike z enakim učinkom, vključno s fiskalnimi ukrepi, shemami podpore ali drugimi finančnimi spodbudami
  , ki prispevajo k namestitvi opreme za ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov ter razvoju energetskih omrežij za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje v stavbah in industriji;

| (j) | spodbujanje proizvodnje bioplina in njegovega vnosa v plinsko omrežje namesto njegove uporabe za proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

(j)

spodbujanje proizvodnje bioplina in njegovega vnosa v plinsko omrežje namesto njegove uporabe za proizvodnjo električne energije;

| (k) | ukrepe za spodbujanje vključevanja tehnologij za shranjevanje toplotne energije v sisteme ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

(k)

ukrepe za spodbujanje vključevanja tehnologij za shranjevanje toplotne energije v sisteme ogrevanja in hlajenja;

| (l) | podpiranje omrežij za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki so v lasti uporabnikov, zlasti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, vključno z regulativnimi ukrepi ter ureditvijo in podporo v zvezi s financiranjem. |
| --- | --- |

(l)

podpiranje omrežij za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki so v lasti uporabnikov, zlasti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, vključno z regulativnimi ukrepi ter ureditvijo in podporo v zvezi s financiranjem.

Države članice pri sprejemanju in izvajanju teh ukrepov zagotovijo njihovo dostopnost za vse porabnike,
  tudi najemnike,
  zlasti tiste v gospodinjstvih z nizkimi dohodki ali v ranljivih gospodinjstvih
  , in zahtevajo, da se znaten delež ukrepov prednostno izvaja v gospodinjstvih, ki trpijo zaradi energetske revščine, kot je opredeljena v Direktivi ... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti], ali živijo v socialnih stanovanjih
  ter sicer ne bi imeli ustreznega začetnega kapitala, da bi jih lahko koristili.“;

| (13) | člen 24 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   
  Države članice podpirajo prenovo obstoječih omrežij ter razvoj zelo učinkovitih omrežij četrte in pete generacije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov, ki se napajajo izključno iz obnovljivih virov energije ter z neizogibno odvečno toploto ali odvečnim hladom, če je bila ekonomska in okoljska analiza stroškov in koristi, opravljena v partnerstvu z udeleženimi lokalnimi organi, pozitivna.
  Države članice zagotovijo, da se končnim porabnikom zagotovijo informacije o energijski učinkovitosti
  , emisijah toplogrednih plinov
  in deležu energije iz obnovljivih virov v njihovih sistemih za daljinsko ogrevanje in hlajenje na enostaven način, vsaj na računih na spletnih mestih dobaviteljev ali na zahtevo. Informacije o deležu energije iz obnovljivih virov se izrazijo vsaj kot odstotek bruto končne porabe ogrevanja in hlajenja, dodeljene odjemalcem danega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja, vključno z informacijami o tem, koliko energije je bilo porabljene za dobavo ene enote ogrevanja porabniku ali končnemu uporabniku.“; |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 24 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   
  Države članice podpirajo prenovo obstoječih omrežij ter razvoj zelo učinkovitih omrežij četrte in pete generacije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov, ki se napajajo izključno iz obnovljivih virov energije ter z neizogibno odvečno toploto ali odvečnim hladom, če je bila ekonomska in okoljska analiza stroškov in koristi, opravljena v partnerstvu z udeleženimi lokalnimi organi, pozitivna.
  Države članice zagotovijo, da se končnim porabnikom zagotovijo informacije o energijski učinkovitosti
  , emisijah toplogrednih plinov
  in deležu energije iz obnovljivih virov v njihovih sistemih za daljinsko ogrevanje in hlajenje na enostaven način, vsaj na računih na spletnih mestih dobaviteljev ali na zahtevo. Informacije o deležu energije iz obnovljivih virov se izrazijo vsaj kot odstotek bruto končne porabe ogrevanja in hlajenja, dodeljene odjemalcem danega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja, vključno z informacijami o tem, koliko energije je bilo porabljene za dobavo ene enote ogrevanja porabniku ali končnemu uporabniku.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Države članice si prizadevajo povečati delež energije iz obnovljivih virov
  , vključno s toploto, proizvedeno iz elektrike iz obnovljivih virov energije,
  ter iz odvečne toplote in odvečnega hladu pri daljinskem ogrevanju in hlajenju za vsaj
  2,3 odstotne točke
  kot letno povprečje, izračunano za obdobji 2021–2025 in 2026–2030, z začetkom pri deležu energije iz obnovljivih virov
  , vključno s toploto, proizvedeno iz elektrike iz obnovljivih virov energije,
  ter iz odvečne toplote in odvečnega hladu pri daljinskem ogrevanju in hlajenju leta 2020, ter določijo ukrepe, potrebne v ta namen. Delež energije iz obnovljivih virov se izrazi v deležu končne bruto porabe energije pri daljinskem ogrevanju in hlajenju, prilagojenem običajnim povprečnim podnebnim razmeram.
  Države članice, katerih delež energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in odvečnega hladu pri daljinskem ogrevanju in hlajenju presega 60 %, lahko štejejo, da s takim deležem izpolnjujejo povprečno letno povečanje iz prvega pododstavka.
  Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999 določijo potrebne ukrepe za uresničitev povprečnega letnega povečanja iz prvega pododstavka.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice si prizadevajo povečati delež energije iz obnovljivih virov
  , vključno s toploto, proizvedeno iz elektrike iz obnovljivih virov energije,
  ter iz odvečne toplote in odvečnega hladu pri daljinskem ogrevanju in hlajenju za vsaj
  2,3 odstotne točke
  kot letno povprečje, izračunano za obdobji 2021–2025 in 2026–2030, z začetkom pri deležu energije iz obnovljivih virov
  , vključno s toploto, proizvedeno iz elektrike iz obnovljivih virov energije,
  ter iz odvečne toplote in odvečnega hladu pri daljinskem ogrevanju in hlajenju leta 2020, ter določijo ukrepe, potrebne v ta namen. Delež energije iz obnovljivih virov se izrazi v deležu končne bruto porabe energije pri daljinskem ogrevanju in hlajenju, prilagojenem običajnim povprečnim podnebnim razmeram.

Države članice, katerih delež energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in odvečnega hladu pri daljinskem ogrevanju in hlajenju presega 60 %, lahko štejejo, da s takim deležem izpolnjujejo povprečno letno povečanje iz prvega pododstavka.

Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999 določijo potrebne ukrepe za uresničitev povprečnega letnega povečanja iz prvega pododstavka.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 4a:

  „4a.   Države članice zagotovijo, da se za operaterje sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja z zmogljivostjo nad 25 MWth
  določijo spodbude
  , da
  bi priključili
  tretje dobavitelje energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in odvečnega hladu ali da
  bi
  tako priključitev
  ponudili
  ter
  odkupili
  toploto ali hlad iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in odvečnega hladu od tretjih dobaviteljev na podlagi nediskriminatornih meril, ki jih določi
  zadevna država članica, če je takšna priključitev izvedljiva s tehničnega in ekonomskega vidika ter
  kadar morajo taki operaterji storiti eno ali več od naslednjega:






  (a) | izpolniti povpraševanje novih odjemalcev; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 4a:

„4a.   Države članice zagotovijo, da se za operaterje sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja z zmogljivostjo nad 25 MWth
  določijo spodbude
  , da
  bi priključili
  tretje dobavitelje energije iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in odvečnega hladu ali da
  bi
  tako priključitev
  ponudili
  ter
  odkupili
  toploto ali hlad iz obnovljivih virov ter odvečne toplote in odvečnega hladu od tretjih dobaviteljev na podlagi nediskriminatornih meril, ki jih določi
  zadevna država članica, če je takšna priključitev izvedljiva s tehničnega in ekonomskega vidika ter
  kadar morajo taki operaterji storiti eno ali več od naslednjega:

(a)

izpolniti povpraševanje novih odjemalcev;

| (b) | nadomestiti obstoječe zmogljivosti za proizvodnjo toplote ali hladu ter |
| --- | --- |

(b)

nadomestiti obstoječe zmogljivosti za proizvodnjo toplote ali hladu ter

| (c) | razširiti obstoječe zmogljivosti za proizvodnjo toplote ali hladu.“; |
| --- | --- |

(c)

razširiti obstoječe zmogljivosti za proizvodnjo toplote ali hladu.“;

Države članice se lahko odločijo, da električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za daljinsko ogrevanje in hlajenje, upoštevajo pri povprečnem letnem povečanju iz odstavka 4 tega člena. Električna energija iz obnovljivih virov, ki se prišteva k členu 7(1), točka (b), se ne upošteva za namen doseganja ciljev člena 7(1), točka (a).

Če se države članice odločijo, da bodo upoštevale električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za daljinsko ogrevanje in hlajenje, o tem pred uvedbo tega mehanizma obvestijo Komisijo. Količino električne energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja za daljinsko ogrevanje in hlajenje, vključijo v svoja celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999.

| (d) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Države članice lahko operaterju sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja dovolijo, da zavrne priključitev in odkup toplote ali hlajenja od dobavitelja, ki je tretja stran, v katerem koli od naslednjih primerov:






  (a) | sistem zaradi drugih dobaviteljev toplote ali hladu iz obnovljivih virov ali odvečne toplote in odvečnega hladu nima zadostne zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Države članice lahko operaterju sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja dovolijo, da zavrne priključitev in odkup toplote ali hlajenja od dobavitelja, ki je tretja stran, v katerem koli od naslednjih primerov:

(a)

sistem zaradi drugih dobaviteljev toplote ali hladu iz obnovljivih virov ali odvečne toplote in odvečnega hladu nima zadostne zmogljivosti;

| (b) | toplota ali hlad, ki ga dobavi dobavitelj, ki je tretja stran, ne izpolnjuje tehničnih parametrov, potrebnih za priključitev sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja ter zagotovitev njegovega zanesljivega in varnega delovanja, |
| --- | --- |

(b)

toplota ali hlad, ki ga dobavi dobavitelj, ki je tretja stran, ne izpolnjuje tehničnih parametrov, potrebnih za priključitev sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja ter zagotovitev njegovega zanesljivega in varnega delovanja,

| (c) | operater lahko dokaže, da bi zagotavljanje dostopa povzročilo čezmerno povišanje stroškov toplote ali hladu za končne odjemalce v primerjavi s stroški za uporabo glavnega lokalnega vira oskrbe s toploto ali hladom, s katerim je obnovljivi vir ali odvečna toplota in odvečni hlad v konkurenčnem odnosu; |
| --- | --- |

(c)

operater lahko dokaže, da bi zagotavljanje dostopa povzročilo čezmerno povišanje stroškov toplote ali hladu za končne odjemalce v primerjavi s stroški za uporabo glavnega lokalnega vira oskrbe s toploto ali hladom, s katerim je obnovljivi vir ali odvečna toplota in odvečni hlad v konkurenčnem odnosu;

| (d) | sistem operaterja ustreza opredelitvi učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja iz [člena x predlagane prenovitve direktive o energijski učinkovitosti]. |
| --- | --- |

(d)

sistem operaterja ustreza opredelitvi učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja iz [člena x predlagane prenovitve direktive o energijski učinkovitosti].

Države članice zagotovijo, da kadar operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja zavrne priključitev dobavitelja ogrevanja ali hlajenja v skladu s prvim pododstavkom, ta operater pristojnemu organu predloži informacije o razlogih za zavrnitev ter pogojih in ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti v sistemu, da bi se omogočila priključitev. Države članice zagotovijo, da je vzpostavljen ustrezen postopek za odpravo neupravičenih zavrnitev.

6.   Države članice
  po potrebi
  vzpostavijo usklajevalni okvir med operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja ter morebitnimi viri odvečne toplote in odvečnega hladu v industrijskem in terciarnem sektorju, da se olajša uporaba odvečne toplote in odvečnega hladu. Ta usklajevalni okvir zagotavlja
  , da se uporablja načelo ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘, in omogoča lažji
  dialog o uporabi odvečne toplote in odvečnega hladu, ki vključuje vsaj:

| (a) | operaterje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

(a)

operaterje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja;

| (b) | podjetja v industrijskem in terciarnem sektorju, ki proizvajajo odvečno toploto in hlad, ki ju je mogoče ekonomsko predelati prek sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot so podatkovni centri, industrijski obrati, velike poslovne stavbe
  , skladišča energije
  in javni prevoz; ▌ |
| --- | --- |

(b)

podjetja v industrijskem in terciarnem sektorju, ki proizvajajo odvečno toploto in hlad, ki ju je mogoče ekonomsko predelati prek sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot so podatkovni centri, industrijski obrati, velike poslovne stavbe
  , skladišča energije
  in javni prevoz; ▌

| (c) | lokalne organe, odgovorne za načrtovanje in odobritev energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

lokalne organe, odgovorne za načrtovanje in odobritev energetske infrastrukture;

| (d) | znanstvenike, ki razvijajo najsodobnejše energijsko zelo učinkovite sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

(d)

znanstvenike, ki razvijajo najsodobnejše energijsko zelo učinkovite sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki uporabljajo samo obnovljive vire energije;

| (e) | skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, udeležene pri ogrevanju in hlajenju.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, udeležene pri ogrevanju in hlajenju.“
  ;

| (e) | odstavki 8, 9 in 10 se nadomestijo z naslednjim:

  „8.   Države članice vzpostavijo okvir, v skladu s katerim bodo operaterji distribucijskih sistemov električne energije v sodelovanju z operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki delujejo na njihovih zadevnih območjih, najmanj vsaka štiri leta ocenili potencial sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja za izravnavo in druge sistemske storitve, vključno s prilagajanjem odjema in shranjevanjem toplote, ki nastane zaradi presežne električne energije iz
  centraliziranih in decentraliziranih
  obnovljivih virov, ter ocenili, ali bi bila uporaba ugotovljenega potenciala v primerjavi z alternativnimi možnostmi gospodarnejša z viri in stroškovno učinkovitejša
  , v skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘
  .
  Države članice zagotovijo, da operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov električne energije ustrezno upoštevajo rezultate ocene, zahtevane v skladu s prvim pododstavkom, pri načrtovanju omrežij, naložbah v omrežje in razvoju infrastrukture na svojih zadevnih ozemljih.
  Države članice olajšajo usklajevanje med operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov električne energije, da zagotovijo, da lahko na njihovih trgih električne energije
  na nediskriminatoren način
  sodelujejo storitve izravnave, shranjevanja in druge storitve prilagajanja, kot je prilagajanje odjema, ki jih zagotavljajo operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja.
  Države članice lahko zahteve glede ocenjevanja in usklajevanja iz prvega in tretjega pododstavka razširijo na operaterje prenosnih in distribucijskih omrežij plina, vključno z vodikovimi omrežji in drugimi energetskimi omrežji.


  9.   Države članice zagotovijo, da pristojni organ jasno opredeli, objavi in uveljavlja pravice porabnikov ter pravila za upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s tem členom.






  10. | Državi članici ni treba uporabljati
  odstavka
  2 ▌, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:






  (a) | njen delež daljinskega ogrevanja in hlajenja je bil 24. decembra 2018 manjši od 2 % bruto končne porabe energije pri ogrevanju in hlajenju ali enak; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

odstavki 8, 9 in 10 se nadomestijo z naslednjim:

„8.   Države članice vzpostavijo okvir, v skladu s katerim bodo operaterji distribucijskih sistemov električne energije v sodelovanju z operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki delujejo na njihovih zadevnih območjih, najmanj vsaka štiri leta ocenili potencial sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja za izravnavo in druge sistemske storitve, vključno s prilagajanjem odjema in shranjevanjem toplote, ki nastane zaradi presežne električne energije iz
  centraliziranih in decentraliziranih
  obnovljivih virov, ter ocenili, ali bi bila uporaba ugotovljenega potenciala v primerjavi z alternativnimi možnostmi gospodarnejša z viri in stroškovno učinkovitejša
  , v skladu z načelom ‚energijska učinkovitost na prvem mestu‘
  .

Države članice zagotovijo, da operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov električne energije ustrezno upoštevajo rezultate ocene, zahtevane v skladu s prvim pododstavkom, pri načrtovanju omrežij, naložbah v omrežje in razvoju infrastrukture na svojih zadevnih ozemljih.

Države članice olajšajo usklajevanje med operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov električne energije, da zagotovijo, da lahko na njihovih trgih električne energije
  na nediskriminatoren način
  sodelujejo storitve izravnave, shranjevanja in druge storitve prilagajanja, kot je prilagajanje odjema, ki jih zagotavljajo operaterji sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja.

Države članice lahko zahteve glede ocenjevanja in usklajevanja iz prvega in tretjega pododstavka razširijo na operaterje prenosnih in distribucijskih omrežij plina, vključno z vodikovimi omrežji in drugimi energetskimi omrežji.

9.   Države članice zagotovijo, da pristojni organ jasno opredeli, objavi in uveljavlja pravice porabnikov ter pravila za upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s tem členom.

10.

(a)

njen delež daljinskega ogrevanja in hlajenja je bil 24. decembra 2018 manjši od 2 % bruto končne porabe energije pri ogrevanju in hlajenju ali enak;

| (b) | njen delež daljinskega ogrevanja in hlajenja je bil 24. decembra 2018 povečan nad 2 % bruto končne porabe energije pri ogrevanju in hlajenju z razvijanjem novih učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, na podlagi njenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999 in ocene iz člena 23(1a) te direktive; |
| --- | --- |

(b)

njen delež daljinskega ogrevanja in hlajenja je bil 24. decembra 2018 povečan nad 2 % bruto končne porabe energije pri ogrevanju in hlajenju z razvijanjem novih učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, na podlagi njenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) 2018/1999 in ocene iz člena 23(1a) te direktive;

| (c) | 90 % končne bruto porabe energije v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja poteka v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki ustrezajo opredelitvi iz [člena x predlagane prenovitve direktive o energijski učinkovitosti].“; |
| --- | --- |

(c)

90 % končne bruto porabe energije v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja poteka v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja, ki ustrezajo opredelitvi iz [člena x predlagane prenovitve direktive o energijski učinkovitosti].“;

| (14) | člen 25 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 25

  Zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov v prometnem sektorju zaradi uporabe energije iz obnovljivih virov


  1.   Vsaka država članica določi obveznost za dobavitelje goriva, v skladu s katero zagotovijo, da:






  (a) | količina goriv in električne energije iz obnovljivih virov, dobavljena prometnemu sektorju, pomeni zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov za vsaj
  16
   % do leta 2030 v primerjavi z izhodiščem iz točke (b) člena 27(1) v skladu z ▌usmeritvijo, ki jo določi država članica; |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov v prometnem sektorju zaradi uporabe energije iz obnovljivih virov

1.   Vsaka država članica določi obveznost za dobavitelje goriva, v skladu s katero zagotovijo, da:

(a)

količina goriv in električne energije iz obnovljivih virov, dobavljena prometnemu sektorju, pomeni zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov za vsaj
  16
   % do leta 2030 v primerjavi z izhodiščem iz točke (b) člena 27(1) v skladu z ▌usmeritvijo, ki jo določi država članica;

| (b) | delež naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, v energiji, ki se dobavlja prometnemu sektorju, znaša vsaj ▌0,5 % leta 2025 in
  vsaj
  2,2 % leta 2030, delež goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora pa vsaj 2,6 %
  leta 2028 in vsaj 5,7 %
  leta 2030; |
| --- | --- |

(b)

delež naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, v energiji, ki se dobavlja prometnemu sektorju, znaša vsaj ▌0,5 % leta 2025 in
  vsaj
  2,2 % leta 2030, delež goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora pa vsaj 2,6 %
  leta 2028 in vsaj 5,7 %
  leta 2030;

| (ba) | od leta 2030 dobavitelji goriva vsaj 1,2 % goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in obnovljivega vodika dobavijo za uporabo v pomorskem prometu, kjer je težko znižati visoke temperature. Država članica, ki na svojem ozemlju nima pomorskih pristanišč, se lahko odloči, da te določbe ne bo uporabljala. Vsaka država članica, ki namerava uporabiti to odstopanje, o tem uradno obvesti Komisijo najpozneje eno leto po ... [začetek veljavnosti te direktive o spremembi]. Sporoči ji tudi vse naknadne spremembe.



  Če se seznam surovin iz dela A in Priloge IX spremeni v skladu s členom 28(6), se v energiji, ki se dobavlja prometnemu sektorju iz točke (b) tega odstavka, minimalni delež naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin, ustrezno poveča in temelji na oceni učinka, ki jo opravi Komisija.


  Komisija oceni obveznost iz odstavka 1, da bi do leta 2025 predložila zakonodajni predlog za njeno povečanje, če bi se dodatno bistveno zmanjšali stroški proizvodnje energije iz obnovljivih virov ali če bi bilo to potrebno za izpolnjevanje mednarodnih zavez Unije za razogljičenje ali upravičeno zaradi znatnega zmanjšanja porabe energije v Uniji.

  Za izračun zmanjšanja iz točke (a) in deleža iz točke (b) države članice upoštevajo obnovljiva goriva nebiološkega izvora tudi takrat, kadar se uporabljajo kot vmesni proizvodi za proizvodnjo konvencionalnih goriv
  , namenjenih uporabi v prometu
  . Države članice lahko pri izračunu zmanjšanja iz točke (a) upoštevajo reciklirana ogljična goriva.
  Države članice lahko pri določanju obveznosti za dobavitelje goriva izvzamejo dobavitelje goriva, ki dobavljajo električno energijo ali tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, iz izpolnjevanja obveznosti minimalnega deleža naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX. |
| --- | --- |

(ba)

od leta 2030 dobavitelji goriva vsaj 1,2 % goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in obnovljivega vodika dobavijo za uporabo v pomorskem prometu, kjer je težko znižati visoke temperature. Država članica, ki na svojem ozemlju nima pomorskih pristanišč, se lahko odloči, da te določbe ne bo uporabljala. Vsaka država članica, ki namerava uporabiti to odstopanje, o tem uradno obvesti Komisijo najpozneje eno leto po ... [začetek veljavnosti te direktive o spremembi]. Sporoči ji tudi vse naknadne spremembe.

Za izračun zmanjšanja iz točke (a) in deleža iz točke (b) države članice upoštevajo obnovljiva goriva nebiološkega izvora tudi takrat, kadar se uporabljajo kot vmesni proizvodi za proizvodnjo konvencionalnih goriv
  , namenjenih uporabi v prometu
  . Države članice lahko pri izračunu zmanjšanja iz točke (a) upoštevajo reciklirana ogljična goriva.

Države članice lahko pri določanju obveznosti za dobavitelje goriva izvzamejo dobavitelje goriva, ki dobavljajo električno energijo ali tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, iz izpolnjevanja obveznosti minimalnega deleža naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX.

2.   Države članice vzpostavijo mehanizem, ki dobaviteljem goriva na njihovem ozemlju omogoča izmenjavo dobropisov za oskrbo prometnega sektorja z energijo iz obnovljivih virov. Gospodarski subjekti, ki električno energijo iz obnovljivih virov dobavljajo
  lahkim in težkim
  električnim vozilom prek javnih polnilnih postaj
  ali energije iz obnovljivih virov
  , prejmejo dobropise ne glede na to, ali za gospodarske subjekte velja obveznost, ki jo država članica določi za dobavitelje goriva, in lahko te dobropise prodajo dobaviteljem goriva, ki jih lahko uporabijo za izpolnitev obveznosti iz prvega pododstavka odstavka 1.
  Države članice se lahko odločijo, da v mehanizem iz prvega pododstavka vključijo zasebne polnilne postaje, če je mogoče dokazati, da se električna energija iz obnovljivih virov, ki se tem postajam dobavlja, zagotavlja izključno električnim vozilom.
  “;

| (15) | člen 26 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Da bi se za državo članico izračunala bruto končna poraba energije iz obnovljivih virov iz člena 7 in cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1), delež pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ter biomasnih goriv, porabljenih v prometu, če so proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, za več kot 1 odstotno točko ne presega deleža teh goriv v končni porabi energije v prometnem sektorju v letu 2020 v tej državi članici, z največ 7 % končne porabe energije v prometnem sektorju v tej državi članici.

  Komisija lahko na prošnjo države članice dovoli odstopanje od prvega pododstavka, ki državam članicam omogoča, da tekoča biogoriva, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije v najbolj oddaljenih regijah v smislu člena 349 PDEU, izključijo iz izračuna zgornje meje 7 % končne porabe energije v sektorju cestnega in železniškega prometa iz prvega pododstavka, če je odstopanje utemeljeno z lokalnimi posebnostmi. Države članice lahko Komisijo zaprosijo za odstopanje do ... [datum prenosa te direktive o spremembi] ter odstopanje utemeljijo z najnovejšimi znanstvenimi in tehničnimi razlogi. Komisija o prošnji države članice odloči najpozneje tri mesece po prejemu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

člen 26 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Da bi se za državo članico izračunala bruto končna poraba energije iz obnovljivih virov iz člena 7 in cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1), delež pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ter biomasnih goriv, porabljenih v prometu, če so proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, za več kot 1 odstotno točko ne presega deleža teh goriv v končni porabi energije v prometnem sektorju v letu 2020 v tej državi članici, z največ 7 % končne porabe energije v prometnem sektorju v tej državi članici.

Komisija lahko na prošnjo države članice dovoli odstopanje od prvega pododstavka, ki državam članicam omogoča, da tekoča biogoriva, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije v najbolj oddaljenih regijah v smislu člena 349 PDEU, izključijo iz izračuna zgornje meje 7 % končne porabe energije v sektorju cestnega in železniškega prometa iz prvega pododstavka, če je odstopanje utemeljeno z lokalnimi posebnostmi. Države članice lahko Komisijo zaprosijo za odstopanje do ... [datum prenosa te direktive o spremembi] ter odstopanje utemeljijo z najnovejšimi znanstvenimi in tehničnimi razlogi. Komisija o prošnji države članice odloči najpozneje tri mesece po prejemu.“;

| (ia) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:



  „Kadar je v državi članici delež pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv iz prvega pododstavka nižji od 1 %, se lahko v sektorjih cestnega in železniškega prometa poveča na največ 2 % končne porabe energije.“; |
| --- | --- |

(ia)

(ia)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Kadar je v državi članici delež pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv iz prvega pododstavka nižji od 1 %, se lahko v sektorjih cestnega in železniškega prometa poveča na največ 2 % končne porabe energije.“;

| (ii) | četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Če je delež pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, porabljenih v prometu, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v državi članici omejen na delež, manjši od 7 %, ali če se država članica odloči, da bo delež dodatno omejila, lahko ta država članica cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) ustrezno zmanjša glede na prispevek teh goriv k prihranku emisij toplogrednih plinov. V ta namen države članice upoštevajo, da ta goriva prihranijo 50 % emisij toplogrednih plinov.“; |
| --- | --- |

(ii)

četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Če je delež pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, porabljenih v prometu, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v državi članici omejen na delež, manjši od 7 %, ali če se država članica odloči, da bo delež dodatno omejila, lahko ta država članica cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) ustrezno zmanjša glede na prispevek teh goriv k prihranku emisij toplogrednih plinov. V ta namen države članice upoštevajo, da ta goriva prihranijo 50 % emisij toplogrednih plinov.“;

| (b) | odstavek
  2
  se spremeni
  :








  (i) | v prvem in petem pododstavku
  se „minimalni delež iz prvega pododstavka člena 25(1)“ nadomesti s „cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz člena 25(1), prvi pododstavek, točka (a)“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek
  2
  se spremeni
  :

odstavek

se spremeni

(i)

(i)

v prvem in petem pododstavku
  se „minimalni delež iz prvega pododstavka člena 25(1)“ nadomesti s „cilj zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz člena 25(1), prvi pododstavek, točka (a)“;

v prvem in petem pododstavku

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Od ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi] se ta omejitev zniža na 0 %.“; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Od ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi] se ta omejitev zniža na 0 %.“;

„Od ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi] se ta omejitev zniža na 0 %.“;

| (iii) | po četrtem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:




  „Komisija do 30. junija 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži posodobljeno poročilo o stanju svetovne širitve proizvodnje ustreznih poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Posodobljeno poročilo vključuje najnovejše podatke iz zadnjih dveh let glede krčenja gozdov in surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč ter obravnava tudi druge proizvode z visokim tveganjem v kategoriji surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Za namene delegiranih aktov iz šestega pododstavka največji delež povprečne letne širitve svetovnega proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika znaša 7,9 %.“; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

po četrtem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:

po četrtem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:

„Komisija do 30. junija 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži posodobljeno poročilo o stanju svetovne širitve proizvodnje ustreznih poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Posodobljeno poročilo vključuje najnovejše podatke iz zadnjih dveh let glede krčenja gozdov in surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč ter obravnava tudi druge proizvode z visokim tveganjem v kategoriji surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Za namene delegiranih aktov iz šestega pododstavka največji delež povprečne letne širitve svetovnega proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika znaša 7,9 %.“;

„Komisija do 30. junija 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži posodobljeno poročilo o stanju svetovne širitve proizvodnje ustreznih poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Posodobljeno poročilo vključuje najnovejše podatke iz zadnjih dveh let glede krčenja gozdov in surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč ter obravnava tudi druge proizvode z visokim tveganjem v kategoriji surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč. Za namene delegiranih aktov iz šestega pododstavka največji delež povprečne letne širitve svetovnega proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika znaša 7,9 %.“;

| (16) | člen 27 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Pravila za izračun v prometnem sektorju in glede goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ne glede na njihovo končno uporabo“; |
| --- | --- | --- |

(16)

člen 27 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Pravila za izračun v prometnem sektorju in glede goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ne glede na njihovo končno uporabo“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za izračun zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) se uporabljajo naslednja pravila:






  (a) | prihranki emisij toplogrednih plinov se izračunajo na naslednji način:






  (i) | za pogonska biogoriva in bioplin z množenjem količine teh goriv, ki se dobavlja za vse načine prevoza, s prihranki emisij, določenimi v skladu s členom 31; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za izračun zmanjšanja intenzivnosti toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) se uporabljajo naslednja pravila:

(a)

prihranki emisij toplogrednih plinov se izračunajo na naslednji način:

(i)

za pogonska biogoriva in bioplin z množenjem količine teh goriv, ki se dobavlja za vse načine prevoza, s prihranki emisij, določenimi v skladu s členom 31;

| (ii) | za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva z množenjem količine teh goriv, ki se dobavlja za vse načine prevoza, s prihranki emisij, določenimi v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 29a(3); |
| --- | --- |

(ii)

za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva z množenjem količine teh goriv, ki se dobavlja za vse načine prevoza, s prihranki emisij, določenimi v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 29a(3);

| (iii) | za električno energijo iz obnovljivih virov z množenjem količine električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za vse načine prevoza, s primerjalnikom za fosilna goriva.


  Primerjalnik
  ECF(e) iz Priloge V 
  se uporablja do 31. decembra 2029. Od 1. januarja 2030 se uporablja primerjalnik EF(t) iz Priloge V.



  Vendar prihranki emisij toplogrednih plinov, doseženi leta 2030 z uporabo električne energije iz obnovljivih virov v prometu in izračunani z uporabo primerjalnika EF(t), pomenijo dodaten prispevek električne energije iz obnovljivih virov poleg tistega, ki je bil že dosežen do 31. decembra 2029 s primerjalnikom ECF(e) za izračun prihrankov emisij od leta 2030 naprej; |
| --- | --- |

(iii)

za električno energijo iz obnovljivih virov z množenjem količine električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za vse načine prevoza, s primerjalnikom za fosilna goriva.

Primerjalnik
  ECF(e) iz Priloge V 
  se uporablja do 31. decembra 2029. Od 1. januarja 2030 se uporablja primerjalnik EF(t) iz Priloge V.

| (b) | izhodišče iz člena 25(1) se izračuna tako, da se količina energije, ki se dobavlja prometnemu sektorju, pomnoži s primerjalnikom za fosilna goriva EF(t) iz Priloge V; |
| --- | --- |

(b)

izhodišče iz člena 25(1) se izračuna tako, da se količina energije, ki se dobavlja prometnemu sektorju, pomnoži s primerjalnikom za fosilna goriva EF(t) iz Priloge V;

| (c) | za izračun ustreznih količin energije se uporabljajo naslednja pravila:






  (i) | za določitev količine energije, ki se dobavlja prometnemu sektorju, se uporabijo vrednosti energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, določene v Prilogi III; |
| --- | --- | --- |

(c)

za izračun ustreznih količin energije se uporabljajo naslednja pravila:

(i)

za določitev količine energije, ki se dobavlja prometnemu sektorju, se uporabijo vrednosti energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, določene v Prilogi III;

| (ii) | za določitev energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki niso vključena v Prilogo III, države članice uporabijo ustrezne evropske standarde za določanje kurilnih vrednosti goriv. Če v ta namen ni bil sprejet noben evropski standard, se uporabijo ustrezni standardi ISO; |
| --- | --- |

(ii)

za določitev energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki niso vključena v Prilogo III, države članice uporabijo ustrezne evropske standarde za določanje kurilnih vrednosti goriv. Če v ta namen ni bil sprejet noben evropski standard, se uporabijo ustrezni standardi ISO;

| (iii) | količina električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja prometnemu sektorju, se določi tako, da se količina električne energije, dobavljene temu sektorju, pomnoži s povprečnim deležem električne energije iz obnovljivih virov, dobavljene na ozemlju države članice v predhodnih dveh letih. Izjemoma se električna energija, pridobljena iz neposredne povezave z obratom, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov in se dobavlja prometnemu sektorju, v celoti šteje za obnovljivo; |
| --- | --- |

(iii)

količina električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja prometnemu sektorju, se določi tako, da se količina električne energije, dobavljene temu sektorju, pomnoži s povprečnim deležem električne energije iz obnovljivih virov, dobavljene na ozemlju države članice v predhodnih dveh letih. Izjemoma se električna energija, pridobljena iz neposredne povezave z obratom, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov in se dobavlja prometnemu sektorju, v celoti šteje za obnovljivo;

| (iv) | delež pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu B Priloge IX, v energijski vsebnosti goriv in električne energije, dobavljenih prometnemu sektorju, je, razen na Cipru in Malti, omejen na 1,7 %.

  Če se seznam surovin iz dela B Priloge IX spremeni v skladu s členom 28(6), se zgornja meja za ustrezna pogonska biogoriva in bioplin skladno s tem zviša in temelji na oceni učinka, ki jo opravi Komisija; |
| --- | --- |

(iv)

delež pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu B Priloge IX, v energijski vsebnosti goriv in električne energije, dobavljenih prometnemu sektorju, je, razen na Cipru in Malti, omejen na 1,7 %.

| (d) | zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov zaradi uporabe energije iz obnovljivih virov se določi tako, da se prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv, bioplina in električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavljajo za vse načine prevoza, deli z izhodiščem.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za dopolnitev te direktive, tako da se energijska vsebnost goriv, namenjenih uporabi v prometu, iz Priloge III prilagodi v skladu z znanstvenim in tehničnim napredkom.“; |
| --- | --- |

(d)

zmanjšanje intenzivnosti toplogrednih plinov zaradi uporabe energije iz obnovljivih virov se določi tako, da se prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biogoriv, bioplina in električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavljajo za vse načine prevoza, deli z izhodiščem.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za dopolnitev te direktive, tako da se energijska vsebnost goriv, namenjenih uporabi v prometu, iz Priloge III prilagodi v skladu z znanstvenim in tehničnim napredkom.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Za izračun ciljev iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) se uporabljajo naslednje pravila:






  (a) | pri izračunu imenovalca, tj. količine energije, porabljene v prometnem sektorju, se upoštevajo vsa goriva in električna energija, ki se dobavljajo prometnemu sektorju; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Za izračun ciljev iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) se uporabljajo naslednje pravila:

(a)

pri izračunu imenovalca, tj. količine energije, porabljene v prometnem sektorju, se upoštevajo vsa goriva in električna energija, ki se dobavljajo prometnemu sektorju;

| (b) | pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, ter goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se dobavljajo za vse načine prevoza na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

(b)

pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, ter goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se dobavljajo za vse načine prevoza na ozemlju Unije;

| (c) | deleži naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, ter goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se dobavljajo letalskemu in pomorskemu prometu, se štejejo za 1,2-kratnik njihove energijske vsebnosti.“; |
| --- | --- |

(c)

deleži naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, ter goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki se dobavljajo letalskemu in pomorskemu prometu, se štejejo za 1,2-kratnik njihove energijske vsebnosti.“;

| (d) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 2 se črta;

| (e) | odstavek 3 se
  nadomesti z naslednjim
  :



  „3.
     
  Kadar se električna energija neposredno ali prek proizvodnje vmesnih proizvodov uporablja za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, se za določitev deleža energije iz obnovljivih virov uporabi povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov v državi proizvodnje, izmerjen dve leti pred zadevnim letom.




  Električna energija, pridobljena z neposredno povezavo z enim ali več obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, se lahko v celoti šteje kot električna energija iz obnovljivih virov, kadar se uporabi za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, če obrat dokaže, da je ta električna energija dobavljena brez odvzema električne energije iz omrežja.




  Za električno energijo, ki je bila vzeta iz omrežja, se lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je proizvedena izključno iz obnovljivih virov in so bili zagotovljeni dokazi o obnovljivih lastnostih in morebitnih drugih ustreznih merilih, s čimer se zagotovi, da se obnovljive lastnosti te električne energije navedejo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe.




  To se lahko doseže z izpolnitvijo naslednjih zahtev:










  (a) | za dokazovanje lastnosti obnovljivosti bi bilo treba od proizvajalcev goriv zahtevati, da z obrati za proizvodnjo električne energije sklenejo eno ali več pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov za količino, najmanj enako količini električne energije, ki naj bi bila v celoti obnovljiva; |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavek 3 se
  nadomesti z naslednjim
  :

nadomesti z naslednjim

„3.
     
  Kadar se električna energija neposredno ali prek proizvodnje vmesnih proizvodov uporablja za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, se za določitev deleža energije iz obnovljivih virov uporabi povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov v državi proizvodnje, izmerjen dve leti pred zadevnim letom.

Električna energija, pridobljena z neposredno povezavo z enim ali več obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, se lahko v celoti šteje kot električna energija iz obnovljivih virov, kadar se uporabi za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, če obrat dokaže, da je ta električna energija dobavljena brez odvzema električne energije iz omrežja.

Za električno energijo, ki je bila vzeta iz omrežja, se lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je proizvedena izključno iz obnovljivih virov in so bili zagotovljeni dokazi o obnovljivih lastnostih in morebitnih drugih ustreznih merilih, s čimer se zagotovi, da se obnovljive lastnosti te električne energije navedejo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe.

To se lahko doseže z izpolnitvijo naslednjih zahtev:

(a)

za dokazovanje lastnosti obnovljivosti bi bilo treba od proizvajalcev goriv zahtevati, da z obrati za proizvodnjo električne energije sklenejo eno ali več pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov za količino, najmanj enako količini električne energije, ki naj bi bila v celoti obnovljiva;

| (b) | ravnotežje med električno energijo iz obnovljivih virov, kupljeno na podlagi ene ali več pogodb, in količino električne energije, vzete iz omrežja za proizvodnjo goriv, se dosega četrtletno, da se proizvedeno gorivo v celoti šteje kot gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora. |
| --- | --- |

(b)

ravnotežje med električno energijo iz obnovljivih virov, kupljeno na podlagi ene ali več pogodb, in količino električne energije, vzete iz omrežja za proizvodnjo goriv, se dosega četrtletno, da se proizvedeno gorivo v celoti šteje kot gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora.

Od 1. januarja 2030 se ravnotežje med električno energijo iz obnovljivih virov, kupljeno na podlagi ene ali več pogodb o nakupu, in količino električne energije, vzete iz omrežja za proizvodnjo goriv, dosega mesečno, da bi proizvedeno gorivo lahko v celoti štelo kot gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora. Časovna korelacija je odvisna od ocene, ki jo opravi Komisija. Ta zahteva se uporablja za vse obstoječe obrate, vključno z obrati, odobrenimi pred letom 2030.

Kar zadeva lokacijo elektrolizatorja, mora biti izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| (a) | obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, je v isti državi kot elektrolizator ali v sosednji državi ali |
| --- | --- |

(a)

obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, je v isti državi kot elektrolizator ali v sosednji državi ali

| (b) | obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, je na trgovalnem območju na morju, ki meji na državo, v kateri je elektrolizator, ali v sosednji državi. |
| --- | --- |

(b)

obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, je na trgovalnem območju na morju, ki meji na državo, v kateri je elektrolizator, ali v sosednji državi.

Za električno energijo, vzeto iz omrežja, se lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je proizvedena izključno iz obnovljivih virov in so bili zagotovljeni dokazi o obnovljivih lastnostih in morebitnih drugih ustreznih merilih, s čimer se zagotovi, da se obnovljive lastnosti te električne energije navedejo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe. [Sprememba 13]

Električna energija, ki jo proizvede solarno električno vozilo in se uporablja za premikanje samega vozila, se lahko v celoti šteje za električno energijo iz obnovljivih virov. [Sprememba 32]“;

| (17) | člen 28 se spremeni:






  (a) | odstavki 2, 3 in 4 se črtajo. |
| --- | --- | --- |

(17)

člen 28 se spremeni:

(a)

odstavki 2, 3 in 4 se črtajo.

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Komisija do 31. decembra 2024 sprejme delegirane akte v skladu s členom 35 za dopolnitev te direktive z opredelitvijo metodologije za določanje deleža pogonskega biogoriva in bioplina za uporabo v prometu, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„Komisija do 31. decembra 2024 sprejme delegirane akte v skladu s členom 35 za dopolnitev te direktive z opredelitvijo metodologije za določanje deleža pogonskega biogoriva in bioplina za uporabo v prometu, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi.“;

| (ba) | v odstavku 6 se točki (c) in (d) nadomestita z naslednjim:










  „(c) | potrebo po preprečevanju znatnih izkrivljanj na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, pri čemer se upošteva prihodnja razpoložljivost surovin in to, da je treba preprečiti izkrivljanje trga, ki bi privedlo do njihovega množičnega uvoza; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

v odstavku 6 se točki (c) in (d) nadomestita z naslednjim:

v odstavku 6 se točki (c) in (d) nadomestita z naslednjim:

„(c)

„(c)

potrebo po preprečevanju znatnih izkrivljanj na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, pri čemer se upošteva prihodnja razpoložljivost surovin in to, da je treba preprečiti izkrivljanje trga, ki bi privedlo do njihovega množičnega uvoza;

potrebo po preprečevanju znatnih izkrivljanj na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, pri čemer se upošteva prihodnja razpoložljivost surovin in to, da je treba preprečiti izkrivljanje trga, ki bi privedlo do njihovega množičnega uvoza;

| (d) | potencial za doseganje znatnih prihrankov emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi na podlagi ocene življenjskega cikla emisij, pri čemer se upoštevajo razpoložljive količine surovin in delež že obstoječih konkurenčnih vrst industrijske uporabe glede na nacionalne posebnosti;“ |
| --- | --- |

(d)

(d)

potencial za doseganje znatnih prihrankov emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi na podlagi ocene življenjskega cikla emisij, pri čemer se upoštevajo razpoložljive količine surovin in delež že obstoječih konkurenčnih vrst industrijske uporabe glede na nacionalne posebnosti;“

potencial za doseganje znatnih prihrankov emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi na podlagi ocene življenjskega cikla emisij, pri čemer se upoštevajo razpoložljive količine surovin in delež že obstoječih konkurenčnih vrst industrijske uporabe glede na nacionalne posebnosti;“

| (c) | v odstavku 7 se besedilo „ki je določena v četrtem pododstavku člena 25(1)“ nadomesti z besedilom „ki je določena v členu 25(1), prvi pododstavek, točka (b)“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 7 se besedilo „ki je določena v četrtem pododstavku člena 25(1)“ nadomesti z besedilom „ki je določena v členu 25(1), prvi pododstavek, točka (b)“;

| (18) | člen 29 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:








  (-i) | v prvem pododstavku se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:




  „Energija iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c) tega pododstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v odstavkih 2 do 7 in 10 tega člena, ter upošteva hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načelo kaskadne uporabe iz člena 3.“ [Sprememba 43]; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

člen 29 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(-i)

(-i)

v prvem pododstavku se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

v prvem pododstavku se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„Energija iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c) tega pododstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v odstavkih 2 do 7 in 10 tega člena, ter upošteva hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načelo kaskadne uporabe iz člena 3.“ [Sprememba 43];

„Energija iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c) tega pododstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v odstavkih 2 do 7 in 10 tega člena, ter upošteva hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načelo kaskadne uporabe iz člena 3.“

| (i) | v prvem pododstavku se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | prispevanje k doseganju deležev energije iz obnovljivih virov držav članic in ciljev iz členov 3(1), 15a(1), 22a(1), 23(1), 24(4) in 25(1) te direktive;“; |
| --- | --- | --- |

(i)

v prvem pododstavku se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

prispevanje k doseganju deležev energije iz obnovljivih virov držav članic in ciljev iz členov 3(1), 15a(1), 22a(1), 23(1), 24(4) in 25(1) te direktive;“;

| (ia) | za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:




  „Energija iz trdnih biomasnih goriv se ne upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka, če je pridobljena iz primarne lesne biomase, kot je opredeljena v členu 2 te direktive. Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež trdnih biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.“ [Sprememba 44]; |
| --- | --- |

(ia)

(ia)

za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

„Energija iz trdnih biomasnih goriv se ne upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka, če je pridobljena iz primarne lesne biomase, kot je opredeljena v členu 2 te direktive. Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež trdnih biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.“ [Sprememba 44];

„Energija iz trdnih biomasnih goriv se ne upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka, če je pridobljena iz primarne lesne biomase, kot je opredeljena v členu 2 te direktive. Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež trdnih biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.“

| (ib) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Vendar morajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva, da bi se upoštevala za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka, izpolnjevati le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 10. V primeru uporabe mešanih odpadkov pa morajo operaterji uporabljati sisteme razvrščanja za mešane odpadke določene kakovosti, namenjene odstranjevanju fosilnih materialov. Ta pododstavek se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod.“; |
| --- | --- |

(ib)

(ib)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Vendar morajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva, da bi se upoštevala za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka, izpolnjevati le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 10. V primeru uporabe mešanih odpadkov pa morajo operaterji uporabljati sisteme razvrščanja za mešane odpadke določene kakovosti, namenjene odstranjevanju fosilnih materialov. Ta pododstavek se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod.“;

„Vendar morajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakulture, ribištva in gozdarstva, da bi se upoštevala za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka, izpolnjevati le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 10. V primeru uporabe mešanih odpadkov pa morajo operaterji uporabljati sisteme razvrščanja za mešane odpadke določene kakovosti, namenjene odstranjevanju fosilnih materialov. Ta pododstavek se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod.“;

| (ii) | četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Biomasna goriva izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 in 10, če se uporabljajo:






  (a) | v primeru trdnih biomasnih goriv v obratih za proizvodnjo električne energije, ogrevanja in hlajenja s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 
  7,5
   MW ali več, |
| --- | --- | --- |

(ii)

četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Biomasna goriva izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 in 10, če se uporabljajo:

(a)

v primeru trdnih biomasnih goriv v obratih za proizvodnjo električne energije, ogrevanja in hlajenja s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 
  7,5
   MW ali več,

7,5

| (b) | v primeru plinastih biomasnih goriv v obratih za proizvodnjo električne energije, ogrevanja in hlajenja s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 2 MW ali več, |
| --- | --- |

(b)

v primeru plinastih biomasnih goriv v obratih za proizvodnjo električne energije, ogrevanja in hlajenja s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 2 MW ali več,

| (c) | v primeru obratov, ki proizvajajo plinasta biomasna goriva, z naslednjo povprečno stopnjo pretoka biometana:






  (i) | nad
  500
   m3 ekvivalenta metana/h, merjeno pri standardnih temperaturnih in tlačnih pogojih (tj. 0 oC in 1 bar atmosferskega tlaka); |
| --- | --- | --- |

(c)

v primeru obratov, ki proizvajajo plinasta biomasna goriva, z naslednjo povprečno stopnjo pretoka biometana:

(i)

nad
  500
   m3 ekvivalenta metana/h, merjeno pri standardnih temperaturnih in tlačnih pogojih (tj. 0 oC in 1 bar atmosferskega tlaka);

500

3

o

| (ii) | če je bioplin sestavljen iz mešanice metana in negorljivih drugih plinov, za pretok metana velja prag iz točke (i), preračunan sorazmerno z volumskim deležem metana v mešanici.“; |
| --- | --- |

(ii)

če je bioplin sestavljen iz mešanice metana in negorljivih drugih plinov, za pretok metana velja prag iz točke (i), preračunan sorazmerno z volumskim deležem metana v mešanici.“;

| (iii) | po četrtem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:
  „Države članice lahko trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljajo tudi za obrate z manjšo skupno nazivno vhodno toplotno močjo ali stopnjo pretoka biometana.“; |
| --- | --- |

(iii)

po četrtem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:

„Države članice lahko trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljajo tudi za obrate z manjšo skupno nazivno vhodno toplotno močjo ali stopnjo pretoka biometana.“;

| (aa) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču, ki je velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, tj. na zemljišču, ki je imelo januarja 2008 ali kasneje enega od naslednjih statusov, ne glede na to, ali ima zemljišče še vedno ta status:










  (a) | pragozd in starorasli gozd ter druga gozdna zemljišča, tj. gozd in druga gozdna zemljišča z avtohtonimi vrstami, kjer ni jasno vidnih znakov človekovega delovanja in znatnih posegov v ekološke procese; |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču, ki je velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, tj. na zemljišču, ki je imelo januarja 2008 ali kasneje enega od naslednjih statusov, ne glede na to, ali ima zemljišče še vedno ta status:

„Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču, ki je velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, tj. na zemljišču, ki je imelo januarja 2008 ali kasneje enega od naslednjih statusov, ne glede na to, ali ima zemljišče še vedno ta status:

(a)

(a)

pragozd in starorasli gozd ter druga gozdna zemljišča, tj. gozd in druga gozdna zemljišča z avtohtonimi vrstami, kjer ni jasno vidnih znakov človekovega delovanja in znatnih posegov v ekološke procese;

pragozd in starorasli gozd ter druga gozdna zemljišča, tj. gozd in druga gozdna zemljišča z avtohtonimi vrstami, kjer ni jasno vidnih znakov človekovega delovanja in znatnih posegov v ekološke procese;

| (b) | gozd in druga gozdna zemljišča z veliko biotsko raznovrstnostjo in velikim številom vrst, ki niso degradirana ali pri katerih je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene; |
| --- | --- |

(b)

(b)

gozd in druga gozdna zemljišča z veliko biotsko raznovrstnostjo in velikim številom vrst, ki niso degradirana ali pri katerih je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene;

gozd in druga gozdna zemljišča z veliko biotsko raznovrstnostjo in velikim številom vrst, ki niso degradirana ali pri katerih je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene;

| (c) | območja, ki:










  (i) | so z zakonom določena kot naravovarstvena območja ali jih kot taka določi ustrezni pristojni organ ali |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

območja, ki:

območja, ki:

(i)

(i)

so z zakonom določena kot naravovarstvena območja ali jih kot taka določi ustrezni pristojni organ ali

so z zakonom določena kot naravovarstvena območja ali jih kot taka določi ustrezni pristojni organ ali

| (ii) | so namenjena zaščiti redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznanih z mednarodnimi sporazumi ali vključenih na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave, če so priznana v skladu s prvim pododstavkom člena 30(4), razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

so namenjena zaščiti redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznanih z mednarodnimi sporazumi ali vključenih na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave, če so priznana v skladu s prvim pododstavkom člena 30(4), razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene;

so namenjena zaščiti redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznanih z mednarodnimi sporazumi ali vključenih na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave, če so priznana v skladu s prvim pododstavkom člena 30(4), razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene;

| (d) | travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, ki zajema več kot en hektar in je:










  (i) | naravno, tj. ki bi ostalo travinje brez človekovega posega in ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese, ali |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, ki zajema več kot en hektar in je:

travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, ki zajema več kot en hektar in je:

(i)

(i)

naravno, tj. ki bi ostalo travinje brez človekovega posega in ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese, ali

naravno, tj. ki bi ostalo travinje brez človekovega posega in ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese, ali

| (ii) | nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano ter pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano ter pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo;

nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano ter pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo;

| (iii) | vresišče, ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese.“; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

vresišče, ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese.“;

vresišče, ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese.“;

| (b) | v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Ta odstavek, razen točke (c) prvega pododstavka,, se uporablja tudi za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Ta odstavek, razen točke (c) prvega pododstavka,, se uporablja tudi za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase.“;

| (c) | odstavek
   4 se
  nadomesti z naslednjim
  :



  „4.
     
  Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču z visoko zalogo ogljika, tj. na zemljišču, ki je imelo januarja 2008 enega od naslednjih statusov in tega statusa nima več:










  (a) | mokrišče, tj. zemljišče, ki je stalno ali večji del leta pokrito ali nasičeno z vodo; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek
   4 se
  nadomesti z naslednjim
  :

odstavek

nadomesti z naslednjim

„4.
     
  Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, pridobljenih na zemljišču z visoko zalogo ogljika, tj. na zemljišču, ki je imelo januarja 2008 enega od naslednjih statusov in tega statusa nima več:

(a)

mokrišče, tj. zemljišče, ki je stalno ali večji del leta pokrito ali nasičeno z vodo;

| (b) | nepretrgano gozdnato območje, tj. zemljišče, ki zajema več kot en hektar, poraslo z drevesi, višjimi od petih metrov, katerih krošnje pokrivajo več kot 30 % površine, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ; |
| --- | --- |

(b)

nepretrgano gozdnato območje, tj. zemljišče, ki zajema več kot en hektar, poraslo z drevesi, višjimi od petih metrov, katerih krošnje pokrivajo več kot 30 % površine, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ;

| (c) | zemljišče, ki zajema več kot en hektar, poraslo z drevesi, višjimi od petih metrov, katerih krošnje pokrivajo med 10 % in 30 % površine, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ, razen če so podani zanesljivi dokazi, da so zaloge ogljika na tem območju pred spremembo namembnosti in po njej takšne, da bi bili ob uporabi metodologije iz dela C Priloge V izpolnjeni pogoji iz odstavka 10 tega člena; |
| --- | --- |

(c)

zemljišče, ki zajema več kot en hektar, poraslo z drevesi, višjimi od petih metrov, katerih krošnje pokrivajo med 10 % in 30 % površine, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ, razen če so podani zanesljivi dokazi, da so zaloge ogljika na tem območju pred spremembo namembnosti in po njej takšne, da bi bili ob uporabi metodologije iz dela C Priloge V izpolnjeni pogoji iz odstavka 10 tega člena;

| (ca) | vresišče, ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese. |
| --- | --- |

(ca)

vresišče, ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese.

Ta odstavek se ne uporablja, če je imelo zemljišče ob času, ko je bila surovina pridobljena, enak status, kot ga je imelo januarja 2008.

Prvi pododstavek, razen točk (b) in (c), in drugi pododstavek se uporabljata tudi za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase.“;

| (d) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske ali gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin z zemljišč, ki so bila januarja 2008 šotišča, razen če je dokazano, da se z obdelovanjem in pridelovanjem te surovine ne povzroči izsuševanje predhodno neizsušene prsti
  , in če lahko pristojni nacionalni organ poroča o izpolnjevanju zahtev na nacionalni ali podnacionalni ravni v skladu z merili za zmanjšanje tveganja uporabe gozdne biomase, pridobljene z netrajnostno proizvodnjo, iz odstavka 6
  .“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske ali gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin z zemljišč, ki so bila januarja 2008 šotišča, razen če je dokazano, da se z obdelovanjem in pridelovanjem te surovine ne povzroči izsuševanje predhodno neizsušene prsti
  , in če lahko pristojni nacionalni organ poroča o izpolnjevanju zahtev na nacionalni ali podnacionalni ravni v skladu z merili za zmanjšanje tveganja uporabe gozdne biomase, pridobljene z netrajnostno proizvodnjo, iz odstavka 6
  .“;

| (da) | vstavi se naslednji pododstavek:





  „5a.
     
  Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, ki izvirajo iz države, ki ni pogodbenica Pariškega sporazuma.“; |
| --- | --- |

(da)

(da)

vstavi se naslednji pododstavek:

vstavi se naslednji pododstavek:

„5a.
     
  Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin, ki izvirajo iz države, ki ni pogodbenica Pariškega sporazuma.“;

| (e) | v odstavku 6
  se
  prvi pododstavek
  spremeni
  :








  (i) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:




  „Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, niso pridobljena iz primarne lesne biomase, upoštevajo hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načela kaskadne uporabe iz člena 3 ter izpolnjujejo naslednja merila, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe lesne biomase, pridobljene iz netrajnostne proizvodnje. Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež iz biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.“ [Sprememba 45]; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 6
  se
  prvi pododstavek
  spremeni
  :

se

spremeni

(i)

(i)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, niso pridobljena iz primarne lesne biomase, upoštevajo hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načela kaskadne uporabe iz člena 3 ter izpolnjujejo naslednja merila, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe lesne biomase, pridobljene iz netrajnostne proizvodnje. Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež iz biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.“ [Sprememba 45];

„Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1, niso pridobljena iz primarne lesne biomase, upoštevajo hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in načela kaskadne uporabe iz člena 3 ter izpolnjujejo naslednja merila, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe lesne biomase, pridobljene iz netrajnostne proizvodnje. Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež iz biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.“

| (ii) | v točki (a) se točka (iii) nadomesti z naslednjim:










  „(iii) | so območja, ki so z mednarodnim ali nacionalnim pravom določena kot naravovarstvena območja ali jih kot taka določi ustrezni pristojni organ, vključno z mokrišči, travišči, vresišči in šotišči, zaščitena, da bi ohranili biotsko raznovrstnost in preprečili uničenje habitatov, kot je določeno v Direktivi 2009/147/ES in Direktivi 92/43/EGS, ter ohranili okoljsko stanje oceanov iz Direktive 2008/56/ES ter ekološko stanje rek iz Direktive 2000/60/ES;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

v točki (a) se točka (iii) nadomesti z naslednjim:

v točki (a) se točka (iii) nadomesti z naslednjim:

„(iii)

„(iii)

so območja, ki so z mednarodnim ali nacionalnim pravom določena kot naravovarstvena območja ali jih kot taka določi ustrezni pristojni organ, vključno z mokrišči, travišči, vresišči in šotišči, zaščitena, da bi ohranili biotsko raznovrstnost in preprečili uničenje habitatov, kot je določeno v Direktivi 2009/147/ES in Direktivi 92/43/EGS, ter ohranili okoljsko stanje oceanov iz Direktive 2008/56/ES ter ekološko stanje rek iz Direktive 2000/60/ES;“;

so območja, ki so z mednarodnim ali nacionalnim pravom določena kot naravovarstvena območja ali jih kot taka določi ustrezni pristojni organ, vključno z mokrišči, travišči, vresišči in šotišči, zaščitena, da bi ohranili biotsko raznovrstnost in preprečili uničenje habitatov, kot je določeno v Direktivi 2009/147/ES in Direktivi 92/43/EGS, ter ohranili okoljsko stanje oceanov iz Direktive 2008/56/ES ter ekološko stanje rek iz Direktive 2000/60/ES;“;

| (
  iii
  ) | v točki
  (a) ▌se točka (iv) nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | se sečnja izvaja ob
  zagotavljanju
  ohranjanja kakovosti tal in biotske raznovrstnosti, da bi se
  preprečili
  negativni vplivi, na način, ki preprečuje sečnjo štorov in korenin,
  ki niso primerni za to, da se uporabljajo kot material, npr. s praksami trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,
  degradacijo prvotnih gozdov
  in pragozdov
  ali njihovo spreminjanje v gozdne nasade in sečnjo na občutljivih tleh;
  preprečuje čiste kose, razen če to vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih,
  zagotavlja lokalno
  in ekološko
  ustrezne pragove za pridobivanje odmrlega lesa in
  uvaja
  zahteve po uporabi sistemov sečnje, ki zmanjšujejo vplive na kakovost tal, vključno z zbijanjem tal, ter na značilnosti biotske raznovrstnosti in habitate;“; |
| --- | --- | --- |

(
  iii
  )

iii

v točki
  (a) ▌se točka (iv) nadomesti z naslednjim:

v točki

„(iv)

se sečnja izvaja ob
  zagotavljanju
  ohranjanja kakovosti tal in biotske raznovrstnosti, da bi se
  preprečili
  negativni vplivi, na način, ki preprečuje sečnjo štorov in korenin,
  ki niso primerni za to, da se uporabljajo kot material, npr. s praksami trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,
  degradacijo prvotnih gozdov
  in pragozdov
  ali njihovo spreminjanje v gozdne nasade in sečnjo na občutljivih tleh;
  preprečuje čiste kose, razen če to vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih,
  zagotavlja lokalno
  in ekološko
  ustrezne pragove za pridobivanje odmrlega lesa in
  uvaja
  zahteve po uporabi sistemov sečnje, ki zmanjšujejo vplive na kakovost tal, vključno z zbijanjem tal, ter na značilnosti biotske raznovrstnosti in habitate;“;

zagotavljanju

preprečili

ki niso primerni za to, da se uporabljajo kot material, npr. s praksami trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,

in pragozdov

preprečuje čiste kose, razen če to vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih,

in ekološko

uvaja

| (v) | v 
  točki
  (b) ▌se točka (iv) nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | se sečnja izvaja ob
  zagotavljanju
  ohranjanja kakovosti tal in biotske raznovrstnosti, da bi se
  preprečili
  negativni vplivi, na način, ki preprečuje sečnjo štorov in korenin,
  ki niso primerni za to, da se uporabljajo kot material, npr. s praksami trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,
  degradacijo prvotnih gozdov
  in pragozdov
  ali njihovo spreminjanje v gozdne nasade in sečnjo na občutljivih tleh;
  preprečuje čiste kose, razen če to vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih,
  zagotavlja lokalno
  in ekološko
  ustrezne pragove za pridobivanje odmrlega lesa in
  uvaja
  zahteve po uporabi sistemov sečnje, ki zmanjšujejo vplive na kakovost tal, vključno z zbijanjem tal, ter na značilnosti biotske raznovrstnosti in habitate“; |
| --- | --- | --- |

(v)

(v)

v 
  točki
  (b) ▌se točka (iv) nadomesti z naslednjim:

točki

„(iv)

se sečnja izvaja ob
  zagotavljanju
  ohranjanja kakovosti tal in biotske raznovrstnosti, da bi se
  preprečili
  negativni vplivi, na način, ki preprečuje sečnjo štorov in korenin,
  ki niso primerni za to, da se uporabljajo kot material, npr. s praksami trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,
  degradacijo prvotnih gozdov
  in pragozdov
  ali njihovo spreminjanje v gozdne nasade in sečnjo na občutljivih tleh;
  preprečuje čiste kose, razen če to vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih,
  zagotavlja lokalno
  in ekološko
  ustrezne pragove za pridobivanje odmrlega lesa in
  uvaja
  zahteve po uporabi sistemov sečnje, ki zmanjšujejo vplive na kakovost tal, vključno z zbijanjem tal, ter na značilnosti biotske raznovrstnosti in habitate“;

zagotavljanju

preprečili

ki niso primerni za to, da se uporabljajo kot material, npr. s praksami trajnostnega gospodarjenja z gozdovi,

in pragozdov

preprečuje čiste kose, razen če to vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih,

in ekološko

uvaja

| (fa) | vstavi se naslednji pododstavek:





  „7a.
     
  Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase ne presegajo zgornje meje, določene na nacionalni ravni za uporabo gozdne biomase, ki je skladna s cilji države članice glede povečanja ponorov ogljika, kot so opredeljeni v Uredbi ... [revidirana Uredba (EU) 2018/841].“; |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

vstavi se naslednji pododstavek:

vstavi se naslednji pododstavek:

„7a.
     
  Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase ne presegajo zgornje meje, določene na nacionalni ravni za uporabo gozdne biomase, ki je skladna s cilji države članice glede povečanja ponorov ogljika, kot so opredeljeni v Uredbi ... [revidirana Uredba (EU) 2018/841].“;

| (g) | v odstavku 10, prvi pododstavek, se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | najmanj 70 % pri proizvodnji električne energije ter energije za ogrevanje in hlajenje iz biomasnih goriv, ki se uporabljajo v obratih
  , ki začnejo obratovati v obdobju od 1. januarja 2021
  do 31. decembra 2025, ter najmanj
  85
   %
  za obrate, ki začnejo obratovati
  po vključno 1. januarju 2026.“[Sprememba 46]; |
| --- | --- | --- |

(g)

v odstavku 10, prvi pododstavek, se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

najmanj 70 % pri proizvodnji električne energije ter energije za ogrevanje in hlajenje iz biomasnih goriv, ki se uporabljajo v obratih
  , ki začnejo obratovati v obdobju od 1. januarja 2021
  do 31. decembra 2025, ter najmanj
  85
   %
  za obrate, ki začnejo obratovati
  po vključno 1. januarju 2026.“[Sprememba 46];

, ki začnejo obratovati v obdobju od 1. januarja 2021

85

za obrate, ki začnejo obratovati

[Sprememba 46]

| (ga) | v odstavku 11 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:



  „11.   Električna energija iz biomasnih goriv se upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 samo, če
  goriva, ki se uporabljajo, ne vsebujejo primarne lesne biomase, in če električna energija
  izpolnjuje eno ali več od naslednjih zahtev.
  Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.
  “[Sprememba 47]; |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

v odstavku 11 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

v odstavku 11 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„11.   Električna energija iz biomasnih goriv se upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 samo, če
  goriva, ki se uporabljajo, ne vsebujejo primarne lesne biomase, in če električna energija
  izpolnjuje eno ali več od naslednjih zahtev.
  Za namene prispevanja k cilju glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1), energijski delež biomasnih goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljeno v členu 2 te direktive, ne sme presegati deleža skupne porabe energije v vrednosti povprečja takšnega goriva v obdobju 2017–2022 na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.
  “[Sprememba 47];

| (gb) | odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:



  „13.   Države članice lahko za namene iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena za določeno obdobje odstopajo od meril iz odstavkov 2 do 7 ter 10 in 11 tega člena, tako da sprejmejo drugačna merila za:






  (a) | obrate, ki se nahajajo v najbolj oddaljeni regiji v skladu s členom 349 PDEU, kolikor takšni obrati proizvajajo električno energijo oziroma energijo za ogrevanje ali hlajenje iz biomasnih goriv
  in tekočih biogoriv
  ,
  zlasti pogonskih biogoriv, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju in pri dejavnostih na področju astrofizike, povezanih z njim,
  ter |
| --- | --- | --- |

(gb)

(gb)

odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:

„13.   Države članice lahko za namene iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena za določeno obdobje odstopajo od meril iz odstavkov 2 do 7 ter 10 in 11 tega člena, tako da sprejmejo drugačna merila za:

(a)

obrate, ki se nahajajo v najbolj oddaljeni regiji v skladu s členom 349 PDEU, kolikor takšni obrati proizvajajo električno energijo oziroma energijo za ogrevanje ali hlajenje iz biomasnih goriv
  in tekočih biogoriv
  ,
  zlasti pogonskih biogoriv, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju in pri dejavnostih na področju astrofizike, povezanih z njim,
  ter

| (b) | biomasna goriva
  in tekoča biogoriva
  , ki se uporabljajo v obratih iz točke (a) tega pododstavka,
  zlasti pa pogonska biogoriva, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju in pri dejavnostih na področju astrofizike, povezanih z njim,
  ne glede na kraj izvora te biomase, če so takšna merila objektivno upravičena za to, da bi v tej najbolj oddaljeni regiji zagotovili
  dostop
  do
  varne energije
  in
  zanesljivo oskrbo z njo
  in spodbudili prehod s fosilnih goriv na trajnostna biomasna goriva
  in tekoča biogoriva
  . |
| --- | --- |

(b)

biomasna goriva
  in tekoča biogoriva
  , ki se uporabljajo v obratih iz točke (a) tega pododstavka,
  zlasti pa pogonska biogoriva, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju in pri dejavnostih na področju astrofizike, povezanih z njim,
  ne glede na kraj izvora te biomase, če so takšna merila objektivno upravičena za to, da bi v tej najbolj oddaljeni regiji zagotovili
  dostop
  do
  varne energije
  in
  zanesljivo oskrbo z njo
  in spodbudili prehod s fosilnih goriv na trajnostna biomasna goriva
  in tekoča biogoriva
  .

Za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 29 se upoštevajo tekoča biogoriva, pogonska biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz trajnostne primarne lesne biomase in ki izhajajo iz načrtovanja rabe zemljišč v najbolj oddaljeni regiji, kjer gozdovi pokrivajo vsaj 90 % ozemlja te najbolj oddaljene regije.

Za zagotovitev energetske varnosti v najbolj oddaljenih regijah lahko države članice še naprej dodeljujejo podporo za proizvodnjo električne energije iz gozdne biomase v obratih, ki so namenjeni izključno električni energiji in se nahajajo v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU.“ [Sprememba 33];

| (gc) | odstavek 14 se nadomesti z naslednjim:



  „14.   Države članice lahko za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 določijo dodatna trajnostna merila za
  pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in
  biomasna goriva.“ |
| --- | --- |

(gc)

(gc)

odstavek 14 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 14 se nadomesti z naslednjim:

„14.   Države članice lahko za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 določijo dodatna trajnostna merila za
  pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in
  biomasna goriva.“

| (19) | vstavi se naslednji člen 29a:

  „Člen 29a

  Merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva


  1.   Energija iz obnovljivih goriv nebiološkega izvora se k deležu energije iz obnovljivih virov držav članic in ciljem iz členov 3(1), 15a(1), 22a(1), 23(1), 24(4) in 25(1) prišteje le, če prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe teh goriv znašajo vsaj 70 %.


  2.   Energija iz recikliranih ogljičnih goriv se lahko k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) prišteje le, če prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe teh goriv znašajo vsaj 70 %.


  3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za dopolnitev te direktive z določitvijo metodologije za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv. Metodologija zagotavlja, da se emisijam CO2, zajetje katerih je že prejelo emisijski dobropis v skladu z drugimi zakonskimi določbami, ne prizna dobropisa za preprečene emisije.
  V metodologijo se vključita vsebnost ogljika v odpadkih in njegovo sproščanje v ozračje.




  V vsakem primeru metodologija za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi recikliranih ogljičnih goriv v okviru pristopa življenjskega cikla upošteva vsebovani ogljik.“; |
| --- | --- |

(19)

vstavi se naslednji člen 29a:

„Člen 29a

Merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva

1.   Energija iz obnovljivih goriv nebiološkega izvora se k deležu energije iz obnovljivih virov držav članic in ciljem iz členov 3(1), 15a(1), 22a(1), 23(1), 24(4) in 25(1) prišteje le, če prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe teh goriv znašajo vsaj 70 %.

2.   Energija iz recikliranih ogljičnih goriv se lahko k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz točke (a) prvega pododstavka člena 25(1) prišteje le, če prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe teh goriv znašajo vsaj 70 %.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za dopolnitev te direktive z določitvijo metodologije za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv. Metodologija zagotavlja, da se emisijam CO2, zajetje katerih je že prejelo emisijski dobropis v skladu z drugimi zakonskimi določbami, ne prizna dobropisa za preprečene emisije.
  V metodologijo se vključita vsebnost ogljika v odpadkih in njegovo sproščanje v ozračje.

V vsakem primeru metodologija za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi recikliranih ogljičnih goriv v okviru pristopa življenjskega cikla upošteva vsebovani ogljik.“;

| (19a) | vstavi se naslednji člen 29b:





  „Člen 29b




  Merila glede trajnostnosti za hidroelektrarne




  Energija, proizvedena z vodno energijo se proizvaja v elektrarni, ki je v skladu z Direktivo 2000/60/ES, zlasti členoma 4 in 11 navedene direktive, izvedla vse tehnično izvedljive in ekološko pomembne blažilne ukrepe za zmanjšanje škodljivih vplivov na vodo ter ukrepe za izboljšanje zaščitenih habitatov in vrst, neposredno odvisnih od vode.“; |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

vstavi se naslednji člen 29b:

vstavi se naslednji člen 29b:

„Člen 29b

Merila glede trajnostnosti za hidroelektrarne

Energija, proizvedena z vodno energijo se proizvaja v elektrarni, ki je v skladu z Direktivo 2000/60/ES, zlasti členoma 4 in 11 navedene direktive, izvedla vse tehnično izvedljive in ekološko pomembne blažilne ukrepe za zmanjšanje škodljivih vplivov na vodo ter ukrepe za izboljšanje zaščitenih habitatov in vrst, neposredno odvisnih od vode.“;

| (20) | člen 30 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1, prvi pododstavek, se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Če se obnovljiva goriva in reciklirana ogljična goriva upoštevajo pri doseganju ciljev iz členov 3(1), 15a(1), 22a(1), 23(1), 24(4) in 25(1), države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da
  z obveznimi neodvisnimi in javno dostopnimi revizijami
  dokažejo, da so izpolnjena trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz členov 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2) za obnovljiva goriva in reciklirana ogljična goriva. Za ta namen od gospodarskih subjektov zahtevajo, da uporabijo sistem masne bilance, ki:“; |
| --- | --- | --- |

(20)

člen 30 se spremeni:

(a)

v odstavku 1, prvi pododstavek, se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Če se obnovljiva goriva in reciklirana ogljična goriva upoštevajo pri doseganju ciljev iz členov 3(1), 15a(1), 22a(1), 23(1), 24(4) in 25(1), države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da
  z obveznimi neodvisnimi in javno dostopnimi revizijami
  dokažejo, da so izpolnjena trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz členov 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2) za obnovljiva goriva in reciklirana ogljična goriva. Za ta namen od gospodarskih subjektov zahtevajo, da uporabijo sistem masne bilance, ki:“;

z obveznimi neodvisnimi in javno dostopnimi revizijami

| (b) | v odstavku 3 se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim:
  „Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije v zvezi z izpolnjevanjem trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v členih 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2),
  upoštevajo cilje EU glede biotske raznovrstnosti
  ter da gospodarski subjekti zadevni državi članici
  in javnosti
  na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij.
  Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 pooblastijo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, da podajo mnenje o predloženih informacijah in predložijo dokaze o tem. Za skladnost s členom 29(3), točke (a), (b) in (d), členom 29(4), točka (a), členom 29(5), členom 29(6), točka (a), in členom 29(7), točka (a), se lahko do prve točke zbiranja gozdne biomase uporabi revizija prve ali druge stranke. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami, kar vključuje preverjanje, da materiali niso namerno spremenjeni ali zavrženi, tako da bi pošiljka ali njen del lahko postal odpadek ali ostanek. Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov.


  Obveznosti iz tega odstavka veljajo ne glede na to, ali so goriva iz obnovljivih virov in reciklirana ogljična goriva proizvedena v Uniji ali uvožena. Informacije o geografskem izvoru in vrsti uporabljene surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva po posameznih dobaviteljih goriva se porabnikom zagotovijo
  na posodobljen, enostavno dostopen in uporabniku prijazen način
  na spletnih mestih operaterjev, dobaviteljev
  in
  zadevnih pristojnih organov
  ter na
  oskrbovalnih postajah
  in
  se letno posodabljajo.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim:

„Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije v zvezi z izpolnjevanjem trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v členih 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2),
  upoštevajo cilje EU glede biotske raznovrstnosti
  ter da gospodarski subjekti zadevni državi članici
  in javnosti
  na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij.
  Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 pooblastijo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, da podajo mnenje o predloženih informacijah in predložijo dokaze o tem. Za skladnost s členom 29(3), točke (a), (b) in (d), členom 29(4), točka (a), členom 29(5), členom 29(6), točka (a), in členom 29(7), točka (a), se lahko do prve točke zbiranja gozdne biomase uporabi revizija prve ali druge stranke. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami, kar vključuje preverjanje, da materiali niso namerno spremenjeni ali zavrženi, tako da bi pošiljka ali njen del lahko postal odpadek ali ostanek. Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov.

upoštevajo cilje EU glede biotske raznovrstnosti

in javnosti

Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 pooblastijo neodvisne ponudnike storitev dajanja zagotovil, da podajo mnenje o predloženih informacijah in predložijo dokaze o tem. Za skladnost s členom 29(3), točke (a), (b) in (d), členom 29(4), točka (a), členom 29(5), členom 29(6), točka (a), in členom 29(7), točka (a), se lahko do prve točke zbiranja gozdne biomase uporabi revizija prve ali druge stranke. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami, kar vključuje preverjanje, da materiali niso namerno spremenjeni ali zavrženi, tako da bi pošiljka ali njen del lahko postal odpadek ali ostanek. Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov.

Obveznosti iz tega odstavka veljajo ne glede na to, ali so goriva iz obnovljivih virov in reciklirana ogljična goriva proizvedena v Uniji ali uvožena. Informacije o geografskem izvoru in vrsti uporabljene surovine za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva po posameznih dobaviteljih goriva se porabnikom zagotovijo
  na posodobljen, enostavno dostopen in uporabniku prijazen način
  na spletnih mestih operaterjev, dobaviteljev
  in
  zadevnih pristojnih organov
  ter na
  oskrbovalnih postajah
  in
  se letno posodabljajo.“;

na posodobljen, enostavno dostopen in uporabniku prijazen način

in

ter na

in

| (c) | v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov in recikliranih ogljičnih goriv, zagotavljajo točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene členov 29(10) ter 29a(1) in (2), dokazujejo skladnost s členoma 27(3) in 31a(5) ali dokazujejo, da pošiljke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 29(2) do (7). Pri dokazovanju izpolnjevanja meril iz člena 29(6) in (7) se operaterji lahko odločijo, da zahtevane dokaze predložijo neposredno na ravni območij izvora. Komisija lahko za namene točke (c)(ii) prvega pododstavka člena 29(3)(b) prizna zavarovana območja za ohranjanje redkih, prizadetih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov in recikliranih ogljičnih goriv, zagotavljajo točne podatke o prihrankih emisij toplogrednih plinov za namene členov 29(10) ter 29a(1) in (2), dokazujejo skladnost s členoma 27(3) in 31a(5) ali dokazujejo, da pošiljke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 29(2) do (7). Pri dokazovanju izpolnjevanja meril iz člena 29(6) in (7) se operaterji lahko odločijo, da zahtevane dokaze predložijo neposredno na ravni območij izvora. Komisija lahko za namene točke (c)(ii) prvega pododstavka člena 29(3)(b) prizna zavarovana območja za ohranjanje redkih, prizadetih ali ogroženih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov.“;

| (ca) | v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:


  „Komisija se lahko odloči, da navedeni sistemi vsebujejo točne informacije o ukrepih, sprejetih za zaščito tal, vode in zraka, sanacijo degradiranih zemljišč
  ter
  izogibanje prekomerni porabi vode na območjih, kjer vode primanjkuje ▌.“ |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija se lahko odloči, da navedeni sistemi vsebujejo točne informacije o ukrepih, sprejetih za zaščito tal, vode in zraka, sanacijo degradiranih zemljišč
  ter
  izogibanje prekomerni porabi vode na območjih, kjer vode primanjkuje ▌.“

ter

| (d) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Države članice lahko vzpostavijo nacionalne sisteme, v okviru katerih se izpolnjevanje trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov iz členov 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2) v skladu z metodologijo, razvito v skladu s členom 29a(3), preverja skozi celotno nadzorno verigo, ki vključuje pristojne nacionalne organe. Ti sistemi se lahko uporabijo tudi za preverjanje točnosti in popolnosti informacij, ki jih gospodarski subjekti vključijo v podatkovno zbirko Unije, za dokazovanje skladnosti s členom 27(3) ter za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.
  Država članica lahko tak nacionalni sistem priglasi Komisiji. Komisija tak sistem prednostno oceni, da bi olajšala vzajemno dvo- ali večstransko priznavanje teh sistemov. Komisija lahko z izvedbenimi akti odloči, ali tak priglašeni nacionalni sistem izpolnjuje pogoje iz te direktive. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(3).
  Kadar je odločitev pozitivna, drugi sistemi, ki jih Komisija priznava v skladu s tem členom, ne zavrnejo medsebojnega priznavanja z nacionalnim sistemom zadevne države članice glede preverjanja izpolnjevanja meril, za katera ga je priznala Komisija.
  Za obrate, ki proizvajajo električno energijo, ogrevanje in hlajenje s skupno nazivno vhodno toplotno močjo med 5 in 10 MW, države članice vzpostavijo poenostavljene nacionalne sisteme preverjanja, da zagotovijo izpolnjevanje trajnostnih meril in meril za emisije toplogrednih plinov iz člena 29(2) do (7) in (10).“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Države članice lahko vzpostavijo nacionalne sisteme, v okviru katerih se izpolnjevanje trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov iz členov 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2) v skladu z metodologijo, razvito v skladu s členom 29a(3), preverja skozi celotno nadzorno verigo, ki vključuje pristojne nacionalne organe. Ti sistemi se lahko uporabijo tudi za preverjanje točnosti in popolnosti informacij, ki jih gospodarski subjekti vključijo v podatkovno zbirko Unije, za dokazovanje skladnosti s členom 27(3) ter za certificiranje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč.

Država članica lahko tak nacionalni sistem priglasi Komisiji. Komisija tak sistem prednostno oceni, da bi olajšala vzajemno dvo- ali večstransko priznavanje teh sistemov. Komisija lahko z izvedbenimi akti odloči, ali tak priglašeni nacionalni sistem izpolnjuje pogoje iz te direktive. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(3).

Kadar je odločitev pozitivna, drugi sistemi, ki jih Komisija priznava v skladu s tem členom, ne zavrnejo medsebojnega priznavanja z nacionalnim sistemom zadevne države članice glede preverjanja izpolnjevanja meril, za katera ga je priznala Komisija.

Za obrate, ki proizvajajo električno energijo, ogrevanje in hlajenje s skupno nazivno vhodno toplotno močjo med 5 in 10 MW, države članice vzpostavijo poenostavljene nacionalne sisteme preverjanja, da zagotovijo izpolnjevanje trajnostnih meril in meril za emisije toplogrednih plinov iz člena 29(2) do (7) in (10).“;

| (e) | v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „
  9.
     Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s sistemom, za katerega je bila sprejeta odločitev na podlagi odstavka 4 ali 6, država članica od gospodarskega subjekta ne zahteva, da predloži nadaljnja dokazila o skladnosti z elementi, zajetimi v sistemu, za katero je Komisija priznala sistem.“; |
| --- | --- |

(e)

v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„
  9.
     Če gospodarski subjekt predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s sistemom, za katerega je bila sprejeta odločitev na podlagi odstavka 4 ali 6, država članica od gospodarskega subjekta ne zahteva, da predloži nadaljnja dokazila o skladnosti z elementi, zajetimi v sistemu, za katero je Komisija priznala sistem.“;

| (f) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „
  10.
     Komisija na zahtevo države članice, ki lahko temelji na zahtevi gospodarskega subjekta, na podlagi vseh razpoložljivih dokazov preuči, ali so bila v zvezi z virom goriv iz obnovljivih virov in recikliranim ogljičnim gorivom izpolnjena trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz členov 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2).
  Komisija v šestih mesecih po prejemu take zahteve in v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(3) z izvedbenimi akti odloči, ali lahko zadevna država članica:






  (a) | upošteva goriva iz obnovljivih virov in reciklirana ogljična goriva iz tega vira za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 29(1), ali |
| --- | --- | --- |

(f)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„
  10.
     Komisija na zahtevo države članice, ki lahko temelji na zahtevi gospodarskega subjekta, na podlagi vseh razpoložljivih dokazov preuči, ali so bila v zvezi z virom goriv iz obnovljivih virov in recikliranim ogljičnim gorivom izpolnjena trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz členov 29(2) do (7) in (10) ter 29a(1) in (2).

Komisija v šestih mesecih po prejemu take zahteve in v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(3) z izvedbenimi akti odloči, ali lahko zadevna država članica:

(a)

upošteva goriva iz obnovljivih virov in reciklirana ogljična goriva iz tega vira za namene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 29(1), ali

| (b) | z odstopanjem od odstavka 9 tega člena od dobaviteljev vira goriv iz obnovljivih virov in recikliranega ogljičnega goriva zahteva, da zagotovijo dodatne dokaze o izpolnjevanju teh trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov ter upoštevanju teh pragov prihrankov emisij toplogrednih plinov.“; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od odstavka 9 tega člena od dobaviteljev vira goriv iz obnovljivih virov in recikliranega ogljičnega goriva zahteva, da zagotovijo dodatne dokaze o izpolnjevanju teh trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov ter upoštevanju teh pragov prihrankov emisij toplogrednih plinov.“;

▌

| (22) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31a

  Podatkovna zbirka Unije


  1.   
  Komisija do ... [tri mesece po začetku veljavnosti te direktive o spremembi]
  zagotovi, da se vzpostavi podatkovna zbirka Unije, ki bo omogočala sledenje
  biomasnim,
  tekočim in plinastim gorivom iz obnovljivih virov ter recikliranim ogljičnim gorivom
  (‚podatkovna zbirka Unije‘)
  .


  2.   Države članice od ustreznih gospodarskih subjektov zahtevajo, da v to podatkovno zbirko pravočasno vnesejo informacije o opravljenih transakcijah in
  o trajnostnih merilih za goriva
  , ki so predmet teh transakcij, vključno z emisijami toplogrednih plinov v njihovem življenjskem ciklu, in sicer od kraja proizvodnje do porabe v Uniji.
  Medsebojno povezan plinski sistem se šteje za enoten sistem masne bilance. Informacije o vbrizgavanju in odvzemu se navedejo v podatkovni zbirki Unije za plinasta goriva.
   V podatkovno zbirko se vključijo tudi informacije o tem, ali je bila podpora zagotovljena za proizvodnjo določene pošiljke goriva, in če je tako, o vrsti programa podpore.
  Kadar je to primerno za izboljšanje sledljivosti podatkov v celotni dobavni verigi, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za nadaljnjo razširitev obsega informacij, ki jih je treba vključiti v podatkovno zbirko Unije, da se zajamejo ustrezni podatki s kraja proizvodnje ali zbiranja surovin, uporabljenih za proizvodnjo goriva.
  Države članice od dobaviteljev goriva zahtevajo, da v podatkovno zbirko Unije vnesejo informacije, potrebne za preverjanje skladnosti z zahtevami iz prvega pododstavka člena 25(1).


  Ne glede na pododstavke 1 do 3 bi morali gospodarski subjekti za plinasta goriva iz obnovljivih virov in plinasta goriva, ki se vbrizgavajo v evropski plinski sistem, vnesti informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih merilih ter druge pomembne informacije, kot so emisije toplogrednih plinov goriv do točke vbrizgavanja v povezan plinski sistem, pri čemer se sistem sledljivosti masne bilance dopolni s potrdili o izvoru.




  3.   Države članice imajo dostop do podatkovne zbirke Unije za namene spremljanja in preverjanja podatkov.


  4.   
  Če
  so bila za proizvodnjo pošiljke plinov iz obnovljivih virov izdana potrdila o izvoru, države članice zagotovijo, da se ta potrdila o izvoru prekličejo,
  potem ko
  se pošiljka plinov iz obnovljivih virov
  umakne iz evropskega povezanega sistema za plin
  .


  5.   Države članice zagotovijo, da se preverita točnost in popolnost informacij, ki jih gospodarski subjekti vključijo v podatkovno zbirko, na primer z uporabo prostovoljnih ali nacionalnih sistemov
  , ki se lahko dopolnijo s sistemom potrdil o izvoru
  .




  5a.
     
  Podatkovna zbirka je javno dostopna na odprt, pregleden in uporabniku prijazen način ter se redno posodablja.




  Komisija za širšo javnost objavlja letna poročila o informacijah, ki jih vsebuje podatkovna zbirka Unije, vključno z informacijami o količinah, geografskem izvoru in vrsti uporabljene surovine za goriva iz obnovljivih virov in nizkoogljična goriva.“; |
| --- | --- |

(22)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Podatkovna zbirka Unije

1.   
  Komisija do ... [tri mesece po začetku veljavnosti te direktive o spremembi]
  zagotovi, da se vzpostavi podatkovna zbirka Unije, ki bo omogočala sledenje
  biomasnim,
  tekočim in plinastim gorivom iz obnovljivih virov ter recikliranim ogljičnim gorivom
  (‚podatkovna zbirka Unije‘)
  .

2.   Države članice od ustreznih gospodarskih subjektov zahtevajo, da v to podatkovno zbirko pravočasno vnesejo informacije o opravljenih transakcijah in
  o trajnostnih merilih za goriva
  , ki so predmet teh transakcij, vključno z emisijami toplogrednih plinov v njihovem življenjskem ciklu, in sicer od kraja proizvodnje do porabe v Uniji.
  Medsebojno povezan plinski sistem se šteje za enoten sistem masne bilance. Informacije o vbrizgavanju in odvzemu se navedejo v podatkovni zbirki Unije za plinasta goriva.
   V podatkovno zbirko se vključijo tudi informacije o tem, ali je bila podpora zagotovljena za proizvodnjo določene pošiljke goriva, in če je tako, o vrsti programa podpore.

Kadar je to primerno za izboljšanje sledljivosti podatkov v celotni dobavni verigi, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 35 za nadaljnjo razširitev obsega informacij, ki jih je treba vključiti v podatkovno zbirko Unije, da se zajamejo ustrezni podatki s kraja proizvodnje ali zbiranja surovin, uporabljenih za proizvodnjo goriva.

Države članice od dobaviteljev goriva zahtevajo, da v podatkovno zbirko Unije vnesejo informacije, potrebne za preverjanje skladnosti z zahtevami iz prvega pododstavka člena 25(1).

Ne glede na pododstavke 1 do 3 bi morali gospodarski subjekti za plinasta goriva iz obnovljivih virov in plinasta goriva, ki se vbrizgavajo v evropski plinski sistem, vnesti informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih merilih ter druge pomembne informacije, kot so emisije toplogrednih plinov goriv do točke vbrizgavanja v povezan plinski sistem, pri čemer se sistem sledljivosti masne bilance dopolni s potrdili o izvoru.

3.   Države članice imajo dostop do podatkovne zbirke Unije za namene spremljanja in preverjanja podatkov.

4.   
  Če
  so bila za proizvodnjo pošiljke plinov iz obnovljivih virov izdana potrdila o izvoru, države članice zagotovijo, da se ta potrdila o izvoru prekličejo,
  potem ko
  se pošiljka plinov iz obnovljivih virov
  umakne iz evropskega povezanega sistema za plin
  .

5.   Države članice zagotovijo, da se preverita točnost in popolnost informacij, ki jih gospodarski subjekti vključijo v podatkovno zbirko, na primer z uporabo prostovoljnih ali nacionalnih sistemov
  , ki se lahko dopolnijo s sistemom potrdil o izvoru
  .

5a.
     
  Podatkovna zbirka je javno dostopna na odprt, pregleden in uporabniku prijazen način ter se redno posodablja.

Komisija za širšo javnost objavlja letna poročila o informacijah, ki jih vsebuje podatkovna zbirka Unije, vključno z informacijami o količinah, geografskem izvoru in vrsti uporabljene surovine za goriva iz obnovljivih virov in nizkoogljična goriva.“;

| (22a) | člen 33 se spremeni:










  (a) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:





  „3.
     
  Komisija leta 2025 po potrebi predloži zakonodajni predlog regulativnega okvira za spodbujanje energije iz obnovljivih virov za obdobje po letu 2030.“; |
| --- | --- | --- |

(22a)

(22a)

člen 33 se spremeni:

člen 33 se spremeni:

(a)

(a)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Komisija leta 2025 po potrebi predloži zakonodajni predlog regulativnega okvira za spodbujanje energije iz obnovljivih virov za obdobje po letu 2030.“;

| (b) | v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:




  „Pri pripravi zakonodajnega predloga iz prvega pododstavka Komisija upošteva:










  (a) | nasvet Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe, ustanovljenega s členom 10a Uredbe (ES) št. 401/2009; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Pri pripravi zakonodajnega predloga iz prvega pododstavka Komisija upošteva:

„Pri pripravi zakonodajnega predloga iz prvega pododstavka Komisija upošteva:

(a)

(a)

nasvet Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe, ustanovljenega s členom 10a Uredbe (ES) št. 401/2009;

nasvet Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe, ustanovljenega s členom 10a Uredbe (ES) št. 401/2009;

| (b) | predviden okvirni proračun Unije za emisije toplogrednih plinov, kot je določeno v členu 4(4) Uredbe (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

(b)

(b)

predviden okvirni proračun Unije za emisije toplogrednih plinov, kot je določeno v členu 4(4) Uredbe (EU) 2021/1119;

predviden okvirni proračun Unije za emisije toplogrednih plinov, kot je določeno v členu 4(4) Uredbe (EU) 2021/1119;

| (c) | celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ki jih države članice predložijo do 30. junija 2024 v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(c)

(c)

celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ki jih države članice predložijo do 30. junija 2024 v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999;

celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ki jih države članice predložijo do 30. junija 2024 v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999;

| (d) | izkušnje, pridobljene pri izvajanju te direktive, vključno s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov; ter |
| --- | --- |

(d)

(d)

izkušnje, pridobljene pri izvajanju te direktive, vključno s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov; ter

izkušnje, pridobljene pri izvajanju te direktive, vključno s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov; ter

| (e) | tehnološki razvoj pri energiji iz obnovljivih virov.“; |
| --- | --- |

(e)

(e)

tehnološki razvoj pri energiji iz obnovljivih virov.“;

tehnološki razvoj pri energiji iz obnovljivih virov.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:





  „4a.
     
  Komisija do ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] pregleda izvajanje te direktive in objavi poročilo, v katerem navede ugotovitve svojega pregleda. Pri tem se osredotoči zlasti na:










  (a) | zunanje učinke uporabe energije iz obnovljivih virov in njen učinek na okolje; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„4a.
     
  Komisija do ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] pregleda izvajanje te direktive in objavi poročilo, v katerem navede ugotovitve svojega pregleda. Pri tem se osredotoči zlasti na:

(a)

zunanje učinke uporabe energije iz obnovljivih virov in njen učinek na okolje;

| (b) | socialno-ekonomske koristi izvajanja te direktive; |
| --- | --- |

(b)

socialno-ekonomske koristi izvajanja te direktive;

| (c) | stanje izvajanja povezanih pobud za energijo iz obnovljivih virov v okviru načrta RepowerEU; |
| --- | --- |

(c)

stanje izvajanja povezanih pobud za energijo iz obnovljivih virov v okviru načrta RepowerEU;

| (d) | ali povečanje povpraševanja po električni energiji v prometnem, industrijskem, gradbenem sektorju ter sektorju ogrevanja in hlajenja ter za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora ustreza enakovrednim količinam zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(d)

ali povečanje povpraševanja po električni energiji v prometnem, industrijskem, gradbenem sektorju ter sektorju ogrevanja in hlajenja ter za proizvodnjo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora ustreza enakovrednim količinam zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| (e) | postopno zmanjšanje deleža goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljena v členu 2 te direktive, do leta 2030, za namene izpolnjevanja ciljev glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1) na podlagi ocene učinka, ki jo opravi Komisija. Ta pregled za postopno opustitev se predloži najpozneje do ... [tri leta po prenosu te direktive o spremembi]. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(e)

postopno zmanjšanje deleža goriv, pridobljenih iz primarne lesne biomase, kot je opredeljena v členu 2 te direktive, do leta 2030, za namene izpolnjevanja ciljev glede obnovljivih virov energije iz člena 3(1) na podlagi ocene učinka, ki jo opravi Komisija. Ta pregled za postopno opustitev se predloži najpozneje do ... [tri leta po prenosu te direktive o spremembi]. [Sprememba 48]

Komisija in pristojni organi v državah članicah stalno prilagajajo upravne postopke primerom dobre prakse in sprejmejo vse druge ukrepe za poenostavitev izvrševanja te uredbe ter zmanjšajo stroške usklajevanja za zadevne akterje in sektorje na najnižjo možno raven.“;

| (23) | člen 35 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 8(3), člena 29a(3), četrtega in petega pododstavka člena 26(2), drugega pododstavka člena 27(1), četrtega pododstavka člena 27(3), člena 28(5), drugega pododstavka člena 28(6), drugega pododstavka člena 31(5), in drugega pododstavka člena 31a(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [začetka veljavnosti te direktive o spremembi]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.“; |
| --- | --- | --- |

(23)

člen 35 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 8(3), člena 29a(3), četrtega in petega pododstavka člena 26(2), drugega pododstavka člena 27(1), četrtega pododstavka člena 27(3), člena 28(5), drugega pododstavka člena 28(6), drugega pododstavka člena 31(5), in drugega pododstavka člena 31a(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [začetka veljavnosti te direktive o spremembi]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Pooblastilo iz petega pododstavka člena 7(3), drugega pododstavka člena 8(3), člena 29a(3), četrtega in petega pododstavka člena 26(2), drugega pododstavka člena 27(1), četrtega pododstavka člena 27(3), člena 28(5), drugega pododstavka člena 28(6), člena 31(5) in drugega pododstavka člena 31a(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v njem. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„Pooblastilo iz petega pododstavka člena 7(3), drugega pododstavka člena 8(3), člena 29a(3), četrtega in petega pododstavka člena 26(2), drugega pododstavka člena 27(1), četrtega pododstavka člena 27(3), člena 28(5), drugega pododstavka člena 28(6), člena 31(5) in drugega pododstavka člena 31a(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v njem. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“;

| (c) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Delegirani akt, sprejet na podlagi petega pododstavka člena 7(3), drugega pododstavka člena 8(3), člena 29a(3), četrtega in petega pododstavka člena 26(2), drugega pododstavka člena 27(1), četrtega pododstavka člena 27(3), člena 28(5), drugega pododstavka člena 28(6), člena 31(5) in drugega pododstavka člena 31a(2) začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot tudi Svet Komisijo obvestita, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„Delegirani akt, sprejet na podlagi petega pododstavka člena 7(3), drugega pododstavka člena 8(3), člena 29a(3), četrtega in petega pododstavka člena 26(2), drugega pododstavka člena 27(1), četrtega pododstavka člena 27(3), člena 28(5), drugega pododstavka člena 28(6), člena 31(5) in drugega pododstavka člena 31a(2) začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot tudi Svet Komisijo obvestita, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| (24) | Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

(24)

Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) 2018/1999

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka 11 se nadomesti z naslednjim:






  „(11) | ‚energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030‘ pomeni zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer vsaj 40-odstotno domače zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, zavezujoči cilj Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001, krovni cilj na ravni Unije v obliki vsaj 32,5-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030 in cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2030 ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, o katerih se za leto 2030 dogovori Evropski svet ali Evropski parlament in Svet;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka 11 se nadomesti z naslednjim:

„(11)

‚energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030‘ pomeni zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer vsaj 40-odstotno domače zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, zavezujoči cilj Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001, krovni cilj na ravni Unije v obliki vsaj 32,5-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030 in cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2030 ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, o katerih se za leto 2030 dogovori Evropski svet ali Evropski parlament in Svet;“;

| (b) | v točki 20 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | v okviru priporočil Komisije, ki temeljijo na oceni v skladu s točko (b) člena 29(1) glede energije iz obnovljivih virov, zgodnjo izvedbo prispevka države članice k zavezujočemu cilju Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001 v skladu z nacionalnimi referenčnimi vrednostmi za energijo iz obnovljivih virov;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 20 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

v okviru priporočil Komisije, ki temeljijo na oceni v skladu s točko (b) člena 29(1) glede energije iz obnovljivih virov, zgodnjo izvedbo prispevka države članice k zavezujočemu cilju Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001 v skladu z nacionalnimi referenčnimi vrednostmi za energijo iz obnovljivih virov;“;

| (2) | v členu 4 se točka (a)(2) nadomesti z naslednjim:






  „(2) | v zvezi z energijo iz obnovljivih virov:
  z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001, prispevek k temu cilju v obliki deleža energije iz obnovljivih virov države članice v bruto porabi končne energije leta 2030 z okvirnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021. Do leta 2022 okvirni začrtani potek doseže referenčno vrednost vsaj 18-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med zavezujočim ciljem zadevne države članice za leto 2020 in njenim prispevkom k cilju za leto 2030. Do leta 2025 okvirni začrtani potek doseže referenčno vrednost vsaj 43-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med zavezujočim ciljem zadevne države članice za leto 2020 in njenim prispevkom k cilju za leto 2030. Do leta 2027 okvirni začrtani potek doseže referenčno vrednost vsaj 65-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med zavezujočim ciljem zadevne države članice za leto 2020 in njenim prispevkom k cilju za leto 2030.
  Okvirni začrtani potek do leta 2030 doseže vsaj načrtovani prispevek države članice. Če država članica pričakuje, da bo presegla svoj zavezujoči nacionalni cilj za leto 2020, se lahko njen okvirni začrtani potek začne na ravni, ki naj bi jo predvidoma dosegla. Vsi okvirni začrtani poteki držav članic skupaj se dodajo referenčnim vrednostim Unije v letih 2022, 2025 in 2027 ter zavezujočemu cilju Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001. Država članica lahko za namene te uredbe ne glede na svoj prispevek k cilju Unije in svoj začrtani potek za namene nacionalne politike določi višje cilje.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 4 se točka (a)(2) nadomesti z naslednjim:

„(2)

v zvezi z energijo iz obnovljivih virov:

z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001, prispevek k temu cilju v obliki deleža energije iz obnovljivih virov države članice v bruto porabi končne energije leta 2030 z okvirnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021. Do leta 2022 okvirni začrtani potek doseže referenčno vrednost vsaj 18-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med zavezujočim ciljem zadevne države članice za leto 2020 in njenim prispevkom k cilju za leto 2030. Do leta 2025 okvirni začrtani potek doseže referenčno vrednost vsaj 43-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med zavezujočim ciljem zadevne države članice za leto 2020 in njenim prispevkom k cilju za leto 2030. Do leta 2027 okvirni začrtani potek doseže referenčno vrednost vsaj 65-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med zavezujočim ciljem zadevne države članice za leto 2020 in njenim prispevkom k cilju za leto 2030.

Okvirni začrtani potek do leta 2030 doseže vsaj načrtovani prispevek države članice. Če država članica pričakuje, da bo presegla svoj zavezujoči nacionalni cilj za leto 2020, se lahko njen okvirni začrtani potek začne na ravni, ki naj bi jo predvidoma dosegla. Vsi okvirni začrtani poteki držav članic skupaj se dodajo referenčnim vrednostim Unije v letih 2022, 2025 in 2027 ter zavezujočemu cilju Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001. Država članica lahko za namene te uredbe ne glede na svoj prispevek k cilju Unije in svoj začrtani potek za namene nacionalne politike določi višje cilje.“;

| (3) | v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice skupaj zagotovijo, da vsota njihovih prispevkov znaša vsaj toliko kot raven zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice skupaj zagotovijo, da vsota njihovih prispevkov znaša vsaj toliko kot raven zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001.“;

| (4) | v členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri deležu energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije Unije, in sicer na podlagi okvirnega začrtanega poteka Unije, ki se začne pri 20 % v letu 2020, doseže v letu 2022 referenčno vrednost vsaj 18-odstotnega, v letu 2025 43-odstotnega, v letu 2027 pa 65-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med ciljem Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 in ciljem Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za leto 2030 ter doseže zavezujoči cilj Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001.“ |
| --- | --- |

(4)

v členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri deležu energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije Unije, in sicer na podlagi okvirnega začrtanega poteka Unije, ki se začne pri 20 % v letu 2020, doseže v letu 2022 referenčno vrednost vsaj 18-odstotnega, v letu 2025 43-odstotnega, v letu 2027 pa 65-odstotnega skupnega povečanja energije iz obnovljivih virov med ciljem Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 in ciljem Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za leto 2030 ter doseže zavezujoči cilj Unije za energijo iz obnovljivih virov v letu 2030 iz člena 3 Direktive (EU) 2018/2001.“

Člen 3

Spremembe Direktive 98/70/ES

Direktiva 98/70/ES se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Področje uporabe
  Ta direktiva glede cestnih vozil in necestne mobilne mehanizacije (vključno s plovili za celinske plovne poti, ko niso na morju), kmetijskih in gozdarskih traktorjev ter plovil za rekreacijo, ko niso na morju, z vidika zdravja in okolja določa tehnične specifikacije za gorivo za motorje na prisilni vžig in motorje na kompresijski vžig, pri čemer so upoštevane tehnične zahteve teh motorjev.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva glede cestnih vozil in necestne mobilne mehanizacije (vključno s plovili za celinske plovne poti, ko niso na morju), kmetijskih in gozdarskih traktorjev ter plovil za rekreacijo, ko niso na morju, z vidika zdravja in okolja določa tehnične specifikacije za gorivo za motorje na prisilni vžig in motorje na kompresijski vžig, pri čemer so upoštevane tehnične zahteve teh motorjev.“;

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točke 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:






  „1. | ‚motorni bencin‘ pomeni katero koli hlapno mineralno olje, namenjeno za delovanje motorjev z notranjim zgorevanjem na prisilni vžig za pogon vozil, ki spada pod oznake KN 2710 12 41, 2710 12 45 in 2710 12 49; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točke 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.

‚motorni bencin‘ pomeni katero koli hlapno mineralno olje, namenjeno za delovanje motorjev z notranjim zgorevanjem na prisilni vžig za pogon vozil, ki spada pod oznake KN 2710 12 41, 2710 12 45 in 2710 12 49;

| 2. | ‚dizelsko gorivo‘ pomeni plinska olja, ki spadajo pod oznako KN 2710 19 43 (27), kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (28) in Uredbi (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (29) ter se uporabljajo za vozila na lastni pogon; |
| --- | --- |

2.

‚dizelsko gorivo‘ pomeni plinska olja, ki spadajo pod oznako KN 2710 19 43 (27

28

29

| 3. | ‚plinsko olje, namenjeno za necestno mobilno mehanizacijo (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijske in gozdarske traktorje ter plovila za rekreacijo‘ je katero koli naftno tekoče gorivo, ki spada pod oznako KN 2710 19 43 (30), kot je navedeno v Direktivi 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31), Uredbi (EU) 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32) in Uredbi (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (33) ter je namenjeno uporabi v motorjih na kompresijski vžig;“; |
| --- | --- |

3.

‚plinsko olje, namenjeno za necestno mobilno mehanizacijo (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijske in gozdarske traktorje ter plovila za rekreacijo‘ je katero koli naftno tekoče gorivo, ki spada pod oznako KN 2710 19 43 (30

31

32

33

| (b) | točki 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:






  „8. | ‚dobavitelj‘ pomeni ‚dobavitelja goriva‘, kakor je opredeljen v točki 38 v prvem odstavku člena 2 Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (34); |
| --- | --- | --- |

(b)

točki 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:

„8.

‚dobavitelj‘ pomeni ‚dobavitelja goriva‘, kakor je opredeljen v točki 38 v prvem odstavku člena 2 Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (34

| 9. | ‚pogonska biogoriva‘ pomenijo ‚biogoriva‘, kakor so opredeljena v točki 33 v prvem odstavku člena 2 Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- |

9.

‚pogonska biogoriva‘ pomenijo ‚biogoriva‘, kakor so opredeljena v točki 33 v prvem odstavku člena 2 Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (3) | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice od dobaviteljev zahtevajo, da zagotovijo dajanje na trg dizelskega goriva z vsebnostjo metil estra maščobnih kislin (FAME) do 7 %.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice od dobaviteljev zahtevajo, da zagotovijo dajanje na trg dizelskega goriva z vsebnostjo metil estra maščobnih kislin (FAME) do 7 %.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice zagotovijo, da največja dovoljena vsebnost žvepla v plinskem olju, namenjenem za uporabo v strojih, uporabljanih zunaj cest (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijskih in gozdarskih traktorjih ter plovilih za rekreacijo, znaša 10 mg/kg. Države članice zagotovijo, da se lahko tekoča goriva, razen navedenega plinskega olja, v plovilih za celinske plovne poti in plovilih za rekreacijo uporabljajo le, če vsebnost žvepla v teh tekočih gorivih ne presega največje dovoljene vsebnosti navedenega plinskega olja.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo, da največja dovoljena vsebnost žvepla v plinskem olju, namenjenem za uporabo v strojih, uporabljanih zunaj cest (vključno s plovili za celinske plovne poti), kmetijskih in gozdarskih traktorjih ter plovilih za rekreacijo, znaša 10 mg/kg. Države članice zagotovijo, da se lahko tekoča goriva, razen navedenega plinskega olja, v plovilih za celinske plovne poti in plovilih za rekreacijo uporabljajo le, če vsebnost žvepla v teh tekočih gorivih ne presega največje dovoljene vsebnosti navedenega plinskega olja.“;

| (4) | členi 7a do 7e se črtajo; |
| --- | --- |

(4)

členi 7a do 7e se črtajo;

| (5) | člen 9 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se črtajo točke (g), (h), (i) in (k); |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 9 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se črtajo točke (g), (h), (i) in (k);

| (b) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črta;

| (6) | Priloge I, II, IV in V se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej direktivi. |
| --- | --- |

(6)

Priloge I, II, IV in V se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 4

Prehodne določbe

| (1) | Države članice zagotovijo, da se podatki, zbrani in sporočeni organu, ki ga imenuje država članica, za leto [UL: nadomestiti s koledarskim letom, v katerem začne veljati razveljavitev] ali del tega leta v skladu s tretjim pododstavkom člena 7a(1) in členom 7a(7) Direktive 98/70/ES, ki se črtata s členom 3(4) te direktive, predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(1)

Države članice zagotovijo, da se podatki, zbrani in sporočeni organu, ki ga imenuje država članica, za leto [UL: nadomestiti s koledarskim letom, v katerem začne veljati razveljavitev] ali del tega leta v skladu s tretjim pododstavkom člena 7a(1) in členom 7a(7) Direktive 98/70/ES, ki se črtata s členom 3(4) te direktive, predložijo Komisiji.

| (2) | Komisija vključi podatke iz odstavka 1 tega člena v vsa poročila, ki jih mora predložiti v skladu z Direktivo 98/70/ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisija vključi podatke iz odstavka 1 tega člena v vsa poročila, ki jih mora predložiti v skladu z Direktivo 98/70/ES.

Člen 5

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 
  2023
  . Komisiji nemudoma sporočijo besedila navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Razveljavitev

Direktiva (EU) 2015/652 (35) se razveljavi z učinkom od [UL: nadomestiti s koledarskim letom, v katerem začne veljati razveljavitev].

Člen 7

Začetek veljavnosti

Komisija do decembra 2024 predloži celovito oceno učinka o skupnih in kumulativnih učinkih svežnja „Pripravljeni na 55“, vključno s to direktivo.

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Priloge k Direktivi (EU) 2018/2001 se spremenijo:

| (1) | v Prilogi I se črta zadnja vrstica v preglednici; |
| --- | --- |

(1)

v Prilogi I se črta zadnja vrstica v preglednici;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (3) | Priloga III se nadomesti z naslednjim:
  „ENERGIJSKA VSEBNOST GORIV







  Gorivo | Energijska vsebnost v utežnih odstotkih (kurilnost, MJ/kg) | Energijska vsebnost v prostorninskih odstotkih (kurilnost, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| GORIVA IZ BIOMASE IN/ALI POSTOPKOV PREDELAVE BIOMASE | | |
| Biopropan | 46 | 24 |
| Čisto rastlinsko olje (olje, proizvedeno iz oljnic s stiskanjem, ekstrakcijo ali primerljivimi postopki, surovo ali rafinirano, toda kemično nespremenjeno) | 37 | 34 |
| Biodizel – metilni ester maščobne kisline (metilni ester, proizveden iz olja iz biomase) | 37 | 33 |
| Biodizel – etilni ester maščobne kisline (etilni ester, proizveden iz olja iz biomase) | 38 | 34 |
| Bioplin, ki ga je mogoče prečistiti do kakovosti zemeljskega plina | 50 | — |
| Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za dizelsko gorivo | 44 | 34 |
| Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za bencin | 45 | 30 |
| Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za reakcijske motorje | 44 | 34 |
| Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za utekočinjeni naftni plin | 46 | 24 |
| Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za dizelsko gorivo | 43 | 36 |
| Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za bencin | 44 | 32 |
| Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za reakcijske motorje | 43 | 33 |
| Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za utekočinjeni naftni plin | 46 | 23 |
| GORIVA IZ OBNOVLJIVIH VIROV, KI JIH JE MOGOČE PROIZVESTI IZ RAZLIČNIH OBNOVLJIVIH VIROV, VKLJUČNO Z BIOMASO | | |
| Metanol iz obnovljivih virov | 20 | 16 |
| Etanol iz obnovljivih virov | 27 | 21 |
| Propanol iz obnovljivih virov | 31 | 25 |
| Butanol iz obnovljivih virov | 33 | 27 |
| Fischer-Tropschev dizel (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov za uporabo kot nadomestilo za dizelsko gorivo) | 44 | 34 |
| Fischer-Tropschev bencin (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov, proizvedena iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za bencin) | 44 | 33 |
| Fischer-Tropschevo gorivo za reakcijske motorje (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov, proizvedena iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za reakcijske motorje) | 44 | 33 |
| Fischer-Tropschev utekočinjen naftni plin (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov za uporabo kot nadomestilo za utekočinjen naftni plin) | 46 | 24 |
| DME (dimetileter) | 28 | 19 |
| Vodik iz obnovljivih virov energije | 120 | — |
| ETBE (etil-terciarni-butileter, pridobljen na osnovi etanola) | 36 (od tega 37 % iz obnovljivih virov) | 27 (od tega 37 % iz obnovljivih virov) |
| MTBE (metil-terciarni-butileter, pridobljen na osnovi metanola) | 35 (od tega 22 % iz obnovljivih virov) | 26 (od tega 22 % iz obnovljivih virov) |
| TAEE (terciarni-amil-etileter, pridobljen na osnovi etanola) | 38 (od tega 29 % iz obnovljivih virov) | 29 (od tega 29 % iz obnovljivih virov) |
| TAME (terciarni-amil-metileter, pridobljen na osnovi metanola) | 36 (od tega 18 % iz obnovljivih virov) | 28 (od tega 18 % iz obnovljivih virov) |
| THxEE (terciarni-heksil-etileter, pridobljen na osnovi etanola) | 38 (od tega 25 % iz obnovljivih virov) | 30 (od tega 25 % iz obnovljivih virov) |
| THxME (terciarni-heksil-metileter, pridobljen na osnovi metanola) | 38 (od tega 14 % iz obnovljivih virov) | 30 (od tega 14 % iz obnovljivih virov) |
| GORIVA IZ NEOBNOVLJIVIH VIROV | | |
| Bencin | 43 | 32 |
| Dizelsko gorivo | 43 | 36 |
| Vodik iz neobnovljivih virov energije | 120 | — |

(3)

Priloga III se nadomesti z naslednjim:

„ENERGIJSKA VSEBNOST GORIV

Gorivo

Energijska vsebnost v utežnih odstotkih (kurilnost, MJ/kg)

Energijska vsebnost v prostorninskih odstotkih (kurilnost, MJ/l)

GORIVA IZ BIOMASE IN/ALI POSTOPKOV PREDELAVE BIOMASE

Biopropan

46

24

Čisto rastlinsko olje (olje, proizvedeno iz oljnic s stiskanjem, ekstrakcijo ali primerljivimi postopki, surovo ali rafinirano, toda kemično nespremenjeno)

37

34

Biodizel – metilni ester maščobne kisline (metilni ester, proizveden iz olja iz biomase)

37

33

Biodizel – etilni ester maščobne kisline (etilni ester, proizveden iz olja iz biomase)

38

34

Bioplin, ki ga je mogoče prečistiti do kakovosti zemeljskega plina

50

—

Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za dizelsko gorivo

44

34

Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za bencin

45

30

Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za reakcijske motorje

44

34

Z vodikom termokemično obdelano olje, ki izvira iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za utekočinjeni naftni plin

46

24

Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za dizelsko gorivo

43

36

Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za bencin

44

32

Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za reakcijske motorje

43

33

Sopredelano olje (obdelano v rafineriji hkrati s fosilnim gorivom), ki izvira iz biomase ali pirolizirane biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za utekočinjeni naftni plin

46

23

GORIVA IZ OBNOVLJIVIH VIROV, KI JIH JE MOGOČE PROIZVESTI IZ RAZLIČNIH OBNOVLJIVIH VIROV, VKLJUČNO Z BIOMASO

Metanol iz obnovljivih virov

20

16

Etanol iz obnovljivih virov

27

21

Propanol iz obnovljivih virov

31

25

Butanol iz obnovljivih virov

33

27

Fischer-Tropschev dizel (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov za uporabo kot nadomestilo za dizelsko gorivo)

44

34

Fischer-Tropschev bencin (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov, proizvedena iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za bencin)

44

33

Fischer-Tropschevo gorivo za reakcijske motorje (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov, proizvedena iz biomase, za uporabo kot nadomestilo za gorivo za reakcijske motorje)

44

33

Fischer-Tropschev utekočinjen naftni plin (sintetični ogljikovodik ali mešanica sintetičnih ogljikovodikov za uporabo kot nadomestilo za utekočinjen naftni plin)

46

24

DME (dimetileter)

28

19

Vodik iz obnovljivih virov energije

120

—

ETBE (etil-terciarni-butileter, pridobljen na osnovi etanola)

36 (od tega 37 % iz obnovljivih virov)

27 (od tega 37 % iz obnovljivih virov)

MTBE (metil-terciarni-butileter, pridobljen na osnovi metanola)

35 (od tega 22 % iz obnovljivih virov)

26 (od tega 22 % iz obnovljivih virov)

TAEE (terciarni-amil-etileter, pridobljen na osnovi etanola)

38 (od tega 29 % iz obnovljivih virov)

29 (od tega 29 % iz obnovljivih virov)

TAME (terciarni-amil-metileter, pridobljen na osnovi metanola)

36 (od tega 18 % iz obnovljivih virov)

28 (od tega 18 % iz obnovljivih virov)

THxEE (terciarni-heksil-etileter, pridobljen na osnovi etanola)

38 (od tega 25 % iz obnovljivih virov)

30 (od tega 25 % iz obnovljivih virov)

THxME (terciarni-heksil-metileter, pridobljen na osnovi metanola)

38 (od tega 14 % iz obnovljivih virov)

30 (od tega 14 % iz obnovljivih virov)

GORIVA IZ NEOBNOVLJIVIH VIROV

Bencin

43

32

Dizelsko gorivo

43

36

Vodik iz neobnovljivih virov energije

120

—

| (4) | Priloga IV se spremeni:






  a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „USPOSABLJANJE IN CERTIFICIRANJE INŠTALATERJEV IN OBLIKOVALCEV OBRATOV, KI UPORABLJAJO OBNOVLJIVE VIRE ENERGIJE“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Priloga IV se spremeni:

a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„USPOSABLJANJE IN CERTIFICIRANJE INŠTALATERJEV IN OBLIKOVALCEV OBRATOV, KI UPORABLJAJO OBNOVLJIVE VIRE ENERGIJE“

| b) | uvodni stavek in prva točka se nadomestita z naslednjim:
  „Sistemi certificiranja in programi usposabljanja iz člena 18(3) temeljijo na naslednjih merilih:






  1. | Certifikacijski postopek je pregleden in ga države članice ali upravni organ, ki ga te imenujejo, jasno opredeli.“; |
| --- | --- | --- |

b)

uvodni stavek in prva točka se nadomestita z naslednjim:

„Sistemi certificiranja in programi usposabljanja iz člena 18(3) temeljijo na naslednjih merilih:

1.

Certifikacijski postopek je pregleden in ga države članice ali upravni organ, ki ga te imenujejo, jasno opredeli.“;

| c) | vstavita se naslednji točki 1a in 1b:






  „1a. | Certifikati, ki jih izdajo certifikacijski organi, so jasno opredeljeni in zlahka prepoznavni za delavce in strokovnjake, ki želijo pridobiti certifikat. |
| --- | --- | --- |

c)

vstavita se naslednji točki 1a in 1b:

„1a.

Certifikati, ki jih izdajo certifikacijski organi, so jasno opredeljeni in zlahka prepoznavni za delavce in strokovnjake, ki želijo pridobiti certifikat.

| 1b. | Postopek certificiranja inštalaterjem omogoča, da vzpostavijo visokokakovostne obrate, ki delujejo zanesljivo.“; |
| --- | --- |

1b.

Postopek certificiranja inštalaterjem omogoča, da vzpostavijo visokokakovostne obrate, ki delujejo zanesljivo.“;

| d) | točki 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:






  „2. | Certificiranje inštalaterjev naprav na biomaso, toplotnih črpalk, plitvih geotermalnih sistemov, solarnih ▌termalnih naprav
  in tehnologij za skladiščenje energije in tehnologij prilagajanja odjema, vključno s polnilnimi postajami,
  poteka po akreditiranem programu usposabljanja ali ga izvaja akreditirani izvajalec usposabljanja
  ali formalni sistemi kvalifikacij v skladu z nacionalno zakonodajo
  . |
| --- | --- | --- |

d)

točki 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.

Certificiranje inštalaterjev naprav na biomaso, toplotnih črpalk, plitvih geotermalnih sistemov, solarnih ▌termalnih naprav
  in tehnologij za skladiščenje energije in tehnologij prilagajanja odjema, vključno s polnilnimi postajami,
  poteka po akreditiranem programu usposabljanja ali ga izvaja akreditirani izvajalec usposabljanja
  ali formalni sistemi kvalifikacij v skladu z nacionalno zakonodajo
  .

| 3. | Akreditiranje programa usposabljanja ali izvajalca usposabljanja izvajajo države članice ali upravni organ, ki ga te imenujejo. Akreditacijski organ zagotovi, da
  so programi
  usposabljanja
  , izpopolnjevanja in prekvalifikacije,
  ki
  jih
  ponuja izvajalec,
  vključujoči
  ,
  ter da je zanje zagotovljena kontinuiteta in se izvajajo
  na regionalni ali nacionalni ravni.
  Izvajalec usposabljanja mora imeti ustrezne tehnične zmogljivosti za izvajanje praktičnega usposabljanja, vključno z zadostno laboratorijsko opremo ali ustreznimi zmogljivostmi za izvajanje praktičnega usposabljanja.
  Izvajalec usposabljanja poleg osnovnega usposabljanja ponudi tudi krajše tečaje za osvežitev znanja in izpopolnjevanje, organizirane v modulih usposabljanja, ki inštalaterjem in oblikovalcem omogočajo, da pridobijo nove kompetence ter razširijo in razpršijo svoja znanja in spretnosti na več tehnologij in njihovih kombinacij. Izvajalec usposabljanja zagotovi prilagoditev usposabljanja novim tehnologijam, ki uporabljajo obnovljive vire energije, v okviru stavb, industrije in kmetijstva. Izvajalci usposabljanja priznajo ustrezna pridobljena znanja in spretnosti.
  Programi in moduli usposabljanja so zasnovani tako, da omogočajo vseživljenjsko učenje v obratih za obnovljive vire energije in so združljivi s poklicnim usposabljanjem za iskalce prve zaposlitve in odrasle, ki iščejo prekvalifikacijo ali novo zaposlitev.
  Programi usposabljanja so zasnovani tako, da olajšajo pridobivanje kvalifikacij za različne tehnologije in rešitve ter preprečijo omejeno specializacijo za določeno blagovno znamko ali tehnologijo. Izvajalci usposabljanja so lahko proizvajalci naprav ali sistemov, inštituti ali združenja.“; |
| --- | --- |

3.

Akreditiranje programa usposabljanja ali izvajalca usposabljanja izvajajo države članice ali upravni organ, ki ga te imenujejo. Akreditacijski organ zagotovi, da
  so programi
  usposabljanja
  , izpopolnjevanja in prekvalifikacije,
  ki
  jih
  ponuja izvajalec,
  vključujoči
  ,
  ter da je zanje zagotovljena kontinuiteta in se izvajajo
  na regionalni ali nacionalni ravni.

Izvajalec usposabljanja mora imeti ustrezne tehnične zmogljivosti za izvajanje praktičnega usposabljanja, vključno z zadostno laboratorijsko opremo ali ustreznimi zmogljivostmi za izvajanje praktičnega usposabljanja.

Izvajalec usposabljanja poleg osnovnega usposabljanja ponudi tudi krajše tečaje za osvežitev znanja in izpopolnjevanje, organizirane v modulih usposabljanja, ki inštalaterjem in oblikovalcem omogočajo, da pridobijo nove kompetence ter razširijo in razpršijo svoja znanja in spretnosti na več tehnologij in njihovih kombinacij. Izvajalec usposabljanja zagotovi prilagoditev usposabljanja novim tehnologijam, ki uporabljajo obnovljive vire energije, v okviru stavb, industrije in kmetijstva. Izvajalci usposabljanja priznajo ustrezna pridobljena znanja in spretnosti.

Programi in moduli usposabljanja so zasnovani tako, da omogočajo vseživljenjsko učenje v obratih za obnovljive vire energije in so združljivi s poklicnim usposabljanjem za iskalce prve zaposlitve in odrasle, ki iščejo prekvalifikacijo ali novo zaposlitev.

Programi usposabljanja so zasnovani tako, da olajšajo pridobivanje kvalifikacij za različne tehnologije in rešitve ter preprečijo omejeno specializacijo za določeno blagovno znamko ali tehnologijo. Izvajalci usposabljanja so lahko proizvajalci naprav ali sistemov, inštituti ali združenja.“;

| da) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:










  „5. | Tečaj usposabljanja se konča z izpitom, ki je podlaga za izdajo certifikata ali kvalifikacije. Izpit vključuje praktično oceno uspešnosti pri vgradnji kotlov ali peči na biomaso, toplotnih črpalk, plitvih geotermalnih sistemov, solarnih termalnih naprav ali tehnologij za skladiščenje energije in tehnologij prilagajanja odjema, vključno s polnilnimi postajami.“; |
| --- | --- | --- |

da)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.

Tečaj usposabljanja se konča z izpitom, ki je podlaga za izdajo certifikata ali kvalifikacije. Izpit vključuje praktično oceno uspešnosti pri vgradnji kotlov ali peči na biomaso, toplotnih črpalk, plitvih geotermalnih sistemov, solarnih termalnih naprav ali tehnologij za skladiščenje energije in tehnologij prilagajanja odjema, vključno s polnilnimi postajami.“;

| e) | v točki 6(c) se dodata točki (iv) in (v):






  „(iv) | razumevanje študij izvedljivosti in projektnih študij; |
| --- | --- | --- |

e)

v točki 6(c) se dodata točki (iv) in (v):

„(iv)

razumevanje študij izvedljivosti in projektnih študij;

| (v) | razumevanje vrtanja v primeru geotermalnih toplotnih črpalk.“; |
| --- | --- |

(v)

razumevanje vrtanja v primeru geotermalnih toplotnih črpalk.“;

| (5) | v Prilogi V se del C spremeni:






  a) | točki 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:






  „5. | Emisije, ki nastanejo pri ekstrakciji ali pridelavi surovin (eec), vključujejo emisije pri samem procesu ekstrakcije ali pridelave; pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin; iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter pri proizvodnji kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri ekstrakciji ali pridelavi. Zajem CO2 pri pridelavi surovin se ne upošteva. Če so na voljo, se pri izračunu uporabijo razčlenjene privzete vrednosti za emisije N2O v tleh iz dela D. Povprečne vrednosti se lahko izračunajo na podlagi lokalnih kmetijskih praks na podlagi podatkov o skupini kmetij kot druga možnost namesto uporabe dejanskih vrednosti. |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

v Prilogi V se del C spremeni:

a)

točki 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.

Emisije, ki nastanejo pri ekstrakciji ali pridelavi surovin (eec), vključujejo emisije pri samem procesu ekstrakcije ali pridelave; pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin; iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter pri proizvodnji kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri ekstrakciji ali pridelavi. Zajem CO2 pri pridelavi surovin se ne upošteva. Če so na voljo, se pri izračunu uporabijo razčlenjene privzete vrednosti za emisije N2O v tleh iz dela D. Povprečne vrednosti se lahko izračunajo na podlagi lokalnih kmetijskih praks na podlagi podatkov o skupini kmetij kot druga možnost namesto uporabe dejanskih vrednosti.

| 6. | Za izračun iz točke 1(a) se prihranki emisij zaradi izboljšav v kmetijstvu (esca), npr. prehoda na zmanjšano obdelavo tal ali na način brez predhodne obdelave tal, boljšega kolobarjenja, uporabe pokrovnih poljščin, vključno z ravnanjem z ostanki kmetijskih pridelkov, uporabe organskih izboljševalcev tal (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja) upoštevajo samo, če ne predstavljajo tveganja, da bi negativno vplivali na biotsko raznovrstnost. Poleg tega se predložijo trdni in preverljivi dokazi, da se je ogljik v tleh povečal ali da je razumno pričakovati, da se je v obdobju pridelave zadevnih surovin povečal, pri čemer se upoštevajo emisije, kadar take prakse povzročajo povečano uporabo gnojil in herbicidov (36).“; |
| --- | --- |

6.

Za izračun iz točke 1(a) se prihranki emisij zaradi izboljšav v kmetijstvu (esca), npr. prehoda na zmanjšano obdelavo tal ali na način brez predhodne obdelave tal, boljšega kolobarjenja, uporabe pokrovnih poljščin, vključno z ravnanjem z ostanki kmetijskih pridelkov, uporabe organskih izboljševalcev tal (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja) upoštevajo samo, če ne predstavljajo tveganja, da bi negativno vplivali na biotsko raznovrstnost. Poleg tega se predložijo trdni in preverljivi dokazi, da se je ogljik v tleh povečal ali da je razumno pričakovati, da se je v obdobju pridelave zadevnih surovin povečal, pri čemer se upoštevajo emisije, kadar take prakse povzročajo povečano uporabo gnojil in herbicidov (36).“;

| b) | točka 15 se črta; |
| --- | --- |

b)

točka 15 se črta;

| c) | točka 18 se nadomesti z naslednjim:






  „18. | Za namene izračuna iz točke 17 so emisije, ki se razdelijo, eec + e l + esca + tisti deli e p, e td, eccs, in eccr, ki potekajo do procesne stopnje, na kateri se proizvede soproizvod, in vključno s to stopnjo. Če je potekala kakršna koli razdelitev na soproizvode na prejšnji procesni stopnji v življenjskem ciklu, se za ta namen namesto skupne količine teh emisij uporabi del teh emisij, dodeljenih vmesnemu proizvodu goriva na zadnji taki procesni stopnji. Pri bioplinu in biometanu se za namene navedenega izračuna upoštevajo vsi soproizvodi, ki ne spadajo na področje točke 7. Za odpadke in ostanke se emisije ne dodelijo. Soproizvodi, ki imajo negativno energijsko vsebnost, se za namene izračuna upoštevajo, kot da imajo energijsko vsebnost nič. Za odpadke in ostanke, vključno z vsemi odpadki in ostanki iz Priloge IX, se šteje, da imajo v življenjskem ciklu do procesa zbiranja teh materialov emisije toplogrednih plinov enake nič, ne glede na to, ali se pred pretvorbo v končni proizvod predelajo v vmesne proizvode. ▌V primeru biomasnih goriv, proizvedenih v rafinerijah, razen kombinacije predelovalnih obratov s kotli ali napravami za soproizvodnjo, ki predelovalnim obratom zagotavljajo toploto in/ali električno energijo, je enota analize za namene izračuna iz točke 17 rafinerija.“; |
| --- | --- | --- |

c)

točka 18 se nadomesti z naslednjim:

„18.

Za namene izračuna iz točke 17 so emisije, ki se razdelijo, eec + e l + esca + tisti deli e p, e td, eccs, in eccr, ki potekajo do procesne stopnje, na kateri se proizvede soproizvod, in vključno s to stopnjo. Če je potekala kakršna koli razdelitev na soproizvode na prejšnji procesni stopnji v življenjskem ciklu, se za ta namen namesto skupne količine teh emisij uporabi del teh emisij, dodeljenih vmesnemu proizvodu goriva na zadnji taki procesni stopnji. Pri bioplinu in biometanu se za namene navedenega izračuna upoštevajo vsi soproizvodi, ki ne spadajo na področje točke 7. Za odpadke in ostanke se emisije ne dodelijo. Soproizvodi, ki imajo negativno energijsko vsebnost, se za namene izračuna upoštevajo, kot da imajo energijsko vsebnost nič. Za odpadke in ostanke, vključno z vsemi odpadki in ostanki iz Priloge IX, se šteje, da imajo v življenjskem ciklu do procesa zbiranja teh materialov emisije toplogrednih plinov enake nič, ne glede na to, ali se pred pretvorbo v končni proizvod predelajo v vmesne proizvode. ▌V primeru biomasnih goriv, proizvedenih v rafinerijah, razen kombinacije predelovalnih obratov s kotli ali napravami za soproizvodnjo, ki predelovalnim obratom zagotavljajo toploto in/ali električno energijo, je enota analize za namene izračuna iz točke 17 rafinerija.“;

| (6) | v Prilogi VI se del B spremeni:






  a) | točki 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:






  „5. | Emisije, ki nastanejo pri ekstrakciji ali pridelavi surovin (eec), vključujejo emisije pri samem procesu ekstrakcije ali pridelave; pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin; iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter pri proizvodnji kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri ekstrakciji ali pridelavi. Zajem CO2 pri pridelavi surovin se ne upošteva. Če so na voljo, se pri izračunu uporabijo razčlenjene privzete vrednosti za emisije N2O v tleh iz dela D. Povprečne vrednosti se lahko izračunajo na podlagi lokalnih kmetijskih praks na podlagi podatkov o skupini kmetij kot druga možnost namesto uporabe dejanskih vrednosti. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

v Prilogi VI se del B spremeni:

a)

točki 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.

Emisije, ki nastanejo pri ekstrakciji ali pridelavi surovin (eec), vključujejo emisije pri samem procesu ekstrakcije ali pridelave; pri zbiranju, sušenju in skladiščenju surovin; iz odpadkov in iztekanj (uhajanj) ter pri proizvodnji kemikalij ali proizvodov, ki se uporabljajo pri ekstrakciji ali pridelavi. Zajem CO2 pri pridelavi surovin se ne upošteva. Če so na voljo, se pri izračunu uporabijo razčlenjene privzete vrednosti za emisije N2O v tleh iz dela D. Povprečne vrednosti se lahko izračunajo na podlagi lokalnih kmetijskih praks na podlagi podatkov o skupini kmetij kot druga možnost namesto uporabe dejanskih vrednosti.

| 6. | Za izračun iz točke 1(a) se prihranki emisij zaradi izboljšav v kmetijstvu (esca), npr. prehoda na zmanjšano obdelavo tal ali na način brez predhodne obdelave tal, boljšega kolobarjenja, uporabe pokrovnih poljščin, vključno z ravnanjem z ostanki kmetijskih pridelkov, uporabe organskih izboljševalcev tal (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja) upoštevajo samo, če ne predstavljajo tveganja, da bi negativno vplivali na biotsko raznovrstnost. Poleg tega se predložijo trdni in preverljivi dokazi, da se je ogljik v tleh povečal ali da je razumno pričakovati, da se je v obdobju pridelave zadevnih surovin povečal, pri čemer se upoštevajo emisije, kadar take prakse povzročajo povečano uporabo gnojil in herbicidov (37).“; |
| --- | --- |

6.

Za izračun iz točke 1(a) se prihranki emisij zaradi izboljšav v kmetijstvu (esca), npr. prehoda na zmanjšano obdelavo tal ali na način brez predhodne obdelave tal, boljšega kolobarjenja, uporabe pokrovnih poljščin, vključno z ravnanjem z ostanki kmetijskih pridelkov, uporabe organskih izboljševalcev tal (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja) upoštevajo samo, če ne predstavljajo tveganja, da bi negativno vplivali na biotsko raznovrstnost. Poleg tega se predložijo trdni in preverljivi dokazi, da se je ogljik v tleh povečal ali da je razumno pričakovati, da se je v obdobju pridelave zadevnih surovin povečal, pri čemer se upoštevajo emisije, kadar take prakse povzročajo povečano uporabo gnojil in herbicidov (37).“;

| b) | točka 15 se črta; |
| --- | --- |

b)

točka 15 se črta;

| c) | točka 18 se nadomesti z naslednjim:






  „18. | Za namene izračunov iz točke 17 so emisije, ki se razdelijo, eec + el + esca + tisti deli ep, etd, eccs in eccr, ki potekajo do procesne stopnje, na kateri se proizvede soproizvod, in vključno s to stopnjo. Če je potekala kakršna koli razdelitev na soproizvode na prejšnji procesni stopnji v življenjskem ciklu, se za ta namen namesto skupne količine teh emisij uporabi del teh emisij, dodeljenih vmesnemu proizvodu goriva na zadnji taki procesni stopnji.
  Pri bioplinu in biometanu se za namene navedenega izračuna upoštevajo vsi soproizvodi, ki ne spadajo na področje točke 7. Za odpadke in ostanke se emisije ne dodelijo. Soproizvodi, ki imajo negativno energijsko vsebnost, se za namene izračuna upoštevajo, kot da imajo energijsko vsebnost nič.
  Za odpadke in ostanke, vključno z vsemi odpadki in ostanki iz Priloge IX, se šteje, da imajo v življenjskem ciklu do procesa zbiranja teh materialov emisije toplogrednih plinov enake nič, ne glede na to, ali se pred pretvorbo v končni proizvod predelajo v vmesne proizvode. ▌
  Pri gorivih, ki se proizvajajo v rafinerijah, razen kombinacije obratov za predelavo s kotli ali napravami za soproizvodnjo, ki obratu za predelavo zagotavljajo toploto in/ali električno energijo, je za namene izračuna iz točke 17 enota za analizo rafinerija.“; |
| --- | --- | --- |

c)

točka 18 se nadomesti z naslednjim:

„18.

Za namene izračunov iz točke 17 so emisije, ki se razdelijo, eec + el + esca + tisti deli ep, etd, eccs in eccr, ki potekajo do procesne stopnje, na kateri se proizvede soproizvod, in vključno s to stopnjo. Če je potekala kakršna koli razdelitev na soproizvode na prejšnji procesni stopnji v življenjskem ciklu, se za ta namen namesto skupne količine teh emisij uporabi del teh emisij, dodeljenih vmesnemu proizvodu goriva na zadnji taki procesni stopnji.

Pri bioplinu in biometanu se za namene navedenega izračuna upoštevajo vsi soproizvodi, ki ne spadajo na področje točke 7. Za odpadke in ostanke se emisije ne dodelijo. Soproizvodi, ki imajo negativno energijsko vsebnost, se za namene izračuna upoštevajo, kot da imajo energijsko vsebnost nič.

Za odpadke in ostanke, vključno z vsemi odpadki in ostanki iz Priloge IX, se šteje, da imajo v življenjskem ciklu do procesa zbiranja teh materialov emisije toplogrednih plinov enake nič, ne glede na to, ali se pred pretvorbo v končni proizvod predelajo v vmesne proizvode. ▌

Pri gorivih, ki se proizvajajo v rafinerijah, razen kombinacije obratov za predelavo s kotli ali napravami za soproizvodnjo, ki obratu za predelavo zagotavljajo toploto in/ali električno energijo, je za namene izračuna iz točke 17 enota za analizo rafinerija.“;

| (6a) | v Prilogi VI se vstavi naslednji del Ba:




  „Ba.




  Surovine za biomasna goriva za uporabo v nepremičnih napravah zunaj prometnega sektorja, vključno z naslednjimi točkami:










  1. | Biomasni del ostankov in odpadkov v primarni živilskopredelovalni industriji:










  (a) | pulpa sladkorne pese (le za lastno uporabo v sektorju); |
| --- | --- | --- | --- |

(6a)

v Prilogi VI se vstavi naslednji del Ba:

„Ba.

Surovine za biomasna goriva za uporabo v nepremičnih napravah zunaj prometnega sektorja, vključno z naslednjimi točkami:

1.

Biomasni del ostankov in odpadkov v primarni živilskopredelovalni industriji:

(a)

pulpa sladkorne pese (le za lastno uporabo v sektorju);

| (b) | zelišča in listi iz pranja sladkorne pese; |
| --- | --- |

(b)

zelišča in listi iz pranja sladkorne pese;

| (c) | žitne pleve in sadne lupine; |
| --- | --- |

(c)

žitne pleve in sadne lupine;

| (d) | biomasni del industrijskih odpadkov, ki ni primeren za uporabo v prehranski in krmni verigi; |
| --- | --- |

(d)

biomasni del industrijskih odpadkov, ki ni primeren za uporabo v prehranski in krmni verigi;

| (e) | vlaknasti del sladkorne pese po ekstrakciji surovega soka, listov in repov ter drugih tekočin, pridobljenih po ekstrakciji sladkorja. |
| --- | --- |

(e)

vlaknasti del sladkorne pese po ekstrakciji surovega soka, listov in repov ter drugih tekočin, pridobljenih po ekstrakciji sladkorja.

| 2. | Biomasni del blata iz čiščenja odpadne vode v primarni živilskopredelovalni industriji.“; |
| --- | --- |

2.

Biomasni del blata iz čiščenja odpadne vode v primarni živilskopredelovalni industriji.“;

| (7) | v Prilogi VII se pri opredelitvi pojma „Qusable“ sklic na člen 7(4) nadomesti s sklicem na člen 7(3); |
| --- | --- |

(7)

v Prilogi VII se pri opredelitvi pojma „Qusable“ sklic na člen 7(4) nadomesti s sklicem na člen 7(3);

| (8) | Priloga IX se spremeni:






  (a) | v delu A se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Surovine za proizvodnjo bioplina za uporabo v prometu in naprednih pogonskih biogoriv:“; |
| --- | --- | --- |

(8)

Priloga IX se spremeni:

(a)

v delu A se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Surovine za proizvodnjo bioplina za uporabo v prometu in naprednih pogonskih biogoriv:“;

| (b) | v delu B se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv in bioplina za uporabo v prometu, katerih prispevek k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz točke (a) v prvem pododstavku člena 25(1) je omejen:“. |
| --- | --- |

(b)

v delu B se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv in bioplina za uporabo v prometu, katerih prispevek k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz točke (a) v prvem pododstavku člena 25(1) je omejen:“.

PRILOGA II

Priloge I, II, IV in V k Direktivi 98/70/ES se spremenijo:

| (1) | Priloga I se spremeni:






  (a) | besedilo opombe 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | veljajo preskusne metode, specificirane v EN 228:2012+A1:2017. Države članice lahko sprejmejo specificirane analitične metode, s katerimi nadomestijo standard EN 228:2012+A1:2017, če se izkaže, da so rezultati vsaj tako točni in na isti ravni natančnosti kot analitična metoda, ki se nadomesti.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni:

(a)

besedilo opombe 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

veljajo preskusne metode, specificirane v EN 228:2012+A1:2017. Države članice lahko sprejmejo specificirane analitične metode, s katerimi nadomestijo standard EN 228:2012+A1:2017, če se izkaže, da so rezultati vsaj tako točni in na isti ravni natančnosti kot analitična metoda, ki se nadomesti.“;

| (b) | besedilo opombe 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Vrednosti, navedene v specifikaciji, so ‚prave vrednosti‘. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 ‚Nafta in sorodni proizvodi – Natančnost merilnih metod in rezultatov – 1. del: Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

besedilo opombe 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Vrednosti, navedene v specifikaciji, so ‚prave vrednosti‘. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 ‚Nafta in sorodni proizvodi – Natančnost merilnih metod in rezultatov – 1. del: Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“;

| (c) | besedilo opombe 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Drugi monoalkoholi in etri s končnim vreliščem, ki ni višje od tistega, navedenega v EN 228:2012 +A1:2017.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

besedilo opombe 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6)

Drugi monoalkoholi in etri s končnim vreliščem, ki ni višje od tistega, navedenega v EN 228:2012 +A1:2017.“;

| (2) | Priloga II se spremeni:






  (a) | v zadnji vrstici preglednice z naslovom „Vsebnost FAME EN 14078“, se vnos v zadnjem stolpcu z naslovom „Mejne vrednosti“„Največ“, tj. „7,0“, nadomesti z „10,0“; |
| --- | --- | --- |

(2)

Priloga II se spremeni:

(a)

v zadnji vrstici preglednice z naslovom „Vsebnost FAME EN 14078“, se vnos v zadnjem stolpcu z naslovom „Mejne vrednosti“„Največ“, tj. „7,0“, nadomesti z „10,0“;

| (b) | besedilo opombe 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Veljajo preskusne metode, specificirane v EN 590:2013+A1:2017. Države članice lahko sprejmejo specificirane analitične metode, s katerimi nadomestijo standard EN 590:2013+A1:2017, če se izkaže, da so rezultati vsaj tako točni in na isti ravni natančnosti kot analitična metoda, ki se nadomesti.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

besedilo opombe 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Veljajo preskusne metode, specificirane v EN 590:2013+A1:2017. Države članice lahko sprejmejo specificirane analitične metode, s katerimi nadomestijo standard EN 590:2013+A1:2017, če se izkaže, da so rezultati vsaj tako točni in na isti ravni natančnosti kot analitična metoda, ki se nadomesti.“;

| (c) | besedilo opombe 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Vrednosti, navedene v specifikaciji, so ‚prave vrednosti‘. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 ‚Nafta in sorodni proizvodi – Natančnost merilnih metod in rezultatov – 1. del: Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

besedilo opombe 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Vrednosti, navedene v specifikaciji, so ‚prave vrednosti‘. Pri ugotavljanju mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 ‚Nafta in sorodni proizvodi – Natančnost merilnih metod in rezultatov – 1. del: Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju najnižje vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo (R = obnovljivost). Rezultati posameznih meritev se razlagajo na podlagi meril, opisanih v EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“;

| (3) | prilogi IV in V se črtata. |
| --- | --- |

(3)

prilogi IV in V se črtata.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0208/2022).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  UL C , , str. .

3

(4)  Sporočilo Komisije COM(2019)0640 z dne 11. decembra 2019, Evropski zeleni dogovor.

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Priporočilo Komisije (EU) 2020/1563 z dne 14. oktobra 2020 o energijski revščini.

6

Priporočilo Komisije (EU) 2020/1563 z dne 14. oktobra 2020 o energijski revščini.

(7)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82–209).

7

(8)  Točka 3 sporočila Komisije COM(2020)0562 z dne 17. septembra 2020, Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov.

8

(9)  Cilj načela kaskadne uporabe je doseči učinkovito rabo virov pri uporabi biomase z dajanjem prednosti uporabi materialov iz biomase pred uporabo energije, kadar je to mogoče, s čimer se poveča količina biomase, ki je na voljo v sistemu. V skladu z načelom kaskadne uporabe bi bilo treba lesno biomaso uporabljati glede na njeno najvišjo ekonomsko in okoljsko dodano vrednost po naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) lesni proizvodi; 2) podaljšanje njihove življenjske dobe; 3) ponovna uporaba; 4) recikliranje, 5) bioenergija in 6) odstranjevanje.

9

(10)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719.

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1294 z dne 15. septembra 2020 o mehanizmu Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov (UL L 303, 17.9.2020, str. 1).

12

(13)  Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2020), Arnulf Jäger-Waldau:
  „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union“ (Neizkoriščen potencial območij na področju fotovoltaične energije v Evropski uniji).

13

„The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union“ (Neizkoriščen potencial območij na področju fotovoltaične energije v Evropski uniji).

(14)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

14

(15)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

15

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(16)  Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

16

(17)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

17

(18)  Sodba Sodišča z dne 8. julija 2019 v zadevi Komisija/Belgija, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

18

(19)  
  Organizacija International Renewable Energy Agency (Irena) – poročilo o svetovni krajini financiranja obnovljivih virov energije 2020, str. 9.

19

Organizacija International Renewable Energy Agency (Irena) – poročilo o svetovni krajini financiranja obnovljivih virov energije 2020, str. 9.

(20)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).

20

(21)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

21

(22)  COM(2020)0798.

22

(23)  Predlog Komisije za uredbo o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

24

(1a)  
  Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 (UL L 152, 3.6.2022, str. 45).“;

1a

Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 (UL L 152, 3.6.2022, str. 45).“;

(27)  Številčenje teh oznak KN, kakor je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

27

(28)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

28

(29)  Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

29

(30)  Številčenje teh oznak KN, kakor je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

30

(31)  Direktiva 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 90).

31

(32)  Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 060, 2.3.2013, str. 1).

32

(33)  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

33

(34)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

34

(35)  Direktiva Sveta (EU) 2015/652 z dne 20. aprila 2015 o določitvi metod izračuna in zahtev glede poročanja na podlagi Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva (UL L 107, 25.4.2015, str. 26).

35

(36)  Tak dokaz je lahko merjenje ogljika v tleh, npr. prvo merjenje pred pridelavo in naknadna merjenja v rednih nekajletnih presledkih. Preden je v takem primeru možno drugo merjenje, bi se povečanje vsebnosti ogljika v tleh ocenjevalo na podlagi reprezentativnih poskusov ali vzorcev tal. Od drugega merjenja bi se na podlagi meritev ugotavljala višja vsebnost ogljika v tleh in njen obseg.

36

(37)  Tak dokaz je lahko merjenje ogljika v tleh, npr. prvo merjenje pred pridelavo in naknadna merjenja v rednih nekajletnih presledkih. Preden je v takem primeru možno drugo merjenje, bi se povečanje vsebnosti ogljika v tleh ocenjevalo na podlagi reprezentativnih poskusov ali vzorcev tal. Od drugega merjenja bi se na podlagi meritev ugotavljala višja vsebnost ogljika v tleh in njen obseg.

37

---

četrtek 15. septembra 2022

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini in okrepitev skupnega sklada za rezervacije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 125/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0557),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0303/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. septembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. septembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. septembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2022 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi obstoja očitnega tveganja v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter zlasti členov 2, 4(3) in 7(1) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter zlasti členov 2, 4(3) in 7(1) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju mednarodnih pogodb Združenih narodov in Sveta Evrope o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih pogodb Združenih narodov in Sveta Evrope o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju seznama meril za pravno državo, ki ga je Beneška komisija sprejela na 106. plenarnem zasedanju v Benetkah 11. in 12. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama meril za pravno državo, ki ga je Beneška komisija sprejela na 106. plenarnem zasedanju v Benetkah 11. in 12. marca 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. januarja 2020 (2) in 5. maja 2022 (3) o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. januarja 2020 (2) in 5. maja 2022 (3) o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic oseb LGBTIQ na Madžarskem zaradi pravnih sprememb, ki jih je sprejel madžarski parlament (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o kršitvah prava EU in pravic oseb LGBTIQ na Madžarskem zaradi pravnih sprememb, ki jih je sprejel madžarski parlament (4),

| — | ob upoštevanju poglavij o razmerah na Madžarskem iz poročil Komisije o stanju pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavij o razmerah na Madžarskem iz poročil Komisije o stanju pravne države,

| — | ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0217/2022),

| A. | ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU in se odražajo v Listini ter mednarodnih pogodbah na področju človekovih pravic, in ker so te vrednote, ki so skupne državam članicam, temelj pravic, ki jih imajo prebivalci Unije; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU in se odražajo v Listini ter mednarodnih pogodbah na področju človekovih pravic, in ker so te vrednote, ki so skupne državam članicam, temelj pravic, ki jih imajo prebivalci Unije;

| B. | ker je iz člena 49 PEU, ki določa možnost, da katera koli evropska država zaprosi za članstvo v Evropski uniji, razvidno, da Unijo sestavljajo države, ki so se svobodno in prostovoljno zavezale skupnim vrednotam iz člena 2 PEU, ki spoštujejo te vrednote in se zavezujejo, da jih bodo spodbujale, pravo Unije pa temelji na temeljni premisi, da vsaka država članica deli te vrednote z vsemi drugimi državami članicami, prav tako pa priznava, da druge države članice te iste vrednote delijo tudi z njo (5); |
| --- | --- |

B.

ker je iz člena 49 PEU, ki določa možnost, da katera koli evropska država zaprosi za članstvo v Evropski uniji, razvidno, da Unijo sestavljajo države, ki so se svobodno in prostovoljno zavezale skupnim vrednotam iz člena 2 PEU, ki spoštujejo te vrednote in se zavezujejo, da jih bodo spodbujale, pravo Unije pa temelji na temeljni premisi, da vsaka država članica deli te vrednote z vsemi drugimi državami članicami, prav tako pa priznava, da druge države članice te iste vrednote delijo tudi z njo (5);

| C. | ker ta premisa pomeni in utemeljuje obstoj vzajemnega zaupanja med državami članicami pri priznavanju teh vrednot in torej pri spoštovanju prava Unije, s katerim se te vrednote izvajajo (6); |
| --- | --- |

C.

ker ta premisa pomeni in utemeljuje obstoj vzajemnega zaupanja med državami članicami pri priznavanju teh vrednot in torej pri spoštovanju prava Unije, s katerim se te vrednote izvajajo (6);

| D. | ker je to, da država članica spoštuje vrednote iz člena 2 PEU, pogoj za uživanje vseh pravic, ki izhajajo iz uporabe Pogodb v tej državi članici; ker vsako kršenje temeljnih vrednot EU s strani vlade države članice neizogibno pomeni napad na osebno svobodo, politične in socialne pravice državljanov, pa tudi na njihovo bogastvo in blaginjo; ker se je Madžarska sama zavezala vrednotam iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

D.

ker je to, da država članica spoštuje vrednote iz člena 2 PEU, pogoj za uživanje vseh pravic, ki izhajajo iz uporabe Pogodb v tej državi članici; ker vsako kršenje temeljnih vrednot EU s strani vlade države članice neizogibno pomeni napad na osebno svobodo, politične in socialne pravice državljanov, pa tudi na njihovo bogastvo in blaginjo; ker se je Madžarska sama zavezala vrednotam iz člena 2 PEU;

| E. | ker načelo lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU Unijo in države članice zavezuje, da si pomagajo pri izpolnjevanju obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, ob polnem medsebojnem spoštovanju, države članice pa, da sprejmejo vse ustrezne splošne ali usmerjene ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb ali aktov institucij Unije; |
| --- | --- |

E.

ker načelo lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU Unijo in države članice zavezuje, da si pomagajo pri izpolnjevanju obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, ob polnem medsebojnem spoštovanju, države članice pa, da sprejmejo vse ustrezne splošne ali usmerjene ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb ali aktov institucij Unije;

| F. | ker člen 19 PEU konkretizira vrednoto pravne države, potrjeno v členu 2 PEU, in odgovornost za zagotavljanje polne uporabe prava EU v vseh državah članicah in sodnega varstva pravic posameznikov, ki izhajajo iz tega prava, nalaga nacionalnim sodiščem in Sodišču Evropske unije (7); |
| --- | --- |

F.

ker člen 19 PEU konkretizira vrednoto pravne države, potrjeno v členu 2 PEU, in odgovornost za zagotavljanje polne uporabe prava EU v vseh državah članicah in sodnega varstva pravic posameznikov, ki izhajajo iz tega prava, nalaga nacionalnim sodiščem in Sodišču Evropske unije (7);

| G. | ker vsako očitno tveganje, da bi država članica hudo kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov na podlagi prava Unije; |
| --- | --- |

G.

ker vsako očitno tveganje, da bi država članica hudo kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov na podlagi prava Unije;

| H. | ker področje uporabe člena 7 PEU ni omejeno na obveznosti iz Pogodb, kot je določeno v členu 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ker lahko Unija oceni obstoj očitnega tveganja hujše kršitve skupnih vrednot na področjih, ki so v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker področje uporabe člena 7 PEU ni omejeno na obveznosti iz Pogodb, kot je določeno v členu 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ker lahko Unija oceni obstoj očitnega tveganja hujše kršitve skupnih vrednot na področjih, ki so v pristojnosti držav članic;

| I. | ker se že več let ne ukrepa dovolj odločno glede razmer na Madžarskem in ker številni pomisleki ostajajo nespremenjeni, pojavila pa so se tudi številna nova vprašanja, ki negativno vplivajo na podobo Unije, pa tudi na njeno učinkovitost in verodostojnost pri varovanju temeljnih pravic, človekovih pravic in demokracije na svetovni ravni, vse to pa dokazuje, da se je treba teh izzivov lotiti z usklajenim delovanjem Unije; |
| --- | --- |

I.

ker se že več let ne ukrepa dovolj odločno glede razmer na Madžarskem in ker številni pomisleki ostajajo nespremenjeni, pojavila pa so se tudi številna nova vprašanja, ki negativno vplivajo na podobo Unije, pa tudi na njeno učinkovitost in verodostojnost pri varovanju temeljnih pravic, človekovih pravic in demokracije na svetovni ravni, vse to pa dokazuje, da se je treba teh izzivov lotiti z usklajenim delovanjem Unije;

| J. | ker ima večina članov ad hoc delegacije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Budimpešti, ki je bila na Madžarskem od 29. septembra do 1. oktobra 2021, še vedno resne pomisleke glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic v tej državi; ker je delegacija ugotovila, da se razmere od leta 2018 niso izboljšale, temveč so se poslabšale; |
| --- | --- |

J.

ker ima večina članov ad hoc delegacije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Budimpešti, ki je bila na Madžarskem od 29. septembra do 1. oktobra 2021, še vedno resne pomisleke glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic v tej državi; ker je delegacija ugotovila, da se razmere od leta 2018 niso izboljšale, temveč so se poslabšale;

| K. | ker madžarska vlada ne upošteva načela o primarnosti prava EU, ki je potrjeno v sodni praksi Sodišča EU, kljub temu pa pred tem sodiščem sproža postopke v zvezi z obstoječimi evropskimi akti; |
| --- | --- |

K.

ker madžarska vlada ne upošteva načela o primarnosti prava EU, ki je potrjeno v sodni praksi Sodišča EU, kljub temu pa pred tem sodiščem sproža postopke v zvezi z obstoječimi evropskimi akti;

| L. | ker je madžarski parlament 19. julija 2022 sprejel resolucijo, v kateri je pozval, naj se pristojnosti Evropskega parlamenta omejijo, evropski poslanci pa naj se imenujejo namesto izvolijo; |
| --- | --- |

L.

ker je madžarski parlament 19. julija 2022 sprejel resolucijo, v kateri je pozval, naj se pristojnosti Evropskega parlamenta omejijo, evropski poslanci pa naj se imenujejo namesto izvolijo;

| M. | ker miroljubno sobivanje različnih etničnih skupin pozitivno vpliva na kulturno bogastvo in blaginjo naroda; |
| --- | --- |

M.

ker miroljubno sobivanje različnih etničnih skupin pozitivno vpliva na kulturno bogastvo in blaginjo naroda;

| N. | ker blokiranje omejevalnih ukrepov proti Rusiji v Svetu spodkopava prizadevanja Unije, da bi tako znotraj kot zunaj svojih meja zaščitila vrednote iz člena 2 PEU, in predstavlja varnostni problem za Evropsko unijo; |
| --- | --- |

N.

ker blokiranje omejevalnih ukrepov proti Rusiji v Svetu spodkopava prizadevanja Unije, da bi tako znotraj kot zunaj svojih meja zaščitila vrednote iz člena 2 PEU, in predstavlja varnostni problem za Evropsko unijo;

Delovanje ustavnega in volilnega sistema

| O. | ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o stanju pravne države za leto 2022 navedla, da preglednost in kakovost zakonodajnega procesa še vedno zbujata skrb ter da madžarska vlada široko uporablja pooblastila za ukrepanje v izrednih razmerah, tudi na področjih, ki niso povezana s pandemijo covida-19, zaradi katere so ji bila ta pooblastila podeljena; ker neučinkovito izvajanje sodb evropskih in nacionalnih sodišč s strani državnih organov vzbuja skrb; ker so začeli delovati skladi v javnem interesu, ki prejemajo znatna javna sredstva, njihove upravne odbore pa sestavljajo ljudje, ki so povezani s sedanjo vlado; |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o stanju pravne države za leto 2022 navedla, da preglednost in kakovost zakonodajnega procesa še vedno zbujata skrb ter da madžarska vlada široko uporablja pooblastila za ukrepanje v izrednih razmerah, tudi na področjih, ki niso povezana s pandemijo covida-19, zaradi katere so ji bila ta pooblastila podeljena; ker neučinkovito izvajanje sodb evropskih in nacionalnih sodišč s strani državnih organov vzbuja skrb; ker so začeli delovati skladi v javnem interesu, ki prejemajo znatna javna sredstva, njihove upravne odbore pa sestavljajo ljudje, ki so povezani s sedanjo vlado;

| P. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (8) ocenil, da je odločitev madžarske vlade, s katero je za nedoločen čas podaljšala izredne razmere in si podelila pooblastila za vladanje z odloki ter oslabila parlamentarni nadzor nad kriznimi razmerami, povsem nezdružljiva z evropskimi vrednotami; ker je Svet v priporočilu z dne 20. julija 2020 o nacionalnem reformnem programu Madžarske za leto 2020, v katerem je podal mnenje o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020 (9), priporočil, naj se zagotovi, da bodo vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni, časovno omejeni in skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi, da ne bodo posegali v poslovne dejavnosti in stabilnost regulativnega okolja ter da bodo socialni partnerji in deležniki učinkovito vključeni v proces oblikovanja politik; |
| --- | --- |

P.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (8) ocenil, da je odločitev madžarske vlade, s katero je za nedoločen čas podaljšala izredne razmere in si podelila pooblastila za vladanje z odloki ter oslabila parlamentarni nadzor nad kriznimi razmerami, povsem nezdružljiva z evropskimi vrednotami; ker je Svet v priporočilu z dne 20. julija 2020 o nacionalnem reformnem programu Madžarske za leto 2020, v katerem je podal mnenje o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020 (9), priporočil, naj se zagotovi, da bodo vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni, časovno omejeni in skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi, da ne bodo posegali v poslovne dejavnosti in stabilnost regulativnega okolja ter da bodo socialni partnerji in deležniki učinkovito vključeni v proces oblikovanja politik;

| Q. | ker je Skupina držav proti korupciji (GRECO, Svet Evrope) v svojem drugem vmesnem poročilu o skladnosti, sprejetem 25. septembra 2020, pozdravila spremembe zakona o narodni skupščini, s katerimi bodo določbe, ki prepovedujejo ali omejujejo poslance parlamenta, da se vključijo v nekatere dejavnosti, omogočile večjo operativnost in zagotovile jasnejše posledice, če poslanec teh vprašanj ne bi rešil; ker je skupina v poročilu ugotovila tudi, da so še vedno potrebni odločnejši ukrepi za izboljšanje sedanjega okvira madžarskega parlamenta za integriteto, zlasti za izboljšanje ravni preglednosti in posvetovanja v zakonodajnem procesu (vključno z uvedbo pravil o ravnanju z lobisti), za sprejetje kodeksa ravnanja za poslance (ki zajema zlasti različne situacije, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov), za nadaljnji razvoj pravil, ki bi poslance zavezovala, da ad hoc razkrijejo morebitna nasprotja med svojim parlamentarnim delom in zasebnimi interesi, za zagotovitev enotne oblike prijav premoženjskega stanja, za pregled široke imunitete poslancev ter za zagotovitev učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil ravnanja, nasprotja interesov in prijav premoženjskega stanja; |
| --- | --- |

Q.

ker je Skupina držav proti korupciji (GRECO, Svet Evrope) v svojem drugem vmesnem poročilu o skladnosti, sprejetem 25. septembra 2020, pozdravila spremembe zakona o narodni skupščini, s katerimi bodo določbe, ki prepovedujejo ali omejujejo poslance parlamenta, da se vključijo v nekatere dejavnosti, omogočile večjo operativnost in zagotovile jasnejše posledice, če poslanec teh vprašanj ne bi rešil; ker je skupina v poročilu ugotovila tudi, da so še vedno potrebni odločnejši ukrepi za izboljšanje sedanjega okvira madžarskega parlamenta za integriteto, zlasti za izboljšanje ravni preglednosti in posvetovanja v zakonodajnem procesu (vključno z uvedbo pravil o ravnanju z lobisti), za sprejetje kodeksa ravnanja za poslance (ki zajema zlasti različne situacije, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov), za nadaljnji razvoj pravil, ki bi poslance zavezovala, da ad hoc razkrijejo morebitna nasprotja med svojim parlamentarnim delom in zasebnimi interesi, za zagotovitev enotne oblike prijav premoženjskega stanja, za pregled široke imunitete poslancev ter za zagotovitev učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil ravnanja, nasprotja interesov in prijav premoženjskega stanja;

| R. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v izjavi z dne 20. novembra 2020 pozvala madžarski parlament, naj preloži glasovanje o osnutkih zakonov, saj se boji, da bi lahko več predlogov iz kompleksnega zakonodajnega svežnja, predloženih brez predhodnega posvetovanja in povezanih z zadevami, kot so delovanje sodstva, volilna zakonodaja, nacionalne strukture za človekove pravice, nadzor nad javnimi sredstvi in človekove pravice oseb LGBTI, prispevalo k spodkopavanju demokracije, pravne države in človekovih pravic na Madžarskem; ker je Beneška komisija v svojem mnenju z dne 2. julija 2021 o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, z zaskrbljenostjo ugotovila, da so bile ustavne spremembe sprejete v izrednih razmerah brez javnega posvetovanja, obrazložitveni memorandum pa ima samo tri strani; ker je Beneška komisija tudi navedla, da členi 6, 9 in 11 devete spremembe ustave Madžarske v zvezi z izjavami o vojni, nadzorom madžarskih obrambnih sil in „posebnim pravnim redom“, ki se nanaša na vojno stanje, izredne razmere in stanje nevarnosti, v glavnem prepuščajo opredelitev večine podrobnosti temeljnim aktom, kar bi lahko sčasoma sprožilo nekatera resna vprašanja glede obsega pristojnosti države v izrednih razmerah; ker je Beneška komisija v zvezi z ukinitvijo Nacionalnega obrambnega sveta in prenosom njegovih pooblastil na vlado navedla, da to sicer ni v nasprotju z evropskimi standardi, vendar vodi do koncentracije izrednih pooblastil v rokah izvršilne veje oblasti, ki je ni mogoče šteti za spodbuden znak, zlasti ker v obrazložitvenem memorandumu ni nobene pojasnitve razmerja ali potrebe po taki spremembi; |
| --- | --- |

R.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v izjavi z dne 20. novembra 2020 pozvala madžarski parlament, naj preloži glasovanje o osnutkih zakonov, saj se boji, da bi lahko več predlogov iz kompleksnega zakonodajnega svežnja, predloženih brez predhodnega posvetovanja in povezanih z zadevami, kot so delovanje sodstva, volilna zakonodaja, nacionalne strukture za človekove pravice, nadzor nad javnimi sredstvi in človekove pravice oseb LGBTI, prispevalo k spodkopavanju demokracije, pravne države in človekovih pravic na Madžarskem; ker je Beneška komisija v svojem mnenju z dne 2. julija 2021 o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, z zaskrbljenostjo ugotovila, da so bile ustavne spremembe sprejete v izrednih razmerah brez javnega posvetovanja, obrazložitveni memorandum pa ima samo tri strani; ker je Beneška komisija tudi navedla, da členi 6, 9 in 11 devete spremembe ustave Madžarske v zvezi z izjavami o vojni, nadzorom madžarskih obrambnih sil in „posebnim pravnim redom“, ki se nanaša na vojno stanje, izredne razmere in stanje nevarnosti, v glavnem prepuščajo opredelitev večine podrobnosti temeljnim aktom, kar bi lahko sčasoma sprožilo nekatera resna vprašanja glede obsega pristojnosti države v izrednih razmerah; ker je Beneška komisija v zvezi z ukinitvijo Nacionalnega obrambnega sveta in prenosom njegovih pooblastil na vlado navedla, da to sicer ni v nasprotju z evropskimi standardi, vendar vodi do koncentracije izrednih pooblastil v rokah izvršilne veje oblasti, ki je ni mogoče šteti za spodbuden znak, zlasti ker v obrazložitvenem memorandumu ni nobene pojasnitve razmerja ali potrebe po taki spremembi;

| S. | ker so bile na Kongresu lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope 12. februarja 2021 ugotovljene na splošno negativne razmere na področju lokalne in regionalne samouprave na Madžarskem zaradi splošnega neupoštevanja Evropske listine lokalne samouprave, izražena pa je bila tudi zaskrbljenost zaradi jasnega trenda k ponovni centralizaciji, pomanjkanja učinkovitega posvetovanja in znatnega vmešavanja države v občinske funkcije; ker so bile na kongresu izpostavljene nekatere pomanjkljivosti pri lokalni samoupravi na Madžarskem, na primer pomanjkanje finančnih sredstev za lokalne organe in njihova nezmožnost zaposlovanja visokokakovostnega osebja; |
| --- | --- |

S.

ker so bile na Kongresu lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope 12. februarja 2021 ugotovljene na splošno negativne razmere na področju lokalne in regionalne samouprave na Madžarskem zaradi splošnega neupoštevanja Evropske listine lokalne samouprave, izražena pa je bila tudi zaskrbljenost zaradi jasnega trenda k ponovni centralizaciji, pomanjkanja učinkovitega posvetovanja in znatnega vmešavanja države v občinske funkcije; ker so bile na kongresu izpostavljene nekatere pomanjkljivosti pri lokalni samoupravi na Madžarskem, na primer pomanjkanje finančnih sredstev za lokalne organe in njihova nezmožnost zaposlovanja visokokakovostnega osebja;

| T. | ker spremembe volilnega zakonika v zadnjih letih zaradi preoblikovanja volilnih okrožij in nadomestil za zmagovalce postavljajo opozicijske stranke v slabši položaj; ker sta Beneška komisija in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) v skupnem mnenju z dne 18. oktobra 2021 o spremembah madžarske volilne zakonodaje iz leta 2020 poudarila, da sta hitrost sprejetja in pomanjkanje smiselnih javnih posvetovanj še posebej zaskrbljujoča v primeru volilne zakonodaje, ki se ne bi smela obravnavati kot politični instrument; ker sta prav tako podala ključno priporočilo za spremembo členov 3 in 68 zakona CLXVII iz leta 2020 o spremembi nekaterih zakonov v zvezi z volitvami, in sicer z znatnim zmanjšanjem števila volilnih okrožij z enim samim članom in števila okrožij, v katerih mora vsaka stranka imenovati kandidate hkrati, da bi lahko vodila nacionalni seznam kandidatov, pa tudi več drugih priporočil; |
| --- | --- |

T.

ker spremembe volilnega zakonika v zadnjih letih zaradi preoblikovanja volilnih okrožij in nadomestil za zmagovalce postavljajo opozicijske stranke v slabši položaj; ker sta Beneška komisija in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) v skupnem mnenju z dne 18. oktobra 2021 o spremembah madžarske volilne zakonodaje iz leta 2020 poudarila, da sta hitrost sprejetja in pomanjkanje smiselnih javnih posvetovanj še posebej zaskrbljujoča v primeru volilne zakonodaje, ki se ne bi smela obravnavati kot politični instrument; ker sta prav tako podala ključno priporočilo za spremembo členov 3 in 68 zakona CLXVII iz leta 2020 o spremembi nekaterih zakonov v zvezi z volitvami, in sicer z znatnim zmanjšanjem števila volilnih okrožij z enim samim članom in števila okrožij, v katerih mora vsaka stranka imenovati kandidate hkrati, da bi lahko vodila nacionalni seznam kandidatov, pa tudi več drugih priporočil;

| U. | ker so demokratične volitve, organizirane pod enakimi konkurenčnimi pogoji, izjemnega pomena za demokratično naravo naših družb; ker se je OVSE v odziv na zaskrbljenost glede poštenosti volitev in pozive civilne družbe odločila poslati obsežno mednarodno misijo za opazovanje splošnih volitev in referenduma, ki so potekali 3. aprila 2022, kar je v državah članicah EU redek pojav; ker je nato mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev v izjavi o predhodnih ugotovitvah in sklepih, objavljenih 4. aprila 2022, ugotovila, da so bile volitve in referendum dobro in strokovno vodene, vendar jih je zaznamovalo pomanjkanje enakih konkurenčnih pogojev; ker so kandidati večinoma lahko svobodno vodili predvolilno kampanjo, ki je bila sicer konkurenčna, vendar je potekala v zelo negativnem tonu z vsesplošnim prekrivanjem vladajoče koalicije in vlade, vladajoči koaliciji pa je koristilo tudi pomanjkanje preglednosti in nezadosten nadzor nad financiranjem kampanje; ker so volilne komisije in sodišča številne volilne spore obravnavala na način, ki ni omogočal dostopa do učinkovitih pravnih sredstev; ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev v svojem končnem poročilu, objavljenem 29. julija 2022, navedla, da so bila številna predhodna priporočila Urada za demokratične institucije in človekove pravice pretežno prezrta, med drugim glede volilnih pravic, preprečevanja zlorabe upravnih virov in vse bolj zabrisane razlike med državnimi in strankarskimi funkcijami, svobode medijev, financiranja kampanj in opazovanja državljanov; ker madžarska zakonodaja v nasprotju z mednarodno dobro prakso dovoljuje do 20-odstotno odstopanje od povprečnega števila volivcev v volilnih enotah z enim mandatom in ker madžarski parlament v nasprotju z nacionalno zakonodajo po volitvah leta 2018 ni revidiral meja volilnih enot, ki so presegle določeno omejitev odstopanja; ker neenakomerna porazdelitev volivcev med volilnimi enotami z do 33-odstotnimi odstopanji od povprečja ogroža načelo enakosti glasov; |
| --- | --- |

U.

ker so demokratične volitve, organizirane pod enakimi konkurenčnimi pogoji, izjemnega pomena za demokratično naravo naših družb; ker se je OVSE v odziv na zaskrbljenost glede poštenosti volitev in pozive civilne družbe odločila poslati obsežno mednarodno misijo za opazovanje splošnih volitev in referenduma, ki so potekali 3. aprila 2022, kar je v državah članicah EU redek pojav; ker je nato mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev v izjavi o predhodnih ugotovitvah in sklepih, objavljenih 4. aprila 2022, ugotovila, da so bile volitve in referendum dobro in strokovno vodene, vendar jih je zaznamovalo pomanjkanje enakih konkurenčnih pogojev; ker so kandidati večinoma lahko svobodno vodili predvolilno kampanjo, ki je bila sicer konkurenčna, vendar je potekala v zelo negativnem tonu z vsesplošnim prekrivanjem vladajoče koalicije in vlade, vladajoči koaliciji pa je koristilo tudi pomanjkanje preglednosti in nezadosten nadzor nad financiranjem kampanje; ker so volilne komisije in sodišča številne volilne spore obravnavala na način, ki ni omogočal dostopa do učinkovitih pravnih sredstev; ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev v svojem končnem poročilu, objavljenem 29. julija 2022, navedla, da so bila številna predhodna priporočila Urada za demokratične institucije in človekove pravice pretežno prezrta, med drugim glede volilnih pravic, preprečevanja zlorabe upravnih virov in vse bolj zabrisane razlike med državnimi in strankarskimi funkcijami, svobode medijev, financiranja kampanj in opazovanja državljanov; ker madžarska zakonodaja v nasprotju z mednarodno dobro prakso dovoljuje do 20-odstotno odstopanje od povprečnega števila volivcev v volilnih enotah z enim mandatom in ker madžarski parlament v nasprotju z nacionalno zakonodajo po volitvah leta 2018 ni revidiral meja volilnih enot, ki so presegle določeno omejitev odstopanja; ker neenakomerna porazdelitev volivcev med volilnimi enotami z do 33-odstotnimi odstopanji od povprečja ogroža načelo enakosti glasov;

| V. | ker je madžarski parlament 24. maja 2022 sprejel deseto spremembo ustave, ki vladi omogoča, da razglasi nevarno stanje v primeru oboroženega spopada, vojne ali humanitarne nesreče v sosednji državi; ker je spremenil tudi zakon o obvladovanju nesreč ter tako vladi omogočil, da med izrednimi razmerami zaradi oboroženega spopada, vojne ali humanitarne nesreče v sosednji državi z izrednimi odloki razveljavi akte parlamenta na katerem koli področju, kar bi lahko začasno ustavilo uveljavljanje temeljnih pravic ali jih omejilo v večji meri, kot je to dovoljeno v običajnih okoliščinah; ker je madžarski parlament 8. junija 2022 sprejel zakon VI o odpravi na Madžarskem občutenih posledic oboroženega spopada in humanitarne nesreče v sosednji državi, ki je začel veljati istega dne; ker ta zakon vladi omogoča, da podaljša veljavnost izrednih vladnih odlokov, dokler sama ne odpravi stanja nevarnosti; |
| --- | --- |

V.

ker je madžarski parlament 24. maja 2022 sprejel deseto spremembo ustave, ki vladi omogoča, da razglasi nevarno stanje v primeru oboroženega spopada, vojne ali humanitarne nesreče v sosednji državi; ker je spremenil tudi zakon o obvladovanju nesreč ter tako vladi omogočil, da med izrednimi razmerami zaradi oboroženega spopada, vojne ali humanitarne nesreče v sosednji državi z izrednimi odloki razveljavi akte parlamenta na katerem koli področju, kar bi lahko začasno ustavilo uveljavljanje temeljnih pravic ali jih omejilo v večji meri, kot je to dovoljeno v običajnih okoliščinah; ker je madžarski parlament 8. junija 2022 sprejel zakon VI o odpravi na Madžarskem občutenih posledic oboroženega spopada in humanitarne nesreče v sosednji državi, ki je začel veljati istega dne; ker ta zakon vladi omogoča, da podaljša veljavnost izrednih vladnih odlokov, dokler sama ne odpravi stanja nevarnosti;

| W. | ker je bila ustava od sprejetja desetkrat spremenjena; ker temeljni akti zajemajo 35 področij in štejejo že več kot 300 zakonodajnih aktov, sprejetih od leta 2011, pogosto brez javnega posvetovanja, tudi če so bile kršene temeljne pravice; |
| --- | --- |

W.

ker je bila ustava od sprejetja desetkrat spremenjena; ker temeljni akti zajemajo 35 področij in štejejo že več kot 300 zakonodajnih aktov, sprejetih od leta 2011, pogosto brez javnega posvetovanja, tudi če so bile kršene temeljne pravice;

| X. | ker sta predsednika madžarskega in romunskega ustavnega sodišča v skupni izjavi iz leta 2013 poudarila posebno odgovornost ustavnih sodišč v državah, v katerih ima vlada dvotretjinsko večino; ker so bilo s četrto ustavno spremembo določeno, da se sodbe madžarskega ustavnega sodišča, izrečene pred začetkom veljavnosti ustave, razveljavijo; ker se madžarsko ustavno sodišče v svojih odločitvah vse bolj opira na koncept ustavne identitete; ker se o tem konceptu, ki ima prednost pred ustavo, v sodni praksi odloča za vsak primer posebej; ker se madžarska vlada vse pogosteje sklicuje na ustavno sodišče, da bi se izognila izvrševanju sodb Sodišča EU; ker je ustavno sodišče 18. maja 2022 blokiralo referenduma o vladnih načrtih za izgradnjo kampusa Univerze Fudan v Budimpešti in o podaljšanju nadomestila za brezposelnost z zdajšnjih treh na največ devet mesecev; |
| --- | --- |

X.

ker sta predsednika madžarskega in romunskega ustavnega sodišča v skupni izjavi iz leta 2013 poudarila posebno odgovornost ustavnih sodišč v državah, v katerih ima vlada dvotretjinsko večino; ker so bilo s četrto ustavno spremembo določeno, da se sodbe madžarskega ustavnega sodišča, izrečene pred začetkom veljavnosti ustave, razveljavijo; ker se madžarsko ustavno sodišče v svojih odločitvah vse bolj opira na koncept ustavne identitete; ker se o tem konceptu, ki ima prednost pred ustavo, v sodni praksi odloča za vsak primer posebej; ker se madžarska vlada vse pogosteje sklicuje na ustavno sodišče, da bi se izognila izvrševanju sodb Sodišča EU; ker je ustavno sodišče 18. maja 2022 blokiralo referenduma o vladnih načrtih za izgradnjo kampusa Univerze Fudan v Budimpešti in o podaljšanju nadomestila za brezposelnost z zdajšnjih treh na največ devet mesecev;

| Y. | ker so strokovnjaki vse bolj enotnega mnenja, da Madžarska ni več demokracija; ker je Madžarska po indeksu demokracije V-Dem Univerze v Göteborgu za leto 2019 postala prva avtoritarna država članica EU; ker je bila Madžarska v poročilu Nations in Transit (narodi v tranziciji) organizacije Freedom House za leto 2020 opredeljena kot „hibridni režim“ in je izgubila status „delno utrjene demokracije“; ker je Madžarska na indeksu demokracije za leto 2022, ki ga pripravlja možganski trust Economist Intelligence Unit, ocenjena kot „demokracija s hibo“ in se uvršča na 56. mesto od 167 držav (ena mesto nižje kot leta 2020); ker inštitut V-Dem v poročilu o demokraciji za leto 2022 ugotavlja, da je Madžarska med državami članicami EU po hitrosti avtokratizacije v zadnjem desetletju med vodilnimi državami v svetu; |
| --- | --- |

Y.

ker so strokovnjaki vse bolj enotnega mnenja, da Madžarska ni več demokracija; ker je Madžarska po indeksu demokracije V-Dem Univerze v Göteborgu za leto 2019 postala prva avtoritarna država članica EU; ker je bila Madžarska v poročilu Nations in Transit (narodi v tranziciji) organizacije Freedom House za leto 2020 opredeljena kot „hibridni režim“ in je izgubila status „delno utrjene demokracije“; ker je Madžarska na indeksu demokracije za leto 2022, ki ga pripravlja možganski trust Economist Intelligence Unit, ocenjena kot „demokracija s hibo“ in se uvršča na 56. mesto od 167 držav (ena mesto nižje kot leta 2020); ker inštitut V-Dem v poročilu o demokraciji za leto 2022 ugotavlja, da je Madžarska med državami članicami EU po hitrosti avtokratizacije v zadnjem desetletju med vodilnimi državami v svetu;

Neodvisnost sodstva in drugih institucij ter pravice sodnikov

| Z. | ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 navedla, da pomisleki v zvezi z neodvisnostjo sodstva, izraženi v okviru postopka iz člena 7(1) PEU, ki ga je začel Evropski parlament, in v prejšnjih poročilih o pravni državi, ostajajo prezrti, enako pa velja tudi za priporočilo o tej temi v okviru evropskega semestra; ker so ti pomisleki povezani zlasti z izzivi, s katerimi se spopada neodvisni nacionalni sodni svet pri uravnovešanju pristojnosti predsednika nacionalnega sodnega urada, pravili o izvolitvi predsednika vrhovnega sodišča (Kúria) in možnostjo diskrecijskih odločitev v zvezi z imenovanjem in napredovanjem sodnikov, dodeljevanjem zadev ter nagradami sodnikom in vodstvom sodišč; ker pravosodni sistem, kar zadeva učinkovitost in kakovost, deluje dobro v smislu trajanja postopkov in je na splošno zelo digitaliziran, plače sodnikov in tožilcev pa se še naprej postopoma povečujejo; ker je 26. avgusta 2022 več organizacij civilne družbe zaprosilo ministra za pravosodje, naj obravnava težave madžarskega sodstva, tako da najprej opravi obsežna posvetovanja s splošno javnostjo in strokovnjaki, vključno s samoupravnimi in predstavniškimi organi sodstva in Beneško komisijo; |
| --- | --- |

Z.

ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 navedla, da pomisleki v zvezi z neodvisnostjo sodstva, izraženi v okviru postopka iz člena 7(1) PEU, ki ga je začel Evropski parlament, in v prejšnjih poročilih o pravni državi, ostajajo prezrti, enako pa velja tudi za priporočilo o tej temi v okviru evropskega semestra; ker so ti pomisleki povezani zlasti z izzivi, s katerimi se spopada neodvisni nacionalni sodni svet pri uravnovešanju pristojnosti predsednika nacionalnega sodnega urada, pravili o izvolitvi predsednika vrhovnega sodišča (Kúria) in možnostjo diskrecijskih odločitev v zvezi z imenovanjem in napredovanjem sodnikov, dodeljevanjem zadev ter nagradami sodnikom in vodstvom sodišč; ker pravosodni sistem, kar zadeva učinkovitost in kakovost, deluje dobro v smislu trajanja postopkov in je na splošno zelo digitaliziran, plače sodnikov in tožilcev pa se še naprej postopoma povečujejo; ker je 26. avgusta 2022 več organizacij civilne družbe zaprosilo ministra za pravosodje, naj obravnava težave madžarskega sodstva, tako da najprej opravi obsežna posvetovanja s splošno javnostjo in strokovnjaki, vključno s samoupravnimi in predstavniškimi organi sodstva in Beneško komisijo;

| AA. | ker je Sodišče Evropske unije 23. novembra 2021 v zadevi C-564/19 IS (illégalité de l’ordonnance de renvoi) razsodilo, da je treba člen 267 PDEU razlagati tako, da vrhovno sodišče države članice ne more ugotoviti nezakonitosti predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo nižje sodišče, ker vprašanja za predhodno odločanje niso upoštevna in potrebna za rešitev spora o glavni stvari; ker načelo primarnosti prava EU zahteva, da nižje sodišče ne upošteva take odločitve vrhovnega nacionalnega sodišča; ker je treba člen 267 PDEU razlagati tako, da nasprotuje uvedbi disciplinskega postopka proti nacionalnemu sodniku, ker je v skladu s to določbo pri Sodišču Evropske unije vložil predlog za sprejetje predhodne odločbe; |
| --- | --- |

AA.

ker je Sodišče Evropske unije 23. novembra 2021 v zadevi C-564/19 IS (illégalité de l’ordonnance de renvoi) razsodilo, da je treba člen 267 PDEU razlagati tako, da vrhovno sodišče države članice ne more ugotoviti nezakonitosti predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo nižje sodišče, ker vprašanja za predhodno odločanje niso upoštevna in potrebna za rešitev spora o glavni stvari; ker načelo primarnosti prava EU zahteva, da nižje sodišče ne upošteva take odločitve vrhovnega nacionalnega sodišča; ker je treba člen 267 PDEU razlagati tako, da nasprotuje uvedbi disciplinskega postopka proti nacionalnemu sodniku, ker je v skladu s to določbo pri Sodišču Evropske unije vložil predlog za sprejetje predhodne odločbe;

| AB. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v izjavi z dne 14. decembra 2018 pozvala madžarskega predsednika, naj zakonodajni sveženj o upravnih sodiščih vrne v madžarski parlament; ker je Beneška komisija v svojem mnenju z dne 19. marca 2019 o zakonu o upravnih sodiščih ter zakonu o začetku veljavnosti zakona o upravnih sodiščih in nekaterih prehodnih pravilih navedla, da je velika pomanjkljivost sprejetega organizacijskega in upravnega modela upravnih sodišč v tem, da so zelo obsežna pooblastila skoncentrirana v rokah nekaj deležnikov in da ni učinkovitega sistema zavor in ravnovesij, ki bi ta pooblastila omejil; |
| --- | --- |

AB.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v izjavi z dne 14. decembra 2018 pozvala madžarskega predsednika, naj zakonodajni sveženj o upravnih sodiščih vrne v madžarski parlament; ker je Beneška komisija v svojem mnenju z dne 19. marca 2019 o zakonu o upravnih sodiščih ter zakonu o začetku veljavnosti zakona o upravnih sodiščih in nekaterih prehodnih pravilih navedla, da je velika pomanjkljivost sprejetega organizacijskega in upravnega modela upravnih sodišč v tem, da so zelo obsežna pooblastila skoncentrirana v rokah nekaj deležnikov in da ni učinkovitega sistema zavor in ravnovesij, ki bi ta pooblastila omejil;

| AC. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v poročilu z dne 21. maja 2019 po obisku na Madžarskem, ki je potekal med 4. in 8. februarjem 2019, ugotovila, da je vrsta reform sodstva na Madžarskem v letu 2010 vzbudila zaskrbljenost zaradi učinka na neodvisnost sodstva, v sistemu rednih sodišč pa so se zaradi nedavnih nepravilnosti v odnosih med temi pravosodnimi institucijami v zvezi s postopki imenovanja pojavila vprašanja o učinkovitosti nadzora, ki ga nacionalni sodni svet izvaja nad predsednikom nacionalnega sodnega urada; ker je komisarka sicer pozdravila nedavne spremembe prvotne zakonodaje o upravnih sodiščih v odziv na mnenje Beneške komisije, vendar ni bila prepričana, da spremembe zadostujejo za odpravo resnih pomislekov, ki jih je ugotovila Beneška komisija; |
| --- | --- |

AC.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v poročilu z dne 21. maja 2019 po obisku na Madžarskem, ki je potekal med 4. in 8. februarjem 2019, ugotovila, da je vrsta reform sodstva na Madžarskem v letu 2010 vzbudila zaskrbljenost zaradi učinka na neodvisnost sodstva, v sistemu rednih sodišč pa so se zaradi nedavnih nepravilnosti v odnosih med temi pravosodnimi institucijami v zvezi s postopki imenovanja pojavila vprašanja o učinkovitosti nadzora, ki ga nacionalni sodni svet izvaja nad predsednikom nacionalnega sodnega urada; ker je komisarka sicer pozdravila nedavne spremembe prvotne zakonodaje o upravnih sodiščih v odziv na mnenje Beneške komisije, vendar ni bila prepričana, da spremembe zadostujejo za odpravo resnih pomislekov, ki jih je ugotovila Beneška komisija;

| AD. | ker se je madžarski parlament leta 2019 odločil odložiti začetek veljavnosti zakonodajnega svežnja o upravnih sodiščih, vlada pa je izjavila, da je opustila zamisel o uvedbi ločenih upravnih sodišč; ker je bilo več pomembnih elementov svežnja uvedenih z vrsto zakonodajnih sprememb, sprejetih v obdobju 2019–2021; |
| --- | --- |

AD.

ker se je madžarski parlament leta 2019 odločil odložiti začetek veljavnosti zakonodajnega svežnja o upravnih sodiščih, vlada pa je izjavila, da je opustila zamisel o uvedbi ločenih upravnih sodišč; ker je bilo več pomembnih elementov svežnja uvedenih z vrsto zakonodajnih sprememb, sprejetih v obdobju 2019–2021;

| AE. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v izjavi z dne 28. novembra 2019 madžarski parlament pozvala, naj spremeni zakon, ki bo vplival na neodvisnost sodstva; ker je menila, da določbe, ki upravnim organom omogočajo vložitev ustavnih pritožb po neugodnih sodbah rednih sodišč, vzbujajo pomisleke glede spoštovanja jamstev poštenega sojenja za posameznega pritožnika, zakonodajni ukrepi pa skupaj s predlaganimi spremembami kvalifikacij in imenovanj sodnikov ter enotnostjo sodne prakse pomenijo tudi tveganje, da se zmanjša neodvisnost posameznih sodnikov pri njihovih temeljnih nalogah in da se v pravosodnem sistemu ustvarijo pretirane hierarhije; |
| --- | --- |

AE.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v izjavi z dne 28. novembra 2019 madžarski parlament pozvala, naj spremeni zakon, ki bo vplival na neodvisnost sodstva; ker je menila, da določbe, ki upravnim organom omogočajo vložitev ustavnih pritožb po neugodnih sodbah rednih sodišč, vzbujajo pomisleke glede spoštovanja jamstev poštenega sojenja za posameznega pritožnika, zakonodajni ukrepi pa skupaj s predlaganimi spremembami kvalifikacij in imenovanj sodnikov ter enotnostjo sodne prakse pomenijo tudi tveganje, da se zmanjša neodvisnost posameznih sodnikov pri njihovih temeljnih nalogah in da se v pravosodnem sistemu ustvarijo pretirane hierarhije;

| AF. | ker je Beneška komisija v mnenju z dne 16. oktobra 2021 o spremembah zakona o organizaciji in upravljanju sodišč ter zakona o pravnem statusu in nagrajevanju sodnikov, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, ponovila priporočila v zvezi z vlogo predsednika nacionalnega sodnega urada, ki jih je izrazila že v mnenju iz leta 2012 in ki niso bila upoštevana; ker je Beneška komisija priporočila tudi vzpostavitev jasnih, preglednih in predvidljivih pogojev za razporeditev napotenih sodnikov na višje delovno mesto po obdobju napotitve; ker je Beneška komisija podala več priporočil v zvezi z dodeljevanjem zadev, pristojnostjo predsednika vrhovnega sodišča, da poveča število članov sodnih senatov, odločitvami o enotnosti in sestavo senatov v pritožbenem postopku za enotnost; ker je Beneška komisija ugotovila tudi, da bi lahko režim imenovanja predsednika vrhovnega sodišča, ki je bil uveden s spremembami iz leta 2019, pomenil resno tveganje za politizacijo in pomembne posledice za neodvisnost sodstva ali njegovo dojemanje s strani javnosti, saj ima ta položaj v pravosodnem sistemu ključno vlogo; |
| --- | --- |

AF.

ker je Beneška komisija v mnenju z dne 16. oktobra 2021 o spremembah zakona o organizaciji in upravljanju sodišč ter zakona o pravnem statusu in nagrajevanju sodnikov, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, ponovila priporočila v zvezi z vlogo predsednika nacionalnega sodnega urada, ki jih je izrazila že v mnenju iz leta 2012 in ki niso bila upoštevana; ker je Beneška komisija priporočila tudi vzpostavitev jasnih, preglednih in predvidljivih pogojev za razporeditev napotenih sodnikov na višje delovno mesto po obdobju napotitve; ker je Beneška komisija podala več priporočil v zvezi z dodeljevanjem zadev, pristojnostjo predsednika vrhovnega sodišča, da poveča število članov sodnih senatov, odločitvami o enotnosti in sestavo senatov v pritožbenem postopku za enotnost; ker je Beneška komisija ugotovila tudi, da bi lahko režim imenovanja predsednika vrhovnega sodišča, ki je bil uveden s spremembami iz leta 2019, pomenil resno tveganje za politizacijo in pomembne posledice za neodvisnost sodstva ali njegovo dojemanje s strani javnosti, saj ima ta položaj v pravosodnem sistemu ključno vlogo;

| AG. | ker je skupina GRECO v svojem drugem vmesnem poročilu o skladnosti, sprejetem 25. septembra 2020, navedla, da v zvezi s sodniki in tremi preostalimi neizvršenimi priporočili ni bil ugotovljen nov napredek, ugotovitve skupine GRECO o pooblastilih predsednika nacionalnega sodnega urada (tako glede postopka imenovanja ali napredovanja kandidatov za sodniške položaje kot tudi glede postopka prerazporeditve sodnikov) pa ostajajo posebej pereče; ker je skupina GRECO, kar zadeva tožilce, pozdravila začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb, ki določajo obvezno sodelovanje disciplinskega komisarja v disciplinskih postopkih, ni pa mogla potrditi, ali je bilo njeno priporočilo št. 17 (disciplinski postopki zoper tožilce) upoštevano; ker v zvezi s podaljšanjem mandata generalnega državnega tožilca, široko imuniteto, ki jo uživajo tožilci, in oblikovanjem meril za usmerjanje umika zadev podrejenih tožilcev ni bilo napredka; |
| --- | --- |

AG.

ker je skupina GRECO v svojem drugem vmesnem poročilu o skladnosti, sprejetem 25. septembra 2020, navedla, da v zvezi s sodniki in tremi preostalimi neizvršenimi priporočili ni bil ugotovljen nov napredek, ugotovitve skupine GRECO o pooblastilih predsednika nacionalnega sodnega urada (tako glede postopka imenovanja ali napredovanja kandidatov za sodniške položaje kot tudi glede postopka prerazporeditve sodnikov) pa ostajajo posebej pereče; ker je skupina GRECO, kar zadeva tožilce, pozdravila začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb, ki določajo obvezno sodelovanje disciplinskega komisarja v disciplinskih postopkih, ni pa mogla potrditi, ali je bilo njeno priporočilo št. 17 (disciplinski postopki zoper tožilce) upoštevano; ker v zvezi s podaljšanjem mandata generalnega državnega tožilca, široko imuniteto, ki jo uživajo tožilci, in oblikovanjem meril za usmerjanje umika zadev podrejenih tožilcev ni bilo napredka;

| AH. | ker je posebni poročevalec OZN za neodvisnost sodnikov in odvetnikov v sporočilu madžarski vladi z dne 15. aprila 2021 izrazil mnenje, da je imenovanje predsednika vrhovnega sodišča mogoče obravnavati kot napad na neodvisnost sodstva in kot poskus, da bi se sodstvo podvrglo volji zakonodajne veje oblasti, kar je v nasprotju z načelom delitve oblasti; ker je hkrati opozoril na še posebej skrb zbujajoče dejstvo, da je bil predsednik vrhovnega sodišča izvoljen kljub odločnemu nasprotovanju nacionalnega sodnega sveta, in poudaril, da se odločitev, da se ne upošteva negativno mnenje nacionalnega sodnega sveta, lahko razlaga kot politična izjava vladajoče večine; ker je bil po mnenju posebnega poročevalca glavni učinek – če ne celo glavni cilj – reform pravosodnega sistema oviranje ustavno varovanega načela neodvisnosti sodstva ter omogočanje poseganja zakonodajne in izvršilne veje oblasti v izvajanje sodne oblasti; |
| --- | --- |

AH.

ker je posebni poročevalec OZN za neodvisnost sodnikov in odvetnikov v sporočilu madžarski vladi z dne 15. aprila 2021 izrazil mnenje, da je imenovanje predsednika vrhovnega sodišča mogoče obravnavati kot napad na neodvisnost sodstva in kot poskus, da bi se sodstvo podvrglo volji zakonodajne veje oblasti, kar je v nasprotju z načelom delitve oblasti; ker je hkrati opozoril na še posebej skrb zbujajoče dejstvo, da je bil predsednik vrhovnega sodišča izvoljen kljub odločnemu nasprotovanju nacionalnega sodnega sveta, in poudaril, da se odločitev, da se ne upošteva negativno mnenje nacionalnega sodnega sveta, lahko razlaga kot politična izjava vladajoče večine; ker je bil po mnenju posebnega poročevalca glavni učinek – če ne celo glavni cilj – reform pravosodnega sistema oviranje ustavno varovanega načela neodvisnosti sodstva ter omogočanje poseganja zakonodajne in izvršilne veje oblasti v izvajanje sodne oblasti;

| AI. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v sklepu z dne 2. decembra 2021 o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v zadevi Gazsó Group proti Madžarski opozoril, da se dotična skupina zadev nanaša na strukturni problem predolgega trajanja civilnih, kazenskih in upravnih postopkov ter na pomanjkanje učinkovitih nacionalnih pravnih sredstev; ker je Odbor ministrov z zadovoljstvom ugotovil, da je bil sprejet predlog zakona, ki uvaja kompenzacijski mehanizem za predolge civilne postopke, vendar je odločno pozval madžarske organe, naj zagotovijo, da bo skladen z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; ker je glede na pomembnost zadeve, njeno tehnično naravo in iztek roka, ki ga je Evropsko sodišče za človekove pravice v svoji vzorčni sodbi določilo za 16. oktobra 2016, odločno spodbudil oblasti, naj preučijo vse možnosti za pospešitev načrtovanja; |
| --- | --- |

AI.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v sklepu z dne 2. decembra 2021 o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v zadevi Gazsó Group proti Madžarski opozoril, da se dotična skupina zadev nanaša na strukturni problem predolgega trajanja civilnih, kazenskih in upravnih postopkov ter na pomanjkanje učinkovitih nacionalnih pravnih sredstev; ker je Odbor ministrov z zadovoljstvom ugotovil, da je bil sprejet predlog zakona, ki uvaja kompenzacijski mehanizem za predolge civilne postopke, vendar je odločno pozval madžarske organe, naj zagotovijo, da bo skladen z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; ker je glede na pomembnost zadeve, njeno tehnično naravo in iztek roka, ki ga je Evropsko sodišče za človekove pravice v svoji vzorčni sodbi določilo za 16. oktobra 2016, odločno spodbudil oblasti, naj preučijo vse možnosti za pospešitev načrtovanja;

| AJ. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v vmesni resoluciji z dne 9. marca 2022 o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Baka proti Madžarski odločno pozval oblasti, naj okrepijo prizadevanja za iskanje načinov, da bi v tesnem sodelovanju s sekretariatom Odbora ministrov uvedli potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo odločitev madžarskega parlamenta o odstavitvi predsednika vrhovnega sodišča pod učinkovitim nadzorom neodvisnega sodnega organa v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; ker je prav tako v navedeni resoluciji ponovno opozoril na zavezo oblasti, da bodo ocenile nacionalno zakonodajo o statusu sodnikov in upravljanju sodišč, ter jih pozval, naj predstavijo ugotovitve svoje ocene, vključno z jamstvi in zaščitnimi ukrepi za zaščito sodnikov pred neupravičenim vmešavanjem, kar bi Odboru ministrov omogočilo, da celovito oceni, ali so bili pomisleki glede „učinka zastraševanja“ na svobodo izražanja sodnikov, ki so ga povzročile kršitve v teh primerih, odpravljeni; |
| --- | --- |

AJ.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v vmesni resoluciji z dne 9. marca 2022 o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Baka proti Madžarski odločno pozval oblasti, naj okrepijo prizadevanja za iskanje načinov, da bi v tesnem sodelovanju s sekretariatom Odbora ministrov uvedli potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo odločitev madžarskega parlamenta o odstavitvi predsednika vrhovnega sodišča pod učinkovitim nadzorom neodvisnega sodnega organa v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; ker je prav tako v navedeni resoluciji ponovno opozoril na zavezo oblasti, da bodo ocenile nacionalno zakonodajo o statusu sodnikov in upravljanju sodišč, ter jih pozval, naj predstavijo ugotovitve svoje ocene, vključno z jamstvi in zaščitnimi ukrepi za zaščito sodnikov pred neupravičenim vmešavanjem, kar bi Odboru ministrov omogočilo, da celovito oceni, ali so bili pomisleki glede „učinka zastraševanja“ na svobodo izražanja sodnikov, ki so ga povzročile kršitve v teh primerih, odpravljeni;

| AK. | ker se je Madžarska na indeksu vladavine prava organizacije World Justice Project za leto 2021 uvrstila na 69. mesto med 139 državami (dve mesti nižje kot prejšnje leto) in zaseda zadnje, tj. 31. mesto od 31 držav v regiji EU, Efta in Severna Amerika; |
| --- | --- |

AK.

ker se je Madžarska na indeksu vladavine prava organizacije World Justice Project za leto 2021 uvrstila na 69. mesto med 139 državami (dve mesti nižje kot prejšnje leto) in zaseda zadnje, tj. 31. mesto od 31 držav v regiji EU, Efta in Severna Amerika;

Korupcija in nasprotja interesov

| AL. | ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v Poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da je bilo izvajanje večine ukrepov v okviru protikorupcijske strategije za obdobje 2020–2022 odloženo in da ni napovedana nobena nova strategija ter da še vedno obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z lobiranjem in pojavom vrtljivih vrat ter financiranjem političnih strank in kampanj; ker neodvisni nadzorni mehanizmi še vedno niso dovolj učinkoviti pri odkrivanju korupcije, skrb pa zbuja tudi dejstvo, da še vedno ni ustreznih sistematičnih pregledov in zadostnega nadzora nad izjavami o premoženju in interesih, niti pravil o nasprotjih interesov za sklade v javnem interesu; ker pri preiskavah obtožb o korupciji, ki se nanašajo na visoke uradnike in njihov neposredni krog, še vedno ni doslednih rezultatov, kar je zelo skrb zbujajoče, četudi je bilo uvedenih nekaj novih preiskav korupcije na visoki ravni; ker skrb še vedno zbuja tudi pomanjkanje sodnega nadzora nad odločitvami o opustitvi preiskave in pregona korupcije, zlasti v okolju, v katerem se ne ukrepa zoper tveganja za klientelizem, favoriziranje in nepotizem v javni upravi na visoki ravni; |
| --- | --- |

AL.

ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v Poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da je bilo izvajanje večine ukrepov v okviru protikorupcijske strategije za obdobje 2020–2022 odloženo in da ni napovedana nobena nova strategija ter da še vedno obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z lobiranjem in pojavom vrtljivih vrat ter financiranjem političnih strank in kampanj; ker neodvisni nadzorni mehanizmi še vedno niso dovolj učinkoviti pri odkrivanju korupcije, skrb pa zbuja tudi dejstvo, da še vedno ni ustreznih sistematičnih pregledov in zadostnega nadzora nad izjavami o premoženju in interesih, niti pravil o nasprotjih interesov za sklade v javnem interesu; ker pri preiskavah obtožb o korupciji, ki se nanašajo na visoke uradnike in njihov neposredni krog, še vedno ni doslednih rezultatov, kar je zelo skrb zbujajoče, četudi je bilo uvedenih nekaj novih preiskav korupcije na visoki ravni; ker skrb še vedno zbuja tudi pomanjkanje sodnega nadzora nad odločitvami o opustitvi preiskave in pregona korupcije, zlasti v okolju, v katerem se ne ukrepa zoper tveganja za klientelizem, favoriziranje in nepotizem v javni upravi na visoki ravni;

| AM. | ker je Komisija v pisnih odgovorih na vprašanja komisarju Hahnu pred predstavitvijo z dne 11. novembra 2019 o razrešnici Komisiji za leto 2018 navedla, da so bili za obdobje 2014–2020 na Madžarskem sprejeti in izvedeni pavšalni finančni popravki po horizontalni reviziji javnega naročanja, v kateri so bile ugotovljene resne pomanjkljivosti v delovanju sistema upravljanja in nadzora pri postopkih javnega naročanja; |
| --- | --- |

AM.

ker je Komisija v pisnih odgovorih na vprašanja komisarju Hahnu pred predstavitvijo z dne 11. novembra 2019 o razrešnici Komisiji za leto 2018 navedla, da so bili za obdobje 2014–2020 na Madžarskem sprejeti in izvedeni pavšalni finančni popravki po horizontalni reviziji javnega naročanja, v kateri so bile ugotovljene resne pomanjkljivosti v delovanju sistema upravljanja in nadzora pri postopkih javnega naročanja;

| AN. | ker je Svet v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in v mnenju o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022 priporočil, naj Madžarska sprejme ukrepe za okrepitev protikorupcijskega okvira, vključno z izboljšanjem prizadevanj tožilstva in dostopa do javnih informacij, ter okrepi neodvisnost sodstva, poveča pa naj tudi kakovost in preglednost postopka odločanja z učinkovitim socialnim dialogom, sodelovanjem z drugimi deležniki in rednimi ocenami učinka ter izboljša konkurenco pri javnem naročanju; |
| --- | --- |

AN.

ker je Svet v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in v mnenju o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022 priporočil, naj Madžarska sprejme ukrepe za okrepitev protikorupcijskega okvira, vključno z izboljšanjem prizadevanj tožilstva in dostopa do javnih informacij, ter okrepi neodvisnost sodstva, poveča pa naj tudi kakovost in preglednost postopka odločanja z učinkovitim socialnim dialogom, sodelovanjem z drugimi deležniki in rednimi ocenami učinka ter izboljša konkurenco pri javnem naročanju;

| AO. | ker je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) 10. junija 2021 v poročilu o dejavnostih za leto 2020 navedel, da je Komisiji priporočil, naj izterja 2,2 % plačil, izvedenih v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za obdobje 2016–2020; ker je med vsemi državami članicami ta delež za izterjavo najvišji in je precej nad povprečjem, ki znaša 0,29 %; ker so bile v zvezi z razvojnimi sredstvi EU, dodeljenimi Madžarski, storjene goljufije; ker so se skupaj z visoko stopnjo korupcije povečale socialne neenakosti in revščina, kar ne povzroča le velike negotovosti med prebivalstvom, temveč pomeni tudi kršitev temeljnih pravic; |
| --- | --- |

AO.

ker je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) 10. junija 2021 v poročilu o dejavnostih za leto 2020 navedel, da je Komisiji priporočil, naj izterja 2,2 % plačil, izvedenih v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za obdobje 2016–2020; ker je med vsemi državami članicami ta delež za izterjavo najvišji in je precej nad povprečjem, ki znaša 0,29 %; ker so bile v zvezi z razvojnimi sredstvi EU, dodeljenimi Madžarski, storjene goljufije; ker so se skupaj z visoko stopnjo korupcije povečale socialne neenakosti in revščina, kar ne povzroča le velike negotovosti med prebivalstvom, temveč pomeni tudi kršitev temeljnih pravic;

| AP. | ker je Komisija novembra 2021 Madžarski poslala pismo o težavah z neodvisnostjo sodstva, neučinkovitim pregonom korupcije in pomanjkljivostmi pri javnem naročanju, ki bi lahko ogrozile finančne interese EU; ker je Komisija v tem pismu opisala sistemske težave in pomanjkanje odgovornosti za korupcijo, pri čemer je madžarskim organom zastavila 16 konkretnih vprašanj o različnih zadevah, med drugim o nasprotij interesov, prejemnikih finančnih sredstev EU in zagotavljanju sodnega nadzora s strani neodvisnih sodišč; ker je Komisija kljub tem pomislekom uporabo uredbe o pogojevanju s pravno državo (10) odložila do aprila 2022; |
| --- | --- |

AP.

ker je Komisija novembra 2021 Madžarski poslala pismo o težavah z neodvisnostjo sodstva, neučinkovitim pregonom korupcije in pomanjkljivostmi pri javnem naročanju, ki bi lahko ogrozile finančne interese EU; ker je Komisija v tem pismu opisala sistemske težave in pomanjkanje odgovornosti za korupcijo, pri čemer je madžarskim organom zastavila 16 konkretnih vprašanj o različnih zadevah, med drugim o nasprotij interesov, prejemnikih finančnih sredstev EU in zagotavljanju sodnega nadzora s strani neodvisnih sodišč; ker je Komisija kljub tem pomislekom uporabo uredbe o pogojevanju s pravno državo (10) odložila do aprila 2022;

| AQ. | ker je predsednica Komisije 5. aprila 2022 napovedala, da je komisar za proračun in upravo Johannes Hahn madžarske organe obvestil o načrtih Komisije, da bo začela naslednjo fazo, se pravi da bo uradno sprožila postopek po uredbi o pogojevanju s pravno državo, zlasti zaradi sumov korupcije; ker je Komisija 27. aprila 2022 o tem izdala uradno obvestilo, s čimer je končno začela formalni postopek proti Madžarski v skladu z uredbo o pogojevanju s pravno državo; ker se je Komisija 20. julija 2022 odločila, da bo Madžarsko obvestila, da namerava dati predlog izvedbenega sklepa Sveta, in ji dala možnost, da predloži svoje pripombe; |
| --- | --- |

AQ.

ker je predsednica Komisije 5. aprila 2022 napovedala, da je komisar za proračun in upravo Johannes Hahn madžarske organe obvestil o načrtih Komisije, da bo začela naslednjo fazo, se pravi da bo uradno sprožila postopek po uredbi o pogojevanju s pravno državo, zlasti zaradi sumov korupcije; ker je Komisija 27. aprila 2022 o tem izdala uradno obvestilo, s čimer je končno začela formalni postopek proti Madžarski v skladu z uredbo o pogojevanju s pravno državo; ker se je Komisija 20. julija 2022 odločila, da bo Madžarsko obvestila, da namerava dati predlog izvedbenega sklepa Sveta, in ji dala možnost, da predloži svoje pripombe;

| AR. | ker je Komisija 6. aprila 2022 odločila, da bo Madžarski poslala dodaten uradni opomin, da bi zagotovila pravilen prenos Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju (11), Direktive 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb (12) in Direktive 2014/25/EU o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (13); ker po mnenju Komisije madžarska zakonodaja dovoljuje širšo uporabo izjem v zvezi z varnostnimi razlogi in za pogodbe, subvencionirane z davčnimi spodbudami, kar pomeni, da obveznosti v skladu s pravom EU zaradi teh izjem ne veljajo za širši spekter pogodb; ker Komisija poleg tega meni, da so spremembe madžarskega zakona o rudarstvu, ki omogočajo podelitev rudarskih koncesij brez preglednih razpisnih postopkov, v nasprotju z načelom preglednosti; |
| --- | --- |

AR.

ker je Komisija 6. aprila 2022 odločila, da bo Madžarski poslala dodaten uradni opomin, da bi zagotovila pravilen prenos Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju (11), Direktive 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb (12) in Direktive 2014/25/EU o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (13); ker po mnenju Komisije madžarska zakonodaja dovoljuje širšo uporabo izjem v zvezi z varnostnimi razlogi in za pogodbe, subvencionirane z davčnimi spodbudami, kar pomeni, da obveznosti v skladu s pravom EU zaradi teh izjem ne veljajo za širši spekter pogodb; ker Komisija poleg tega meni, da so spremembe madžarskega zakona o rudarstvu, ki omogočajo podelitev rudarskih koncesij brez preglednih razpisnih postopkov, v nasprotju z načelom preglednosti;

| AS. | ker je Komisija 19. maja 2022 odločila, da Madžarski pošlje uradni opomin zaradi nepravilnega prenosa Direktive (EU) 2017/1371 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (14); |
| --- | --- |

AS.

ker je Komisija 19. maja 2022 odločila, da Madžarski pošlje uradni opomin zaradi nepravilnega prenosa Direktive (EU) 2017/1371 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (14);

| AT. | ker je skupina GRECO v drugem vmesnem poročilu o skladnosti, ki ga je sprejela 25. septembra 2020, ugotovila, da je Madžarska zadovoljivo izvedla le pet od osemnajstih priporočil četrtega ocenjevalnega poročila, in ugotovila, da je splošna nizka raven skladnosti s priporočili še vedno „na splošno nezadovoljiva“; |
| --- | --- |

AT.

ker je skupina GRECO v drugem vmesnem poročilu o skladnosti, ki ga je sprejela 25. septembra 2020, ugotovila, da je Madžarska zadovoljivo izvedla le pet od osemnajstih priporočil četrtega ocenjevalnega poročila, in ugotovila, da je splošna nizka raven skladnosti s priporočili še vedno „na splošno nezadovoljiva“;

| AU. | ker se je Madžarska odločila, da ne bo sodelovala pri okrepljenem sodelovanju za ustanovitev Evropskega javnega tožilstva in da ne bo sodelovala pri okrepljenem sodelovanju med tožilci EU; |
| --- | --- |

AU.

ker se je Madžarska odločila, da ne bo sodelovala pri okrepljenem sodelovanju za ustanovitev Evropskega javnega tožilstva in da ne bo sodelovala pri okrepljenem sodelovanju med tožilci EU;

| AV. | ker je mednarodni svet Unesca za spomenike in spomeniška območja v tehničnem pregledu poročila o stanju ohranjenosti madžarskega dela čezmejnega območja svetovne dediščine „Kulturna krajina Fertö/Neusiedlersee“, ki ga je pripravil maja 2021, ugotovil, da bi projekt turističnega naselja Sopron Fertö v svoji predstavljeni velikosti in obliki škodoval pristnosti in celovitosti čezmejnega območja svetovne dediščine; |
| --- | --- |

AV.

ker je mednarodni svet Unesca za spomenike in spomeniška območja v tehničnem pregledu poročila o stanju ohranjenosti madžarskega dela čezmejnega območja svetovne dediščine „Kulturna krajina Fertö/Neusiedlersee“, ki ga je pripravil maja 2021, ugotovil, da bi projekt turističnega naselja Sopron Fertö v svoji predstavljeni velikosti in obliki škodoval pristnosti in celovitosti čezmejnega območja svetovne dediščine;

| AW. | ker se Madžarska na indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2021 uvršča na 73. mesto med 180 zajetimi državami in ozemlji (eno mesto nižje kot leto prej), njena uvrstitev pa se od leta 2012 stalno znižuje; |
| --- | --- |

AW.

ker se Madžarska na indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2021 uvršča na 73. mesto med 180 zajetimi državami in ozemlji (eno mesto nižje kot leto prej), njena uvrstitev pa se od leta 2012 stalno znižuje;

Zasebnost in varstvo podatkov

| AX. | ker so bili v poročilu o misiji po ad hoc delegaciji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Budimpešto od 29. septembra do 1. oktobra 2021 izraženi pomisleki zaradi pomanjkanja zaščitnih ukrepov v zvezi z nadzorom v veljavni zakonodaji in pomanjkanja učinkovitih sistemov preverjanja in ravnotežja ter popravnih ukrepov; ker so bili izraženi pomisleki tudi glede domnevne uporabe vohunske programske opreme Pegasus in povečanega nadzora države nad aktivisti, novinarji, odvetniki in politiki; |
| --- | --- |

AX.

ker so bili v poročilu o misiji po ad hoc delegaciji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Budimpešto od 29. septembra do 1. oktobra 2021 izraženi pomisleki zaradi pomanjkanja zaščitnih ukrepov v zvezi z nadzorom v veljavni zakonodaji in pomanjkanja učinkovitih sistemov preverjanja in ravnotežja ter popravnih ukrepov; ker so bili izraženi pomisleki tudi glede domnevne uporabe vohunske programske opreme Pegasus in povečanega nadzora države nad aktivisti, novinarji, odvetniki in politiki;

| AY. | ker je julija 2021 preiskovalni portal Direkt36 na podlagi razkrite podatkovne zbirke ugotovil, da je med letoma 2018 in 2021 približno 300 madžarskih državljanov, med katerimi so novinarji, odvetniki, politiki, do vlade kritični poslovneži in nekdanji državni uradniki, postalo tarča vohunske programske opreme Pegasus izraelskega podjetja NSO Group; ker je Evropski nadzornik za varstvo podatkov 15. februarja 2022 v uvodnih pripombah o sodobni vohunski programski opremi ugotovil, da lahko široka uporaba zelo naprednih vohunskih programov, kot je Pegasus, povzroči tveganja in škodo brez primere ne le za temeljne pravice in svoboščine, temveč tudi za demokracijo in pravno državo, predstavil vrsto ukrepov kot jamstvo zoper nezakonito uporabo vohunske opreme in izjavil, da bi bila prepoved razvoja in uporabe vohunske programske opreme z zmogljivostjo Pegasusa v EU najučinkovitejša možnost za zaščito temeljnih pravic in svoboščin; ker v provladnih medijih na Madžarskem skoraj ni bilo zaslediti poročil o Pegasusu; |
| --- | --- |

AY.

ker je julija 2021 preiskovalni portal Direkt36 na podlagi razkrite podatkovne zbirke ugotovil, da je med letoma 2018 in 2021 približno 300 madžarskih državljanov, med katerimi so novinarji, odvetniki, politiki, do vlade kritični poslovneži in nekdanji državni uradniki, postalo tarča vohunske programske opreme Pegasus izraelskega podjetja NSO Group; ker je Evropski nadzornik za varstvo podatkov 15. februarja 2022 v uvodnih pripombah o sodobni vohunski programski opremi ugotovil, da lahko široka uporaba zelo naprednih vohunskih programov, kot je Pegasus, povzroči tveganja in škodo brez primere ne le za temeljne pravice in svoboščine, temveč tudi za demokracijo in pravno državo, predstavil vrsto ukrepov kot jamstvo zoper nezakonito uporabo vohunske opreme in izjavil, da bi bila prepoved razvoja in uporabe vohunske programske opreme z zmogljivostjo Pegasusa v EU najučinkovitejša možnost za zaščito temeljnih pravic in svoboščin; ker v provladnih medijih na Madžarskem skoraj ni bilo zaslediti poročil o Pegasusu;

| AZ. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 9. marca 2022 v svojem sklepu o še neizvedenem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Szabó in Vissy proti Madžarski opozoril, da se ta zadeva nanaša na kršitev pravice tožečih strank do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter njihove korespondence zaradi madžarske zakonodaje o ukrepih tajnega nadzora, povezanih z nacionalno varnostjo, ki ne vsebuje dovolj natančnih, učinkovitih in celovitih zaščitnih ukrepov za odreditev, izvajanje in morebitno odpravo teh ukrepov; ker je ta odbor poudaril, da bi bilo treba tajni nadzor obravnavati kot zelo vsiljivo dejanje, ki bi lahko posegalo v pravico do svobode izražanja in zasebnosti ter ogrozilo temelje demokratične družbe, ter spomnil, da so oblasti v odziv na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice leta 2017 napovedale potrebo po zakonodajni reformi; ker je Odbor tudi z veliko zaskrbljenostjo ugotovil, da je zakonodajni postopek še vedno v predhodni fazi in da oblasti niso obvestile o nobenem drugem pomembnem razvoju dogodkov, zato je odločno pozval oblasti, naj nujno sprejmejo ukrepe, potrebne za popolno uskladitev nacionalne zakonodaje z zahtevami Evropske konvencije o človekovih pravicah, določijo časovni okvir za zakonodajni proces in Odboru predložijo osnutek zakonodajnega predloga; |
| --- | --- |

AZ.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 9. marca 2022 v svojem sklepu o še neizvedenem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Szabó in Vissy proti Madžarski opozoril, da se ta zadeva nanaša na kršitev pravice tožečih strank do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter njihove korespondence zaradi madžarske zakonodaje o ukrepih tajnega nadzora, povezanih z nacionalno varnostjo, ki ne vsebuje dovolj natančnih, učinkovitih in celovitih zaščitnih ukrepov za odreditev, izvajanje in morebitno odpravo teh ukrepov; ker je ta odbor poudaril, da bi bilo treba tajni nadzor obravnavati kot zelo vsiljivo dejanje, ki bi lahko posegalo v pravico do svobode izražanja in zasebnosti ter ogrozilo temelje demokratične družbe, ter spomnil, da so oblasti v odziv na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice leta 2017 napovedale potrebo po zakonodajni reformi; ker je Odbor tudi z veliko zaskrbljenostjo ugotovil, da je zakonodajni postopek še vedno v predhodni fazi in da oblasti niso obvestile o nobenem drugem pomembnem razvoju dogodkov, zato je odločno pozval oblasti, naj nujno sprejmejo ukrepe, potrebne za popolno uskladitev nacionalne zakonodaje z zahtevami Evropske konvencije o človekovih pravicah, določijo časovni okvir za zakonodajni proces in Odboru predložijo osnutek zakonodajnega predloga;

Svoboda izražanja, vključno s pluralnostjo medijev

| BA. | ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o stanju pravne države za leto 2022 navedla, da je treba okrepiti funkcionalno neodvisnost in učinkovitost organa za medije ter da stalno usmerjanje obsežnega državnega oglaševanja v provladne medije ustvarja neenake pogoje v medijskem okolju; ker javni mediji delujejo v kompleksnem institucionalnem sistemu, v katerem se srečujejo s težavami v zvezi z njihovo uredniško in finančno neodvisnostjo, in ker se medijski delavci pri izvajanju svojih dejavnosti še naprej soočajo z izzivi, vključno z nadzorom preiskovalnih novinarjev; ker je dostop do javnih informacij še vedno oviran zaradi stanja nevarnosti; |
| --- | --- |

BA.

ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o stanju pravne države za leto 2022 navedla, da je treba okrepiti funkcionalno neodvisnost in učinkovitost organa za medije ter da stalno usmerjanje obsežnega državnega oglaševanja v provladne medije ustvarja neenake pogoje v medijskem okolju; ker javni mediji delujejo v kompleksnem institucionalnem sistemu, v katerem se srečujejo s težavami v zvezi z njihovo uredniško in finančno neodvisnostjo, in ker se medijski delavci pri izvajanju svojih dejavnosti še naprej soočajo z izzivi, vključno z nadzorom preiskovalnih novinarjev; ker je dostop do javnih informacij še vedno oviran zaradi stanja nevarnosti;

| BB. | ker se je Komisija 15. julija 2022 odločila Madžarsko poslati pred Sodišče Evropske unije zaradi kršitve pravil Unije na področju telekomunikacij, podlaga za to pa je zelo vprašljivo utemeljena odločitev madžarskega sveta za medije, da zavrne vlogo radijske postaje Klubradio za uporabo radiofrekvenčnega spektra; ker je Komisija ugotovila, da so bile odločitve madžarskega sveta za medije o zavrnitvi podaljšanja pravic radijske postaje Klubrádió nesorazmerne in nepregledne, madžarski zakon o medijih pa je bil v tem primeru uporabljen diskriminatorno, kar je v nasprotju z Direktivo (EU) 2018/1972 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (15) in svobodo izražanja; |
| --- | --- |

BB.

ker se je Komisija 15. julija 2022 odločila Madžarsko poslati pred Sodišče Evropske unije zaradi kršitve pravil Unije na področju telekomunikacij, podlaga za to pa je zelo vprašljivo utemeljena odločitev madžarskega sveta za medije, da zavrne vlogo radijske postaje Klubradio za uporabo radiofrekvenčnega spektra; ker je Komisija ugotovila, da so bile odločitve madžarskega sveta za medije o zavrnitvi podaljšanja pravic radijske postaje Klubrádió nesorazmerne in nepregledne, madžarski zakon o medijih pa je bil v tem primeru uporabljen diskriminatorno, kar je v nasprotju z Direktivo (EU) 2018/1972 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (15) in svobodo izražanja;

| BC. | ker je bila 11. septembra 2018 ustanovljena Srednjeevropska fundacija za tisk in medije (KESMA); ker je združitev več kot 470 medijskih hiš v okviru fundacije KESMA zmanjšala prostor, ki je na voljo neodvisnim in opozicijskim medijem, ter omejila dostop madžarskih državljanov do informacij; ker se sredstva, porabljena za javne medije in fundacijo KESMA, uporabijo za vladno propagando ter diskreditacijo opozicije in nevladnih organizacij; ker so manipulacija lastništva medijev, državni prevzem regulatorjev in nekdanjih neodvisnih medijev, prihodki od vladnega oglaševanja in podeljevanje licenc metode, s katerimi se lahko medijsko okolje spremeni v korist vlade in ki se že uporabljajo v drugih delih Evrope; |
| --- | --- |

BC.

ker je bila 11. septembra 2018 ustanovljena Srednjeevropska fundacija za tisk in medije (KESMA); ker je združitev več kot 470 medijskih hiš v okviru fundacije KESMA zmanjšala prostor, ki je na voljo neodvisnim in opozicijskim medijem, ter omejila dostop madžarskih državljanov do informacij; ker se sredstva, porabljena za javne medije in fundacijo KESMA, uporabijo za vladno propagando ter diskreditacijo opozicije in nevladnih organizacij; ker so manipulacija lastništva medijev, državni prevzem regulatorjev in nekdanjih neodvisnih medijev, prihodki od vladnega oglaševanja in podeljevanje licenc metode, s katerimi se lahko medijsko okolje spremeni v korist vlade in ki se že uporabljajo v drugih delih Evrope;

| BD. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 8. oktobra 2019 v sodbi v zadevi Szurovecz proti Madžarski ugotovilo kršitev svobode izražanja, ker mediji niso imeli dostopa do sprejemnih centrov za prosilce za azil; ker nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan; |
| --- | --- |

BD.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 8. oktobra 2019 v sodbi v zadevi Szurovecz proti Madžarski ugotovilo kršitev svobode izražanja, ker mediji niso imeli dostopa do sprejemnih centrov za prosilce za azil; ker nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan;

| BE. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 3. decembra 2019 v sodbi v zadevi Scheiring in Szabó proti Madžarski ter 2. decembra 2021 v sodbi Szél in drugi proti Madžarski ugotovilo kršitve svobode izražanja v zvezi z prikazovanjem transparentov v madžarskem parlamentu; ker nadzor nad izvrševanjem teh sodb še ni končan; |
| --- | --- |

BE.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 3. decembra 2019 v sodbi v zadevi Scheiring in Szabó proti Madžarski ter 2. decembra 2021 v sodbi Szél in drugi proti Madžarski ugotovilo kršitve svobode izražanja v zvezi z prikazovanjem transparentov v madžarskem parlamentu; ker nadzor nad izvrševanjem teh sodb še ni končan;

| BF. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 20. januarja 2020 v sodbi v zadevi Magyar Kétfarkú Kutya Párt proti Madžarski ugotovilo, da je prišlo do kršitve svobode izražanja v zvezi s kaznovanjem politične stranke zaradi zagotavljanja mobilne aplikacije, ki je volivcem omogočila, da so med referendumom o priseljevanju leta 2016 fotografirali, anonimno naložili in komentirali neveljavne glasove; ker nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan; |
| --- | --- |

BF.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 20. januarja 2020 v sodbi v zadevi Magyar Kétfarkú Kutya Párt proti Madžarski ugotovilo, da je prišlo do kršitve svobode izražanja v zvezi s kaznovanjem politične stranke zaradi zagotavljanja mobilne aplikacije, ki je volivcem omogočila, da so med referendumom o priseljevanju leta 2016 fotografirali, anonimno naložili in komentirali neveljavne glasove; ker nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan;

| BG. | ker je predstavnik OVSE za svobodo medijev 23. marca 2020 izrazil zaskrbljenost zaradi določb madžarskega osnutka zakona o odzivu na koronavirus, ki bi lahko negativno vplivale na delo medijev, ki poročajo o pandemiji; |
| --- | --- |

BG.

ker je predstavnik OVSE za svobodo medijev 23. marca 2020 izrazil zaskrbljenost zaradi določb madžarskega osnutka zakona o odzivu na koronavirus, ki bi lahko negativno vplivale na delo medijev, ki poročajo o pandemiji;

| BH. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 26. maja 2020 v sodbi v zadevi Mándli in drugi proti Madžarski ugotovilo, da je odvzem akreditacije pritožnikov kot novinarjev kršitev svobode izražanja; ker nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan; |
| --- | --- |

BH.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 26. maja 2020 v sodbi v zadevi Mándli in drugi proti Madžarski ugotovilo, da je odvzem akreditacije pritožnikov kot novinarjev kršitev svobode izražanja; ker nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan;

| BI. | ker je 24. julija 2020 odstavitev glavnega urednika najpomembnejšega neodvisnega novičarskega portala index.hu sprožila kolektivni odstop več kot 70 novinarjev, ki so obsodili očitno vmešavanje in vladni pritisk na njihovo medijsko hišo; |
| --- | --- |

BI.

ker je 24. julija 2020 odstavitev glavnega urednika najpomembnejšega neodvisnega novičarskega portala index.hu sprožila kolektivni odstop več kot 70 novinarjev, ki so obsodili očitno vmešavanje in vladni pritisk na njihovo medijsko hišo;

| BJ. | ker je po podatkih študije z naslovom Mapping Media Freedom (Kartiranje svobode medijev), ki jo je financirala Evropska komisija in je bila objavljena julija 2020, koronavirusna kriza verjetno najbolj med vsemi državami vplivala na svobodo medijev na Madžarskem, saj so bili obstoječi izzivi zaostreni in nastala so nova vprašanja; ker je nova zakonodaja proti širjenju „lažnih“ ali „izkrivljenih“ informacij, sprejeta v času izrednih razmer na Madžarskem, povzročila negotovost in samocenzuro med medijskimi hišami in akterji; |
| --- | --- |

BJ.

ker je po podatkih študije z naslovom Mapping Media Freedom (Kartiranje svobode medijev), ki jo je financirala Evropska komisija in je bila objavljena julija 2020, koronavirusna kriza verjetno najbolj med vsemi državami vplivala na svobodo medijev na Madžarskem, saj so bili obstoječi izzivi zaostreni in nastala so nova vprašanja; ker je nova zakonodaja proti širjenju „lažnih“ ali „izkrivljenih“ informacij, sprejeta v času izrednih razmer na Madžarskem, povzročila negotovost in samocenzuro med medijskimi hišami in akterji;

| BK. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 30. marca 2021 v svojem memorandumu o svobodi izražanja in svobodi medijev na Madžarskem navedla, da so skupni učinki regulativnega organa za medije, ki je politično nadzorovan, ter nenehnega in izkrivljajočega poseganja države na medijski trg spodkopali pogoje za pluralnost medijev in svobodo izražanja na Madžarskem; ker je navedla tudi, da sta svobodna politična razprava in svobodna izmenjava mnenj, ki sta pogoja za uspeh demokratičnih družb, močno okrnjeni, zlasti zunaj prestolnice; |
| --- | --- |

BK.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 30. marca 2021 v svojem memorandumu o svobodi izražanja in svobodi medijev na Madžarskem navedla, da so skupni učinki regulativnega organa za medije, ki je politično nadzorovan, ter nenehnega in izkrivljajočega poseganja države na medijski trg spodkopali pogoje za pluralnost medijev in svobodo izražanja na Madžarskem; ker je navedla tudi, da sta svobodna politična razprava in svobodna izmenjava mnenj, ki sta pogoja za uspeh demokratičnih družb, močno okrnjeni, zlasti zunaj prestolnice;

| BL. | ker je posebna poročevalka OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja v svoji izjavi po obisku Madžarske z dne 22. novembra 2021 navedla, da bi lahko posredovanje Madžarske v medijskem sektorju v zadnjem desetletju pomenilo tveganje za človekove pravice na prihodnjih volitvah; ker je posebna poročevalka OZN dodatno pojasnila, da oblasti z vplivanjem na regulativne organe za medije, zagotavljanjem znatnih državnih sredstev za podporo provladnim medijem, omogočanjem širjenja in razvoja medijev, ki sledijo provladni uredniški usmeritvi, ter izrinjanjem medijskih hiš in novinarjev, ki kritično poročajo o vladi, proaktivno preoblikovale medijski sektor, njihova prizadevanja za vzpostavitev „uravnoteženosti“ pa so ogrozila raznolikost, pluralnost in neodvisnost medijev; |
| --- | --- |

BL.

ker je posebna poročevalka OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja v svoji izjavi po obisku Madžarske z dne 22. novembra 2021 navedla, da bi lahko posredovanje Madžarske v medijskem sektorju v zadnjem desetletju pomenilo tveganje za človekove pravice na prihodnjih volitvah; ker je posebna poročevalka OZN dodatno pojasnila, da oblasti z vplivanjem na regulativne organe za medije, zagotavljanjem znatnih državnih sredstev za podporo provladnim medijem, omogočanjem širjenja in razvoja medijev, ki sledijo provladni uredniški usmeritvi, ter izrinjanjem medijskih hiš in novinarjev, ki kritično poročajo o vladi, proaktivno preoblikovale medijski sektor, njihova prizadevanja za vzpostavitev „uravnoteženosti“ pa so ogrozila raznolikost, pluralnost in neodvisnost medijev;

| BM. | ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 4. aprila 2022 v izjavi o predhodnih ugotovitvah in sklepih po parlamentarnih volitvah in referendumu navedla, da sta pristranskost in neuravnoteženost pri poročanju medijev ter odsotnost razprav med glavnimi udeleženci bistveno omejila možnost volivcev, da sprejmejo ozaveščeno odločitev; ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 29. julija 2022 v svojem končnem poročilu poudarila, da obsežne vladne oglaševalske kampanje in pristransko poročanje o novicah v javnih in številnih zasebnih medijih zagotavljajo razširjeno platformo za kampanjo vladajoče stranke; |
| --- | --- |

BM.

ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 4. aprila 2022 v izjavi o predhodnih ugotovitvah in sklepih po parlamentarnih volitvah in referendumu navedla, da sta pristranskost in neuravnoteženost pri poročanju medijev ter odsotnost razprav med glavnimi udeleženci bistveno omejila možnost volivcev, da sprejmejo ozaveščeno odločitev; ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 29. julija 2022 v svojem končnem poročilu poudarila, da obsežne vladne oglaševalske kampanje in pristransko poročanje o novicah v javnih in številnih zasebnih medijih zagotavljajo razširjeno platformo za kampanjo vladajoče stranke;

| BN. | ker je madžarski nacionalni volilni urad 8. aprila 2022 odločil, da je bila nacionalna kampanja nevladnih organizacij, s katero so ljudi pozivali, naj volijo neveljavno na referendumu o dostopu otrok do informacij o spolni usmerjenosti in vprašanjih spolne identitete, nezakonita, in naložil globe 16 različnim madžarskim nevladnim organizacijam, ki so sodelovale v referendumski kampanji; |
| --- | --- |

BN.

ker je madžarski nacionalni volilni urad 8. aprila 2022 odločil, da je bila nacionalna kampanja nevladnih organizacij, s katero so ljudi pozivali, naj volijo neveljavno na referendumu o dostopu otrok do informacij o spolni usmerjenosti in vprašanjih spolne identitete, nezakonita, in naložil globe 16 različnim madžarskim nevladnim organizacijam, ki so sodelovale v referendumski kampanji;

| BO. | ker se Madžarska na svetovnem indeksu svobode tiska organizacije Novinarji brez meja za leto 2022 uvršča na 85. mesto od 180 zajetih držav in ozemelj in je v analizi za evropsko in srednjeazijsko regijo navedena kot ena od držav, ki so zaostrile drakonske zakone proti novinarjem; |
| --- | --- |

BO.

ker se Madžarska na svetovnem indeksu svobode tiska organizacije Novinarji brez meja za leto 2022 uvršča na 85. mesto od 180 zajetih držav in ozemelj in je v analizi za evropsko in srednjeazijsko regijo navedena kot ena od držav, ki so zaostrile drakonske zakone proti novinarjem;

Akademska svoboda

| BP. | ker je Sodišče Evropske unije 6. oktobra 2020 v zadevi C-66/18 Komisija proti Madžarski (Enseignement supérieur) razsodilo, da Madžarska s sprejetjem ukrepov iz člena 76(1)(a) in (b) zakona št. CCIV iz leta 2011 o nacionalnem visokošolskem izobraževanju, kakor je bil spremenjen, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov 13, 14(3) in 16 Listine, člena 49 PDEU in člena 16 Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu (16) ter iz prava Svetovne trgovinske organizacije; ker je morala Srednjeevropska univerza zapustiti Budimpešto; |
| --- | --- |

BP.

ker je Sodišče Evropske unije 6. oktobra 2020 v zadevi C-66/18 Komisija proti Madžarski (Enseignement supérieur) razsodilo, da Madžarska s sprejetjem ukrepov iz člena 76(1)(a) in (b) zakona št. CCIV iz leta 2011 o nacionalnem visokošolskem izobraževanju, kakor je bil spremenjen, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov 13, 14(3) in 16 Listine, člena 49 PDEU in člena 16 Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu (16) ter iz prava Svetovne trgovinske organizacije; ker je morala Srednjeevropska univerza zapustiti Budimpešto;

| BQ. | ker se je madžarska vlada oktobra 2018 odločila, da bo iz seznama magistrskih programov, upravičenih do akreditacije in javnega financiranja, izključila študije o enakosti spolov; |
| --- | --- |

BQ.

ker se je madžarska vlada oktobra 2018 odločila, da bo iz seznama magistrskih programov, upravičenih do akreditacije in javnega financiranja, izključila študije o enakosti spolov;

| BR. | ker je madžarski parlament 2. julija 2019 sprejel predloge sprememb k številnim zakonom o institucionalnem sistemu in financiranju raziskav, razvoja in inovacij, s čimer je akademiji znanosti odvzel avtonomijo; ker je 31. avgusta 2020 vodstvo univerze za gledališče in filmsko umetnost (SZFE) protestno odstopilo zaradi ustanovitve odbora, ki ga je imenovala vlada; ker je ministrstvo za tehnologijo in inovacije imenovalo pet članov novega odbora skrbnikov in zavrnilo člane, ki jih je predlagal senat univerze; ker bosta dve tretjini od 33 nepridobitnih fundacij za upravljanje premoženja v javnem interesu, ki so bile ustanovljene do konca leta 2021, upravljali visokošolske ustanove, ki jih je prej upravljala država; |
| --- | --- |

BR.

ker je madžarski parlament 2. julija 2019 sprejel predloge sprememb k številnim zakonom o institucionalnem sistemu in financiranju raziskav, razvoja in inovacij, s čimer je akademiji znanosti odvzel avtonomijo; ker je 31. avgusta 2020 vodstvo univerze za gledališče in filmsko umetnost (SZFE) protestno odstopilo zaradi ustanovitve odbora, ki ga je imenovala vlada; ker je ministrstvo za tehnologijo in inovacije imenovalo pet članov novega odbora skrbnikov in zavrnilo člane, ki jih je predlagal senat univerze; ker bosta dve tretjini od 33 nepridobitnih fundacij za upravljanje premoženja v javnem interesu, ki so bile ustanovljene do konca leta 2021, upravljali visokošolske ustanove, ki jih je prej upravljala država;

| BS. | ker je Beneška komisija v mnenju z 2. julija 2021 o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, opozorila, da je treba ponovno preučiti člen 7 devetega amandmaja, ki se nanaša na člen 38 ustave in v ustavo uvaja fundacije za upravljanje premoženja v javnem interesu, ki opravljajo javne naloge; poleg tega je predlagala, da bi bilo treba te fundacije urediti z zakonodajo, ki bi jasno določala vse ustrezne dolžnosti preglednosti in odgovornosti za upravljanje njihovih sredstev (javnih in zasebnih) ter ustrezne zaščite njihove neodvisnosti pri sestavi in delovanju odbora skrbnikov; ker je Beneška komisija omenila tudi, da bi morali ti zakoni upoštevati pomembno vlogo univerz kot krajev svobodnega razmišljanja in razprave ter določiti vse ustrezne ukrepe za ustrezno zaščito akademske neodvisnosti in institucionalne avtonomije; |
| --- | --- |

BS.

ker je Beneška komisija v mnenju z 2. julija 2021 o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, opozorila, da je treba ponovno preučiti člen 7 devetega amandmaja, ki se nanaša na člen 38 ustave in v ustavo uvaja fundacije za upravljanje premoženja v javnem interesu, ki opravljajo javne naloge; poleg tega je predlagala, da bi bilo treba te fundacije urediti z zakonodajo, ki bi jasno določala vse ustrezne dolžnosti preglednosti in odgovornosti za upravljanje njihovih sredstev (javnih in zasebnih) ter ustrezne zaščite njihove neodvisnosti pri sestavi in delovanju odbora skrbnikov; ker je Beneška komisija omenila tudi, da bi morali ti zakoni upoštevati pomembno vlogo univerz kot krajev svobodnega razmišljanja in razprave ter določiti vse ustrezne ukrepe za ustrezno zaščito akademske neodvisnosti in institucionalne avtonomije;

| BT. | ker je posebna poročevalka OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja po svojem obisku Madžarske od 15. do 22. novembra 2021 madžarske oblasti pozvala, naj učinkovito zaščitijo akademsko svobodo in spoštujejo pravice profesorjev in študentov glede na tveganja za neodvisnost akademikov, povezana s privatizacijo javnih univerz; |
| --- | --- |

BT.

ker je posebna poročevalka OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja po svojem obisku Madžarske od 15. do 22. novembra 2021 madžarske oblasti pozvala, naj učinkovito zaščitijo akademsko svobodo in spoštujejo pravice profesorjev in študentov glede na tveganja za neodvisnost akademikov, povezana s privatizacijo javnih univerz;

Svoboda veroizpovedi

| BU. | ker je bila 21. decembra 2018 razglašena celovita sprememba zakona o cerkvi iz leta 2011; ker bi po navedbah madžarske vlade ta sprememba omogočila, da verske skupnosti na metropolitanskem sodišču v Budimpešti zakonito zaprosijo za status verskega združenja, registrirane cerkve ali ustanovljene cerkve; ker se še izvaja nadzor nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Magyar Keresztény Mennonita Egyház in drugi proti Madžarski, pri kateri je bilo ugotovljeno kršenje pravice do svobode združevanja, obravnavane v okviru pravice do svobode veroizpovedi zaradi izbrisa cerkev iz registra; |
| --- | --- |

BU.

ker je bila 21. decembra 2018 razglašena celovita sprememba zakona o cerkvi iz leta 2011; ker bi po navedbah madžarske vlade ta sprememba omogočila, da verske skupnosti na metropolitanskem sodišču v Budimpešti zakonito zaprosijo za status verskega združenja, registrirane cerkve ali ustanovljene cerkve; ker se še izvaja nadzor nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Magyar Keresztény Mennonita Egyház in drugi proti Madžarski, pri kateri je bilo ugotovljeno kršenje pravice do svobode združevanja, obravnavane v okviru pravice do svobode veroizpovedi zaradi izbrisa cerkev iz registra;

| BV. | ker je Beneška komisija 2. julija 2021 v svojem mnenju o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, priporočila, da mora javni šolski sistem zagotoviti objektiven in pluralističen učni načrt, ki bo preprečeval indoktrinacijo in diskriminacijo iz vseh razlogov, obenem pa spoštoval starševska prepričanja in njihovo svobodo izbire med verskimi in neverskimi razredi; |
| --- | --- |

BV.

ker je Beneška komisija 2. julija 2021 v svojem mnenju o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, priporočila, da mora javni šolski sistem zagotoviti objektiven in pluralističen učni načrt, ki bo preprečeval indoktrinacijo in diskriminacijo iz vseh razlogov, obenem pa spoštoval starševska prepričanja in njihovo svobodo izbire med verskimi in neverskimi razredi;

| BW. | ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da se nadaljuje pritisk na organizacije civilne družbe; ker je 27. julija 2022 več organizacij civilne družbe navedlo, da predlog zakona, ki ga je vložila vlada in s katerim naj bi spremenili pravila o javnem posvetovanju, da bi dosegli dogovor z Evropsko komisijo, ponuja le navidezne rešitve; ker je tudi Komisija poudarila, da je krepitev sodelovanja javnosti pri pripravi zakonodaje pomemben cilj, a bi bila za to potrebna predvsem resnična volja vlade, smiselno izvajanje že obstoječih zakonov in veliko učinkovitejša jamstva od tistih, ki so vključena v osnutek novega zakona; |
| --- | --- |

BW.

ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da se nadaljuje pritisk na organizacije civilne družbe; ker je 27. julija 2022 več organizacij civilne družbe navedlo, da predlog zakona, ki ga je vložila vlada in s katerim naj bi spremenili pravila o javnem posvetovanju, da bi dosegli dogovor z Evropsko komisijo, ponuja le navidezne rešitve; ker je tudi Komisija poudarila, da je krepitev sodelovanja javnosti pri pripravi zakonodaje pomemben cilj, a bi bila za to potrebna predvsem resnična volja vlade, smiselno izvajanje že obstoječih zakonov in veliko učinkovitejša jamstva od tistih, ki so vključena v osnutek novega zakona;

Svoboda združevanja

| BX. | ker je Sodišče Evropske unije 18. junija 2020 v zadevi C-78/18 Komisija proti Madžarski (preglednost združenj) razsodilo, da je Madžarska s sprejetjem določb (17) zakona št. LXXVI iz leta 2017 o preglednosti organizacij, ki prejemajo podporo iz tujine, uvedla diskriminatorne in neupravičene omejitve za tuje donacije organizacijam civilne družbe, s čimer je kršila svoje obveznosti iz člena 63 PDEU ter členov 7, 8 in 12 Listine; ker se je Komisija 18. februarja 2021 odločila, da madžarskim organom pošlje uradni opomin, ker niso sprejeli potrebnih ukrepov za izvršitev sodbe; ker je Komisija 20. julija 2021 v poglavju o Madžarski v Poročilu o stanju pravne države za leto 2021 navedla, da je madžarski parlament razveljavil zakon in uvedel nova pravila o preverjanju zakonitosti za civilno družbo, še vedno pa obstaja pritisk na organizacije civilne družbe, ki so kritične do vlade; ker je sistematično uničevanje pravne države, demokracije in temeljnih pravic omejilo prostor za opozicijske stranke in organizacije civilne družbe, sindikate in interesne skupine, saj ni nobenega mehanizma socialnega dialoga in posvetovanja; |
| --- | --- |

BX.

ker je Sodišče Evropske unije 18. junija 2020 v zadevi C-78/18 Komisija proti Madžarski (preglednost združenj) razsodilo, da je Madžarska s sprejetjem določb (17) zakona št. LXXVI iz leta 2017 o preglednosti organizacij, ki prejemajo podporo iz tujine, uvedla diskriminatorne in neupravičene omejitve za tuje donacije organizacijam civilne družbe, s čimer je kršila svoje obveznosti iz člena 63 PDEU ter členov 7, 8 in 12 Listine; ker se je Komisija 18. februarja 2021 odločila, da madžarskim organom pošlje uradni opomin, ker niso sprejeli potrebnih ukrepov za izvršitev sodbe; ker je Komisija 20. julija 2021 v poglavju o Madžarski v Poročilu o stanju pravne države za leto 2021 navedla, da je madžarski parlament razveljavil zakon in uvedel nova pravila o preverjanju zakonitosti za civilno družbo, še vedno pa obstaja pritisk na organizacije civilne družbe, ki so kritične do vlade; ker je sistematično uničevanje pravne države, demokracije in temeljnih pravic omejilo prostor za opozicijske stranke in organizacije civilne družbe, sindikate in interesne skupine, saj ni nobenega mehanizma socialnega dialoga in posvetovanja;

| BY. | ker pred sprejetjem novega zakona ni bilo nobenega javnega posvetovanja, niti neposrednega posvetovanja z nevladnimi organizacijami, kar je v nasprotju s priporočilom Beneške komisije, navedenim v mnenju z dne 20. junija 2017, da bi moralo javno posvetovanje čim bolj vključevati vse organizacije civilne družbe, katerih status, financiranje ali področja delovanja bodo prizadeti zaradi začetka veljavnosti te zakonodaje; ker v skladu z novim zakonom državni revizijski urad zdaj lahko izvaja redne finančne inšpekcijske preglede teh organizacij; ker so organizacije civilne družbe zaskrbljene, da bo državni revizijski urad, katerega glavna naloga je nadzirati porabo javnih sredstev in ne zasebnih donacij, uporabljen za izvajanje večjega pritiska nanje; ker so organizacije civilne družbe opozorile, da bo država z novim zakonom o nevladnih organizacijah posegla v avtonomijo združevanja organizacij, ustanovljenih na podlagi pravice do združevanja, in v zasebnost državljanov, ki se zavzemajo za javni interes, ter da ta zakon škoduje uveljavljanju svobode izražanja in demokratični javnosti kot celoti; ker je državni revizijski urad 17. maja 2022 začel preverjati na desetine nevladnih organizacij in zahteval podatke o njihovih računovodskih politikah in politikah upravljanja denarnih sredstev; |
| --- | --- |

BY.

ker pred sprejetjem novega zakona ni bilo nobenega javnega posvetovanja, niti neposrednega posvetovanja z nevladnimi organizacijami, kar je v nasprotju s priporočilom Beneške komisije, navedenim v mnenju z dne 20. junija 2017, da bi moralo javno posvetovanje čim bolj vključevati vse organizacije civilne družbe, katerih status, financiranje ali področja delovanja bodo prizadeti zaradi začetka veljavnosti te zakonodaje; ker v skladu z novim zakonom državni revizijski urad zdaj lahko izvaja redne finančne inšpekcijske preglede teh organizacij; ker so organizacije civilne družbe zaskrbljene, da bo državni revizijski urad, katerega glavna naloga je nadzirati porabo javnih sredstev in ne zasebnih donacij, uporabljen za izvajanje večjega pritiska nanje; ker so organizacije civilne družbe opozorile, da bo država z novim zakonom o nevladnih organizacijah posegla v avtonomijo združevanja organizacij, ustanovljenih na podlagi pravice do združevanja, in v zasebnost državljanov, ki se zavzemajo za javni interes, ter da ta zakon škoduje uveljavljanju svobode izražanja in demokratični javnosti kot celoti; ker je državni revizijski urad 17. maja 2022 začel preverjati na desetine nevladnih organizacij in zahteval podatke o njihovih računovodskih politikah in politikah upravljanja denarnih sredstev;

| BZ. | ker so države donatorke nepovratnih sredstev Evropskega gospodarskega prostora in Norveške Islandija, Lihtenštajn in Norveška 23. julija 2021 razglasile, da ni bil dosežen dogovor o imenovanju upravljavca sklada za upravljanje financiranja civilne družbe na Madžarskem; posledično se v sedanjem obdobju financiranja ne bo izvajal noben program, čeprav je bilo za Madžarsko rezerviranih 214,6 milijona EUR sredstev, ki so bila določena za Madžarsko; |
| --- | --- |

BZ.

ker so države donatorke nepovratnih sredstev Evropskega gospodarskega prostora in Norveške Islandija, Lihtenštajn in Norveška 23. julija 2021 razglasile, da ni bil dosežen dogovor o imenovanju upravljavca sklada za upravljanje financiranja civilne družbe na Madžarskem; posledično se v sedanjem obdobju financiranja ne bo izvajal noben program, čeprav je bilo za Madžarsko rezerviranih 214,6 milijona EUR sredstev, ki so bila določena za Madžarsko;

| CA. | ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR 17. decembra 2018 v skupnem mnenju o členu 253 zakona št. XLI z dne 20. julija 2018 o spremembi nekaterih davčnih zakonov in drugih povezanih zakonov ter o posebnem imigracijskem davku zapisala, da 25-odstotni davek na finančno podporo dejavnostim v podporo priseljevanju, ki se izvajajo na Madžarskem, ali na finančno podporo dejavnostim organizacije s sedežem na Madžarskem, ki izvaja dejavnosti v podporo priseljevanju, ne izpolnjuje zahteve po zakonitosti in pomeni neupravičeno poseganje v pravico prizadetih nevladnih organizacij do svobode izražanja in združevanja; |
| --- | --- |

CA.

ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR 17. decembra 2018 v skupnem mnenju o členu 253 zakona št. XLI z dne 20. julija 2018 o spremembi nekaterih davčnih zakonov in drugih povezanih zakonov ter o posebnem imigracijskem davku zapisala, da 25-odstotni davek na finančno podporo dejavnostim v podporo priseljevanju, ki se izvajajo na Madžarskem, ali na finančno podporo dejavnostim organizacije s sedežem na Madžarskem, ki izvaja dejavnosti v podporo priseljevanju, ne izpolnjuje zahteve po zakonitosti in pomeni neupravičeno poseganje v pravico prizadetih nevladnih organizacij do svobode izražanja in združevanja;

| CB. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v svojem poročilu z dne 21. maja 2019 po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 poudarila, da so zakonodajni ukrepi stigmatizirali in kriminalizirali dejavnosti civilne družbe, ki bi jih bilo treba v demokratični družbi šteti za popolnoma legitimne, da imajo stalen zastraševalni učinek na nevladne organizacije, obenem pa navedla, da so nekatere pravne določbe izjemno nejasne, samovoljne in se v praksi ne izvajajo; |
| --- | --- |

CB.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v svojem poročilu z dne 21. maja 2019 po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 poudarila, da so zakonodajni ukrepi stigmatizirali in kriminalizirali dejavnosti civilne družbe, ki bi jih bilo treba v demokratični družbi šteti za popolnoma legitimne, da imajo stalen zastraševalni učinek na nevladne organizacije, obenem pa navedla, da so nekatere pravne določbe izjemno nejasne, samovoljne in se v praksi ne izvajajo;

| CC. | ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice migrantov 11. maja 2020 v svojem poročilu o obisku Madžarske leta 10.–17. julij 2019 ugotovil, da so se organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo s pravicami migrantov na Madžarskem, zaradi zakonodajnih sprememb, finančnih omejitev ter drugih operativnih in praktičnih ukrepov, ki so jih sprejeli ustrezni organi, pri opravljanju svojega legitimnega in pomembnega dela soočale s številnimi ovirami; ker je posebni poročevalec OZN ugotovil tudi, da so bile številne organizacije civilne družbe tarča kampanj blatenja, ki so jim v nekaterih primerih sledile upravne ali kazenske preiskave; |
| --- | --- |

CC.

ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice migrantov 11. maja 2020 v svojem poročilu o obisku Madžarske leta 10.–17. julij 2019 ugotovil, da so se organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo s pravicami migrantov na Madžarskem, zaradi zakonodajnih sprememb, finančnih omejitev ter drugih operativnih in praktičnih ukrepov, ki so jih sprejeli ustrezni organi, pri opravljanju svojega legitimnega in pomembnega dela soočale s številnimi ovirami; ker je posebni poročevalec OZN ugotovil tudi, da so bile številne organizacije civilne družbe tarča kampanj blatenja, ki so jim v nekaterih primerih sledile upravne ali kazenske preiskave;

Pravica do enake obravnave, vključno s pravicami LGBTIQ

| CD. | ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da je madžarski komisar za temeljne pravice pridobil več pristojnosti, akreditacijo pa so mu znižali zaradi pomislekov o njegovi neodvisnosti; ker je pododbor za akreditacijo svetovnega zavezništva nacionalnih institucij za človekove pravice v svojem poročilu in priporočilih z virtualnega zasedanja, ki je potekalo od 14. do 25. marca 2022, priporočil, naj se položaj komisarja za temeljne pravice zniža na status B, saj pododbor ni prejel pisnih dokazov, potrebnih za ugotovitev, da komisar učinkovito opravlja svoj mandat v zvezi z ranljivimi skupinami, kot so narodnostne manjšine, osebe LGBTIQ, zagovorniki človekovih pravic, begunci in migranti, ali v zvezi s pomembnimi vprašanji človekovih pravic, kot so pluralnost medijev, državljanski prostor in neodvisnost sodstva; ker je pododbor menil, da je komisar ravnal na način, ki je resno ogrožal njegovo skladnost s pariškimi načeli o merilih za standarde za nacionalne institucije za človekove pravice; ker je pododbor opozoril tudi na vprašanja v postopku izbire in imenovanja ter v delovnih odnosih in sodelovanju z organizacijami civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

CD.

ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da je madžarski komisar za temeljne pravice pridobil več pristojnosti, akreditacijo pa so mu znižali zaradi pomislekov o njegovi neodvisnosti; ker je pododbor za akreditacijo svetovnega zavezništva nacionalnih institucij za človekove pravice v svojem poročilu in priporočilih z virtualnega zasedanja, ki je potekalo od 14. do 25. marca 2022, priporočil, naj se položaj komisarja za temeljne pravice zniža na status B, saj pododbor ni prejel pisnih dokazov, potrebnih za ugotovitev, da komisar učinkovito opravlja svoj mandat v zvezi z ranljivimi skupinami, kot so narodnostne manjšine, osebe LGBTIQ, zagovorniki človekovih pravic, begunci in migranti, ali v zvezi s pomembnimi vprašanji človekovih pravic, kot so pluralnost medijev, državljanski prostor in neodvisnost sodstva; ker je pododbor menil, da je komisar ravnal na način, ki je resno ogrožal njegovo skladnost s pariškimi načeli o merilih za standarde za nacionalne institucije za človekove pravice; ker je pododbor opozoril tudi na vprašanja v postopku izbire in imenovanja ter v delovnih odnosih in sodelovanju z organizacijami civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic;

| CE. | ker je madžarski parlament 15. junija 2021 sprejel zakon, ki je bil prvotno namenjen boju proti pedofiliji in ki po spremembah, ki so jih predlagali poslanci vladajoče stranke Fidesz, vsebuje klavzule, ki prepovedujejo prikazovanje homoseksualnosti in spremembe spola mladoletnikom; ker zakon prepoveduje vključitev homoseksualnosti in spremembe spola v spolno vzgojo in določa, da lahko spolno vzgojo poučujejo samo še registrirane organizacije; ker je v spremembah zakona o poslovnem oglaševanju in zakona o medijih določeno, da se oglasi in vsebine z osebami LGBTI razvrstijo v kategorijo V (tj. ni priporočljivo za mladoletnike); ker je povezovanje spolne usmerjenosti in spolne identitete s kaznivimi dejanji, kot je pedofilija, nesprejemljivo in vodi v nadaljnjo diskriminacijo in stigmatizacijo spolnih manjšin; ker je madžarska vlada na podlagi nacionalne zakonodaje, ki mladoletnim osebam prepoveduje ali omejuje dostop do vsebin o t. i. „samoidentificiranju z drugačno identiteto kot tisto, ki ustreza spolu ob rojstvu, in vsebin o spremembi spola ali homoseksualnosti“, izdala odredbo, s katero je otroškim knjigarnam naložila, da morajo biti knjige in mediji, ki prikazujejo homoseksualnost, v „zaprti embalaži“, in prepovedala prodajo knjig ali medijev, ki prikazujejo istospolne odnose ali spremembo spola, v razdalji 200 metrov od šol ali cerkva; ker to velja tudi za otroško knjigo „Fairyland is for everyone“ (pravljična dežela je za vse), ki jo je izdalo združenje Labriz; |
| --- | --- |

CE.

ker je madžarski parlament 15. junija 2021 sprejel zakon, ki je bil prvotno namenjen boju proti pedofiliji in ki po spremembah, ki so jih predlagali poslanci vladajoče stranke Fidesz, vsebuje klavzule, ki prepovedujejo prikazovanje homoseksualnosti in spremembe spola mladoletnikom; ker zakon prepoveduje vključitev homoseksualnosti in spremembe spola v spolno vzgojo in določa, da lahko spolno vzgojo poučujejo samo še registrirane organizacije; ker je v spremembah zakona o poslovnem oglaševanju in zakona o medijih določeno, da se oglasi in vsebine z osebami LGBTI razvrstijo v kategorijo V (tj. ni priporočljivo za mladoletnike); ker je povezovanje spolne usmerjenosti in spolne identitete s kaznivimi dejanji, kot je pedofilija, nesprejemljivo in vodi v nadaljnjo diskriminacijo in stigmatizacijo spolnih manjšin; ker je madžarska vlada na podlagi nacionalne zakonodaje, ki mladoletnim osebam prepoveduje ali omejuje dostop do vsebin o t. i. „samoidentificiranju z drugačno identiteto kot tisto, ki ustreza spolu ob rojstvu, in vsebin o spremembi spola ali homoseksualnosti“, izdala odredbo, s katero je otroškim knjigarnam naložila, da morajo biti knjige in mediji, ki prikazujejo homoseksualnost, v „zaprti embalaži“, in prepovedala prodajo knjig ali medijev, ki prikazujejo istospolne odnose ali spremembo spola, v razdalji 200 metrov od šol ali cerkva; ker to velja tudi za otroško knjigo „Fairyland is for everyone“ (pravljična dežela je za vse), ki jo je izdalo združenje Labriz;

| CF. | ker se je Komisija 2. decembra 2021 odločila, da madžarskim organom pošlje obrazloženo mnenje, saj meni, da je Madžarska z uvedbo obveznosti zagotavljanja informacij o odstopanju od „tradicionalnih vlog spolov“ omejevala svobodo izražanja avtorjev in knjižnih založnikov (člen 11 Listine) in neupravičeno diskriminira na podlagi spolne usmerjenosti (člen 21 Listine) ter nepravilno uporablja pravila EU o nepoštenih poslovnih praksah iz Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (18); |
| --- | --- |

CF.

ker se je Komisija 2. decembra 2021 odločila, da madžarskim organom pošlje obrazloženo mnenje, saj meni, da je Madžarska z uvedbo obveznosti zagotavljanja informacij o odstopanju od „tradicionalnih vlog spolov“ omejevala svobodo izražanja avtorjev in knjižnih založnikov (člen 11 Listine) in neupravičeno diskriminira na podlagi spolne usmerjenosti (člen 21 Listine) ter nepravilno uporablja pravila EU o nepoštenih poslovnih praksah iz Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (18);

| CG. | ker se je Komisija 15. julija 2022 odločila, Madžarsko poslati na Sodišče EU v zvezi z nacionalnimi pravili, katerih namen je prepovedati ali omejiti dostop do vsebin, ki prikazujejo tako imenovani „odklon od samoidentitete, ki ustreza spolu ob rojstvu, spremembo spola ali homoseksualnost“ za posameznike, mlajše od 18 let; ker je Komisija sklenila, da so ta pravila izrecno v nasprotju z Direktivo 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (19), Direktivo 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (20), pa tudi v nasprotju s človekovim dostojanstvom, svobodo izražanja in obveščanja, pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do nediskriminacije, kot so določene v členih 1, 7, 11 oziroma 21 Listine; ker je Komisija tudi navedla, da izpodbijane določbe glede na resnost kršitev kršijo tudi skupne vrednote iz člena 2 PEU; ker se je 22. junija 2021 18 držav članic EU pridružilo izjavi ob seji Sveta za splošne zadeve, v kateri so nasprotovale sprejetju zakona; |
| --- | --- |

CG.

ker se je Komisija 15. julija 2022 odločila, Madžarsko poslati na Sodišče EU v zvezi z nacionalnimi pravili, katerih namen je prepovedati ali omejiti dostop do vsebin, ki prikazujejo tako imenovani „odklon od samoidentitete, ki ustreza spolu ob rojstvu, spremembo spola ali homoseksualnost“ za posameznike, mlajše od 18 let; ker je Komisija sklenila, da so ta pravila izrecno v nasprotju z Direktivo 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (19), Direktivo 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (20), pa tudi v nasprotju s človekovim dostojanstvom, svobodo izražanja in obveščanja, pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do nediskriminacije, kot so določene v členih 1, 7, 11 oziroma 21 Listine; ker je Komisija tudi navedla, da izpodbijane določbe glede na resnost kršitev kršijo tudi skupne vrednote iz člena 2 PEU; ker se je 22. junija 2021 18 držav članic EU pridružilo izjavi ob seji Sveta za splošne zadeve, v kateri so nasprotovale sprejetju zakona;

| CH. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 21. maja 2019 v svojem poročilu po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 opisala, kako Madžarska nazaduje na področju enakosti spolov in pravic žensk, da je politična zastopanost žensk izredno nizka, in da so v vladni politiki vprašanja žensk tesno povezana z družinskimi zadevami, oblasti pa so prenehale izvajati posebno strategijo za enakost spolov; |
| --- | --- |

CH.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 21. maja 2019 v svojem poročilu po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 opisala, kako Madžarska nazaduje na področju enakosti spolov in pravic žensk, da je politična zastopanost žensk izredno nizka, in da so v vladni politiki vprašanja žensk tesno povezana z družinskimi zadevami, oblasti pa so prenehale izvajati posebno strategijo za enakost spolov;

| CI. | ker je neodvisni strokovnjak OZN za zaščito pred nasiljem in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete v izjavi z dne 29. aprila 2020 Madžarsko pozval, naj opusti predlagano zakonodajo, ki bi transspolnim in spolno spremenljivim osebam odrekla pravico do pravnega priznanja in samoodločbe; |
| --- | --- |

CI.

ker je neodvisni strokovnjak OZN za zaščito pred nasiljem in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete v izjavi z dne 29. aprila 2020 Madžarsko pozval, naj opusti predlagano zakonodajo, ki bi transspolnim in spolno spremenljivim osebam odrekla pravico do pravnega priznanja in samoodločbe;

| CJ. | ker je odbor OZN za otrokove pravice 3. marca 2020 v sklepnih ugotovitvah o šestem rednem poročilu za Madžarsko pozval vlado, naj ukrepa, sprejme strategijo ter ranljivim otrokom zagotovi informacije in podporo, vključno s posebnimi ukrepi, namenjenimi dekletom, romskim otrokom, otrokom, ki prosijo za azil, in migrantskim otrokom ter otrokom LGBTI; ker je odbor izrazil tudi resno zaskrbljenost, ker so invalidni otroci prikrajšani za družbo svojih družin in živijo v ustanovah, ker madžarski organi niso sprejeli zadostnih ukrepov za odpravo institucionalizacije in spodbujanje dostopa do zdravstvenih storitev, rehabilitacijskih storitev in drugih dejavnosti vključevanja, zaradi primerov spolne zlorabe in slabega ravnanja z invalidnimi otroki v institucionalni oskrbi, zaradi pomanjkanja informacij o položaju romskih invalidnih otrok in stalne stigmatizacije invalidnih otrok; |
| --- | --- |

CJ.

ker je odbor OZN za otrokove pravice 3. marca 2020 v sklepnih ugotovitvah o šestem rednem poročilu za Madžarsko pozval vlado, naj ukrepa, sprejme strategijo ter ranljivim otrokom zagotovi informacije in podporo, vključno s posebnimi ukrepi, namenjenimi dekletom, romskim otrokom, otrokom, ki prosijo za azil, in migrantskim otrokom ter otrokom LGBTI; ker je odbor izrazil tudi resno zaskrbljenost, ker so invalidni otroci prikrajšani za družbo svojih družin in živijo v ustanovah, ker madžarski organi niso sprejeli zadostnih ukrepov za odpravo institucionalizacije in spodbujanje dostopa do zdravstvenih storitev, rehabilitacijskih storitev in drugih dejavnosti vključevanja, zaradi primerov spolne zlorabe in slabega ravnanja z invalidnimi otroki v institucionalni oskrbi, zaradi pomanjkanja informacij o položaju romskih invalidnih otrok in stalne stigmatizacije invalidnih otrok;

| CK. | ker je madžarski parlament 5. maja 2020 sprejel resolucijo, s katero je zavrnil ratifikacijo Konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija); |
| --- | --- |

CK.

ker je madžarski parlament 5. maja 2020 sprejel resolucijo, s katero je zavrnil ratifikacijo Konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija);

| CL. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi Rana proti Madžarski z dne 16. julija 2020 ugotovilo kršitev pravice do spoštovanja zasebnega življenja v primeru transspolnega moškega iz Irana, ki je pridobil azil na Madžarskem, vendar ni mogel pravno spremeniti svojega spola in imena v tej državi; ker se še izvaja okrepljen nadzor nad izvrševanjem te sodbe; ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v svojem sklepu z dne 10. junija 2022 o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodb Sodišča z zaskrbljenostjo ugotovil, da madžarski organi niso sprejeli nobenega ukrepa za oblikovanje ustrezne rešitve za zakonito naseljene državljane tretjih držav, ki zaprosijo za pravno priznanje spola; ker je poleg tega madžarski parlament maja 2020 sprejel predpis, ki madžarskim transspolnim osebam onemogoča pravno priznanje spola; |
| --- | --- |

CL.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi Rana proti Madžarski z dne 16. julija 2020 ugotovilo kršitev pravice do spoštovanja zasebnega življenja v primeru transspolnega moškega iz Irana, ki je pridobil azil na Madžarskem, vendar ni mogel pravno spremeniti svojega spola in imena v tej državi; ker se še izvaja okrepljen nadzor nad izvrševanjem te sodbe; ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v svojem sklepu z dne 10. junija 2022 o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodb Sodišča z zaskrbljenostjo ugotovil, da madžarski organi niso sprejeli nobenega ukrepa za oblikovanje ustrezne rešitve za zakonito naseljene državljane tretjih držav, ki zaprosijo za pravno priznanje spola; ker je poleg tega madžarski parlament maja 2020 sprejel predpis, ki madžarskim transspolnim osebam onemogoča pravno priznanje spola;

| CM. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 14. junija 2021 pozvala madžarske poslance, naj zavrnejo osnutek sprememb, ki bi prepovedale razpravo o seksualni in spolni identiteti in raznolikosti; ker je Beneška komisija v svojem mnenju 13. decembra 2021 o združljivosti zakona št. LXXIX iz leta 2021 o spremembi nekaterih aktov o zaščiti otrok z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ugotovila, da je spremembe zelo težko obravnavati kot skladne z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, ter pozvala madžarske oblasti, naj razveljavijo številne določbe; |
| --- | --- |

CM.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 14. junija 2021 pozvala madžarske poslance, naj zavrnejo osnutek sprememb, ki bi prepovedale razpravo o seksualni in spolni identiteti in raznolikosti; ker je Beneška komisija v svojem mnenju 13. decembra 2021 o združljivosti zakona št. LXXIX iz leta 2021 o spremembi nekaterih aktov o zaščiti otrok z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ugotovila, da je spremembe zelo težko obravnavati kot skladne z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, ter pozvala madžarske oblasti, naj razveljavijo številne določbe;

| CN. | ker je Beneška komisija 2. julija 2021 v svojem mnenju o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, priporočila, naj se ustavna sprememba, ki se nanaša na poroko kot zvezo enega moškega in ene ženske, in dodatek, da „mora biti mati ženska, oče pa moški“, ne bi smela izkoristiti kot priložnost za razveljavitev veljavnih zakonov o zaščiti posameznikov, ki niso heteroseksualci, ali za spremembo teh zakonov v njihovo škodo; ker je Beneška komisija tudi priporočila, naj se razlaga in uporaba ustavnih sprememb, zlasti pri pripravi izvedbene zakonodaje, izvaja tako, da se dosledno izvaja načelo nediskriminacije iz vseh razlogov, tudi na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; ker je nadalje opozoril, da bi bilo treba predlog spremembe „Madžarska varuje pravico otrok do samoidentitete, ki ustreza njihovemu spolu ob rojstvu“ razveljaviti ali spremeniti, da se zagotovi, da se transspolnim osebam ne bodo odrekle pravice do pravnega priznanja njihove pridobljene spolne identitete; |
| --- | --- |

CN.

ker je Beneška komisija 2. julija 2021 v svojem mnenju o ustavnih spremembah, ki jih je madžarski parlament sprejel decembra 2020, priporočila, naj se ustavna sprememba, ki se nanaša na poroko kot zvezo enega moškega in ene ženske, in dodatek, da „mora biti mati ženska, oče pa moški“, ne bi smela izkoristiti kot priložnost za razveljavitev veljavnih zakonov o zaščiti posameznikov, ki niso heteroseksualci, ali za spremembo teh zakonov v njihovo škodo; ker je Beneška komisija tudi priporočila, naj se razlaga in uporaba ustavnih sprememb, zlasti pri pripravi izvedbene zakonodaje, izvaja tako, da se dosledno izvaja načelo nediskriminacije iz vseh razlogov, tudi na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; ker je nadalje opozoril, da bi bilo treba predlog spremembe „Madžarska varuje pravico otrok do samoidentitete, ki ustreza njihovemu spolu ob rojstvu“ razveljaviti ali spremeniti, da se zagotovi, da se transspolnim osebam ne bodo odrekle pravice do pravnega priznanja njihove pridobljene spolne identitete;

| CO. | ker je Beneška komisija v svojem mnenju z dne 18. oktobra 2021 o spremembah zakona o enakem obravnavanju in spodbujanju enakih možnosti ter zakona o komisarju za temeljne pravice, ki ju je madžarski parlament sprejel decembra 2020, navedla, da obstajajo tveganja, povezana z združitvijo organov za enakost z nacionalnimi institucijami za človekove pravice, kar med drugim vključuje različne tradicije, pravne postopke in pristope, ki jih imajo institucije, ter ugotovila, da je navzkrižje pristojnosti, ki jih komisar za temeljne pravice že ima v skladu z zakonom št. CXI, in pristojnosti, ki jih je pridobil kot naslednik madžarskega organa za enako obravnavanje, jasen dokaz tveganja, ki bi lahko ogrozilo učinkovitost dela na področju spodbujanja enakosti in boja proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

CO.

ker je Beneška komisija v svojem mnenju z dne 18. oktobra 2021 o spremembah zakona o enakem obravnavanju in spodbujanju enakih možnosti ter zakona o komisarju za temeljne pravice, ki ju je madžarski parlament sprejel decembra 2020, navedla, da obstajajo tveganja, povezana z združitvijo organov za enakost z nacionalnimi institucijami za človekove pravice, kar med drugim vključuje različne tradicije, pravne postopke in pristope, ki jih imajo institucije, ter ugotovila, da je navzkrižje pristojnosti, ki jih komisar za temeljne pravice že ima v skladu z zakonom št. CXI, in pristojnosti, ki jih je pridobil kot naslednik madžarskega organa za enako obravnavanje, jasen dokaz tveganja, ki bi lahko ogrozilo učinkovitost dela na področju spodbujanja enakosti in boja proti diskriminaciji;

| CP. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 13. januarja 2022 potrdila, da je odločitev madžarske vlade o izvedbi nacionalnega referenduma o dostopu otrok do informacij o spolni usmerjenosti in vprašanjih spolne identitete na isti dan kot parlamentarne volitve globoko obžalovanja vredna, saj spodbuja instrumentalizacijo človekovih pravic oseb LGBTIQ; ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 29. julija 2022 v svojem končnem poročilu poudarila, da je pravni okvir referenduma v veliki meri neustrezen in ne zagotavlja enakih konkurenčnih pogojev za referendumske kampanje, saj ne izpolnjuje ključnih priporočil iz mednarodne dobre prakse, v skladu s predlogom spremembe iz leta 2018 pa ima vlada polno volilno pravico, ko je pobudnica referenduma, kar je v nasprotju z mednarodno dobro prakso, in ker oblasti volivcem niso dolžne zagotoviti objektivnih informacij o vprašanjih referenduma ali o stališčih predlagateljev in nasprotnikov, kar volivcem v precejšnji meri onemogoča, da bi sprejeli informirano odločitev; ker je bil referendum proti osebam LGBTIQ, ki je potekal na Madžarskem 3. aprila 2022, neveljaven, saj nobena možnost (da ali ne) ni dobila 50 % glasov; ker je bil referendum na splošno kritiziran, da je kršil načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

CP.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice 13. januarja 2022 potrdila, da je odločitev madžarske vlade o izvedbi nacionalnega referenduma o dostopu otrok do informacij o spolni usmerjenosti in vprašanjih spolne identitete na isti dan kot parlamentarne volitve globoko obžalovanja vredna, saj spodbuja instrumentalizacijo človekovih pravic oseb LGBTIQ; ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 29. julija 2022 v svojem končnem poročilu poudarila, da je pravni okvir referenduma v veliki meri neustrezen in ne zagotavlja enakih konkurenčnih pogojev za referendumske kampanje, saj ne izpolnjuje ključnih priporočil iz mednarodne dobre prakse, v skladu s predlogom spremembe iz leta 2018 pa ima vlada polno volilno pravico, ko je pobudnica referenduma, kar je v nasprotju z mednarodno dobro prakso, in ker oblasti volivcem niso dolžne zagotoviti objektivnih informacij o vprašanjih referenduma ali o stališčih predlagateljev in nasprotnikov, kar volivcem v precejšnji meri onemogoča, da bi sprejeli informirano odločitev; ker je bil referendum proti osebam LGBTIQ, ki je potekal na Madžarskem 3. aprila 2022, neveljaven, saj nobena možnost (da ali ne) ni dobila 50 % glasov; ker je bil referendum na splošno kritiziran, da je kršil načelo nediskriminacije;

| CQ. | ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 29. julija 2022 v svojem končnem poročilu poudarila, da je bilo manj kot 20 % vseh kandidatov žensk, kar znatno omejuje možnosti za izboljšanje zastopanosti žensk v nacionalni politiki na Madžarskem; ker delež žensk, ki so bile izvoljene leta 2022 v madžarskem parlamentu, znaša 14 %; |
| --- | --- |

CQ.

ker je mednarodna misija OVSE za opazovanje volitev 29. julija 2022 v svojem končnem poročilu poudarila, da je bilo manj kot 20 % vseh kandidatov žensk, kar znatno omejuje možnosti za izboljšanje zastopanosti žensk v nacionalni politiki na Madžarskem; ker delež žensk, ki so bile izvoljene leta 2022 v madžarskem parlamentu, znaša 14 %;

| CR. | ker je Odbor OZN za pravice invalidov v sklepnih ugotovitvah o združenem drugem in tretjem poročilu o Madžarski 25. marca 2022 izrazil zaskrbljenost, da invalidi nimajo mehanizma za odločanje zunaj avtonomije, in priporočil, naj Madžarska spremeni svojo zakonodajo, da bi zagotovila, da se bo pri sprejemanju podprtih odločitev spoštovalo dostojanstvo, avtonomija ter volja in želje invalidov pri izvajanju njihove pravne sposobnosti; ker je odbor tudi priporočil, naj Madžarska preoblikuje svoje ukrepe in preusmeri svoj proračun v podporne storitve na ravni skupnosti, kot je osebna pomoč, da bi invalidom zagotovili podporo za neodvisno in enakopravno življenje v skupnosti; |
| --- | --- |

CR.

ker je Odbor OZN za pravice invalidov v sklepnih ugotovitvah o združenem drugem in tretjem poročilu o Madžarski 25. marca 2022 izrazil zaskrbljenost, da invalidi nimajo mehanizma za odločanje zunaj avtonomije, in priporočil, naj Madžarska spremeni svojo zakonodajo, da bi zagotovila, da se bo pri sprejemanju podprtih odločitev spoštovalo dostojanstvo, avtonomija ter volja in želje invalidov pri izvajanju njihove pravne sposobnosti; ker je odbor tudi priporočil, naj Madžarska preoblikuje svoje ukrepe in preusmeri svoj proračun v podporne storitve na ravni skupnosti, kot je osebna pomoč, da bi invalidom zagotovili podporo za neodvisno in enakopravno življenje v skupnosti;

Pravice pripadnikov manjšin, vključno z Romi in Judi, ter zaščita pred sovražnimi izjavami zoper te manjšine

| CS. | ker se je Komisija 9. junija 2021 odločila, da Madžarski pošlje uradni opomin, saj njena nacionalna zakonodaja ni v celoti skladna s pravili EU, ki prepovedujejo diskriminacijo na podlagi Direktive Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (21) in Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (22), ki od držav članic zahtevata, da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za diskriminacijo; ker je do temeljne spremembe prišlo julija 2020, ko je Madžarska spremenila nacionalni sistem sankcij, zaradi česar so morala sodišča dodeliti moralno nadomestilo za diskriminacijo na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja le v obliki storitev usposabljanja ali izobraževanja, ne pa v obliki enkratnega plačila; ker je Evropski parlament večkrat pozval države članice, naj se borijo proti anticiganizmu z učinkovitimi zakonodajnimi in političnimi ukrepi; |
| --- | --- |

CS.

ker se je Komisija 9. junija 2021 odločila, da Madžarski pošlje uradni opomin, saj njena nacionalna zakonodaja ni v celoti skladna s pravili EU, ki prepovedujejo diskriminacijo na podlagi Direktive Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (21) in Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (22), ki od držav članic zahtevata, da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za diskriminacijo; ker je do temeljne spremembe prišlo julija 2020, ko je Madžarska spremenila nacionalni sistem sankcij, zaradi česar so morala sodišča dodeliti moralno nadomestilo za diskriminacijo na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja le v obliki storitev usposabljanja ali izobraževanja, ne pa v obliki enkratnega plačila; ker je Evropski parlament večkrat pozval države članice, naj se borijo proti anticiganizmu z učinkovitimi zakonodajnimi in političnimi ukrepi;

| CT. | ker je Komisija 2. decembra 2021 poslala Madžarski uradni opomin glede prenosa Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (23), saj madžarski pravni okvir ne kriminalizira javnega opravičevanja, zanikanja ali grobega zmanjševanja pomena mednarodnih kaznivih dejanj in ne zagotavlja, da se rasistični in ksenofobični motivi štejejo za oteževalno okoliščino ali da nacionalna sodišča upoštevajo te razloge pri obravnavi kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

CT.

ker je Komisija 2. decembra 2021 poslala Madžarski uradni opomin glede prenosa Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (23), saj madžarski pravni okvir ne kriminalizira javnega opravičevanja, zanikanja ali grobega zmanjševanja pomena mednarodnih kaznivih dejanj in ne zagotavlja, da se rasistični in ksenofobični motivi štejejo za oteževalno okoliščino ali da nacionalna sodišča upoštevajo te razloge pri obravnavi kaznivih dejanj;

| CU. | ker je Odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije v sklepnih ugotovitvah o združenih rednih poročilih št. 18–25 o Madžarski 6. junija 2019 navedel, da je zelo zaskrbljen zaradi razširjenosti rasističnega sovražnega govora proti Romom, migrantom, beguncem, prosilcem za azil in drugim manjšinam, ki spodbuja sovraštvo in nestrpnost ter včasih spodbuja nasilje do teh skupin, zlasti pri vodilnih politikih in medijih, tudi na internetu; ker je bil še posebej zaskrbljen zaradi poročil, da so javne osebnosti, tudi na najvišjih ravneh, dale izjave, ki bi lahko spodbujale rasno sovraštvo, zlasti v okviru vladne kampanje proti priseljencem in beguncem, ki se je začela leta 2015, ter ob prisotnosti in delovanju organizacij, ki spodbujajo rasno sovraštvo; ker je odbor ob upoštevanju informacij o ukrepih, sprejetih za izboljšanje položaja Romov, tudi na področju zdravja in izobraževanja, ter v okviru nacionalne strategije socialnega vključevanja iz leta 2011 še vedno zelo zaskrbljen zaradi vztrajne diskriminacije Romov, segregacije in skrajne revščine, s katero se soočajo; |
| --- | --- |

CU.

ker je Odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije v sklepnih ugotovitvah o združenih rednih poročilih št. 18–25 o Madžarski 6. junija 2019 navedel, da je zelo zaskrbljen zaradi razširjenosti rasističnega sovražnega govora proti Romom, migrantom, beguncem, prosilcem za azil in drugim manjšinam, ki spodbuja sovraštvo in nestrpnost ter včasih spodbuja nasilje do teh skupin, zlasti pri vodilnih politikih in medijih, tudi na internetu; ker je bil še posebej zaskrbljen zaradi poročil, da so javne osebnosti, tudi na najvišjih ravneh, dale izjave, ki bi lahko spodbujale rasno sovraštvo, zlasti v okviru vladne kampanje proti priseljencem in beguncem, ki se je začela leta 2015, ter ob prisotnosti in delovanju organizacij, ki spodbujajo rasno sovraštvo; ker je odbor ob upoštevanju informacij o ukrepih, sprejetih za izboljšanje položaja Romov, tudi na področju zdravja in izobraževanja, ter v okviru nacionalne strategije socialnega vključevanja iz leta 2011 še vedno zelo zaskrbljen zaradi vztrajne diskriminacije Romov, segregacije in skrajne revščine, s katero se soočajo;

| CV. | ker je svetovalni odbor Sveta Evrope za Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin 26. maja 2020 v petem mnenju o Madžarski navedel, da Madžarska ohranja svojo politiko podpore narodnostnim manjšinam na podlagi trdnega zakonodajnega okvira, vendar je še vedno treba obravnavati strukturne težave, s katerimi se soočajo Romi na vseh področjih javnega in zasebnega življenja, vštevši izobraževanje, zaposlovanje, stanovanja in dostop do zdravstvenega varstva; ker je poudaril, da je treba sprejeti nujne ukrepe za izboljšanje položaja Romov, boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja ter spodbujanje vključujočega in kakovostnega izobraževanja, tudi na ločenih območjih; poudaril je tudi, da je v prikrajšanih regijah potrebno večje dopolnjevanje med nacionalnimi in lokalnimi politikami, da bi zagotovili dolgoročne rešitve za težave z zaposlovanjem in stanovanji, za dostop do zdravstvenega varstva in socialnih storitev pa še vedno obstajajo resne praktične ovire, zlasti v škodo romskih žensk in otrok; |
| --- | --- |

CV.

ker je svetovalni odbor Sveta Evrope za Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin 26. maja 2020 v petem mnenju o Madžarski navedel, da Madžarska ohranja svojo politiko podpore narodnostnim manjšinam na podlagi trdnega zakonodajnega okvira, vendar je še vedno treba obravnavati strukturne težave, s katerimi se soočajo Romi na vseh področjih javnega in zasebnega življenja, vštevši izobraževanje, zaposlovanje, stanovanja in dostop do zdravstvenega varstva; ker je poudaril, da je treba sprejeti nujne ukrepe za izboljšanje položaja Romov, boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja ter spodbujanje vključujočega in kakovostnega izobraževanja, tudi na ločenih območjih; poudaril je tudi, da je v prikrajšanih regijah potrebno večje dopolnjevanje med nacionalnimi in lokalnimi politikami, da bi zagotovili dolgoročne rešitve za težave z zaposlovanjem in stanovanji, za dostop do zdravstvenega varstva in socialnih storitev pa še vedno obstajajo resne praktične ovire, zlasti v škodo romskih žensk in otrok;

| CW. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 10. junija 2022 v svoji odločitvi o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Horváth in Kiss proti Madžarski opozoril, da se ta zadeva nanaša na diskriminatorno dodeljevanje in posledično preveliko zastopanost romskih otrok v posebnih šolah za otroke z motnjami v duševnem razvoju zaradi sistematičnih napačnih diagnoz in da je v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice država zavezana, da se izogiba nadaljnjim diskriminacijskim praksam; ker je odbor odločno pozval oblasti, naj predložijo primere, ki dokazujejo učinkovitost upravnih in sodnih pravnih sredstev zoper ugotovitve strokovnih odborov, in dopolnijo statistične podatke, predložene v zvezi s tem, poleg tega jih je pozval, naj statistične podatke dopolnijo z etnično razčlenjenimi podatki, ki kažejo število pritožb, vloženih v primeru romskih otrok, ter odločno pozval oblasti, naj zagotovijo dodatne informacije o vseh ustreznih postopkih pred komisarjem za temeljne pravice; |
| --- | --- |

CW.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 10. junija 2022 v svoji odločitvi o še nedokončanem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Horváth in Kiss proti Madžarski opozoril, da se ta zadeva nanaša na diskriminatorno dodeljevanje in posledično preveliko zastopanost romskih otrok v posebnih šolah za otroke z motnjami v duševnem razvoju zaradi sistematičnih napačnih diagnoz in da je v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice država zavezana, da se izogiba nadaljnjim diskriminacijskim praksam; ker je odbor odločno pozval oblasti, naj predložijo primere, ki dokazujejo učinkovitost upravnih in sodnih pravnih sredstev zoper ugotovitve strokovnih odborov, in dopolnijo statistične podatke, predložene v zvezi s tem, poleg tega jih je pozval, naj statistične podatke dopolnijo z etnično razčlenjenimi podatki, ki kažejo število pritožb, vloženih v primeru romskih otrok, ter odločno pozval oblasti, naj zagotovijo dodatne informacije o vseh ustreznih postopkih pred komisarjem za temeljne pravice;

| CX. | ker se še vedno ne izvaja nadzor nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Balázs proti Madžarski v zvezi s kršitvami prepovedi diskriminacije v povezavi s prepovedjo nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, saj oblasti niso učinkovito preiskale vprašanja morebitnih rasnih motivov za grdo ravnanje organov kazenskega pregona z romskimi prosilci; |
| --- | --- |

CX.

ker se še vedno ne izvaja nadzor nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Balázs proti Madžarski v zvezi s kršitvami prepovedi diskriminacije v povezavi s prepovedjo nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, saj oblasti niso učinkovito preiskale vprašanja morebitnih rasnih motivov za grdo ravnanje organov kazenskega pregona z romskimi prosilci;

| CY. | ker so vodje političnih skupin Parlamenta 29. julija 2022 sprejeli izjavo, v kateri so obsodili odkrito rasistično izjavo predsednika vlade Viktorja Orbána, da ne želi postati del „mešane rase“, in poudarili, da te izjave kršijo naše vrednote, ki so zapisane tudi v primarnih pogodbah EU; |
| --- | --- |

CY.

ker so vodje političnih skupin Parlamenta 29. julija 2022 sprejeli izjavo, v kateri so obsodili odkrito rasistično izjavo predsednika vlade Viktorja Orbána, da ne želi postati del „mešane rase“, in poudarili, da te izjave kršijo naše vrednote, ki so zapisane tudi v primarnih pogodbah EU;

Temeljne pravice migrantov, prosilcev za azil in beguncev

| CZ. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 19. marca 2020 v zadevi C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) razsodilo, da Direktiva 2013/32/EU o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (24) nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki omogoča, da se prošnja za mednarodno zaščito zavrže kot nedopustna, ker je prosilec prispel na ozemlje zadevne države članice prek države, v kateri ta oseba ni bila izpostavljena preganjanju ali tveganju resne škode ali v kateri je zagotovljena zadostna raven zaščite; ker je Sodišče Evropske unije ugotovilo, da direktiva nasprotuje tudi nacionalni ureditvi, s katero se sodišču, ki obravnava tožbo zoper odločbo, s katero se prošnja za mednarodno zaščito zavrže kot nedopustna, nalaga osemdnevni rok za odločanje, če to sodišče v takem roku ne more zagotoviti učinkovitosti materialnih pravil in procesnih jamstev, ki jih prosilcu zagotavlja pravo Unije. |
| --- | --- |

CZ.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 19. marca 2020 v zadevi C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) razsodilo, da Direktiva 2013/32/EU o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (24) nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki omogoča, da se prošnja za mednarodno zaščito zavrže kot nedopustna, ker je prosilec prispel na ozemlje zadevne države članice prek države, v kateri ta oseba ni bila izpostavljena preganjanju ali tveganju resne škode ali v kateri je zagotovljena zadostna raven zaščite; ker je Sodišče Evropske unije ugotovilo, da direktiva nasprotuje tudi nacionalni ureditvi, s katero se sodišču, ki obravnava tožbo zoper odločbo, s katero se prošnja za mednarodno zaščito zavrže kot nedopustna, nalaga osemdnevni rok za odločanje, če to sodišče v takem roku ne more zagotoviti učinkovitosti materialnih pravil in procesnih jamstev, ki jih prosilcu zagotavlja pravo Unije.

| DA. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 2. aprila 2020 v združenih zadevah C-715/17, C-718/17 in C-719/17, vključno z zadevo Komisija proti Madžarski (začasni mehanizem za premestitev prosilcev za mednarodno zaščito), razsodilo, da je Madžarska s tem, da v rednih obdobjih, in sicer vsaj vsake tri mesece, ni navedla primernega števila prosilcev za mednarodno zaščito, ki se lahko hitro premestijo na njeno ozemlje, od 25. decembra 2015 ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 5(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 (25) in posledično ni izpolnila svojih poznejših obveznosti v zvezi s premestitvijo na podlagi člena 5(4) do (11) navedenega sklepa; |
| --- | --- |

DA.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 2. aprila 2020 v združenih zadevah C-715/17, C-718/17 in C-719/17, vključno z zadevo Komisija proti Madžarski (začasni mehanizem za premestitev prosilcev za mednarodno zaščito), razsodilo, da je Madžarska s tem, da v rednih obdobjih, in sicer vsaj vsake tri mesece, ni navedla primernega števila prosilcev za mednarodno zaščito, ki se lahko hitro premestijo na njeno ozemlje, od 25. decembra 2015 ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 5(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 (25) in posledično ni izpolnila svojih poznejših obveznosti v zvezi s premestitvijo na podlagi člena 5(4) do (11) navedenega sklepa;

| DB. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 14. maja 2020 v združenih zadevah C-924/19PPU in C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság in Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, razsodilo, da je treba Direktivo 2008/115/ES o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (26) in Direktivo 2013/33/EU o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (27) razlagati tako, da je obveznost državljana tretje države, da je stalno na omejenem in zaprtem tranzitnem območju, na katerem je gibanje tega državljana omejeno in nadzorovano ter ki ga ta državljan v nobeno smer ne more zakonito prostovoljno zapustiti, očitno odvzem prostosti, ki je značilnost „pridržanja“ v smislu navedenih direktiv; ker je Sodišče Evropske unije navedlo, da pravo EU nasprotuje številnim določbam madžarske zakonodaje; |
| --- | --- |

DB.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 14. maja 2020 v združenih zadevah C-924/19PPU in C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság in Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, razsodilo, da je treba Direktivo 2008/115/ES o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (26) in Direktivo 2013/33/EU o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (27) razlagati tako, da je obveznost državljana tretje države, da je stalno na omejenem in zaprtem tranzitnem območju, na katerem je gibanje tega državljana omejeno in nadzorovano ter ki ga ta državljan v nobeno smer ne more zakonito prostovoljno zapustiti, očitno odvzem prostosti, ki je značilnost „pridržanja“ v smislu navedenih direktiv; ker je Sodišče Evropske unije navedlo, da pravo EU nasprotuje številnim določbam madžarske zakonodaje;

| DC. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 17. decembra 2020 v zadevi C-808/18, Komisija proti Madžarski („Accueil des demandeurs de protection internationale“), razsodilo, da Madžarska ni izpolnila svojih obveznosti iz direktiv 2008/115/ES, 2013/32/EU in 2013/33/EU, ker je i) določila, da je mogoče prošnje za mednarodno zaščito državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, podati le na tranzitnih območjih Röszke in Tompa, pri tem pa je drastično omejila število prosilcev, ki jim je dovoljeno dnevno vstopiti na ti tranzitni območji;- ii) vzpostavila splošni sistem pridržanja prosilcev za mednarodno zaščito na tranzitnih območjih Röszke in Tompa; iii) dovolila odstranitev vseh državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo na njenem ozemlju, ne da bi spoštovala postopke in jamstva iz pravnega reda Unije; in iv) določila za uveljavljanje pravice prosilcev za mednarodno zaščito, da ostanejo na njenem ozemlju, pogoje, ki so v nasprotju s pravom Unije; ker je Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) 27. januarja 2021 na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije napovedala prekinitev svojih operacij na Madžarskem; ker se je Komisija 12. novembra 2021 odločila, da proti Madžarski začne postopek pred Sodiščem Evropske unije, ker ni ravnala v skladu s sodbo, in zahtevala, naj Sodišče Evropske unije odredi plačilo denarnih kazni (zadeva C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 17. decembra 2020 v zadevi C-808/18, Komisija proti Madžarski („Accueil des demandeurs de protection internationale“), razsodilo, da Madžarska ni izpolnila svojih obveznosti iz direktiv 2008/115/ES, 2013/32/EU in 2013/33/EU, ker je i) določila, da je mogoče prošnje za mednarodno zaščito državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, podati le na tranzitnih območjih Röszke in Tompa, pri tem pa je drastično omejila število prosilcev, ki jim je dovoljeno dnevno vstopiti na ti tranzitni območji;- ii) vzpostavila splošni sistem pridržanja prosilcev za mednarodno zaščito na tranzitnih območjih Röszke in Tompa; iii) dovolila odstranitev vseh državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo na njenem ozemlju, ne da bi spoštovala postopke in jamstva iz pravnega reda Unije; in iv) določila za uveljavljanje pravice prosilcev za mednarodno zaščito, da ostanejo na njenem ozemlju, pogoje, ki so v nasprotju s pravom Unije; ker je Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) 27. januarja 2021 na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije napovedala prekinitev svojih operacij na Madžarskem; ker se je Komisija 12. novembra 2021 odločila, da proti Madžarski začne postopek pred Sodiščem Evropske unije, ker ni ravnala v skladu s sodbo, in zahtevala, naj Sodišče Evropske unije odredi plačilo denarnih kazni (zadeva C-123/22);

| DD. | ker se je Komisija 9. junija 2021 odločila, da madžarskim oblastem pošlje uradni opomin in obrazloženo mnenje, ker niso v celoti prenesle Direktive 2013/32/EU v zvezi z določbami o osebnem razgovoru, zdravniških pregledih, jamstvih za otroke in najstnike brez spremstva ter o postopku obravnave azila; |
| --- | --- |

DD.

ker se je Komisija 9. junija 2021 odločila, da madžarskim oblastem pošlje uradni opomin in obrazloženo mnenje, ker niso v celoti prenesle Direktive 2013/32/EU v zvezi z določbami o osebnem razgovoru, zdravniških pregledih, jamstvih za otroke in najstnike brez spremstva ter o postopku obravnave azila;

| DE. | ker se je Komisija 15. julija 2021 odločila, da proti Madžarski začne postopek pred Sodiščem Evropske unije, ker meni, da novi azilni postopek ni združljiv s členom 6 Direktive 2013/32/EU, kot se razlaga v skladu s členom 18 Listine (zadeva C-823/21, Komisija proti Madžarski); |
| --- | --- |

DE.

ker se je Komisija 15. julija 2021 odločila, da proti Madžarski začne postopek pred Sodiščem Evropske unije, ker meni, da novi azilni postopek ni združljiv s členom 6 Direktive 2013/32/EU, kot se razlaga v skladu s členom 18 Listine (zadeva C-823/21, Komisija proti Madžarski);

| DF. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 16. novembra 2021 v zadevi C-821/19, Komisija proti Madžarski („Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile“), razsodilo, da Madžarska ni izpolnila svojih obveznosti iz: i) člena 33(2) Direktive 2013/32/EU, s tem ko je dovolila, da se prošnja za mednarodno zaščito zavrže kot nedopustna, ker je prosilec prispel na njeno ozemlje prek države, v kateri ta oseba ni bila izpostavljena preganjanju ali tveganju resne škode ali v kateri je zagotovljena zadostna raven zaščite; ii) člena 8(2) in člena 22(1) Direktive 2013/32/EU ter člena 10(4) Direktive 2013/33/EU, ker v nacionalnem pravu inkriminira dejanja vseh oseb, ki z organizacijo pomagajo pri pisanju ali vložitvi prošnje za azil na njenem ozemlju, če je mogoče brez vsakršnega razumnega dvoma dokazati, da je ta oseba vedela, da te prošnje na podlagi tega prava ne bo mogoče sprejeti; in iii) člena 8(2), člena 12(1)(c) in člena 22(1) Direktive 2013/32/EU ter člena 10(4) Direktive 2013/33/EU, ker vsem osebam, ki so osumljene storitve takega kaznivega dejanja, jemlje pravico do približevanja njenim zunanjim mejam; |
| --- | --- |

DF.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 16. novembra 2021 v zadevi C-821/19, Komisija proti Madžarski („Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile“), razsodilo, da Madžarska ni izpolnila svojih obveznosti iz: i) člena 33(2) Direktive 2013/32/EU, s tem ko je dovolila, da se prošnja za mednarodno zaščito zavrže kot nedopustna, ker je prosilec prispel na njeno ozemlje prek države, v kateri ta oseba ni bila izpostavljena preganjanju ali tveganju resne škode ali v kateri je zagotovljena zadostna raven zaščite; ii) člena 8(2) in člena 22(1) Direktive 2013/32/EU ter člena 10(4) Direktive 2013/33/EU, ker v nacionalnem pravu inkriminira dejanja vseh oseb, ki z organizacijo pomagajo pri pisanju ali vložitvi prošnje za azil na njenem ozemlju, če je mogoče brez vsakršnega razumnega dvoma dokazati, da je ta oseba vedela, da te prošnje na podlagi tega prava ne bo mogoče sprejeti; in iii) člena 8(2), člena 12(1)(c) in člena 22(1) Direktive 2013/32/EU ter člena 10(4) Direktive 2013/33/EU, ker vsem osebam, ki so osumljene storitve takega kaznivega dejanja, jemlje pravico do približevanja njenim zunanjim mejam;

| DG. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 v svojem poročilu z dne 21. maja 2019 ugotovila, da je stališče madžarske vlade do priseljevanja in prosilcev za azil, sprejeto leta 2015, osnova za zakonodajni okvir, ki spodkopava sprejem prosilcev za azil in vključevanje beguncev s priznanim statusom v skladu z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

DG.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 v svojem poročilu z dne 21. maja 2019 ugotovila, da je stališče madžarske vlade do priseljevanja in prosilcev za azil, sprejeto leta 2015, osnova za zakonodajni okvir, ki spodkopava sprejem prosilcev za azil in vključevanje beguncev s priznanim statusom v skladu z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic;

| DH. | ker je Evropski odbor za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja po tem, ko je leta 2018 obiskal Madžarsko, v svojem poročilu z dne 17. marca 2020 poudaril, da po njegovem ad hoc obisku leta 2017 ni bilo storjeno nič, da bi se vzpostavila učinkovita varovala za preprečevanje grdega ravnanja z osebami, ki so jih madžarski policisti vrnili prek mejne ograje v Srbijo, prav tako pa je pojasnil, da še vedno ni pravnih sredstev, ki bi tem osebam lahko ponudila učinkovito zaščito pred prisilno vrnitvijo in/ali vračanjem, vključno z verižnim vračanjem; |
| --- | --- |

DH.

ker je Evropski odbor za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja po tem, ko je leta 2018 obiskal Madžarsko, v svojem poročilu z dne 17. marca 2020 poudaril, da po njegovem ad hoc obisku leta 2017 ni bilo storjeno nič, da bi se vzpostavila učinkovita varovala za preprečevanje grdega ravnanja z osebami, ki so jih madžarski policisti vrnili prek mejne ograje v Srbijo, prav tako pa je pojasnil, da še vedno ni pravnih sredstev, ki bi tem osebam lahko ponudila učinkovito zaščito pred prisilno vrnitvijo in/ali vračanjem, vključno z verižnim vračanjem;

| DI. | ker je Odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije v sklepnih ugotovitvah z dne 6. junija 2019 o združenih rednih poročilih Madžarske od 18. do 25. izrazil zaskrbljenost zaradi alarmantnega položaja prosilcev za azil, beguncev in migrantov ter zaradi poročil, da se načelo nevračanja v zakonodaji in praksi ne spoštuje v celoti; ker je bil odbor zelo zaskrbljen tudi zaradi poročil o prekomerni uporabi sile in nasilju uradnikov organov kazenskega pregona nad državljani tretjih držav, ki so jih našli kjer koli na Madžarskem, medtem ko so tiste, ki so jih našli blizu meje s Srbijo, odvračali, pri čemer so jim povzročili poškodbe in telesne bolečine; |
| --- | --- |

DI.

ker je Odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije v sklepnih ugotovitvah z dne 6. junija 2019 o združenih rednih poročilih Madžarske od 18. do 25. izrazil zaskrbljenost zaradi alarmantnega položaja prosilcev za azil, beguncev in migrantov ter zaradi poročil, da se načelo nevračanja v zakonodaji in praksi ne spoštuje v celoti; ker je bil odbor zelo zaskrbljen tudi zaradi poročil o prekomerni uporabi sile in nasilju uradnikov organov kazenskega pregona nad državljani tretjih držav, ki so jih našli kjer koli na Madžarskem, medtem ko so tiste, ki so jih našli blizu meje s Srbijo, odvračali, pri čemer so jim povzročili poškodbe in telesne bolečine;

| DJ. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 2. marca 2021 v zadevi R. R. in drugi proti Madžarski ugotovilo, da so pomanjkanje hrane za prvo tožečo stranko (R.R.) in okoliščine bivanja drugih prosilcev (nosečnice in otrok) pomenili kršitve prepovedi nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice ugotovilo tudi, da je prebivanje pritožnikov na tranzitnem območju dejansko pomenilo odvzem prostosti in da je odsotnost uradne odločitve oblasti in postopkov, v katerih bi sodišče lahko hitro odločilo o zakonitosti njihovega pridržanja, privedla do kršitev pravice do svobode in varnosti; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbah z dne 24. februarja 2022 v zadevi M. B. K. in drugi proti Madžarski in z dne 2. junija 2022 v zadevi H. M. in drugi proti Madžarski prišlo do podobnih ugotovitev; ker okrepljen nadzor nad izvrševanjem teh sodb še ni končan; |
| --- | --- |

DJ.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 2. marca 2021 v zadevi R. R. in drugi proti Madžarski ugotovilo, da so pomanjkanje hrane za prvo tožečo stranko (R.R.) in okoliščine bivanja drugih prosilcev (nosečnice in otrok) pomenili kršitve prepovedi nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice ugotovilo tudi, da je prebivanje pritožnikov na tranzitnem območju dejansko pomenilo odvzem prostosti in da je odsotnost uradne odločitve oblasti in postopkov, v katerih bi sodišče lahko hitro odločilo o zakonitosti njihovega pridržanja, privedla do kršitev pravice do svobode in varnosti; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbah z dne 24. februarja 2022 v zadevi M. B. K. in drugi proti Madžarski in z dne 2. junija 2022 v zadevi H. M. in drugi proti Madžarski prišlo do podobnih ugotovitev; ker okrepljen nadzor nad izvrševanjem teh sodb še ni končan;

| DK. | ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice migrantov po tem, ko je leta 2019 obiskal Madžarsko, v svojem poročilu z dne 11. maja 2020 madžarsko vlado ponovno pozval k poglobljeni ponovni oceni sedanjih razmer in migracijskih politik države ter navedel, da bi morala Madžarska ukiniti tako imenovane krizne razmere, ki ne ustrezajo dejanskemu stanju in zelo negativno vplivajo na človekove pravice migrantov in prosilcev za azil, svobodo organizacij civilne družbe ter pristojnosti sodstva, obenem pa odpraviti tudi vse druge omejevalne ukrepe s podobnimi značilnostmi in posledicami; |
| --- | --- |

DK.

ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice migrantov po tem, ko je leta 2019 obiskal Madžarsko, v svojem poročilu z dne 11. maja 2020 madžarsko vlado ponovno pozval k poglobljeni ponovni oceni sedanjih razmer in migracijskih politik države ter navedel, da bi morala Madžarska ukiniti tako imenovane krizne razmere, ki ne ustrezajo dejanskemu stanju in zelo negativno vplivajo na človekove pravice migrantov in prosilcev za azil, svobodo organizacij civilne družbe ter pristojnosti sodstva, obenem pa odpraviti tudi vse druge omejevalne ukrepe s podobnimi značilnostmi in posledicami;

| DL. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 8. julija 2021 v zadevi Šazad proti Madžarski ugotovilo, da je bil pritožnik deležen „kolektivnega“ izgona, saj oblasti niso obravnavale njegovega individualnega položaja in niso poskrbele za ustrezen in učinkovit način vstopa na Madžarsko, da njegova vrnitev ni bila posledica njegovega ravnanja in da ni imela na voljo ustreznega pravnega sredstva; ker okrepljen nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan; |
| --- | --- |

DL.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 8. julija 2021 v zadevi Šazad proti Madžarski ugotovilo, da je bil pritožnik deležen „kolektivnega“ izgona, saj oblasti niso obravnavale njegovega individualnega položaja in niso poskrbele za ustrezen in učinkovit način vstopa na Madžarsko, da njegova vrnitev ni bila posledica njegovega ravnanja in da ni imela na voljo ustreznega pravnega sredstva; ker okrepljen nadzor nad izvrševanjem te sodbe še ni končan;

| DM. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v svojem sklepu z dne 2. decembra 2021 o še neizvedenem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Ilias in Ahmed proti Madžarski opozoril, da se ta zadeva nanaša na kršitev postopkovne obveznosti iz člena 3 Evropske konvencije o človekovih pravicah, v skladu s katero je treba oceniti tveganja slabega ravnanja s prosilci za azil, preden se pod splošno domnevo, da je Srbija „varna tretja država“, tja vračajo prosilci za azil, z globokim obžalovanjem ugotovil, da niso bili sprejeti ukrepi za potrebno ponovno oceno zakonodajne domneve o „varni tretji državi“ v zvezi s Srbijo, ter odločno ponovil poziv, naj se ta ponovna ocena izvede brez nadaljnjega odlašanja in v skladu z zahtevami iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice ter predstavijo razlogi in njeni rezultati; ker je odbor z veliko zaskrbljenostjo ugotovil tudi, da se je kljub pomislekom, izraženim v prejšnjem sklepu, praksa prisilnih odstranitev brez urejenega postopka nadaljevala, in madžarske oblasti ponovno odločno pozval, naj v celoti izpolnijo zahteve, ki izhajajo iz sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, in zagotovijo, da bodo prisilne vrnitve uredili z legitimnimi postopki in zaščitnimi ukrepi, zlasti v povezavi s pravico do azila, kot je določena v mednarodnem pravu, ki je pravica vsakogar; |
| --- | --- |

DM.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v svojem sklepu z dne 2. decembra 2021 o še neizvedenem okrepljenem nadzoru nad izvrševanjem sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Ilias in Ahmed proti Madžarski opozoril, da se ta zadeva nanaša na kršitev postopkovne obveznosti iz člena 3 Evropske konvencije o človekovih pravicah, v skladu s katero je treba oceniti tveganja slabega ravnanja s prosilci za azil, preden se pod splošno domnevo, da je Srbija „varna tretja država“, tja vračajo prosilci za azil, z globokim obžalovanjem ugotovil, da niso bili sprejeti ukrepi za potrebno ponovno oceno zakonodajne domneve o „varni tretji državi“ v zvezi s Srbijo, ter odločno ponovil poziv, naj se ta ponovna ocena izvede brez nadaljnjega odlašanja in v skladu z zahtevami iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice ter predstavijo razlogi in njeni rezultati; ker je odbor z veliko zaskrbljenostjo ugotovil tudi, da se je kljub pomislekom, izraženim v prejšnjem sklepu, praksa prisilnih odstranitev brez urejenega postopka nadaljevala, in madžarske oblasti ponovno odločno pozval, naj v celoti izpolnijo zahteve, ki izhajajo iz sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, in zagotovijo, da bodo prisilne vrnitve uredili z legitimnimi postopki in zaščitnimi ukrepi, zlasti v povezavi s pravico do azila, kot je določena v mednarodnem pravu, ki je pravica vsakogar;

| DN. | ker nadzor nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Nabil in drugi proti Madžarski v zvezi s kršitvami pravice prosilcev za azil do svobode in varnosti, ker so bili pridržani do preučitve utemeljenosti njihovih prošenj za azil, še ni končan; |
| --- | --- |

DN.

ker nadzor nad izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Nabil in drugi proti Madžarski v zvezi s kršitvami pravice prosilcev za azil do svobode in varnosti, ker so bili pridržani do preučitve utemeljenosti njihovih prošenj za azil, še ni končan;

| DO. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v svojem dopisu z dne 12. avgusta 2022, naslovljenem na Odbor ministrov Sveta Evrope, navedla, da je dostop do azilnega postopka ter do vsebinske in individualne ocene tveganja na Madžarskem praktično nemogoč zaradi zaporednih in prekrivajočih se ukrepov, ki jih je vlada sprejela od leta 2015; ker se potencialnim prosilcem za azil bodisi zavrne zakonit vstop na ozemlje bodisi se jim z nekaj izjemami naloži, da zapustijo Madžarsko in opravijo predhodni pregled v okviru postopka na veleposlaništvu, preden smejo vložiti prošnjo za mednarodno zaščito; ker postopno razgrajevanje azilnega sistema dosledno spremlja in spodbuja oster protimigrantski govor, ki ga uporablja madžarska vlada, kar dodatno onemogoča sprejem in zaščito beguncev in prosilcev za azil v tej državi; |
| --- | --- |

DO.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v svojem dopisu z dne 12. avgusta 2022, naslovljenem na Odbor ministrov Sveta Evrope, navedla, da je dostop do azilnega postopka ter do vsebinske in individualne ocene tveganja na Madžarskem praktično nemogoč zaradi zaporednih in prekrivajočih se ukrepov, ki jih je vlada sprejela od leta 2015; ker se potencialnim prosilcem za azil bodisi zavrne zakonit vstop na ozemlje bodisi se jim z nekaj izjemami naloži, da zapustijo Madžarsko in opravijo predhodni pregled v okviru postopka na veleposlaništvu, preden smejo vložiti prošnjo za mednarodno zaščito; ker postopno razgrajevanje azilnega sistema dosledno spremlja in spodbuja oster protimigrantski govor, ki ga uporablja madžarska vlada, kar dodatno onemogoča sprejem in zaščito beguncev in prosilcev za azil v tej državi;

Ekonomske in socialne pravice

| DP. | ker je Svet v priporočilu z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022, v katerem je podal mnenje o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022, priporočil nadaljnje vključevanje najranljivejših skupin na trg dela, zlasti z izpopolnjevanjem, in podaljšanje trajanja nadomestil za brezposelnost, da bi izboljšali ustreznost socialne pomoči ter zagotovili dostop do osnovnih storitev in ustreznih stanovanj za vse; ker je priporočil izboljšanje rezultatov izobraževanja in povečanje udeležbe prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v kakovostnem rednem izobraževanju ter izboljšanje dostopa do kakovostnih storitev preventivnega in primarnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

DP.

ker je Svet v priporočilu z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022, v katerem je podal mnenje o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022, priporočil nadaljnje vključevanje najranljivejših skupin na trg dela, zlasti z izpopolnjevanjem, in podaljšanje trajanja nadomestil za brezposelnost, da bi izboljšali ustreznost socialne pomoči ter zagotovili dostop do osnovnih storitev in ustreznih stanovanj za vse; ker je priporočil izboljšanje rezultatov izobraževanja in povečanje udeležbe prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v kakovostnem rednem izobraževanju ter izboljšanje dostopa do kakovostnih storitev preventivnega in primarnega zdravstvenega varstva;

| DQ. | ker je Odbor OZN za otrokove pravice v sklepnih ugotovitvah z dne 3. marca 2020 o šestem rednem poročilu o Madžarski priporočil, naj Madžarska še naprej vlaga v ukrepe za odpravo revščine, pri čemer naj posebno pozornost nameni romskim otrokom in otrokom, ki živijo na socialno prikrajšanih območjih, ter izrazil resno zaskrbljenost zaradi števila učencev, ki zgodaj opustijo šolanje, večinoma iz prikrajšanih okolij, dodelitve javnih šol verskim skupnostim, kar lahko prispeva k segregaciji na podlagi vere in prepričanja, stalne segregacije romskih otrok pri izobraževanju, vrzeli v izobraževanju med romskimi in neromskimi otroki, pomanjkanja uradnih podatkov o romskih otrocih v izobraževanju, ustrahovanja, zlorabe in izključevanja otrok v šolah, zlasti otrok LGBTI, ter uporabe metod discipline v šolah, ki otrok ne ščitijo pred fizičnim in duševnim nasiljem; |
| --- | --- |

DQ.

ker je Odbor OZN za otrokove pravice v sklepnih ugotovitvah z dne 3. marca 2020 o šestem rednem poročilu o Madžarski priporočil, naj Madžarska še naprej vlaga v ukrepe za odpravo revščine, pri čemer naj posebno pozornost nameni romskim otrokom in otrokom, ki živijo na socialno prikrajšanih območjih, ter izrazil resno zaskrbljenost zaradi števila učencev, ki zgodaj opustijo šolanje, večinoma iz prikrajšanih okolij, dodelitve javnih šol verskim skupnostim, kar lahko prispeva k segregaciji na podlagi vere in prepričanja, stalne segregacije romskih otrok pri izobraževanju, vrzeli v izobraževanju med romskimi in neromskimi otroki, pomanjkanja uradnih podatkov o romskih otrocih v izobraževanju, ustrahovanja, zlorabe in izključevanja otrok v šolah, zlasti otrok LGBTI, ter uporabe metod discipline v šolah, ki otrok ne ščitijo pred fizičnim in duševnim nasiljem;

| DR. | ker je madžarska vlada 11. februarja 2022 izdala izredni odlok, s katerim je „nujne minimalne storitve“, ki jih je v skladu z zakonom o stavki treba zagotavljati med stavko, opredelila tako široko, da stavka dejansko ni mogoča; ker so bile s tem odlokom omejene pravice učiteljev, ki so napovedali stavko za 16. marca 2022; |
| --- | --- |

DR.

ker je madžarska vlada 11. februarja 2022 izdala izredni odlok, s katerim je „nujne minimalne storitve“, ki jih je v skladu z zakonom o stavki treba zagotavljati med stavko, opredelila tako široko, da stavka dejansko ni mogoča; ker so bile s tem odlokom omejene pravice učiteljev, ki so napovedali stavko za 16. marca 2022;

| DS. | ker je po uzakonitvi prepovedi običajnega prebivanja na javnem mestu več rednih sodišč ustavno sodišče pozvalo, naj zadevno zakonodajo razveljavi, ker je iz več razlogov neustavna. ker je ustavno sodišče po dolgem obdobju zavrnilo vse zadevne pozive rednih sodišče in vse razloge, ki so jih ta navedla, pri čemer ni upoštevalo nobenih navedb, ki niso podpirale utemeljitev vlade; ker se v zvezi z brezdomstvom sistem socialne varnosti osredotoča predvsem na to, da razglaša, da je zadrževanje brezdomcev na javnih območjih nezakonito, in na kazenske ukrepe, namesto na socialno vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

DS.

ker je po uzakonitvi prepovedi običajnega prebivanja na javnem mestu več rednih sodišč ustavno sodišče pozvalo, naj zadevno zakonodajo razveljavi, ker je iz več razlogov neustavna. ker je ustavno sodišče po dolgem obdobju zavrnilo vse zadevne pozive rednih sodišče in vse razloge, ki so jih ta navedla, pri čemer ni upoštevalo nobenih navedb, ki niso podpirale utemeljitev vlade; ker se v zvezi z brezdomstvom sistem socialne varnosti osredotoča predvsem na to, da razglaša, da je zadrževanje brezdomcev na javnih območjih nezakonito, in na kazenske ukrepe, namesto na socialno vključevanje v družbo;

| 1. | ponovno poudarja, da ima pomisleke glede naslednjih vprašanj na Madžarskem:






  — | delovanje ustavnega in volilnega sistema, |
| --- | --- | --- |

1.

—

delovanje ustavnega in volilnega sistema,

| — | neodvisnost sodstva in drugih institucij ter pravice sodnikov, |
| --- | --- |

—

neodvisnost sodstva in drugih institucij ter pravice sodnikov,

| — | korupcija in nasprotja interesov, |
| --- | --- |

—

korupcija in nasprotja interesov,

| — | zasebnost in varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

zasebnost in varstvo podatkov,

| — | svoboda izražanja, vključno s pluralnostjo medijev, |
| --- | --- |

—

svoboda izražanja, vključno s pluralnostjo medijev,

| — | akademska svoboda, |
| --- | --- |

—

akademska svoboda,

| — | svoboda veroizpovedi, |
| --- | --- |

—

svoboda veroizpovedi,

| — | svoboda združevanja, |
| --- | --- |

—

svoboda združevanja,

| — | pravica do enake obravnave, vključno s pravicami LGBTIQ, |
| --- | --- |

—

pravica do enake obravnave, vključno s pravicami LGBTIQ,

| — | pravice pripadnikov manjšin, vključno z Romi in Judi, ter zaščita pred sovražnimi izjavami zoper te manjšine, |
| --- | --- |

—

pravice pripadnikov manjšin, vključno z Romi in Judi, ter zaščita pred sovražnimi izjavami zoper te manjšine,

| — | temeljne pravice migrantov, prosilcev za azil in beguncev, |
| --- | --- |

—

temeljne pravice migrantov, prosilcev za azil in beguncev,

| — | ekonomske in socialne pravice; |
| --- | --- |

—

ekonomske in socialne pravice;

| 2. | meni, da dejstva in trendi, navedeni v resolucijah Parlamenta, skupaj pomenijo sistemsko grožnjo vrednotam iz člena 2 PEU ter očitno tveganje hude kršitve teh vrednot; izraža globoko zaskrbljenost in obsoja namerna in sistematična prizadevanja madžarske vlade, da bi spodkopala temeljne vrednote Unije iz člena 2 PEU; poudarja, da so se ti trendi, odkar je bil sprožen postopek iz člena 7(1) PEU, znatno poslabšali; poudarja, da je madžarska vlada odgovorna za ponovno vzpostavitev skladnosti s pravom EU in vrednotami iz člena 2 PEU, in globoko obžaluje, da je pomanjkanje odločnega ukrepanja EU prispevalo k razpadu demokracije, pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem, tako da je na podlagi upoštevnih indicev mogoče ugotoviti, da je država postala hibridna ureditev volilne avtokracije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da Svet ne more doseči bistvenega napredka v postopku iz člena 7(1) PEU, ki je v teku; poziva Svet, naj zagotovi, da bodo med trajanjem sedanjega postopka iz člena 7 PEU vsaj enkrat na predsedstvo potekale predstavitve, in obravnava tudi nove okoliščine, ki vplivajo na pravno državo, demokracijo in temeljne pravice; poziva Svet, naj po vsaki predstavitvi objavi izčrpen zapisnik; poudarja, da ni potrebe po soglasju v Svetu, da se ugotovi očitno tveganje hujše kršitve vrednot Unije v skladu s členom 7(1), niti da se na ustrezne države članice naslovijo konkretna priporočila in določijo roki za njihovo izvedbo; ponovno poziva Svet, naj to stori, ter poudarja, da bi vsako odlašanje teh ukrepov pomenilo, da Svet sam krši načelo pravne države; poudarja, da morajo države članice ukrepati skupaj in končati napade na vrednote iz člena 2 PEU; poziva Svet, naj Madžarski čim prej izda priporočila za rešitev vprašanj, ki jih je navedel v resoluciji z dne 12. septembra 2018 in v tej resoluciji, ter jo pozove, naj izvrši vse navedene sodbe in priporočila, vključno s tistimi, ki se nanašajo na splošne volitve, izvedene 3. aprila 2022; vztraja, da bi moral imeti Parlament v vseh postopkih, povezanih s členom 7 PEU, možnost, da Svetu predstavi svoj obrazloženi predlog, da se udeleži predstavitev v skladu s členom 7 PEU ter da je nemudoma in v celoti obveščen v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet in Komisijo, naj več pozornosti namenita sistematičnemu uničevanju pravne države, pa tudi medsebojnemu vplivu različnih kršitev vrednot, ki jih je Parlament opredelil v svojih resolucijah; poudarja, da se s spregledovanjem kršitev pravne države spodkopavajo demokratične institucije, kar končno vpliva na človekove pravice in življenje vseh v državi, v kateri prihaja do teh kršitev; poudarja, da bi morala Unija vse vrednote iz člena 2 PEU braniti enako odločno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj očitno tveganje, da gre pri Madžarski za resno kršitev vrednot, na katerih temelji Unija, obravnava z vsemi razpoložljivimi orodji, predvsem s hitrimi postopki za ugotavljanje kršitev, zahtevki za začasne ukrepe pred Sodiščem EU ter z ukrepi za odziv na neizpolnjevanje njegovih sodb; opozarja na pomen uredbe o pogojenosti s pravno državo in pozdravlja odločitev, da se uporabi v primeru Madžarske, čeprav z veliko zamudo in v omejenem obsegu; poziva Komisijo, naj v skladu z uredbo nemudoma ukrepa v zvezi z drugimi kršitvami načela pravne države, zlasti neodvisnosti sodstva in drugimi zadevami, navedenimi v dopisu, ki ga je Komisija poslala Madžarski 19. novembra 2021; poudarja, da je uredba o pogojenosti s pravno državo dopolnilno orodje k postopku iz člena 7, da se neposredno uporablja v vseh državah članicah in je izvršljiva od januarja 2021, ter poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi njeno učinkovito izvrševanje; je seznanjen s tveganjem zlorabe sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter Komisijo ponovno poziva, naj ne odobri madžarskega načrta, dokler Madžarska ne bo v celoti izpolnila priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra na področju pravne države in dokler ne bo izvršila vseh ustreznih sodb Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice; pričakuje, da bo Komisija izključila vsa tveganja zlorab sredstev EU ali kršitev pravne države v okviru programov kohezijske politike, preden bo odobrila partnerske sporazume in programe kohezijske politike; poziva Komisijo, naj strožje uporablja uredbo o skupnih določbah (28) in finančno uredbo (29), da bi preprečila zlorabo sredstev EU iz političnih razlogov; meni, da je uporaba teh instrumentov za zaščito vrednot iz člena 2 PEU še toliko bolj nujna v času, ko te vrednote ogrožajo vojna Rusije proti Ukrajini in njeni ukrepi proti EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poziva Komisijo, naj v skladu s členom 5(4) in (5) uredbe o pogojevanju s pravno državo zagotovi, da končni prejemniki ali upravičenci do sredstev EU ne bodo prikrajšani za ta sredstva, če bodo uporabljene sankcije v okviru mehanizma pogojevanja s pravno državo; poziva Komisijo, naj poišče načine, kako bi lahko sredstva EU dodelila prek lokalnih vlad in nevladnih organizacij, kadar vlada zadevne države noče sodelovati pri odpravljanju pomanjkljivosti pri izvajanju načela pravne države; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj podpre neodvisno civilno družbo na Madžarskem, ki varuje vrednote iz člena 2 PEU, zlasti z uporabo programa Državljani, enakost, pravice in vrednote; ponovno jo poziva, naj sprejme celovito strategijo za civilno družbo, s katero bo zaščitila in razvila državljanski prostor v Uniji ter ki bo vključevala vsa obstoječa orodja in opredelila sklop konkretnih ukrepov za zaščito in krepitev državljanskega prostora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma začneta pogajanja s Parlamentom o mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v obliki medinstitucionalnega sporazuma, vključno s stalnim političnim ciklom med institucijami EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sklepe konference o prihodnosti Evrope, zlasti tiste iz predloga 25 o pravni državi, demokratičnih vrednotah in evropski identiteti, ter ponovno poudarja, da je treba okrepiti postopek za zaščito vrednot, na katerih temelji Unija, ter pojasniti opredelitev in posledice kršitev temeljnih vrednot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL C 433, 23.12.2019, str. 66.

(2)  UL C 270, 7.7.2021, str. 91.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0204.

(4)  UL C 99, 1.3.2022, str. 218.

(5)  Sodba z dne 24. junija 2019, Evropska komisija proti Republiki Poljski, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, odstavek 42.

(6)  Mnenje Sodišča z dne 18. decembra 2014 v skladu s členom 218(11) PDEU, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, odstavek 168.

(7)  Sodba z dne 27. februarja 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses proti Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI EU:C:2018:117, odstavek 32.

(8)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(9)  UL C 282, 26.8.2020, str. 107.

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije(UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

(11)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(12)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

(13)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

(14)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(15)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

(16)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(17)  Določbe, ki nalagajo obveznosti registracije, prijave in objave nekaterim kategorijam organizacij civilne družbe, ki neposredno ali posredno prejemajo podporo iz tujine, ki presegajo določen prag, in ki določajo možnost nalaganja kazni organizacijam, ki ne izpolnjujejo teh obveznosti.

(18)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(19)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(20)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(21)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(22)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(23)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(24)  UL L 180, 29.6.2013, str. 60.

(25)  Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 248, 24.9.2015, str. 80).

(26)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.

(27)  UL L 180, 29.6.2013, str. 96.

(28)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

(29)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. septembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (prenovitev) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2023/C 125/29)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) uvaja vključevanje načela enakosti spolov, po katerem si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpravljati neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) uvaja vključevanje načela enakosti spolov, po katerem si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpravljati neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Člen 21 Listine določa pravico do enakosti spolov na vseh področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Člen 21 Listine določa pravico do enakosti spolov na vseh področjih.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Evropskim političnim fundacijam bi bilo treba priznati različne stopnje povezanosti in kategorijo „raziskovalnih partnerjev“, da bi jim omogočili večjo prožnost in olajšali raziskovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Evropskim političnim fundacijam bi bilo treba priznati različne stopnje povezanosti in kategorijo „raziskovalnih partnerjev“, da bi jim omogočili večjo prožnost in olajšali raziskovanje.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Evropski pravni status, ki se podeli evropskim političnim strankam in z njimi povezanim fundacijam, bi jim moral zagotavljati pravno sposobnost in priznanje v vseh državah članicah. Zaradi takšne pravne sposobnosti in priznanja niso upravičene do imenovanja kandidatov za nacionalne volitve ali volitve v Evropski parlament . Takšna ali podobna upravičenja ostajajo v pristojnosti držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Evropski pravni status, ki se podeli evropskim političnim strankam in z njimi povezanim fundacijam, bi jim moral zagotavljati pravno sposobnost in priznanje v vseh državah članicah. Zaradi takšne pravne sposobnosti in priznanja niso upravičene do imenovanja kandidatov za nacionalne volitve ali volitve v Evropski parlament . Takšna ali podobna upravičenja ostajajo v pristojnosti držav članic.

| (23) | Evropski pravni status, ki se podeli evropskim političnim strankam in z njimi povezanim fundacijam, bi jim moral zagotavljati pravno sposobnost in priznanje v vseh državah članicah. Zaradi takšne pravne sposobnosti in priznanja niso upravičene do imenovanja kandidatov za nacionalne volitve
  oziroma v državnih ali regionalnih okrajih
  ali volitve v Evropski parlament. Takšna ali podobna upravičenja ostajajo v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(23)

Evropski pravni status, ki se podeli evropskim političnim strankam in z njimi povezanim fundacijam, bi jim moral zagotavljati pravno sposobnost in priznanje v vseh državah članicah. Zaradi takšne pravne sposobnosti in priznanja niso upravičene do imenovanja kandidatov za nacionalne volitve
  oziroma v državnih ali regionalnih okrajih
  ali volitve v Evropski parlament. Takšna ali podobna upravičenja ostajajo v pristojnosti držav članic.

Sprememba 144

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Evropske politične stranke
  in
  njihove stranke članice bi morale biti zgled pri odpravljanju razlik med spoloma na političnem področju. Če želijo evropske politične stranke pridobiti financiranje EU, bi morale imeti notranja pravila za spodbujanje
  uravnotežene zastopanosti
  spolov
  , prav tako pa
  bi morale zagotoviti preglednost glede uravnotežene zastopanosti spolov v svojih strankah članicah
  . Evropske politične stranke bi morale
  predložiti dokaze
  glede njihove notranje politike
  o zastopanosti spolov
  in o zastopanosti spolov
  v njihovih strankah članicah, kar zadeva kandidate in kandidatke na volitvah v Evropski parlament ter poslance in poslanke Evropskega parlamenta. Evropske politične stranke se poleg tega spodbuja, naj predložijo informacije glede vključenosti in zastopanosti manjšin v njihovih strankah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Evropske politične stranke
  in
  njihove stranke članice bi morale biti zgled pri odpravljanju razlik med spoloma na političnem področju. Če želijo evropske politične stranke pridobiti financiranje EU, bi morale imeti notranja pravila za spodbujanje
  uravnotežene zastopanosti
  spolov
  , prav tako pa
  bi morale zagotoviti preglednost glede uravnotežene zastopanosti spolov v svojih strankah članicah
  . Evropske politične stranke bi morale
  predložiti dokaze
  glede njihove notranje politike
  o zastopanosti spolov
  in o zastopanosti spolov
  v njihovih strankah članicah, kar zadeva kandidate in kandidatke na volitvah v Evropski parlament ter poslance in poslanke Evropskega parlamenta. Evropske politične stranke se poleg tega spodbuja, naj predložijo informacije glede vključenosti in zastopanosti manjšin v njihovih strankah članicah.

| (30) | Evropske politične stranke, njihove stranke članice
  in evropske politične fundacije
  bi morale biti zgled pri odpravljanju razlik med spoloma na političnem področju. Če želijo evropske politične stranke i
  n evropske politične fundacije
  pridobiti financiranje EU, bi morale imeti notranja pravila za spodbujanje
  enakosti
  spolov
  , vključno z načrtom za enakost spolov in protokolom za preprečevanje in odkrivanje spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola ter boj proti njima. Poleg tega
  bi morale
  evropske politične stranke
  zagotoviti preglednost glede uravnotežene zastopanosti spolov v svojih strankah članicah
  ter
  predložiti dokaze o zastopanosti spolov v njihovih strankah članicah, kar zadeva kandidate in kandidatke na volitvah v Evropski parlament ter poslance in poslanke Evropskega parlamenta.
  Evropske politične stranke in evropske politične fundacije bi morale z letnim poročilom predložiti tudi dokaze o svoji notranji politiki na področju enakosti spolov.
  Evropske politične stranke se poleg tega spodbuja, naj predložijo informacije glede vključenosti in zastopanosti manjšin v njihovih strankah članicah. |
| --- | --- |

(30)

Evropske politične stranke, njihove stranke članice
  in evropske politične fundacije
  bi morale biti zgled pri odpravljanju razlik med spoloma na političnem področju. Če želijo evropske politične stranke i
  n evropske politične fundacije
  pridobiti financiranje EU, bi morale imeti notranja pravila za spodbujanje
  enakosti
  spolov
  , vključno z načrtom za enakost spolov in protokolom za preprečevanje in odkrivanje spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola ter boj proti njima. Poleg tega
  bi morale
  evropske politične stranke
  zagotoviti preglednost glede uravnotežene zastopanosti spolov v svojih strankah članicah
  ter
  predložiti dokaze o zastopanosti spolov v njihovih strankah članicah, kar zadeva kandidate in kandidatke na volitvah v Evropski parlament ter poslance in poslanke Evropskega parlamenta.
  Evropske politične stranke in evropske politične fundacije bi morale z letnim poročilom predložiti tudi dokaze o svoji notranji politiki na področju enakosti spolov.
  Evropske politične stranke se poleg tega spodbuja, naj predložijo informacije glede vključenosti in zastopanosti manjšin v njihovih strankah članicah.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 evropskim političnim strankam in fundacijam priznava le dve kategoriji prihodkov poleg prispevkov iz proračuna Evropske unije, in sicer prispevke članov in donacije. Več virov prihodkov, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi (kot so prodaja publikacij ali kotizacije za konference), ne spada v navedeni kategoriji, kar povzroča težave v zvezi z računovodenjem in preglednostjo. Zato bi bilo treba uvesti tretjo kategorijo prihodkov (tj. „lastna sredstva“). Za delež lastnih sredstev v skupnem proračunu evropske politične stranke ali fundacije bi morala biti določena zgornja meja v višini
  5 %
  , da
  se prepreči čezmeren obseg teh sredstev
  glede na celotna proračunska sredstva teh subjektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 evropskim političnim strankam in fundacijam priznava le dve kategoriji prihodkov poleg prispevkov iz proračuna Evropske unije, in sicer prispevke članov in donacije. Več virov prihodkov, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi (kot so prodaja publikacij ali kotizacije za konference), ne spada v navedeni kategoriji, kar povzroča težave v zvezi z računovodenjem in preglednostjo. Zato bi bilo treba uvesti tretjo kategorijo prihodkov (tj. „lastna sredstva“). Za delež lastnih sredstev v skupnem proračunu evropske politične stranke ali fundacije bi morala biti določena zgornja meja v višini
  5 %
  , da
  se prepreči čezmeren obseg teh sredstev
  glede na celotna proračunska sredstva teh subjektov.

| (38) | Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 evropskim političnim strankam
  in evropskim političnim
  fundacijam priznava le dve kategoriji prihodkov poleg prispevkov iz proračuna Evropske unije, in sicer prispevke
  in članarine
  članov in donacije. Več virov prihodkov, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi (kot so prodaja publikacij ali kotizacije za konference
  in delavnice
  ), ne spada v navedeni kategoriji, kar povzroča težave v zvezi z računovodenjem in preglednostjo. Zato bi bilo treba uvesti tretjo kategorijo prihodkov (tj. „
  dodatna
  lastna sredstva“). Za delež
  dodatnih
  lastnih sredstev v skupnem proračunu evropske politične stranke ali
  evropske politične
  fundacije bi morala biti določena zgornja meja v višini
  10 %


  zneska, zbranega s prispevki in članarinami
  , da
  bo ostal sorazmeren
  glede na celotna proračunska sredstva teh subjektov. |
| --- | --- |

(38)

Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 evropskim političnim strankam
  in evropskim političnim
  fundacijam priznava le dve kategoriji prihodkov poleg prispevkov iz proračuna Evropske unije, in sicer prispevke
  in članarine
  članov in donacije. Več virov prihodkov, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi (kot so prodaja publikacij ali kotizacije za konference
  in delavnice
  ), ne spada v navedeni kategoriji, kar povzroča težave v zvezi z računovodenjem in preglednostjo. Zato bi bilo treba uvesti tretjo kategorijo prihodkov (tj. „
  dodatna
  lastna sredstva“). Za delež
  dodatnih
  lastnih sredstev v skupnem proračunu evropske politične stranke ali
  evropske politične
  fundacije bi morala biti določena zgornja meja v višini
  10 %


  zneska, zbranega s prispevki in članarinami
  , da
  bo ostal sorazmeren
  glede na celotna proračunska sredstva teh subjektov.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Da bi lahko dosegle svoje člane in svoja volilna okrožja po vsej Uniji, bi morale imeti evropske politične stranke pravico do uporabe svojega financiranja za čezmejne politične kampanje. Financiranje in omejitve izdatkov za stranke in kandidate v okviru navedenih kampanj pa bi morali urejati predpisi, veljavni v posamezni državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Da bi lahko dosegle svoje člane in svoja volilna okrožja po vsej Uniji, bi morale imeti evropske politične stranke pravico do uporabe svojega financiranja za čezmejne politične kampanje. Financiranje in omejitve izdatkov za stranke in kandidate v okviru navedenih kampanj pa bi morali urejati predpisi, veljavni v posamezni državi članici.

| (39) | Da bi lahko dosegle svoje člane in svoja volilna okrožja po vsej Uniji, bi morale imeti evropske politične stranke pravico do uporabe svojega financiranja za čezmejne politične kampanje
  , kot so referendumske kampanje in kampanje za volitve v Evropski parlament, vključno s pripravo in promocijo seznamov kandidatov na teh volitvah po vsej Uniji
  . Financiranje in omejitve izdatkov za stranke in kandidate v okviru navedenih kampanj pa bi morali urejati predpisi, veljavni v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

(39)

Da bi lahko dosegle svoje člane in svoja volilna okrožja po vsej Uniji, bi morale imeti evropske politične stranke pravico do uporabe svojega financiranja za čezmejne politične kampanje
  , kot so referendumske kampanje in kampanje za volitve v Evropski parlament, vključno s pripravo in promocijo seznamov kandidatov na teh volitvah po vsej Uniji
  . Financiranje in omejitve izdatkov za stranke in kandidate v okviru navedenih kampanj pa bi morali urejati predpisi, veljavni v posamezni državi članici.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Evropske politične stranke ne bi smele neposredno ali posredno financirati drugih političnih
  strank
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov.
  Evropske politične fundacije ne bi smele neposredno ali posredno financirati evropskih ali nacionalnih političnih strank ali kandidatov.
  Prepoved posrednega financiranja pa
  ne bi smela
  evropskim političnim strankam preprečiti javnega podpiranja svojih strank članic v Uniji ter sodelovanja z njimi pri vprašanjih, ki zadevajo Unijo, ali podpiranja političnih dejavnosti v skupnem interesu, da bi lahko izpolnile svojo nalogo iz člena 10(4) PEU. Poleg tega bi smele evropske politične stranke
  in z njimi povezane evropske politične fundacije
  dejavnosti v okviru nacionalnih referendumskih kampanj financirati le, kadar se nanašajo na
  izvajanje PEU in PDEU
  . Ta načela upoštevajo
  Izjavo
  št. 11 o členu 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je priložena sklepni listini Pogodbe iz Nice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Evropske politične stranke ne bi smele neposredno ali posredno financirati drugih političnih
  strank
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov.
  Evropske politične fundacije ne bi smele neposredno ali posredno financirati evropskih ali nacionalnih političnih strank ali kandidatov.
  Prepoved posrednega financiranja pa
  ne bi smela
  evropskim političnim strankam preprečiti javnega podpiranja svojih strank članic v Uniji ter sodelovanja z njimi pri vprašanjih, ki zadevajo Unijo, ali podpiranja političnih dejavnosti v skupnem interesu, da bi lahko izpolnile svojo nalogo iz člena 10(4) PEU. Poleg tega bi smele evropske politične stranke
  in z njimi povezane evropske politične fundacije
  dejavnosti v okviru nacionalnih referendumskih kampanj financirati le, kadar se nanašajo na
  izvajanje PEU in PDEU
  . Ta načela upoštevajo
  Izjavo
  št. 11 o členu 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je priložena sklepni listini Pogodbe iz Nice.

| (41) | Evropske politične stranke
  in evropske politične fundacije s finančnimi sredstvi, ki jih prejmejo iz splošnega proračuna Evropske unije,
  ne bi smele neposredno ali posredno financirati drugih političnih
  subjektov
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Prepoved posrednega financiranja pa evropskim političnim strankam
  in evropskim političnim fundacijam ne bi smela
  preprečiti javnega podpiranja svojih strank članic
  in organizacij


  članic
  v Uniji ter sodelovanja z njimi pri vprašanjih, ki zadevajo Unijo, ali podpiranja političnih dejavnosti v skupnem interesu,
  ali sodelovanja v izobraževalnih dejavnostih,
  da bi lahko izpolnile svojo nalogo iz člena 10(4) PEU
  in utrdile evropski demos
  .
  Prepoved posrednega financiranja ne bi smela predstavnikom in uslužbencem političnih strank ali potencialno politično aktivnim osebam preprečevati udeležbe na prireditvah evropskih političnih fundacij. Evropske politične fundacije pa se ne bi smele udeleževati usposabljanja političnih kandidatov v šestih mesecih pred nacionalnimi ali evropskimi volitvami.
  Poleg tega bi smele evropske politične stranke dejavnosti v okviru nacionalnih referendumskih kampanj financirati le, kadar se nanašajo na
  vprašanja, neposredno povezana z Unijo
  . Ta načela upoštevajo
  izjavo
  št. 11 o členu 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je priložena sklepni listini Pogodbe iz Nice. |
| --- | --- |

(41)

Evropske politične stranke
  in evropske politične fundacije s finančnimi sredstvi, ki jih prejmejo iz splošnega proračuna Evropske unije,
  ne bi smele neposredno ali posredno financirati drugih političnih
  subjektov
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Prepoved posrednega financiranja pa evropskim političnim strankam
  in evropskim političnim fundacijam ne bi smela
  preprečiti javnega podpiranja svojih strank članic
  in organizacij


  članic
  v Uniji ter sodelovanja z njimi pri vprašanjih, ki zadevajo Unijo, ali podpiranja političnih dejavnosti v skupnem interesu,
  ali sodelovanja v izobraževalnih dejavnostih,
  da bi lahko izpolnile svojo nalogo iz člena 10(4) PEU
  in utrdile evropski demos
  .
  Prepoved posrednega financiranja ne bi smela predstavnikom in uslužbencem političnih strank ali potencialno politično aktivnim osebam preprečevati udeležbe na prireditvah evropskih političnih fundacij. Evropske politične fundacije pa se ne bi smele udeleževati usposabljanja političnih kandidatov v šestih mesecih pred nacionalnimi ali evropskimi volitvami.
  Poleg tega bi smele evropske politične stranke dejavnosti v okviru nacionalnih referendumskih kampanj financirati le, kadar se nanašajo na
  vprašanja, neposredno povezana z Unijo
  . Ta načela upoštevajo
  izjavo
  št. 11 o členu 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je priložena sklepni listini Pogodbe iz Nice.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Vzpostaviti je treba skupno odložišče za razkritja evropskih političnih strank. Glede na njegovo posebno vlogo pri izvajanju te uredbe bi moral takšno odložišče vzpostaviti in upravljati Organ v okviru Registra evropskih političnih strank. Evropske politične stranke bi morale informacije, ki se hranijo v odložišču, Organu posredovati v standardni obliki; ta postopek se lahko avtomatizira. Evropske politične stranke bi morale v odložišču Organa dati na voljo informacije, ki omogočajo razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Informacije o znesku, dodeljenem političnemu oglaševanju v okviru posamezne kampanje, ki se vključijo v odložišče, lahko temeljijo na oceni
  dodelitve
  financiranja. Zneski, ki jih je treba navesti v odložišču, vključujejo donacije za posebne namene
  ali
  prejemke v naravi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Vzpostaviti je treba skupno odložišče za razkritja evropskih političnih strank. Glede na njegovo posebno vlogo pri izvajanju te uredbe bi moral takšno odložišče vzpostaviti in upravljati Organ v okviru Registra evropskih političnih strank. Evropske politične stranke bi morale informacije, ki se hranijo v odložišču, Organu posredovati v standardni obliki; ta postopek se lahko avtomatizira. Evropske politične stranke bi morale v odložišču Organa dati na voljo informacije, ki omogočajo razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Informacije o znesku, dodeljenem političnemu oglaševanju v okviru posamezne kampanje, ki se vključijo v odložišče, lahko temeljijo na oceni
  dodelitve
  financiranja. Zneski, ki jih je treba navesti v odložišču, vključujejo donacije za posebne namene
  ali
  prejemke v naravi.

| (50) | Vzpostaviti je treba skupno odložišče za razkritja evropskih političnih strank. Glede na njegovo posebno vlogo pri izvajanju te uredbe bi moral takšno odložišče vzpostaviti in upravljati Organ v okviru Registra evropskih političnih strank. Evropske politične stranke bi morale informacije, ki se hranijo v odložišču, Organu posredovati v standardni obliki; ta postopek se lahko avtomatizira. Evropske politične stranke bi morale v odložišču Organa dati na voljo informacije, ki
  državljanom
  omogočajo razumevanje širšega konteksta in ciljev političnega oglasa. Informacije o znesku, dodeljenem političnemu oglaševanju v okviru posamezne kampanje, ki se vključijo v odložišče, lahko temeljijo na
  realistični
  oceni financiranja
  in dejanskih zneskih, potem ko so znani
  . Zneski, ki jih je treba navesti v odložišču, vključujejo donacije za posebne namene, prejemke v naravi,
  prispevke, članarine in dodatna lastna sredstva
  . |
| --- | --- |

(50)

Vzpostaviti je treba skupno odložišče za razkritja evropskih političnih strank. Glede na njegovo posebno vlogo pri izvajanju te uredbe bi moral takšno odložišče vzpostaviti in upravljati Organ v okviru Registra evropskih političnih strank. Evropske politične stranke bi morale informacije, ki se hranijo v odložišču, Organu posredovati v standardni obliki; ta postopek se lahko avtomatizira. Evropske politične stranke bi morale v odložišču Organa dati na voljo informacije, ki
  državljanom
  omogočajo razumevanje širšega konteksta in ciljev političnega oglasa. Informacije o znesku, dodeljenem političnemu oglaševanju v okviru posamezne kampanje, ki se vključijo v odložišče, lahko temeljijo na
  realistični
  oceni financiranja
  in dejanskih zneskih, potem ko so znani
  . Zneski, ki jih je treba navesti v odložišču, vključujejo donacije za posebne namene, prejemke v naravi,
  prispevke, članarine in dodatna lastna sredstva
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | Za lažje spremljanje izvajanja te uredbe bi morala vsaka država članica imenovati enotne kontaktne točke, pristojne za usklajevanje z evropsko ravnjo. Takšne kontaktne točke bi morale razpolagati z zadostnimi viri, da bi lahko zagotovile učinkovito usklajevanje, med drugim tudi v zvezi z vprašanji, povezanimi s spremljanjem političnega oglaševanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

Za lažje spremljanje izvajanja te uredbe bi morala vsaka država članica imenovati enotne kontaktne točke, pristojne za usklajevanje z evropsko ravnjo. Takšne kontaktne točke bi morale razpolagati z zadostnimi viri, da bi lahko zagotovile učinkovito usklajevanje, med drugim tudi v zvezi z vprašanji, povezanimi s spremljanjem političnega oglaševanja.

| (61) | Za lažje spremljanje izvajanja te uredbe bi morala vsaka država članica imenovati enotne kontaktne točke, pristojne za usklajevanje z evropsko ravnjo. Takšne kontaktne točke bi morale razpolagati z zadostnimi viri, da bi lahko zagotovile učinkovito usklajevanje, med drugim tudi v zvezi z vprašanji, povezanimi s spremljanjem političnega oglaševanja.
  Organ bi moral redno sklicevati sestanke kontaktnih točk, ki jih določijo države članice, za izmenjavo najboljših praks o zadevah skupnega interesa. |
| --- | --- |

(61)

Za lažje spremljanje izvajanja te uredbe bi morala vsaka država članica imenovati enotne kontaktne točke, pristojne za usklajevanje z evropsko ravnjo. Takšne kontaktne točke bi morale razpolagati z zadostnimi viri, da bi lahko zagotovile učinkovito usklajevanje, med drugim tudi v zvezi z vprašanji, povezanimi s spremljanjem političnega oglaševanja.
  Organ bi moral redno sklicevati sestanke kontaktnih točk, ki jih določijo države članice, za izmenjavo najboljših praks o zadevah skupnega interesa.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | je priznano ali ustanovljeno v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

je priznano ali ustanovljeno v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice;

| (b) | je priznano ali ustanovljeno v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice
  ali tretje države, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem
  ; |
| --- | --- |

(b)

je priznano ali ustanovljeno v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice
  ali tretje države, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem
  ;

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo, ki zasleduje politične cilje, se zanje zavzema v vsej Uniji in je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in fundacije iz člena 7 v skladu s to uredbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

„evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo, ki zasleduje politične cilje, se zanje zavzema v vsej Uniji in je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in fundacije iz člena 7 v skladu s to uredbo;

| (3) | „evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo, ki zasleduje politične cilje, se zanje zavzema v vsej Uniji
  , katere večina članic je priznana ali ustanovljena v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice in ima sedež v Evropski uniji
  in ki je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in fundacije iz člena 7 v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(3)

„evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo, ki zasleduje politične cilje, se zanje zavzema v vsej Uniji
  , katere večina članic je priznana ali ustanovljena v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice in ima sedež v Evropski uniji
  in ki je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in fundacije iz člena 7 v skladu s to uredbo;

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „donacija“ pomeni
  kateri koli prispevek v denarju
  , kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, razen prispevkov
  članov
  in običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezniki opravljajo prostovoljno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

„donacija“ pomeni
  kateri koli prispevek v denarju
  , kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, razen prispevkov
  članov
  in običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezniki opravljajo prostovoljno;

| (7) | „donacija“ pomeni
  katero koli plačilo
  , kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, razen prispevkov
  , članarin, dodatnih lastnih sredstev
  in običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezniki opravljajo prostovoljno; |
| --- | --- |

(7)

„donacija“ pomeni
  katero koli plačilo
  , kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, razen prispevkov
  , članarin, dodatnih lastnih sredstev
  in običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezniki opravljajo prostovoljno;

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | „prispevek
  članov
  “ pomeni katera koli plačila
  v denarju
  , vključno s članarino, ali kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, če jih
  navedeni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji
  zagotovi eden izmed njenih članov, razen običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezni člani opravljajo prostovoljno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

„prispevek
  članov
  “ pomeni katera koli plačila
  v denarju
  , vključno s članarino, ali kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, če jih
  navedeni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji
  zagotovi eden izmed njenih članov, razen običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezni člani opravljajo prostovoljno;

| (8) | „prispevek“ pomeni katera koli plačila, vključno s članarino,
  razen če je jasno navedeno, da gre za prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije,
  ali kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, če
  ji
  jih zagotovi eden izmed njenih članov
  , ki ima svoj sedež ali prebivališče v Uniji
  , razen običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezni člani opravljajo prostovoljno; |
| --- | --- |

(8)

„prispevek“ pomeni katera koli plačila, vključno s članarino,
  razen če je jasno navedeno, da gre za prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije,
  ali kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, če
  ji
  jih zagotovi eden izmed njenih članov
  , ki ima svoj sedež ali prebivališče v Uniji
  , razen običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezni člani opravljajo prostovoljno;

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | „članarina“ pomeni katero koli plačilo, ki ga evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji zagotovi ena od njenih strank članic ali organizacij članic, ki ima svoj sedež v tretji državi, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „lastna sredstva“ pomeni prihodke, ustvarjene z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, kot so
  kotizacije za konference in
  prodaja publikacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„lastna sredstva“ pomeni prihodke, ustvarjene z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, kot so
  kotizacije za konference in
  prodaja publikacij;

| (9) | „
  dodatna
  lastna sredstva“ pomeni prihodke, ustvarjene z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, kot so
  skupne dejavnosti z drugimi političnimi subjekti,
  prodaja publikacij,
  kotizacija za udeležbo na konferencah ali delavnicah in druge dejavnosti, ki so neposredno povezane s političnimi dejavnostmi
  ; |
| --- | --- |

(9)

„
  dodatna
  lastna sredstva“ pomeni prihodke, ustvarjene z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, kot so
  skupne dejavnosti z drugimi političnimi subjekti,
  prodaja publikacij,
  kotizacija za udeležbo na konferencah ali delavnicah in druge dejavnosti, ki so neposredno povezane s političnimi dejavnostmi
  ;

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „posredno financiranje“ pomeni financiranje, od katerega ima stranka članica finančno korist, tudi če ni bilo nobenega neposrednega prenosa sredstev; to bi moralo vključevati primere, v katerih se stranki članici omogoči, da se izogne odhodkom, ki bi jih sicer imela pri dejavnostih, razen
  političnih
  dejavnosti
  v skupnem interesu
  , organiziranih izključno v njeno korist; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

„posredno financiranje“ pomeni financiranje, od katerega ima stranka članica finančno korist, tudi če ni bilo nobenega neposrednega prenosa sredstev; to bi moralo vključevati primere, v katerih se stranki članici omogoči, da se izogne odhodkom, ki bi jih sicer imela pri dejavnostih, razen
  političnih
  dejavnosti
  v skupnem interesu
  , organiziranih izključno v njeno korist;

| (10) | „posredno financiranje“ pomeni financiranje, od katerega ima stranka članica finančno korist, tudi če ni bilo nobenega neposrednega prenosa sredstev; to bi moralo vključevati primere, v katerih se stranki članici omogoči, da se izogne odhodkom, ki bi jih sicer imela pri dejavnostih, razen
  skupnih
  dejavnosti
  z drugimi političnimi subjekti, ki se sofinancirajo, če zadevajo vprašanja, pomembna za področje dejavnosti Unije,
  organiziranih izključno v njeno korist; |
| --- | --- |

(10)

„posredno financiranje“ pomeni financiranje, od katerega ima stranka članica finančno korist, tudi če ni bilo nobenega neposrednega prenosa sredstev; to bi moralo vključevati primere, v katerih se stranki članici omogoči, da se izogne odhodkom, ki bi jih sicer imela pri dejavnostih, razen
  skupnih
  dejavnosti
  z drugimi političnimi subjekti, ki se sofinancirajo, če zadevajo vprašanja, pomembna za področje dejavnosti Unije,
  organiziranih izključno v njeno korist;

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | „politično oglaševanje“ pomeni oglaševanje v 
  smislu člena 2
  , točka (2), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

„politično oglaševanje“ pomeni oglaševanje v 
  smislu člena 2
  , točka (2), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju];

| (16) | „politično oglaševanje“ pomeni „oglaševanje“
  , kot je opredeljeno
  v 
  členu 2
  , točka (2), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]; |
| --- | --- |

(16)

„politično oglaševanje“ pomeni „oglaševanje“
  , kot je opredeljeno
  v 
  členu 2
  , točka (2), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju];

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | „politični oglas“ pomeni oglas v 
  smislu člena 2
  , točka (3), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

„politični oglas“ pomeni oglas v 
  smislu člena 2
  , točka (3), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju];

| (17) | „politični oglas“ pomeni „oglas“
  , kot je opredeljen
  v 
  členu 2
  , točka (3), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]; |
| --- | --- |

(17)

„politični oglas“ pomeni „oglas“
  , kot je opredeljen
  v 
  členu 2
  , točka (3), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju];

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | „storitve političnega oglaševanja“ pomeni storitve v 
  smislu člena 2
  , točka (5), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

„storitve političnega oglaševanja“ pomeni storitve v 
  smislu člena 2
  , točka (5), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju].

| (18) | „storitve političnega oglaševanja“ pomeni „storitve“
  , kot so opredeljene
  v 
  členu 2
  , točka (5), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. |
| --- | --- |

(18)

„storitve političnega oglaševanja“ pomeni „storitve“
  , kot so opredeljene
  v 
  členu 2
  , točka (5), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju].

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin . O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin . O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

| (d) | zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost
  in
  načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin
  , in
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost
  in
  načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin
  , in
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zagotavlja tudi, da njene stranke članice
  s sedežem
  v Uniji spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njene stranke članice
  s sedežem zunaj Unije
  spoštujejo enakovredne vrednote. O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

zagotavlja tudi, da njene stranke članice
  s sedežem
  v Uniji spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njene stranke članice
  s sedežem zunaj Unije
  spoštujejo enakovredne vrednote. O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

| (e) | zagotavlja tudi, da njene stranke članice,
  ki imajo sedež
  v Uniji, spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njene stranke članice
  , ki imajo sedež v tretji državi, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem,
  spoštujejo enakovredne vrednote
  , ter
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja tudi, da njene stranke članice,
  ki imajo sedež
  v Uniji, spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njene stranke članice
  , ki imajo sedež v tretji državi, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem,
  spoštujejo enakovredne vrednote
  , ter
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin . O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin . O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

| (c) | zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin
  , ter
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin
  , ter
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zagotavlja tudi, da njegove organizacije članice
  s sedežem
  v Uniji spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njegove organizacije članice
  s sedežem zunaj Unije
  spoštujejo enakovredne vrednote. O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

zagotavlja tudi, da njegove organizacije članice
  s sedežem
  v Uniji spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njegove organizacije članice
  s sedežem zunaj Unije
  spoštujejo enakovredne vrednote. O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

| (d) | zagotavlja tudi, da njegove organizacije članice,
  ki imajo sedež
  v Uniji, spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njegove organizacije članice
  , ki imajo sedež v tretji državi, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem,
  spoštujejo enakovredne vrednote
  , ter
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja tudi, da njegove organizacije članice,
  ki imajo sedež
  v Uniji, spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njegove organizacije članice
  , ki imajo sedež v tretji državi, ki je članica Sveta Evrope in ima polno pravico do zastopanja v njem,
  spoštujejo enakovredne vrednote
  , ter
  o tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | zahtevo, da stranke članice na jasno viden in uporabnikom prijazen način prikazujejo logotip evropske politične stranke, z določitvijo, da mora biti logotip v zgornjem delu naslovne strani spletišča stranke članice in enako viden kot logotip stranke članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

zahtevo, da stranke članice na jasno viden in uporabnikom prijazen način prikazujejo logotip evropske politične stranke, z določitvijo, da mora biti logotip v zgornjem delu naslovne strani spletišča stranke članice in enako viden kot logotip stranke članice;

črtano

Sprememba 131

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | njena notranja pravila glede
  uravnotežene zastopanosti
  spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(j)

njena notranja pravila glede
  uravnotežene zastopanosti
  spolov.

| (j) | njena
  lastna
  notranja pravila glede
  enakosti
  spolov. |
| --- | --- |

(j)

njena
  lastna
  notranja pravila glede
  enakosti
  spolov.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a




  Obveznosti glede preglednosti v zvezi z uporabo logotipov, objavo političnega programa in uravnoteženo zastopanostjo spolov





  1.
     
  Vsaka evropska politična stranka zagotovi, da stranke članice na svojih spletiščih objavijo politični program in logotip evropske politične stranke. Logotip evropske politične stranke se na jasno viden način prikaže v zgornjem delu domače strani spletišča stranke članice.






  2.
     
  Vsaka evropska politična stranka in njene stranke članice na svojih spletiščih objavijo informacije o uravnoteženi zastopanosti spolov med kandidati na volitvah v Evropski parlament, ki se izvajajo po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], skupaj s posodobljenimi informacijami o zastopanosti spolov med poslanci Evropskega parlamenta. Vsaka evropska politična stranka zagotovi, da njene stranke članice informacije o svojih kandidatih na evropskih volitvah in o svojih poslancih Evropskega parlamenta objavijo na svojih spletiščih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4a

Obveznosti glede preglednosti v zvezi z uporabo logotipov, objavo političnega programa in uravnoteženo zastopanostjo spolov

1.
     
  Vsaka evropska politična stranka zagotovi, da stranke članice na svojih spletiščih objavijo politični program in logotip evropske politične stranke. Logotip evropske politične stranke se na jasno viden način prikaže v zgornjem delu domače strani spletišča stranke članice.

2.
     
  Vsaka evropska politična stranka in njene stranke članice na svojih spletiščih objavijo informacije o uravnoteženi zastopanosti spolov med kandidati na volitvah v Evropski parlament, ki se izvajajo po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], skupaj s posodobljenimi informacijami o zastopanosti spolov med poslanci Evropskega parlamenta. Vsaka evropska politična stranka zagotovi, da njene stranke članice informacije o svojih kandidatih na evropskih volitvah in o svojih poslancih Evropskega parlamenta objavijo na svojih spletiščih.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsaka evropska politična stranka
  v petih delovnih dneh od prvega razširjanja
  Organu posreduje informacije o vsakem političnem oglasu, ki ga neposredno sponzorira ali objavi, da se državljanom omogoči razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Te informacije vključujejo vsaj informacije s seznama v točki 1 Priloge II. | 2.   Vsaka evropska politična stranka Organu posreduje informacije o vsakem političnem oglasu, ki ga neposredno sponzorira ali objavi, da se državljanom omogoči razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Te informacije vključujejo vsaj informacije s seznama v točki 1 Priloge II.
  Informacije se Organu zagotovijo v obliki, ki je lahko dostopna in napisana v preprostem jeziku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vsaka evropska politična stranka
  v petih delovnih dneh od prvega razširjanja
  Organu posreduje informacije o vsakem političnem oglasu, ki ga neposredno sponzorira ali objavi, da se državljanom omogoči razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Te informacije vključujejo vsaj informacije s seznama v točki 1 Priloge II.

2.   Vsaka evropska politična stranka Organu posreduje informacije o vsakem političnem oglasu, ki ga neposredno sponzorira ali objavi, da se državljanom omogoči razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Te informacije vključujejo vsaj informacije s seznama v točki 1 Priloge II.
  Informacije se Organu zagotovijo v obliki, ki je lahko dostopna in napisana v preprostem jeziku.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Organ
  nemudoma
  objavi informacije iz odstavka 2 v odložišču iz člena 8.
  Informacije se pripravijo v obliki, ki je preprosto dostopna, jasno vidna in uporabniku prijazna, ter so napisane v preprostem jeziku. | 3.   Organ
  brez nepotrebnega odlašanja
  objavi informacije iz odstavka 2 v odložišču iz člena 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Organ
  nemudoma
  objavi informacije iz odstavka 2 v odložišču iz člena 8.
  Informacije se pripravijo v obliki, ki je preprosto dostopna, jasno vidna in uporabniku prijazna, ter so napisane v preprostem jeziku.

3.   Organ
  brez nepotrebnega odlašanja
  objavi informacije iz odstavka 2 v odložišču iz člena 8.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Države članice imenujejo enega ali več nacionalnih regulativnih organov, pristojnih za nadziranje skladnosti z odstavki 1, 2 in 4, ter o tem obvestijo Organ. Takšni nacionalni regulativni organi ali telesa svoja pooblastila izvršujejo nepristransko in pregledno, so pravno ločeni od vlade in funkcionalno neodvisni od svojih vlad in katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov. Organ na svojem spletišču objavi in redno posodablja seznam nacionalnih regulativnih organov držav članic. Zoper odločitve nacionalnih regulativnih organov se lahko vložijo učinkovita pravna sredstva. Države članice zagotovijo, da je mogoče na zahtevo katere koli zainteresirane strani vložiti pravno sredstvo, s katerim se od evropske politične stranke zahteva odprava morebitne kršitve obveznosti iz odstavkov 1, 2 ali 4. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.
     
  Države članice imenujejo enega ali več nacionalnih regulativnih organov, pristojnih za nadziranje skladnosti z odstavki 1, 2 in 4, ter o tem obvestijo Organ. Takšni nacionalni regulativni organi ali telesa svoja pooblastila izvršujejo nepristransko in pregledno, so pravno ločeni od vlade in funkcionalno neodvisni od svojih vlad in katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov. Organ na svojem spletišču objavi in redno posodablja seznam nacionalnih regulativnih organov držav članic. Zoper odločitve nacionalnih regulativnih organov se lahko vložijo učinkovita pravna sredstva. Države članice zagotovijo, da je mogoče na zahtevo katere koli zainteresirane strani vložiti pravno sredstvo, s katerim se od evropske politične stranke zahteva odprava morebitne kršitve obveznosti iz odstavkov 1, 2 ali 4.

črtano

črtano

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka i a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | njena lastna notranja pravila o enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

njena lastna notranja pravila o enakosti spolov.

njena lastna notranja pravila o enakosti spolov.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Zahteve za pravila o enakosti spolov |
| | 1.
     
  Skupni organi upravljanja evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij imajo uravnoteženo zastopanost spolov. |
| | 2.
     
  Evropske politične stranke in evropske politične fundacije sprejmejo načrt za enakost spolov in mehanizme za dejavno udeležbo žensk v vsej njihovi raznolikosti, evropske politične stranke pa k temu povabijo svoje stranke članice. |
| | 3.
     
  Evropske politične stranke in evropske politične fundacije imajo protokol za preprečevanje, odkrivanje in odpravo spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola. Poleg tega zagotovijo neodvisnost in strokovnost strokovnjakov, ki izvajajo preiskave, ter sprejmejo ustrezne ukrepe proti storilcem teh dejanj. Evropske politične stranke in evropske politične fundacije v interna pravila vključijo prepoved dejanj spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6a

Člen 6a

Zahteve za pravila o enakosti spolov

Zahteve za pravila o enakosti spolov

1.
     
  Skupni organi upravljanja evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij imajo uravnoteženo zastopanost spolov.

2.
     
  Evropske politične stranke in evropske politične fundacije sprejmejo načrt za enakost spolov in mehanizme za dejavno udeležbo žensk v vsej njihovi raznolikosti, evropske politične stranke pa k temu povabijo svoje stranke članice.

3.
     
  Evropske politične stranke in evropske politične fundacije imajo protokol za preprečevanje, odkrivanje in odpravo spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola. Poleg tega zagotovijo neodvisnost in strokovnost strokovnjakov, ki izvajajo preiskave, ter sprejmejo ustrezne ukrepe proti storilcem teh dejanj. Evropske politične stranke in evropske politične fundacije v interna pravila vključijo prepoved dejanj spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ odloča o registraciji evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij in njihovem izbrisu iz registra v skladu s postopki in pogoji, določenimi v tej uredbi. Poleg tega Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej spoštujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju
  , določene v skladu s členom
  4(1), točke (a), (b), (d), (e) 
  in
  (f), ter 
  v členu
  6(1), točke (a) do (e) in (g). | Organ odloča o registraciji evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij in njihovem izbrisu iz registra v skladu s postopki in pogoji, določenimi v tej uredbi. Poleg tega Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej spoštujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju
  iz člena
  4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) 
  in (h)
  , ter 
  člena
  6(1), točke (a) do (e) in (g). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ odloča o registraciji evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij in njihovem izbrisu iz registra v skladu s postopki in pogoji, določenimi v tej uredbi. Poleg tega Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej spoštujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju
  , določene v skladu s členom
  4(1), točke (a), (b), (d), (e) 
  in
  (f), ter 
  v členu
  6(1), točke (a) do (e) in (g).

, določene v skladu s členom

in

v členu

Organ odloča o registraciji evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij in njihovem izbrisu iz registra v skladu s postopki in pogoji, določenimi v tej uredbi. Poleg tega Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej spoštujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju
  iz člena
  4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) 
  in (h)
  , ter 
  člena
  6(1), točke (a) do (e) in (g).

iz člena

in (h)

člena

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   O morebitnih spremembah dokumentov ali statuta, ki so bili predloženi v okviru vloge za registracijo v skladu s členom 9(2), se uradno obvesti Organ
  , ki
  posodobi registracijo, in sicer smiselno
  v skladu s postopki
  iz člena 18(2) in (4). | 5.   O morebitnih spremembah dokumentov ali statuta, ki so bili predloženi v okviru vloge za registracijo v skladu s členom 9(2), se uradno obvesti Organ
  v roku dveh mesecev. Organ
  posodobi registracijo
  ob upoštevanju takih sprememb
  , in sicer smiselno
  ob uporabi postopkov
  iz člena 18(2) in (4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   O morebitnih spremembah dokumentov ali statuta, ki so bili predloženi v okviru vloge za registracijo v skladu s členom 9(2), se uradno obvesti Organ
  , ki
  posodobi registracijo, in sicer smiselno
  v skladu s postopki
  iz člena 18(2) in (4).

5.   O morebitnih spremembah dokumentov ali statuta, ki so bili predloženi v okviru vloge za registracijo v skladu s členom 9(2), se uradno obvesti Organ
  v roku dveh mesecev. Organ
  posodobi registracijo
  ob upoštevanju takih sprememb
  , in sicer smiselno
  ob uporabi postopkov
  iz člena 18(2) in (4).

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6

Člen 10 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Posodobljeni seznam strank članic evropske politične stranke, ki je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2), se
  posreduje
  Organu vsako leto. Vse spremembe, zaradi katerih evropska politična stranka morda ne izpolnjuje več pogoja iz člena 3(1), točka (b), se sporočijo Organu v štirih tednih po takšni spremembi. | 6.   Posodobljeni seznam strank članic evropske politične stranke, ki je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2), se Organu
  posreduje


  do 30. septembra
  vsako leto. Vse spremembe, zaradi katerih evropska politična stranka morda ne izpolnjuje več pogoja iz člena 3(1), točka (b), se sporočijo Organu v štirih tednih po takšni spremembi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Posodobljeni seznam strank članic evropske politične stranke, ki je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2), se
  posreduje
  Organu vsako leto. Vse spremembe, zaradi katerih evropska politična stranka morda ne izpolnjuje več pogoja iz člena 3(1), točka (b), se sporočijo Organu v štirih tednih po takšni spremembi.

6.   Posodobljeni seznam strank članic evropske politične stranke, ki je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2), se Organu
  posreduje


  do 30. septembra
  vsako leto. Vse spremembe, zaradi katerih evropska politična stranka morda ne izpolnjuje več pogoja iz člena 3(1), točka (b), se sporočijo Organu v štirih tednih po takšni spremembi.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – naslov

Člen 11 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Preverjanje izpolnjevanja pogojev in zahtev za registracijo | Preverjanje izpolnjevanja pogojev in zahtev za registracijo
  ter preučitev razlogov Organa za izbris iz registra |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Preverjanje izpolnjevanja pogojev in zahtev za registracijo

Preverjanje izpolnjevanja pogojev in zahtev za registracijo
  ter preučitev razlogov Organa za izbris iz registra

ter preučitev razlogov Organa za izbris iz registra

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Brez poseganja v postopek iz
  odstavka 3 tega
  člena Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej izpolnjujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju iz člena 4(1), točke (a), (b), (d), (e) 
  in
  (f), ter člena 6(1), točke (a) do (e) in (g) . | 1.   Brez poseganja v postopek iz člena
  11a
  Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej izpolnjujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju iz člena 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) 
  in (h)
  , ter člena 6(1), točke (a) do (e) in (g) . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Brez poseganja v postopek iz
  odstavka 3 tega
  člena Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej izpolnjujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju iz člena 4(1), točke (a), (b), (d), (e) 
  in
  (f), ter člena 6(1), točke (a) do (e) in (g) .

1.   Brez poseganja v postopek iz člena
  11a
  Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej izpolnjujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju iz člena 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) 
  in (h)
  , ter člena 6(1), točke (a) do (e) in (g) .

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Če
  organ
  ugotovi, da evropska politična stranka ali fundacija ne izpolnjuje več katerega od pogojev za registracijo ali predpisov o upravljanju iz odstavka 1, razen pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), to
  stranko ali fundacijo
  o tem uradno
  obvesti. | 2.   
  Kadar po preverjanju, opravljenem v skladu z odstavkom 1 tega člena,
  Organ
  oceni, da bi lahko za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo veljal eden od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a)(i) ali (ii),
  o tem
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti
  zadevno
  evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo. |
| | Kadar je Organ seznanjen z okoliščinami, ki kažejo, da bi lahko za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo veljal eden od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a), ali iz člena 19(2), o tem brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo. |
| | Pri obveščanju evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v skladu s prvim ali drugim pododstavkom Organ to evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pozove, naj predloži svoje pripombe v enem mesecu od prejema zadevnih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Če
  organ
  ugotovi, da evropska politična stranka ali fundacija ne izpolnjuje več katerega od pogojev za registracijo ali predpisov o upravljanju iz odstavka 1, razen pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), to
  stranko ali fundacijo
  o tem uradno
  obvesti.

2.   
  Kadar po preverjanju, opravljenem v skladu z odstavkom 1 tega člena,
  Organ
  oceni, da bi lahko za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo veljal eden od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a)(i) ali (ii),
  o tem
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti
  zadevno
  evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo.

Kadar je Organ seznanjen z okoliščinami, ki kažejo, da bi lahko za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo veljal eden od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a), ali iz člena 19(2), o tem brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo.

Kadar je Organ seznanjen z okoliščinami, ki kažejo, da bi lahko za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo veljal eden od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a), ali iz člena 19(2), o tem brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo.

Pri obveščanju evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v skladu s prvim ali drugim pododstavkom Organ to evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pozove, naj predloži svoje pripombe v enem mesecu od prejema zadevnih informacij.

Pri obveščanju evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v skladu s prvim ali drugim pododstavkom Organ to evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pozove, naj predloži svoje pripombe v enem mesecu od prejema zadevnih informacij.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Evropski parlament na lastno pobudo ali na podlagi utemeljene zahteve skupine državljanov, vložene v skladu z ustreznimi določbami njegovega poslovnika, Svet ali Komisija lahko pri Organu vloži zahtevo za preverjanje, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c). V takšnih primerih in v primerih iz člena 19(3), točka (a),
  Organ
  za mnenje o zadevi zaprosi odbor neodvisnih uglednih oseb iz člena 14
  .
  Odbor svoje mnenje poda v roku dveh mesecev. | 3.   Organ
  v primeru neizpolnjevanja člena 3(1), točka (c), (f) ali (g), člena 3(2), točka (e), (f) ali (g), ali določb o upravljanju iz odstavka 1 tega člena zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogoči, da v roku iz odstavka 2 tega člena uvede ukrepe, potrebne za odpravo nepravilnosti. Organ lahko na podlagi obrazložene zahteve zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije ta rok podaljša, če je to potrebno in ustrezno glede na popravljalne ukrepe, ki jih predvideva evropska politična stranka ali evropska politična fundacija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Evropski parlament na lastno pobudo ali na podlagi utemeljene zahteve skupine državljanov, vložene v skladu z ustreznimi določbami njegovega poslovnika, Svet ali Komisija lahko pri Organu vloži zahtevo za preverjanje, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c). V takšnih primerih in v primerih iz člena 19(3), točka (a),
  Organ
  za mnenje o zadevi zaprosi odbor neodvisnih uglednih oseb iz člena 14
  .
  Odbor svoje mnenje poda v roku dveh mesecev.

3.   Organ
  v primeru neizpolnjevanja člena 3(1), točka (c), (f) ali (g), člena 3(2), točka (e), (f) ali (g), ali določb o upravljanju iz odstavka 1 tega člena zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogoči, da v roku iz odstavka 2 tega člena uvede ukrepe, potrebne za odpravo nepravilnosti. Organ lahko na podlagi obrazložene zahteve zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije ta rok podaljša, če je to potrebno in ustrezno glede na popravljalne ukrepe, ki jih predvideva evropska politična stranka ali evropska politična fundacija.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če se Organ seznani z dejstvi, ki lahko vzbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje iz prvega pododstavka. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svoje namere izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se Organ seznani z dejstvi, ki lahko vzbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje iz prvega pododstavka. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svoje namere izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij.

Če se Organ seznani z dejstvi, ki lahko vzbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje iz prvega pododstavka. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svoje namere izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij.

črtano

črtano

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopki, določeni v prvem in drugem pododstavku, se ne začnejo v obdobju dveh mesecev pred volitvami v Evropski parlament. Ta časovna omejitev se ne uporablja za postopek iz člena 12. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Postopki, določeni v prvem in drugem pododstavku, se ne začnejo v obdobju dveh mesecev pred volitvami v Evropski parlament. Ta časovna omejitev se ne uporablja za postopek iz člena 12.

Postopki, določeni v prvem in drugem pododstavku, se ne začnejo v obdobju dveh mesecev pred volitvami v Evropski parlament. Ta časovna omejitev se ne uporablja za postopek iz člena 12.

črtano

črtano

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 4

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ pri odločanju o izbrisu zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra upošteva mnenje odbora. Organ svojo odločitev ustrezno obrazloži. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ pri odločanju o izbrisu zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra upošteva mnenje odbora. Organ svojo odločitev ustrezno obrazloži.

Organ pri odločanju o izbrisu zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra upošteva mnenje odbora. Organ svojo odločitev ustrezno obrazloži.

črtano

črtano

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 5

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ lahko odločitev o izbrisu iz registra zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), sprejme le v primeru očitne in resne kršitve teh pogojev. Za sprejetje te odločitve se uporablja postopek iz odstavka 4. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ lahko odločitev o izbrisu iz registra zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), sprejme le v primeru očitne in resne kršitve teh pogojev. Za sprejetje te odločitve se uporablja postopek iz odstavka 4.

Organ lahko odločitev o izbrisu iz registra zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), sprejme le v primeru očitne in resne kršitve teh pogojev. Za sprejetje te odločitve se uporablja postopek iz odstavka 4.

črtano

črtano

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Organ o odločitvi o izbrisu evropske politične stranke ali fundacije iz registra zaradi očitne in resne kršitve, ki zadeva izpolnjevanje pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament in Svet. Odločitev začne veljati le, če Evropski parlament in Svet ne nasprotujeta odločitvi v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tej odločitvi ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Organ, da ji ne bosta nasprotovala. Če Evropski parlament in Svet izrazita nasprotovanje,
  evropska politična stranka ali fundacija
  ostane registrirana. | 4.   
  Organ po izteku obdobja iz odstavkov 2 in 3 ali po prejemu morebitnih pripomb ali informacij v zvezi s popravljalnimi ukrepi, ki jih je zadevna
  evropska politična stranka ali
  evropska politična
  fundacija
  posredovala v tem obdobju, brez nepotrebnega odlašanja in ob upoštevanju vseh takih pripomb, ki jih je predložila


  evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, oceni, ali za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo velja kateri od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a), ali iz člena 19(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Organ o odločitvi o izbrisu evropske politične stranke ali fundacije iz registra zaradi očitne in resne kršitve, ki zadeva izpolnjevanje pogojev iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament in Svet. Odločitev začne veljati le, če Evropski parlament in Svet ne nasprotujeta odločitvi v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tej odločitvi ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Organ, da ji ne bosta nasprotovala. Če Evropski parlament in Svet izrazita nasprotovanje,
  evropska politična stranka ali fundacija
  ostane registrirana.

4.   
  Organ po izteku obdobja iz odstavkov 2 in 3 ali po prejemu morebitnih pripomb ali informacij v zvezi s popravljalnimi ukrepi, ki jih je zadevna
  evropska politična stranka ali
  evropska politična
  fundacija
  posredovala v tem obdobju, brez nepotrebnega odlašanja in ob upoštevanju vseh takih pripomb, ki jih je predložila


  evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, oceni, ali za evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo velja kateri od razlogov za izbris iz člena 19(1), točka (a), ali iz člena 19(2).

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta odločitvi le iz razlogov, povezanih z oceno izpolnjevanja pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta odločitvi le iz razlogov, povezanih z oceno izpolnjevanja pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c).

Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta odločitvi le iz razlogov, povezanih z oceno izpolnjevanja pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (d), in člena 3(2), točka (c).

črtano

črtano

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 3

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija se uradno obvesti o tem, da je bilo glede odločitve Organa o izbrisu iz registra izraženo nasprotovanje. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija se uradno obvesti o tem, da je bilo glede odločitve Organa o izbrisu iz registra izraženo nasprotovanje.

Zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija se uradno obvesti o tem, da je bilo glede odločitve Organa o izbrisu iz registra izraženo nasprotovanje.

črtano

črtano

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 4

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Evropski parlament in Svet sprejmeta stališče v skladu z njunimi pravili o sprejemanju odločitev, določenimi v skladu s Pogodbama. Vsakršno nasprotovanje se ustrezno obrazloži in se javno objavi. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evropski parlament in Svet sprejmeta stališče v skladu z njunimi pravili o sprejemanju odločitev, določenimi v skladu s Pogodbama. Vsakršno nasprotovanje se ustrezno obrazloži in se javno objavi.

Evropski parlament in Svet sprejmeta stališče v skladu z njunimi pravili o sprejemanju odločitev, določenimi v skladu s Pogodbama. Vsakršno nasprotovanje se ustrezno obrazloži in se javno objavi.

črtano

črtano

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 5

Člen 11 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Če zoper odločitev Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra ni bilo izraženo nasprotovanje v skladu s postopkom iz odstavka 4, se ta odločitev skupaj s podrobnimi razlogi za izbris iz registra objavi v Uradnem listu Evropske unije, zadevna evropska politična stranka oziroma fundacija pa se o tem uradno obvesti . Odločitev začne učinkovati na dan uradnega obvestila v skladu s členom 297 PDEU . | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.
     
  Če zoper odločitev Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra ni bilo izraženo nasprotovanje v skladu s postopkom iz odstavka 4, se ta odločitev skupaj s podrobnimi razlogi za izbris iz registra objavi v Uradnem listu Evropske unije, zadevna evropska politična stranka oziroma fundacija pa se o tem uradno obvesti . Odločitev začne učinkovati na dan uradnega obvestila v skladu s členom 297 PDEU .

črtano

črtano

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 6

Člen 11 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Evropski politični fundaciji se njen status kot tak samodejno odvzame, če je evropska politična stranka, s katero je povezana, izbrisana iz registra. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.
     
  Evropski politični fundaciji se njen status kot tak samodejno odvzame, če je evropska politična stranka, s katero je povezana, izbrisana iz registra.

črtano

črtano

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11 a |
| | Preverjanje pogojev za registracijo v zvezi z vrednotami, na katerih temelji Unija |
| | 1.
     
  Evropski parlament na lastno pobudo ali na podlagi utemeljene zahteve skupine državljanov, vložene v skladu z ustreznimi določbami njegovega poslovnika, Svet ali Komisija lahko pri Organu vložijo zahtevo za preverjanje, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točki (d) in (e), in člena 3(2), točki (c) in (d). V takih primerih in v primerih iz člena 11b(2) Organ brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo, jo pozove, naj predloži svoje pripombe, in ji omogoči, da v enem mesecu uvede ukrepe za odpravo nepravilnosti. |
| | Organ lahko na podlagi obrazložene zahteve zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije podaljša obdobje, če je to potrebno in ustrezno glede na popravljalne ukrepe, ki jih predvideva evropska politična stranka ali evropska politična fundacija. |
| | Organ po izteku obdobja iz prvega in drugega pododstavka ali po prejemu morebitnih pripomb in informacij v zvezi s popravljalnimi ukrepi, ki jih je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija posredovala v tem obdobju, te pripombe in po potrebi opis popravljalnih ukrepov, ki jih je ta stranka ali fundacija sprejela, posreduje odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 in ga zaprosi za mnenje. Odbor v dveh mesecih poda svoje mnenje . |
| | Kadar se Organ seznani z dejstvi, ki lahko zbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točki (d) in (e), in člena 3(2), točki (c) in (d), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje kot je določeno v prvem pododstavku. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svojo namero, da bodo vložili zahtevo za preverjanje, izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij. |
| | 2.
     
  Postopki iz prvega odstavka se ne začnejo v obdobju dveh mesecev pred volitvami v Evropski parlament. |
| | 3.
     
  Organ odloči o izbrisu zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra, pri tem pa upošteva mnenje odbora neodvisnih uglednih oseb iz člena 14. Organ svojo odločitev ustrezno obrazloži. |
| | 4.
     
  Organ lahko odločitev o izbrisu iz registra zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 3(1), točka (d) ali (e), in člena 3(2), točka (c) ali (d), sprejme le v primeru očitne in resne kršitve teh pogojev. Za sprejetje te odločitve se uporablja postopek iz odstavka 5. |
| | 5.
     
  Organ o odločitvi o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra zaradi očitne in resne kršitve pogojev iz člena 3(1), točka (d) ali (e), in člena 3(2), točka (c) ali (d), obvesti Evropski parlament in Svet. Odločitev začne veljati le, če Evropski parlament in Svet ne nasprotujeta odločitvi v obdobju treh mesecev od uradnega obvestila o tej odločitvi ali če sta pred iztekom tega obdobja tako Evropski parlament kot Svet Organ obvestila, da ji ne bosta nasprotovala. Če Evropski parlament in Svet izrazita nasprotovanje, evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ostane registrirana. |
| | 6.
     
  Evropski parlament in Svet lahko odločitvi Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra nasprotujeta le iz razlogov, povezanih z oceno izpolnjevanja pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (d) ali (e), in člena 3(2), točka (c) ali (d). |
| | 7.
     
  Kadar je bilo izraženo nasprotovanje zoper odločitev Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra, Organ o tem obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo. |
| | 8.
     
  Evropski parlament in Svet sprejmeta stališče v skladu s svojimi pravili o sprejemanju odločitev, določenimi na podlagi Pogodb. Vsako nasprotovanje odločitvi Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra se ustrezno obrazloži in objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11 a

Člen 11 a

Preverjanje pogojev za registracijo v zvezi z vrednotami, na katerih temelji Unija

Preverjanje pogojev za registracijo v zvezi z vrednotami, na katerih temelji Unija

1.
     
  Evropski parlament na lastno pobudo ali na podlagi utemeljene zahteve skupine državljanov, vložene v skladu z ustreznimi določbami njegovega poslovnika, Svet ali Komisija lahko pri Organu vložijo zahtevo za preverjanje, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točki (d) in (e), in člena 3(2), točki (c) in (d). V takih primerih in v primerih iz člena 11b(2) Organ brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo, jo pozove, naj predloži svoje pripombe, in ji omogoči, da v enem mesecu uvede ukrepe za odpravo nepravilnosti.

Organ lahko na podlagi obrazložene zahteve zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije podaljša obdobje, če je to potrebno in ustrezno glede na popravljalne ukrepe, ki jih predvideva evropska politična stranka ali evropska politična fundacija.

Organ lahko na podlagi obrazložene zahteve zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije podaljša obdobje, če je to potrebno in ustrezno glede na popravljalne ukrepe, ki jih predvideva evropska politična stranka ali evropska politična fundacija.

Organ po izteku obdobja iz prvega in drugega pododstavka ali po prejemu morebitnih pripomb in informacij v zvezi s popravljalnimi ukrepi, ki jih je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija posredovala v tem obdobju, te pripombe in po potrebi opis popravljalnih ukrepov, ki jih je ta stranka ali fundacija sprejela, posreduje odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 in ga zaprosi za mnenje. Odbor v dveh mesecih poda svoje mnenje .

Organ po izteku obdobja iz prvega in drugega pododstavka ali po prejemu morebitnih pripomb in informacij v zvezi s popravljalnimi ukrepi, ki jih je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija posredovala v tem obdobju, te pripombe in po potrebi opis popravljalnih ukrepov, ki jih je ta stranka ali fundacija sprejela, posreduje odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 in ga zaprosi za mnenje. Odbor v dveh mesecih poda svoje mnenje .

Kadar se Organ seznani z dejstvi, ki lahko zbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točki (d) in (e), in člena 3(2), točki (c) in (d), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje kot je določeno v prvem pododstavku. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svojo namero, da bodo vložili zahtevo za preverjanje, izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij.

Kadar se Organ seznani z dejstvi, ki lahko zbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz člena 3(1), točki (d) in (e), in člena 3(2), točki (c) in (d), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje kot je določeno v prvem pododstavku. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svojo namero, da bodo vložili zahtevo za preverjanje, izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij.

2.
     
  Postopki iz prvega odstavka se ne začnejo v obdobju dveh mesecev pred volitvami v Evropski parlament.

3.
     
  Organ odloči o izbrisu zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra, pri tem pa upošteva mnenje odbora neodvisnih uglednih oseb iz člena 14. Organ svojo odločitev ustrezno obrazloži.

4.
     
  Organ lahko odločitev o izbrisu iz registra zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 3(1), točka (d) ali (e), in člena 3(2), točka (c) ali (d), sprejme le v primeru očitne in resne kršitve teh pogojev. Za sprejetje te odločitve se uporablja postopek iz odstavka 5.

5.
     
  Organ o odločitvi o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra zaradi očitne in resne kršitve pogojev iz člena 3(1), točka (d) ali (e), in člena 3(2), točka (c) ali (d), obvesti Evropski parlament in Svet. Odločitev začne veljati le, če Evropski parlament in Svet ne nasprotujeta odločitvi v obdobju treh mesecev od uradnega obvestila o tej odločitvi ali če sta pred iztekom tega obdobja tako Evropski parlament kot Svet Organ obvestila, da ji ne bosta nasprotovala. Če Evropski parlament in Svet izrazita nasprotovanje, evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ostane registrirana.

6.
     
  Evropski parlament in Svet lahko odločitvi Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra nasprotujeta le iz razlogov, povezanih z oceno izpolnjevanja pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (d) ali (e), in člena 3(2), točka (c) ali (d).

7.
     
  Kadar je bilo izraženo nasprotovanje zoper odločitev Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra, Organ o tem obvesti zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo.

8.
     
  Evropski parlament in Svet sprejmeta stališče v skladu s svojimi pravili o sprejemanju odločitev, določenimi na podlagi Pogodb. Vsako nasprotovanje odločitvi Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra se ustrezno obrazloži in objavi.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 b (novo)

Člen 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11b |
| | Preverjanje obveznosti v skladu z nacionalnim pravom |
| | 1.
     
  Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ni izpolnila ustreznih obveznosti iz veljavnega nacionalnega prava, ki se uporablja na podlagi člena 17(2), prvi pododstavek, in če je ob upoštevanju svobode združevanja iz člena 12 Listine ter potrebe po pluralizmu političnih strank v Evropi ta kršitev dovolj resna, da upraviči izbris iz registra, lahko država članica, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija sedež, na Organ naslovi zahtevo za izbris iz registra. Ta zahteva mora biti ustrezno obrazložena. Zlasti natančno in izčrpno opredeli nezakonita dejanja in konkretne nacionalne zahteve, ki niso bile izpolnjene. |
| | Če je vsebina zahteve države članice izključno ali pretežno povezana z elementi, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija in ki so naštete v členu 2 PEU, Organ začne postopek preverjanja v skladu s členom 11a. |
| | V vseh drugih zadevah, ko država članica v svoji zahtevi na podlagi prvega pododstavka potrdi, da na nacionalni ravni obstaja učinkovito pravno sredstvo zoper tako zahtevo in da so bila v zvezi s tako zahtevo izčrpana vsa pravna sredstva, Organ po zaslišanju predstavnika zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije oceni, ali za to stranko ali fundacijo velja razlog za izbris iz registra iz člena 19(1), točka (d). |
| | 2.
     
  Če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo kršila ustrezne obveznosti iz veljavnega nacionalnega prava, ki se uporablja na podlagi člena 17(2), drugi pododstavek, in če se zadeva izključno ali pretežno nanaša na elemente, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija in ki so naštete v členu 2 PEU, lahko zadevna država članica na Organ naslovi zahtevo v skladu z določbami odstavka 1, prvi pododstavek. Organ ravna v skladu z odstavkom 1, drugi pododstavek. |
| | 3.
     
  V vseh primerih Organ ukrepa brez nepotrebnega odlašanja. Organ zadevno državo članico in zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo obvesti o nadaljnjih ukrepih v zvezi z obrazloženo zahtevo za izbris iz registra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11b

Člen 11b

Preverjanje obveznosti v skladu z nacionalnim pravom

Preverjanje obveznosti v skladu z nacionalnim pravom

1.
     
  Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ni izpolnila ustreznih obveznosti iz veljavnega nacionalnega prava, ki se uporablja na podlagi člena 17(2), prvi pododstavek, in če je ob upoštevanju svobode združevanja iz člena 12 Listine ter potrebe po pluralizmu političnih strank v Evropi ta kršitev dovolj resna, da upraviči izbris iz registra, lahko država članica, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija sedež, na Organ naslovi zahtevo za izbris iz registra. Ta zahteva mora biti ustrezno obrazložena. Zlasti natančno in izčrpno opredeli nezakonita dejanja in konkretne nacionalne zahteve, ki niso bile izpolnjene.

Če je vsebina zahteve države članice izključno ali pretežno povezana z elementi, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija in ki so naštete v členu 2 PEU, Organ začne postopek preverjanja v skladu s členom 11a.

Če je vsebina zahteve države članice izključno ali pretežno povezana z elementi, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija in ki so naštete v členu 2 PEU, Organ začne postopek preverjanja v skladu s členom 11a.

V vseh drugih zadevah, ko država članica v svoji zahtevi na podlagi prvega pododstavka potrdi, da na nacionalni ravni obstaja učinkovito pravno sredstvo zoper tako zahtevo in da so bila v zvezi s tako zahtevo izčrpana vsa pravna sredstva, Organ po zaslišanju predstavnika zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije oceni, ali za to stranko ali fundacijo velja razlog za izbris iz registra iz člena 19(1), točka (d).

V vseh drugih zadevah, ko država članica v svoji zahtevi na podlagi prvega pododstavka potrdi, da na nacionalni ravni obstaja učinkovito pravno sredstvo zoper tako zahtevo in da so bila v zvezi s tako zahtevo izčrpana vsa pravna sredstva, Organ po zaslišanju predstavnika zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije oceni, ali za to stranko ali fundacijo velja razlog za izbris iz registra iz člena 19(1), točka (d).

2.
     
  Če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo kršila ustrezne obveznosti iz veljavnega nacionalnega prava, ki se uporablja na podlagi člena 17(2), drugi pododstavek, in če se zadeva izključno ali pretežno nanaša na elemente, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija in ki so naštete v členu 2 PEU, lahko zadevna država članica na Organ naslovi zahtevo v skladu z določbami odstavka 1, prvi pododstavek. Organ ravna v skladu z odstavkom 1, drugi pododstavek.

3.
     
  V vseh primerih Organ ukrepa brez nepotrebnega odlašanja. Organ zadevno državo članico in zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo obvesti o nadaljnjih ukrepih v zvezi z obrazloženo zahtevo za izbris iz registra.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Če je
  Organ obveščen o 
  odločitvi nacionalnega
  nadzornega organa
  v smislu člena
   4, točka 21, Uredbe (EU) 2016/679 , v kateri je ugotovljeno, da je fizična ali pravna oseba kršila veljavna pravila o varstvu osebnih podatkov, pri čemer iz take odločitve izhaja, ali pa obstajajo siceršnji utemeljeni razlogi za domnevo, da je kršitev povezana s političnimi dejavnostmi evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v okviru volitev v Evropski parlament, Organ zadevo predloži odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 te uredbe. Organ se lahko po potrebi poveže z zadevnim
  nacionalnim
  nadzornim organom. | 2.   Organ
  je
  obveščen o 
  vseh odločitvah
  nadzornega organa
  , na nacionalni ravni, kot je opredeljen v členu
   4, točka 21, Uredbe (EU) 2016/679, , v 
  katerih
  je ugotovljeno, da je fizična ali pravna oseba kršila veljavna pravila o varstvu osebnih podatkov, pri čemer iz take odločitve izhaja ali pa obstajajo siceršnji utemeljeni razlogi za domnevo, da je kršitev povezana s političnimi dejavnostmi evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v okviru volitev v Evropski parlament, Organ zadevo predloži odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 te uredbe. Organ se lahko po potrebi poveže z zadevnim nadzornim organom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Če je
  Organ obveščen o 
  odločitvi nacionalnega
  nadzornega organa
  v smislu člena
   4, točka 21, Uredbe (EU) 2016/679 , v kateri je ugotovljeno, da je fizična ali pravna oseba kršila veljavna pravila o varstvu osebnih podatkov, pri čemer iz take odločitve izhaja, ali pa obstajajo siceršnji utemeljeni razlogi za domnevo, da je kršitev povezana s političnimi dejavnostmi evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v okviru volitev v Evropski parlament, Organ zadevo predloži odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 te uredbe. Organ se lahko po potrebi poveže z zadevnim
  nacionalnim
  nadzornim organom.

2.   Organ
  je
  obveščen o 
  vseh odločitvah
  nadzornega organa
  , na nacionalni ravni, kot je opredeljen v členu
   4, točka 21, Uredbe (EU) 2016/679, , v 
  katerih
  je ugotovljeno, da je fizična ali pravna oseba kršila veljavna pravila o varstvu osebnih podatkov, pri čemer iz take odločitve izhaja ali pa obstajajo siceršnji utemeljeni razlogi za domnevo, da je kršitev povezana s političnimi dejavnostmi evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v okviru volitev v Evropski parlament, Organ zadevo predloži odboru neodvisnih uglednih oseb iz člena 14 te uredbe. Organ se lahko po potrebi poveže z zadevnim nadzornim organom.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4

Člen 12 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Organ se na podlagi mnenja odbora v skladu s členom
  30(2)
  , točka (a)(vii), odloči, ali bo evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji naložil finančno kazen. Odločitev Organa se ustrezno utemelji, pri čemer se upošteva zlasti mnenje odbora, in čim prej objavi. | 4.   Organ se na podlagi mnenja odbora v skladu s členom
  30(1)
  , točka (a)(vii), odloči, ali bo evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji naložil finančno kazen. Odločitev Organa se ustrezno utemelji, pri čemer se upošteva zlasti mnenje odbora, in čim prej objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Organ se na podlagi mnenja odbora v skladu s členom
  30(2)
  , točka (a)(vii), odloči, ali bo evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji naložil finančno kazen. Odločitev Organa se ustrezno utemelji, pri čemer se upošteva zlasti mnenje odbora, in čim prej objavi.

4.   Organ se na podlagi mnenja odbora v skladu s členom
  30(1)
  , točka (a)(vii), odloči, ali bo evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji naložil finančno kazen. Odločitev Organa se ustrezno utemelji, pri čemer se upošteva zlasti mnenje odbora, in čim prej objavi.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Postopek iz tega člena ne posega v postopek iz
  člena
  11. | 5.   Postopek iz tega člena ne posega v postopek iz
  členov
  11
  , 11a in 11b
  .
  Obdobje iz člena 11a(2) se ne uporablja za postopek iz tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Postopek iz tega člena ne posega v postopek iz
  člena
  11.

5.   Postopek iz tega člena ne posega v postopek iz
  členov
  11
  , 11a in 11b
  .
  Obdobje iz člena 11a(2) se ne uporablja za postopek iz tega člena.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ vsako leto pripravi in objavi poročilo o dejavnostih političnega oglaševanja evropskih političnih strank. V poročilo vključi
  povzetek dejstev iz poročil
  za zadevno leto poročanja, ki jih objavijo evropske politične stranke v skladu s členom 5(4)
  , ter vse odločitve nacionalnih regulativnih organov, imenovanih na podlagi člena 5(6), ali nadzornih organov iz člena 5(7), v katerih je bilo ugotovljeno, da je evropska politična stranka kršila člen 5 te uredbe
  . | Organ vsako leto pripravi in objavi poročilo o dejavnostih političnega oglaševanja evropskih političnih strank. V poročilo vključi
  poročila
  za zadevno leto poročanja, ki jih objavijo evropske politične stranke v skladu s členom 5(4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ vsako leto pripravi in objavi poročilo o dejavnostih političnega oglaševanja evropskih političnih strank. V poročilo vključi
  povzetek dejstev iz poročil
  za zadevno leto poročanja, ki jih objavijo evropske politične stranke v skladu s členom 5(4)
  , ter vse odločitve nacionalnih regulativnih organov, imenovanih na podlagi člena 5(6), ali nadzornih organov iz člena 5(7), v katerih je bilo ugotovljeno, da je evropska politična stranka kršila člen 5 te uredbe
  .

povzetek dejstev iz poročil

, ter vse odločitve nacionalnih regulativnih organov, imenovanih na podlagi člena 5(6), ali nadzornih organov iz člena 5(7), v katerih je bilo ugotovljeno, da je evropska politična stranka kršila člen 5 te uredbe

Organ vsako leto pripravi in objavi poročilo o dejavnostih političnega oglaševanja evropskih političnih strank. V poročilo vključi
  poročila
  za zadevno leto poročanja, ki jih objavijo evropske politične stranke v skladu s členom 5(4).

poročila

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropska politična stranka oziroma evropska politična fundacija izgubi evropsko pravno osebnost na dan
  uradnega obvestila na podlagi člena 11(5). | 1.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izgubi evropsko pravno osebnost na dan
  izbrisa iz registra na podlagi odločitve Organa: |
| | (a) | če Organ v postopku iz člena 11 ugotovi, da |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Evropska politična stranka oziroma evropska politična fundacija izgubi evropsko pravno osebnost na dan
  uradnega obvestila na podlagi člena 11(5).

1.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izgubi evropsko pravno osebnost na dan
  izbrisa iz registra na podlagi odločitve Organa:

(a)

(a)

če Organ v postopku iz člena 11 ugotovi, da

če Organ v postopku iz člena 11 ugotovi, da

| | (i) | zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje enega od pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (a), (b), (c), (f) ali (g), ali člena 3(2), točka (a), (b), (e), (f) ali (g); |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje enega od pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (a), (b), (c), (f) ali (g), ali člena 3(2), točka (a), (b), (e), (f) ali (g);

zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje enega od pogojev za registracijo iz člena 3(1), točka (a), (b), (c), (f) ali (g), ali člena 3(2), točka (a), (b), (e), (f) ali (g);

| | (ii) | zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje ene od določb o upravljanju iz člena 4(1), točka (a), (b), (d), (e), (f), (h) ali (i) , ali člena 6(1), točke (a) do (e) ali (g); |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje ene od določb o upravljanju iz člena 4(1), točka (a), (b), (d), (e), (f), (h) ali (i) , ali člena 6(1), točke (a) do (e) ali (g);

zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne izpolnjuje ene od določb o upravljanju iz člena 4(1), točka (a), (b), (d), (e), (f), (h) ali (i) , ali člena 6(1), točke (a) do (e) ali (g);

| | (iii) | je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v kateri od izključitvenih situacij iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v kateri od izključitvenih situacij iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v kateri od izključitvenih situacij iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| | (iv) | odločitev o registraciji evropske politične stranke ali evropske politične fundacije temelji na odločilnih, vendar netočnih ali zavajajočih informacijah ali je bila dosežena s prevaro; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

odločitev o registraciji evropske politične stranke ali evropske politične fundacije temelji na odločilnih, vendar netočnih ali zavajajočih informacijah ali je bila dosežena s prevaro;

odločitev o registraciji evropske politične stranke ali evropske politične fundacije temelji na odločilnih, vendar netočnih ali zavajajočih informacijah ali je bila dosežena s prevaro;

| (b) | če Organ v postopku iz člena 11a ugotovi, da so zadevna evropska politična stranka ali njene stranke članice oziroma zadevna evropska politična fundacija ali njene organizacije članice očitno in hudo kršile pogoje za registracijo iz člena 3(1), točka (d) ali (e), ali člena 3(2), točka (c) ali (d), v zvezi s spoštovanjem vrednot iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

(b)

(b)

če Organ v postopku iz člena 11a ugotovi, da so zadevna evropska politična stranka ali njene stranke članice oziroma zadevna evropska politična fundacija ali njene organizacije članice očitno in hudo kršile pogoje za registracijo iz člena 3(1), točka (d) ali (e), ali člena 3(2), točka (c) ali (d), v zvezi s spoštovanjem vrednot iz člena 2 PEU;

če Organ v postopku iz člena 11a ugotovi, da so zadevna evropska politična stranka ali njene stranke članice oziroma zadevna evropska politična fundacija ali njene organizacije članice očitno in hudo kršile pogoje za registracijo iz člena 3(1), točka (d) ali (e), ali člena 3(2), točka (c) ali (d), v zvezi s spoštovanjem vrednot iz člena 2 PEU;

| (c) | na zahtevo zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; ali |
| --- | --- |

(c)

(c)

na zahtevo zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; ali

na zahtevo zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; ali

| (d) | na zahtevo države članice, ki izpolnjuje zahteve iz člena 11b(1) in (3). |
| --- | --- |

(d)

(d)

na zahtevo države članice, ki izpolnjuje zahteve iz člena 11b(1) in (3).

na zahtevo države članice, ki izpolnjuje zahteve iz člena 11b(1) in (3).

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija se izbriše
  iz registra
  z odločitvijo Organa: | 2.   
  Če se Organ odloči izbrisati evropsko politično stranko
  iz registra,
  iz slednjega izbriše tudi z njo povezano evropsko politično fundacijo
  . |
| (a) | kot posledico odločitve, sprejete v skladu s členom 11(2) do (5); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija se izbriše
  iz registra
  z odločitvijo Organa:

2.   
  Če se Organ odloči izbrisati evropsko politično stranko
  iz registra,
  iz slednjega izbriše tudi z njo povezano evropsko politično fundacijo
  .

(a)

(a)

kot posledico odločitve, sprejete v skladu s členom 11(2) do (5);

kot posledico odločitve, sprejete v skladu s členom 11(2) do (5);

| (b) | v okoliščinah, navedenih v členu 11(6); |
| --- | --- |

(b)

(b)

v okoliščinah, navedenih v členu 11(6);

v okoliščinah, navedenih v členu 11(6);

| (c) | na zahtevo zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; |
| --- | --- |

(c)

(c)

na zahtevo zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije;

na zahtevo zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije;

| (d) | v primerih iz odstavka 3, prvi pododstavek, točka (b),. |
| --- | --- |

(d)

(d)

v primerih iz odstavka 3, prvi pododstavek, točka (b),.

v primerih iz odstavka 3, prvi pododstavek, točka (b),.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo kršila ustrezne obveznosti v skladu z veljavnim nacionalnim pravom glede na prvi pododstavek člena 17(2), lahko država članica sedeža na Organ naslovi obrazloženo zahtevo za izbris iz registra, v katerem natančno in izčrpno opredeli nezakonita dejanja in točno določi nacionalne zahteve, ki niso bile izpolnjene. V takšnih primerih Organ: | 3.   
  Uradno obvestilo o odločitvi Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra se naslovi na zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| (a) | v zadevah, ki so izključno ali pretežno povezane z elementi, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, začne postopek preverjanja v skladu s členom 11(3) te uredbe . Uporablja se tudi člen 11(4), (5) in (6) te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo kršila ustrezne obveznosti v skladu z veljavnim nacionalnim pravom glede na prvi pododstavek člena 17(2), lahko država članica sedeža na Organ naslovi obrazloženo zahtevo za izbris iz registra, v katerem natančno in izčrpno opredeli nezakonita dejanja in točno določi nacionalne zahteve, ki niso bile izpolnjene. V takšnih primerih Organ:

3.   
  Uradno obvestilo o odločitvi Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra se naslovi na zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(a)

(a)

v zadevah, ki so izključno ali pretežno povezane z elementi, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, začne postopek preverjanja v skladu s členom 11(3) te uredbe . Uporablja se tudi člen 11(4), (5) in (6) te uredbe;

v zadevah, ki so izključno ali pretežno povezane z elementi, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, začne postopek preverjanja v skladu s členom 11(3) te uredbe . Uporablja se tudi člen 11(4), (5) in (6) te uredbe;

| (b) | v drugih zadevah in če obrazložena zahteva zadevne države članice potrdi, da so bila izčrpana vsa nacionalna pravna sredstva, odloči, da bo zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo izbrisal iz registra. |
| --- | --- |

(b)

(b)

v drugih zadevah in če obrazložena zahteva zadevne države članice potrdi, da so bila izčrpana vsa nacionalna pravna sredstva, odloči, da bo zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo izbrisal iz registra.

v drugih zadevah in če obrazložena zahteva zadevne države članice potrdi, da so bila izčrpana vsa nacionalna pravna sredstva, odloči, da bo zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo izbrisal iz registra.

Če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo kršila ustrezne obveznosti v skladu z veljavnim nacionalnim pravom glede na drugi pododstavek člena 17(2) in če se zadeva izključno ali pretežno nanaša na elemente, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, lahko zadevna država članica na Organ naslovi zahtevo v skladu z določbami prvega pododstavka tega odstavka. Organ postopa v skladu s prvim pododstavkom, točka (a), tega odstavka.

Če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo kršila ustrezne obveznosti v skladu z veljavnim nacionalnim pravom glede na drugi pododstavek člena 17(2) in če se zadeva izključno ali pretežno nanaša na elemente, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, lahko zadevna država članica na Organ naslovi zahtevo v skladu z določbami prvega pododstavka tega odstavka. Organ postopa v skladu s prvim pododstavkom, točka (a), tega odstavka.

V vseh primerih Organ deluje brez nepotrebnega odlašanja. Organ obvesti zadevno državo članico in zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo o nadaljnjih ukrepih v zvezi z obrazloženo zahtevo za izbris iz registra.

V vseh primerih Organ deluje brez nepotrebnega odlašanja. Organ obvesti zadevno državo članico in zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo o nadaljnjih ukrepih v zvezi z obrazloženo zahtevo za izbris iz registra.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Organ določi datum objave iz odstavka 1 po tem, ko se posvetuje z državo članico, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija svoj sedež. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Organ določi datum objave iz odstavka 1 po tem, ko se posvetuje z državo članico, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija svoj sedež.

črtano

črtano

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropska politična stranka, registrirana v skladu s pogoji in postopki iz te uredbe, ki je v Evropskem parlamentu zastopana z vsaj enim svojim članom in ki ni v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 , lahko zaprosi za financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s pogoji, ki jih je objavil odredbodajalec Evropskega parlamenta v razpisu za prispevke. | 1.   Evropska politična stranka, registrirana v skladu s pogoji in postopki iz te uredbe, ki je v Evropskem parlamentu zastopana z vsaj enim svojim članom in ki ni v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 , lahko zaprosi za financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s pogoji, ki jih je objavil odredbodajalec Evropskega parlamenta v razpisu za prispevke
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Evropska politična stranka, registrirana v skladu s pogoji in postopki iz te uredbe, ki je v Evropskem parlamentu zastopana z vsaj enim svojim članom in ki ni v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 , lahko zaprosi za financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s pogoji, ki jih je objavil odredbodajalec Evropskega parlamenta v razpisu za prispevke.

1.   Evropska politična stranka, registrirana v skladu s pogoji in postopki iz te uredbe, ki je v Evropskem parlamentu zastopana z vsaj enim svojim članom in ki ni v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 , lahko zaprosi za financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s pogoji, ki jih je objavil odredbodajalec Evropskega parlamenta v razpisu za prispevke
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  .

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 20 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Neposredno članstvo Evropskega parlamenta se sprejme, kadar poslanec Evropskega parlamenta ni član nacionalne ali regionalne stranke, povezane z evropsko politično stranko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Neposredno članstvo Evropskega parlamenta se sprejme, kadar poslanec Evropskega parlamenta ni član nacionalne ali regionalne stranke, povezane z evropsko politično stranko.

Neposredno članstvo Evropskega parlamenta se sprejme, kadar poslanec Evropskega parlamenta ni član nacionalne ali regionalne stranke, povezane z evropsko politično stranko.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 5

Člen 20 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Odhodki, ki so povračljivi s finančnimi prispevki, v okviru omejitev iz členov 24 in 25 zajemajo administrativne odhodke in odhodke za tehnično pomoč, sestanke, raziskave, čezmejne dejavnosti, študije, informiranje in objave ter odhodke v zvezi s kampanjami. | 5.   Odhodki, ki so povračljivi s finančnimi prispevki
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  , v okviru omejitev iz členov 24 in 25 zajemajo administrativne odhodke in odhodke za tehnično pomoč, sestanke, raziskave, čezmejne dejavnosti, študije, informiranje in objave ter odhodke v zvezi s kampanjami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Odhodki, ki so povračljivi s finančnimi prispevki, v okviru omejitev iz členov 24 in 25 zajemajo administrativne odhodke in odhodke za tehnično pomoč, sestanke, raziskave, čezmejne dejavnosti, študije, informiranje in objave ter odhodke v zvezi s kampanjami.

5.   Odhodki, ki so povračljivi s finančnimi prispevki
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  , v okviru omejitev iz členov 24 in 25 zajemajo administrativne odhodke in odhodke za tehnično pomoč, sestanke, raziskave, čezmejne dejavnosti, študije, informiranje in objave ter odhodke v zvezi s kampanjami.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki izpolnjuje pogoje iz člena 20(1) ali (2), za pridobitev financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije vloži vlogo pri Evropskem parlamentu po objavi razpisa za prispevke ali za oddajo predlogov. | 1.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki izpolnjuje pogoje iz člena 20(1) ali (2), za pridobitev financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije vloži vlogo pri Evropskem parlamentu po objavi razpisa za prispevke
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  ali
  razpisa
  za oddajo predlogov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki izpolnjuje pogoje iz člena 20(1) ali (2), za pridobitev financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije vloži vlogo pri Evropskem parlamentu po objavi razpisa za prispevke ali za oddajo predlogov.

1.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki izpolnjuje pogoje iz člena 20(1) ali (2), za pridobitev financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije vloži vlogo pri Evropskem parlamentu po objavi razpisa za prispevke
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  ali
  razpisa
  za oddajo predlogov.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v času vložitve vloge izpolnjuje obveznosti iz člena 26 . Od datuma vložitve vloge do konca proračunskega leta ali ukrepa, za katerega je dodeljen prispevek ali nepovratna sredstva, je vpisana v registru in ji ni izrečena nobena sankcija iz člena 30(1) ter člena 30(2) , točke (a)(v) 
  do (ix)
   . | 2.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v času vložitve vloge izpolnjuje obveznosti iz člena 26. Od datuma vložitve vloge do konca proračunskega leta ali ukrepa, za katerega je dodeljen prispevek ali nepovratna sredstva
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  , je vpisana v registru in ji ni izrečena nobena sankcija iz člena 30(1) ter člena 30(2) , točke (a)(v) 
  in (vi)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v času vložitve vloge izpolnjuje obveznosti iz člena 26 . Od datuma vložitve vloge do konca proračunskega leta ali ukrepa, za katerega je dodeljen prispevek ali nepovratna sredstva, je vpisana v registru in ji ni izrečena nobena sankcija iz člena 30(1) ter člena 30(2) , točke (a)(v) 
  do (ix)
   .

2.   Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v času vložitve vloge izpolnjuje obveznosti iz člena 26. Od datuma vložitve vloge do konca proračunskega leta ali ukrepa, za katerega je dodeljen prispevek ali nepovratna sredstva
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  , je vpisana v registru in ji ni izrečena nobena sankcija iz člena 30(1) ter člena 30(2) , točke (a)(v) 
  in (vi)
  .

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

Člen 21 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Evropska politična stranka svoji vlogi priloži dokaze, da so njene stranke članice iz EU v 12 mesecih pred končnim rokom za vložitev vloge na svojih spletiščih v skladu s členom 4(1), točka (i), praviloma objavljale politični program in logotip evropske politične stranke. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Evropska politična stranka svoji vlogi priloži dokaze, da so njene stranke članice iz EU v 12 mesecih pred končnim rokom za vložitev vloge na svojih spletiščih v skladu s členom 4(1), točka (i), praviloma objavljale politični program in logotip evropske politične stranke.

črtano

črtano

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 4

Člen 21 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Evropska politična stranka svoji vlogi priloži dokaze, da ravna skladno s členom 4(1), točka (j), in da so njene stranke članice v 12 mesecih pred vložitvijo vloge na svojih spletiščih neprekinjeno objavljale informacije o zastopanosti spolov med kandidati in kandidatkami na zadnjih volitvah v Evropski parlament in o razvoju zastopanosti spolov med njihovimi poslanci in poslankami Evropskega parlamenta. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Evropska politična stranka svoji vlogi priloži dokaze, da ravna skladno s členom 4(1), točka (j), in da so njene stranke članice v 12 mesecih pred vložitvijo vloge na svojih spletiščih neprekinjeno objavljale informacije o zastopanosti spolov med kandidati in kandidatkami na zadnjih volitvah v Evropski parlament in o razvoju zastopanosti spolov med njihovimi poslanci in poslankami Evropskega parlamenta.

črtano

črtano

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 5

Člen 21 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Evropska politična stranka svoji vlogi priloži dokaze, da ravna skladno s členom 5, da redno posodablja politiko uporabe političnega oglaševanja in da jo je v 12 mesecih pred končnim rokom za vložitev vloge stalno izvajala. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.
     
  Evropska politična stranka svoji vlogi priloži dokaze, da ravna skladno s členom 5, da redno posodablja politiko uporabe političnega oglaševanja in da jo je v 12 mesecih pred končnim rokom za vložitev vloge stalno izvajala.

črtano

črtano

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 7

Člen 21 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Odredbodajalec Evropskega parlamenta sprejme odločitev v treh mesecih po zaključku razpisa za prispevke ali razpisa za zbiranje predlogov ter odobri in upravlja ustrezne odobritve v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. | 7.   Odredbodajalec Evropskega parlamenta sprejme odločitev v treh mesecih po zaključku razpisa za prispevke
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  ali razpisa za zbiranje predlogov ter odobri in upravlja ustrezne odobritve v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Odredbodajalec Evropskega parlamenta sprejme odločitev v treh mesecih po zaključku razpisa za prispevke ali razpisa za zbiranje predlogov ter odobri in upravlja ustrezne odobritve v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

7.   Odredbodajalec Evropskega parlamenta sprejme odločitev v treh mesecih po zaključku razpisa za prispevke
  iz splošnega proračuna Evropske unije
  ali razpisa za zbiranje predlogov ter odobri in upravlja ustrezne odobritve v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – naslov

Člen 23 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Donacije, prispevki in
  lastni viri | Donacije, prispevki
  , članarine
  in
  dodatna lastna sredstva |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Donacije, prispevki in
  lastni viri

lastni viri

Donacije, prispevki
  , članarine
  in
  dodatna lastna sredstva

, članarine

dodatna lastna sredstva

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije ob predložitvi svojih letnih računovodskih izkazov v skladu s členom 26 posredujejo tudi seznam vseh donatorjev in njihovih donacij, pri čemer navedejo vrsto in vrednost posamezne donacije. Ta odstavek se uporablja tudi za prispevke strank članic evropskih političnih strank in organizacij članic evropskih političnih fundacij. | 2.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije ob predložitvi svojih letnih računovodskih izkazov v skladu s členom 26 posredujejo tudi seznam vseh donatorjev in njihovih donacij, pri čemer navedejo vrsto in vrednost posamezne donacije. Ta odstavek se uporablja tudi za prispevke
  in članarine
  strank članic evropskih političnih strank in organizacij članic evropskih političnih fundacij
  ter prispevke posameznih članov evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, ki presegajo 1 500  EUR
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije ob predložitvi svojih letnih računovodskih izkazov v skladu s členom 26 posredujejo tudi seznam vseh donatorjev in njihovih donacij, pri čemer navedejo vrsto in vrednost posamezne donacije. Ta odstavek se uporablja tudi za prispevke strank članic evropskih političnih strank in organizacij članic evropskih političnih fundacij.

2.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije ob predložitvi svojih letnih računovodskih izkazov v skladu s členom 26 posredujejo tudi seznam vseh donatorjev in njihovih donacij, pri čemer navedejo vrsto in vrednost posamezne donacije. Ta odstavek se uporablja tudi za prispevke
  in članarine
  strank članic evropskih političnih strank in organizacij članic evropskih političnih fundacij
  ter prispevke posameznih članov evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, ki presegajo 1 500  EUR
  .

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za donacije fizičnih oseb, katerih vrednost presega 1 500  EUR in je manjša od ali enaka 3 000  EUR, zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija navede, ali so
  ustrezni donatorji
  predhodno pisno
  privolili
  v objavo v skladu s členom 36(1), točka (e). | Za donacije
  in prispevke
  fizičnih oseb, katerih vrednost presega 1 500  EUR in je manjša od ali enaka 3 000  EUR, zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija navede, ali so
  ustrezne fizične osebe
  predhodno pisno
  privolile
  v objavo v skladu s členom 36(1), točka (e). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za donacije fizičnih oseb, katerih vrednost presega 1 500  EUR in je manjša od ali enaka 3 000  EUR, zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija navede, ali so
  ustrezni donatorji
  predhodno pisno
  privolili
  v objavo v skladu s členom 36(1), točka (e).

ustrezni donatorji

privolili

Za donacije
  in prispevke
  fizičnih oseb, katerih vrednost presega 1 500  EUR in je manjša od ali enaka 3 000  EUR, zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija navede, ali so
  ustrezne fizične osebe
  predhodno pisno
  privolile
  v objavo v skladu s členom 36(1), točka (e).

in prispevke

ustrezne fizične osebe

privolile

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3

Člen 23 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije v šestih mesecih pred volitvami v Evropski parlament pisno in v skladu z odstavkom 2 vsak teden Organu poročajo o donacijah, ki jih prejmejo,
  in odhodkih, ki jih z navedenimi donacijami financirajo
  . | 3.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije v šestih mesecih pred volitvami v Evropski parlament pisno in v skladu z odstavkom 2 vsak teden Organu poročajo o donacijah, ki jih prejmejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije v šestih mesecih pred volitvami v Evropski parlament pisno in v skladu z odstavkom 2 vsak teden Organu poročajo o donacijah, ki jih prejmejo,
  in odhodkih, ki jih z navedenimi donacijami financirajo
  .

3.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije v šestih mesecih pred volitvami v Evropski parlament pisno in v skladu z odstavkom 2 vsak teden Organu poročajo o donacijah, ki jih prejmejo.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije za vse donacije, katerih vrednost presega 3 000  EUR, od
  donatorjev
  zahtevajo informacije, potrebne za
  njihovo
  pravilno identifikacijo. Evropske politične stranke in evropske politične fundacije prejete informacije na zahtevo posredujejo Organu. | 5.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije za vse donacije
  posameznega donatorja
  , katerih
  skupna letna
  vrednost presega 3 000  EUR, od
  tega donatorja
  zahtevajo informacije, potrebne za
  njegovo
  pravilno identifikacijo. Evropske politične stranke in evropske politične fundacije prejete informacije na zahtevo posredujejo Organu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije za vse donacije, katerih vrednost presega 3 000  EUR, od
  donatorjev
  zahtevajo informacije, potrebne za
  njihovo
  pravilno identifikacijo. Evropske politične stranke in evropske politične fundacije prejete informacije na zahtevo posredujejo Organu.

5.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije za vse donacije
  posameznega donatorja
  , katerih
  skupna letna
  vrednost presega 3 000  EUR, od
  tega donatorja
  zahtevajo informacije, potrebne za
  njegovo
  pravilno identifikacijo. Evropske politične stranke in evropske politične fundacije prejete informacije na zahtevo posredujejo Organu.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 5 – pododstavek 2

Člen 23 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ pripravi obrazec, ki se uporabi
  za namene
  iz prvega pododstavka. | Organ pripravi obrazec, ki se uporabi
  z namenom


  identifikacije donatorjev
  iz prvega pododstavka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ pripravi obrazec, ki se uporabi
  za namene
  iz prvega pododstavka.

za namene

Organ pripravi obrazec, ki se uporabi
  z namenom


  identifikacije donatorjev
  iz prvega pododstavka.

z namenom

identifikacije donatorjev

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 6 – točka a

Člen 23 – odstavek 6 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | anonimnih donacij
  ali
  prispevkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

anonimnih donacij
  ali
  prispevkov;

ali

| (a) | anonimnih donacij, prispevkov
  ali članarin
  ; |
| --- | --- |

(a)

anonimnih donacij, prispevkov
  ali članarin
  ;

ali članarin

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 6 – točka d

Člen 23 – odstavek 6 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | donacij katerega koli zasebnega subjekta s sedežem
  v tretji državi
  ali posameznikov
  iz tretje države
  , ki niso upravičeni do glasovanja na volitvah v Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

donacij katerega koli zasebnega subjekta s sedežem
  v tretji državi
  ali posameznikov
  iz tretje države
  , ki niso upravičeni do glasovanja na volitvah v Evropski parlament.

v tretji državi

iz tretje države

| (d) | donacij katerega koli zasebnega subjekta s sedežem
  zunaj Unije
  ali posameznikov
  zunaj Unije
  , ki niso upravičeni do glasovanja na volitvah v Evropski parlament. |
| --- | --- |

(d)

donacij katerega koli zasebnega subjekta s sedežem
  zunaj Unije
  ali posameznikov
  zunaj Unije
  , ki niso upravičeni do glasovanja na volitvah v Evropski parlament.

zunaj Unije

zunaj Unije

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 8

Člen 23 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Organ izvaja
  preverjanja
  , če lahko utemeljeno predpostavlja, da
  posamezna donacija
  pomeni kršitev te uredbe. Za ta namen lahko od evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije in njunih donatorjev zahteva dodatne informacije. | 8.   Organ izvaja
  preglede
  , če lahko utemeljeno predpostavlja, da
  sprejem posamezne donacije
  pomeni kršitev te uredbe. Za ta namen lahko od evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije in njunih donatorjev zahteva dodatne informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Organ izvaja
  preverjanja
  , če lahko utemeljeno predpostavlja, da
  posamezna donacija
  pomeni kršitev te uredbe. Za ta namen lahko od evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije in njunih donatorjev zahteva dodatne informacije.

8.   Organ izvaja
  preglede
  , če lahko utemeljeno predpostavlja, da
  sprejem posamezne donacije
  pomeni kršitev te uredbe. Za ta namen lahko od evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije in njunih donatorjev zahteva dodatne informacije.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 9

Člen 23 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   
  Prispevki članov evropske politične stranke, ki imajo sedež v državi članici ali ki so državljani države članice, oziroma prispevki strank članic, ki imajo sedež v državi, ki je članica Sveta Evrope, so dopustni.
  Skupna vrednost prispevkov 
  članov
  ne presega 40 % letnega proračuna posamezne evropske politične stranke.
  Vrednost prispevkov strank članic, ki imajo sedež v državi zunaj Unije, ne presega 10 % skupnih prispevkov članov. | 9.   Skupna vrednost prispevkov
  evropski politični stranki
  ne presega 40 %
  njenega
  letnega proračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   
  Prispevki članov evropske politične stranke, ki imajo sedež v državi članici ali ki so državljani države članice, oziroma prispevki strank članic, ki imajo sedež v državi, ki je članica Sveta Evrope, so dopustni.
  Skupna vrednost prispevkov 
  članov
  ne presega 40 % letnega proračuna posamezne evropske politične stranke.
  Vrednost prispevkov strank članic, ki imajo sedež v državi zunaj Unije, ne presega 10 % skupnih prispevkov članov.

9.   Skupna vrednost prispevkov
  evropski politični stranki
  ne presega 40 %
  njenega
  letnega proračuna.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 9 a (novo)

Člen 23 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Skupna vrednost članarin za evropsko politično stranko ne presega 20 % skupne vrednosti prispevkov tej stranki. Plačilo članarin se lahko izvede le ob upoštevanju splošno veljavnih pravil in tarif, ki jih določi evropska politična stranka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  Skupna vrednost članarin za evropsko politično stranko ne presega 20 % skupne vrednosti prispevkov tej stranki. Plačilo članarin se lahko izvede le ob upoštevanju splošno veljavnih pravil in tarif, ki jih določi evropska politična stranka.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 10 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 10 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   
  Prispevki članov evropske politične fundacije, ki imajo sedež v državi članici ali ki so državljani države članice, oziroma prispevki organizacij članic, ki imajo sedež v državi, ki je članica Sveta Evrope, in prispevki evropske politične stranke, s katero je povezana, so dopustni.
  Skupna vrednost prispevkov članov ne presega 40 % letnega proračuna posamezne evropske politične fundacije in ti prispevki ne izvirajo iz sredstev, ki jih je evropska politična stranka prejela iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s to uredbo.
  Vrednost prispevkov organizacij članic, ki imajo sedež v državi zunaj Unije, ne presega 10 % skupnih prispevkov članov. | 10.   Skupna vrednost prispevkov članov
  evropski politični fundaciji in financiranja s strani evropske politične stranke, s katero je povezana,
  ne presega 40 % letnega proračuna posamezne evropske politične fundacije in ti prispevki ne izvirajo iz sredstev, ki jih je evropska politična stranka prejela iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10.   
  Prispevki članov evropske politične fundacije, ki imajo sedež v državi članici ali ki so državljani države članice, oziroma prispevki organizacij članic, ki imajo sedež v državi, ki je članica Sveta Evrope, in prispevki evropske politične stranke, s katero je povezana, so dopustni.
  Skupna vrednost prispevkov članov ne presega 40 % letnega proračuna posamezne evropske politične fundacije in ti prispevki ne izvirajo iz sredstev, ki jih je evropska politična stranka prejela iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s to uredbo.
  Vrednost prispevkov organizacij članic, ki imajo sedež v državi zunaj Unije, ne presega 10 % skupnih prispevkov članov.

10.   Skupna vrednost prispevkov članov
  evropski politični fundaciji in financiranja s strani evropske politične stranke, s katero je povezana,
  ne presega 40 % letnega proračuna posamezne evropske politične fundacije in ti prispevki ne izvirajo iz sredstev, ki jih je evropska politična stranka prejela iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s to uredbo.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 10 a (novo)

Člen 23 – odstavek 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Skupna vrednost članarin za evropsko politično fundacijo ne presega 20 % skupne vrednosti prispevkov tej fundaciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10a.
     
  Skupna vrednost članarin za evropsko politično fundacijo ne presega 20 % skupne vrednosti prispevkov tej fundaciji.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 12

Člen 23 – odstavek 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12.   Vsi prispevki, ki niso dovoljeni v skladu s to uredbo, se vrnejo v skladu z odstavkom 7. | 12.   Vsi prispevki
  in članarine
  , ki niso dovoljeni v skladu s to uredbo, se vrnejo v skladu z odstavkom 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12.   Vsi prispevki, ki niso dovoljeni v skladu s to uredbo, se vrnejo v skladu z odstavkom 7.

12.   Vsi prispevki
  in članarine
  , ki niso dovoljeni v skladu s to uredbo, se vrnejo v skladu z odstavkom 7.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 13

Člen 23 – odstavek 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 13.   Vrednost lastnih sredstev evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, ne presega
  5 % letnega proračuna
  evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije. | 13.   Vrednost
  dodatnih
  lastnih sredstev evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, ne presega
  10 % zneska, prejetega v obliki prispevkov in članarin
  evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13.   Vrednost lastnih sredstev evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, ne presega
  5 % letnega proračuna
  evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije.

13.   Vrednost
  dodatnih
  lastnih sredstev evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, ne presega
  10 % zneska, prejetega v obliki prispevkov in članarin
  evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

Člen 24 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Financiranje evropskih političnih strank
  in evropskih političnih fundacij
  iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi za financiranje referendumskih kampanj, kadar se nanašajo na
  izvajanje Pogodb Unije
  . | 2.   Financiranje evropskih političnih strank iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi za financiranje referendumskih kampanj, kadar se nanašajo na
  vprašanja, ki so neposredno povezana z Evropsko unijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Financiranje evropskih političnih strank
  in evropskih političnih fundacij
  iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi za financiranje referendumskih kampanj, kadar se nanašajo na
  izvajanje Pogodb Unije
  .

2.   Financiranje evropskih političnih strank iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi za financiranje referendumskih kampanj, kadar se nanašajo na
  vprašanja, ki so neposredno povezana z Evropsko unijo
  .

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ne glede na člen 24(1) se financiranje evropskih političnih strank iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje drugih političnih
  strank
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Za te nacionalne politične stranke in kandidate še naprej veljajo nacionalni predpisi. | 1.   Ne glede na
  člen 23(10) in
  člen 24(1) se financiranje evropskih političnih strank iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje drugih političnih
  subjektov
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Za te nacionalne politične stranke in kandidate še naprej veljajo nacionalni predpisi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ne glede na člen 24(1) se financiranje evropskih političnih strank iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje drugih političnih
  strank
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Za te nacionalne politične stranke in kandidate še naprej veljajo nacionalni predpisi.

1.   Ne glede na
  člen 23(10) in
  člen 24(1) se financiranje evropskih političnih strank iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje drugih političnih
  subjektov
  ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Za te nacionalne politične stranke in kandidate še naprej veljajo nacionalni predpisi.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Financiranje evropskih političnih fundacij iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi samo za financiranje njihovih nalog, kakor so navedene v členu 2, točka (4), in za kritje odhodkov, ki so neposredno povezani s cilji, navedenimi v njihovih statutih v skladu s členom 6. V nobenem primeru
  se
  ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje volitev, političnih strank ali kandidatov ali drugih fundacij. | 2.   Financiranje evropskih političnih fundacij iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi samo za financiranje njihovih nalog, kakor so navedene v členu 2, točka (4), in za kritje odhodkov, ki so neposredno povezani s cilji, navedenimi v njihovih statutih v skladu s členom 6. V 
  šestih mesecih pred nacionalnimi ali evropskimi volitvami se v
  nobenem primeru ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje volitev, političnih strank ali kandidatov ali drugih fundacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Financiranje evropskih političnih fundacij iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi samo za financiranje njihovih nalog, kakor so navedene v členu 2, točka (4), in za kritje odhodkov, ki so neposredno povezani s cilji, navedenimi v njihovih statutih v skladu s členom 6. V nobenem primeru
  se
  ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje volitev, političnih strank ali kandidatov ali drugih fundacij.

2.   Financiranje evropskih političnih fundacij iz splošnega proračuna Evropske unije ali iz katerega koli drugega vira se lahko porabi samo za financiranje njihovih nalog, kakor so navedene v členu 2, točka (4), in za kritje odhodkov, ki so neposredno povezani s cilji, navedenimi v njihovih statutih v skladu s členom 6. V 
  šestih mesecih pred nacionalnimi ali evropskimi volitvami se v
  nobenem primeru ne sme porabiti za neposredno ali posredno financiranje volitev, političnih strank ali kandidatov ali drugih fundacij.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije najpozneje v šestih mesecih po koncu proračunskega leta
  predložijo Organu, kopijo pa
  odredbodajalcu Evropskega parlamenta
  in pristojni nacionalni kontaktni točki v državi članici njihovega sedeža
  : | 1.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije najpozneje v šestih mesecih po koncu finančnega leta odredbodajalcu Evropskega parlamenta v

  odprti, strojno berljivi obliki predložijo naslednje
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije najpozneje v šestih mesecih po koncu proračunskega leta
  predložijo Organu, kopijo pa
  odredbodajalcu Evropskega parlamenta
  in pristojni nacionalni kontaktni točki v državi članici njihovega sedeža
  :

1.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije najpozneje v šestih mesecih po koncu finančnega leta odredbodajalcu Evropskega parlamenta v

  odprti, strojno berljivi obliki predložijo naslednje
  :

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij
  oziroma
  prispevkov, o katerih se poroča v skladu s členom 23(2), (3) in (4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij
  oziroma
  prispevkov, o katerih se poroča v skladu s členom 23(2), (3) in (4).

oziroma

| (c) | seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij, prispevkov
  ali članarin
  , o katerih se poroča v skladu s členom 23(2), (3) in (4). |
| --- | --- |

(c)

seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij, prispevkov
  ali članarin
  , o katerih se poroča v skladu s členom 23(2), (3) in (4).

ali članarin

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Evropske politične stranke in evropske politične fundacije kopijo vseh dokumentov iz prvega pododstavka pošljejo Organu in pristojni nacionalni kontaktni točki v državi članici, kjer imajo sedež. Kopija je v odprti in strojno berljivi obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evropske politične stranke in evropske politične fundacije kopijo vseh dokumentov iz prvega pododstavka pošljejo Organu in pristojni nacionalni kontaktni točki v državi članici, kjer imajo sedež. Kopija je v odprti in strojno berljivi obliki.

Evropske politične stranke in evropske politične fundacije kopijo vseh dokumentov iz prvega pododstavka pošljejo Organu in pristojni nacionalni kontaktni točki v državi članici, kjer imajo sedež. Kopija je v odprti in strojno berljivi obliki.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 27 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Organ nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi iz te uredbe, zlasti v povezavi s členom 3, členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e) 
  in
  (f), členom 6(1), točke (a) do (e) in (g), členom 10(5) in (6) ter
  členi 23, 24 in 25
  . | 2.   Organ nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi iz te uredbe, zlasti v povezavi s členom 3, členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) 
  in (h)
  ,
  členom 4a,


  členom 5
  , členom 6(1), točke (a) do (e) in (g), členom 10(5) in (6) ter
  členom 23
  .
  Kadar financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije ni, nadzoruje tudi, ali evropske politične stranke izpolnjujejo svoje obveznosti iz člena 25(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Organ nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi iz te uredbe, zlasti v povezavi s členom 3, členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e) 
  in
  (f), členom 6(1), točke (a) do (e) in (g), členom 10(5) in (6) ter
  členi 23, 24 in 25
  .

2.   Organ nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi iz te uredbe, zlasti v povezavi s členom 3, členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) 
  in (h)
  ,
  členom 4a,


  členom 5
  , členom 6(1), točke (a) do (e) in (g), členom 10(5) in (6) ter
  členom 23
  .
  Kadar financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije ni, nadzoruje tudi, ali evropske politične stranke izpolnjujejo svoje obveznosti iz člena 25(1).

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 27 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odredbodajalec Evropskega parlamenta nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi, povezanimi s financiranjem Unije, iz te uredbe
  v skladu z Uredbo
  (EU, Euratom) 2018/1046 . Evropski parlament pri izvajanju tega nadzora sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, in boj proti njim. | Odredbodajalec Evropskega parlamenta nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi, povezanimi s financiranjem Unije, iz te uredbe
  in iz Uredbe
  (EU, Euratom) 2018/1046 . Evropski parlament pri izvajanju tega nadzora sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, in boj proti njim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odredbodajalec Evropskega parlamenta nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi, povezanimi s financiranjem Unije, iz te uredbe
  v skladu z Uredbo
  (EU, Euratom) 2018/1046 . Evropski parlament pri izvajanju tega nadzora sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, in boj proti njim.

v skladu z Uredbo

Odredbodajalec Evropskega parlamenta nadzoruje skladnost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij z obveznostmi, povezanimi s financiranjem Unije, iz te uredbe
  in iz Uredbe
  (EU, Euratom) 2018/1046 . Evropski parlament pri izvajanju tega nadzora sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, in boj proti njim.

in iz Uredbe

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  V naslednjih primerih se Organ v skladu s členom 19 odloči za sankcijo izbrisa evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra: | črtano |
| (a) | kadar je stranka ali fundacija v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.
     
  V naslednjih primerih se Organ v skladu s členom 19 odloči za sankcijo izbrisa evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra:

črtano

črtano

(a)

(a)

kadar je stranka ali fundacija v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

kadar je stranka ali fundacija v kateri od situacij za izključitev iz člena 136(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| (b) | kadar se v skladu s postopki iz člena 11(2) do (5) ugotovi, da ne izpolnjuje več enega ali več pogojev, določenih v členu 3(1) ali (2); |
| --- | --- |

(b)

(b)

kadar se v skladu s postopki iz člena 11(2) do (5) ugotovi, da ne izpolnjuje več enega ali več pogojev, določenih v členu 3(1) ali (2);

kadar se v skladu s postopki iz člena 11(2) do (5) ugotovi, da ne izpolnjuje več enega ali več pogojev, določenih v členu 3(1) ali (2);

| (c) | kadar odločitev o registraciji zadevne stranke ali fundacije temelji na netočnih ali zavajajočih informacijah, za katere je odgovoren vlagatelj, ali kadar je bila taka odločitev dosežena s prevaro; |
| --- | --- |

(c)

(c)

kadar odločitev o registraciji zadevne stranke ali fundacije temelji na netočnih ali zavajajočih informacijah, za katere je odgovoren vlagatelj, ali kadar je bila taka odločitev dosežena s prevaro;

kadar odločitev o registraciji zadevne stranke ali fundacije temelji na netočnih ali zavajajočih informacijah, za katere je odgovoren vlagatelj, ali kadar je bila taka odločitev dosežena s prevaro;

| (d) | če država članica zahteva izbris iz registra zaradi hude kršitve obveznosti iz nacionalnega prava in je zahtevek skladen z zahtevami iz člena 19(3), točka (b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

če država članica zahteva izbris iz registra zaradi hude kršitve obveznosti iz nacionalnega prava in je zahtevek skladen z zahtevami iz člena 19(3), točka (b).

če država članica zahteva izbris iz registra zaradi hude kršitve obveznosti iz nacionalnega prava in je zahtevek skladen z zahtevami iz člena 19(3), točka (b).

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | če niso izpolnjene prevzete obveznosti in če ni skladnosti z informacijami, ki jih zagotovi evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v skladu s členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f)
  , (i)
  in
  (j)
  , ter členom 6(1), točke (a), (b), (d) in (e); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

če niso izpolnjene prevzete obveznosti in če ni skladnosti z informacijami, ki jih zagotovi evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v skladu s členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f)
  , (i)
  in
  (j)
  , ter členom 6(1), točke (a), (b), (d) in (e);

, (i)

(j)

| (ii) | če niso izpolnjene prevzete obveznosti in če ni skladnosti z informacijami, ki jih zagotovi evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v skladu s členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) in
  (h)
  , ter členom 6(1), točke (a), (b), (d) in (e); |
| --- | --- |

(ii)

če niso izpolnjene prevzete obveznosti in če ni skladnosti z informacijami, ki jih zagotovi evropska politična stranka ali evropska politična fundacija v skladu s členom 4(1), točke (a), (b), (d), (e), (f) in
  (h)
  , ter členom 6(1), točke (a), (b), (d) in (e);

(h)

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii a (novo)

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | če niso izpolnjene obveznosti iz člena 4a(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

če niso izpolnjene obveznosti iz člena 4a(1);

če niso izpolnjene obveznosti iz člena 4a(1);

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii b (novo)

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iib) | če niso izpolnjene obveznosti iz člena 4a(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iib)

(iib)

če niso izpolnjene obveznosti iz člena 4a(2);

če niso izpolnjene obveznosti iz člena 4a(2);

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii c (novo)

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ii c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iic) | če niso izpolnjene obveznosti iz člena 5(1) do (5); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iic)

(iic)

če niso izpolnjene obveznosti iz člena 5(1) do (5);

če niso izpolnjene obveznosti iz člena 5(1) do (5);

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka viii

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka viii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (viii) | če niso predloženi dokazi o uporabi logotipov in objavi političnih programov v skladu s členom 21(3); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viii)

(viii)

če niso predloženi dokazi o uporabi logotipov in objavi političnih programov v skladu s členom 21(3);

če niso predloženi dokazi o uporabi logotipov in objavi političnih programov v skladu s členom 21(3);

črtano

črtano

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ix

Člen 30 – odstavek 2 – točka a – točka ix

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ix) | če niso predloženi dokazi o zastopanosti spolov v skladu s členom 21(4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ix)

(ix)

če niso predloženi dokazi o zastopanosti spolov v skladu s členom 21(4).

če niso predloženi dokazi o zastopanosti spolov v skladu s členom 21(4).

črtano

črtano

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka b – točka i

Člen 30 – odstavek 2 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija sprejela donacije
  in
  prispevke, ki v skladu s členom 23(1) ali
  (5)
  niso dovoljeni, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 23(7); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija sprejela donacije
  in
  prispevke, ki v skladu s členom 23(1) ali
  (5)
  niso dovoljeni, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 23(7);

in

(5)

| (i) | če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija sprejela donacije, prispevke
  ali članarine
  , ki v skladu s členom 23(1) ali
  (6)
  niso dovoljeni, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 23(7); |
| --- | --- |

(i)

če je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija sprejela donacije, prispevke
  ali članarine
  , ki v skladu s členom 23(1) ali
  (6)
  niso dovoljeni, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 23(7);

ali članarine

(6)

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 30 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Za namene odstavkov
  2 in 3
  se evropskim političnim strankam ali evropskim političnim fundacijam izrečejo naslednje finančne sankcije: | 4.   Za namene odstavkov
  1 in 2
  se evropskim političnim strankam ali evropskim političnim fundacijam izrečejo naslednje finančne sankcije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Za namene odstavkov
  2 in 3
  se evropskim političnim strankam ali evropskim političnim fundacijam izrečejo naslednje finančne sankcije:

4.   Za namene odstavkov
  1 in 2
  se evropskim političnim strankam ali evropskim političnim fundacijam izrečejo naslednje finančne sankcije:

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4 – točka b – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 30 – odstavek 4 – točka b – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v primeru količinsko opredeljivih kršitev določen odstotek prejetega ali neprijavljenega nepravilnega zneska v skladu z naslednjo lestvico, do največ 10 % letnega proračuna zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

v primeru količinsko opredeljivih kršitev določen odstotek prejetega ali neprijavljenega nepravilnega zneska v skladu z naslednjo lestvico, do največ 10 % letnega proračuna zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije:

| (b) | v primeru količinsko opredeljivih kršitev določen odstotek prejetega ali neprijavljenega nepravilnega zneska
  ali zneska, uporabljenega za dejavnosti financiranja, prepovedane v členu 25,
  v skladu z naslednjo lestvico, do največ 10 % letnega proračuna zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije: |
| --- | --- |

(b)

v primeru količinsko opredeljivih kršitev določen odstotek prejetega ali neprijavljenega nepravilnega zneska
  ali zneska, uporabljenega za dejavnosti financiranja, prepovedane v členu 25,
  v skladu z naslednjo lestvico, do največ 10 % letnega proračuna zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije:

ali zneska, uporabljenega za dejavnosti financiranja, prepovedane v členu 25,

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4 – točka b – pododstavek 2

Člen 30 – odstavek 4 – točka b – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri uporabi odstotkov iz prvega pododstavka se vsaka donacija
  ali
  prispevek obravnava ločeno. | Pri uporabi odstotkov iz prvega pododstavka se vsaka donacija, prispevek
  , članarina ali znesek, uporabljen za dejavnosti financiranja, prepovedane v členu 25,
  obravnava ločeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri uporabi odstotkov iz prvega pododstavka se vsaka donacija
  ali
  prispevek obravnava ločeno.

ali

Pri uporabi odstotkov iz prvega pododstavka se vsaka donacija, prispevek
  , članarina ali znesek, uporabljen za dejavnosti financiranja, prepovedane v členu 25,
  obravnava ločeno.

, članarina ali znesek, uporabljen za dejavnosti financiranja, prepovedane v členu 25,

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 5 a (novo)

Člen 30 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Organ izterja ustrezne zneske od evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, ki ji je bila naložena finančna kazen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Organ izterja ustrezne zneske od evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, ki ji je bila naložena finančna kazen.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1

Člen 33 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz člena 38 v celoti Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta pred končno odločitvijo Organa v zvezi s sankcijami iz člena
  30
  zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogoči, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo kršitve v razumnem roku, ki praviloma ni daljši od enega meseca. Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta zlasti omogoči, da se popravijo administrativne in računske napake, da se po potrebi zagotovijo dodatni dokumenti ali informacije ali se popravijo manjše napake. | 1.   Za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz člena 38 v celoti Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta pred končno odločitvijo Organa v zvezi s sankcijami iz člena
  30(1), točke (a)(i) do (iv),
  zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogoči, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo kršitve v razumnem roku, ki praviloma ni daljši od enega meseca. Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta zlasti omogoči, da se popravijo administrativne in računske napake, da se po potrebi zagotovijo dodatni dokumenti ali informacije ali se popravijo manjše napake. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz člena 38 v celoti Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta pred končno odločitvijo Organa v zvezi s sankcijami iz člena
  30
  zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogoči, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo kršitve v razumnem roku, ki praviloma ni daljši od enega meseca. Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta zlasti omogoči, da se popravijo administrativne in računske napake, da se po potrebi zagotovijo dodatni dokumenti ali informacije ali se popravijo manjše napake.

1.   Za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz člena 38 v celoti Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta pred končno odločitvijo Organa v zvezi s sankcijami iz člena
  30(1), točke (a)(i) do (iv),
  zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogoči, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo kršitve v razumnem roku, ki praviloma ni daljši od enega meseca. Organ ali odredbodajalec Evropskega parlamenta zlasti omogoči, da se popravijo administrativne in računske napake, da se po potrebi zagotovijo dodatni dokumenti ali informacije ali se popravijo manjše napake.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 2

Člen 33 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne sprejme popravljalnih ukrepov v roku iz odstavka 1, se sprejme odločitev glede izreka ustreznih sankcij iz člena 30. | 2.   Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne sprejme
  zadostnih
  popravljalnih ukrepov v roku iz odstavka 1, se sprejme odločitev glede izreka ustreznih sankcij iz člena 30. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne sprejme popravljalnih ukrepov v roku iz odstavka 1, se sprejme odločitev glede izreka ustreznih sankcij iz člena 30.

2.   Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne sprejme
  zadostnih
  popravljalnih ukrepov v roku iz odstavka 1, se sprejme odločitev glede izreka ustreznih sankcij iz člena 30.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 3

Člen 33 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v zvezi s pogoji, določenimi v členu 3(1), točke (b) do (f), in členu 3(2), točka (c). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v zvezi s pogoji, določenimi v členu 3(1), točke (b) do (f), in členu 3(2), točka (c).

črtano

črtano

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – naslov

Člen 34 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izterjava | Razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izterjava

Izterjava

Razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti

Razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Na podlagi odločitve Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra
  odredbodajalec Evropskega parlamenta razveljavi
  veljavne odločitve
  o financiranju
  s strani Unije oziroma odpove sporazume o takem financiranju, razen v primeru iz člena 19(2), točka (c), in člena 3(1), točki (b) in (f)
  .
  Odredbodajalec tudi izterja kakršno koli financiranje s strani Unije, vključno z neporabljenimi sredstvi iz preteklih let. | 1.   Odredbodajalec Evropskega parlamenta razveljavi
  veljaven sklep
  o financiranju
  , naslovljen na evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo, z učinkom v prihodnosti, iz naslednjih razlogov: |
| | (a) | na podlagi odločitve Organa o izbrisu stranke ali fundacije iz registra, razen odločitve zaradi razloga o izbrisu iz člena 19(1)(a), točka (a) (iv); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Na podlagi odločitve Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra
  odredbodajalec Evropskega parlamenta razveljavi
  veljavne odločitve
  o financiranju
  s strani Unije oziroma odpove sporazume o takem financiranju, razen v primeru iz člena 19(2), točka (c), in člena 3(1), točki (b) in (f)
  .
  Odredbodajalec tudi izterja kakršno koli financiranje s strani Unije, vključno z neporabljenimi sredstvi iz preteklih let.

1.   Odredbodajalec Evropskega parlamenta razveljavi
  veljaven sklep
  o financiranju
  , naslovljen na evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo, z učinkom v prihodnosti, iz naslednjih razlogov:

(a)

(a)

na podlagi odločitve Organa o izbrisu stranke ali fundacije iz registra, razen odločitve zaradi razloga o izbrisu iz člena 19(1)(a), točka (a) (iv);

na podlagi odločitve Organa o izbrisu stranke ali fundacije iz registra, razen odločitve zaradi razloga o izbrisu iz člena 19(1)(a), točka (a) (iv);

| (b) | na podlagi odločitve o kazni na podlagi člena 30(1), točki (a)(v) in (vi). |
| --- | --- |

(b)

(b)

na podlagi odločitve o kazni na podlagi člena 30(1), točki (a)(v) in (vi).

na podlagi odločitve o kazni na podlagi člena 30(1), točki (a)(v) in (vi).

V sporazumu ali sklepu o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev so lahko navedeni tudi drugi razlogi za razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti.

V sporazumu ali sklepu o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev so lahko navedeni tudi drugi razlogi za razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki ji je bila izrečena sankcija zaradi katere koli kršitve iz člena 30(1) in člena 30(2), točki (a)(v) in (vi), iz tega razloga ne izpolnjuje več pogojev iz člena 21(2). Zato odredbodajalec Evropskega parlamenta odpove sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev ali razveljavi odločitev o financiranju s strani Unije, ki se dodeli v skladu s to uredbo, in izterja neupravičeno izplačane zneske na podlagi sporazuma ali sklepa o prispevku ali dodelitvi nepovratnih sredstev ter tudi vsa neporabljena sredstva Unije iz preteklih let. Odredbodajalec Evropskega parlamenta tudi izterja neupravičeno izplačane zneske na podlagi sporazuma ali sklepa o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev od fizične osebe, glede katere je bila sprejeta odločitev v skladu s členom 31, pri čemer po potrebi upošteva izjemne okoliščine v zvezi s to fizično osebo. | 2.
     
  Odločitev o razveljavitvi sklepa o financiranja z učinkom v prihodnosti začne veljati na dan, opredeljen v odločitvi o razveljavitvi, če v njej ni določenega točnega datuma, pa na dan, ko je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija uradno obveščena o odločitvi o razveljavitvi. |
| V primeru take odpovedi oziroma razveljavitve se plačila odredbodajalca Evropskega parlamenta omejijo na povračljive odhodke evropske politične stranke ali upravičene stroške evropske politične fundacije do datuma, ko začne veljati odločitev o odpovedi oziroma razveljavitvi. | |
| Ta odstavek se uporablja tudi za primere iz člena 19(2), točka (c), in člena 3(1), točki (b) in (f). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki ji je bila izrečena sankcija zaradi katere koli kršitve iz člena 30(1) in člena 30(2), točki (a)(v) in (vi), iz tega razloga ne izpolnjuje več pogojev iz člena 21(2). Zato odredbodajalec Evropskega parlamenta odpove sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev ali razveljavi odločitev o financiranju s strani Unije, ki se dodeli v skladu s to uredbo, in izterja neupravičeno izplačane zneske na podlagi sporazuma ali sklepa o prispevku ali dodelitvi nepovratnih sredstev ter tudi vsa neporabljena sredstva Unije iz preteklih let. Odredbodajalec Evropskega parlamenta tudi izterja neupravičeno izplačane zneske na podlagi sporazuma ali sklepa o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev od fizične osebe, glede katere je bila sprejeta odločitev v skladu s členom 31, pri čemer po potrebi upošteva izjemne okoliščine v zvezi s to fizično osebo.

2.
     
  Odločitev o razveljavitvi sklepa o financiranja z učinkom v prihodnosti začne veljati na dan, opredeljen v odločitvi o razveljavitvi, če v njej ni določenega točnega datuma, pa na dan, ko je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija uradno obveščena o odločitvi o razveljavitvi.

V primeru take odpovedi oziroma razveljavitve se plačila odredbodajalca Evropskega parlamenta omejijo na povračljive odhodke evropske politične stranke ali upravičene stroške evropske politične fundacije do datuma, ko začne veljati odločitev o odpovedi oziroma razveljavitvi.

V primeru take odpovedi oziroma razveljavitve se plačila odredbodajalca Evropskega parlamenta omejijo na povračljive odhodke evropske politične stranke ali upravičene stroške evropske politične fundacije do datuma, ko začne veljati odločitev o odpovedi oziroma razveljavitvi.

Ta odstavek se uporablja tudi za primere iz člena 19(2), točka (c), in člena 3(1), točki (b) in (f).

Ta odstavek se uporablja tudi za primere iz člena 19(2), točka (c), in člena 3(1), točki (b) in (f).

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti ima naslednje posledice: |
| | (a) | sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev se razveljavi z datumom iz odstavka 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Razveljavitev sklepa o financiranju z učinkom v prihodnosti ima naslednje posledice:

(a)

(a)

sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev se razveljavi z datumom iz odstavka 2;

sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev se razveljavi z datumom iz odstavka 2;

| (b) | plačila odredbodajalca Evropskega parlamenta se omejijo na povračljive dejanske odhodke evropske politične stranke ali upravičene dejanske stroške evropske politične fundacije do datuma iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

(b)

plačila odredbodajalca Evropskega parlamenta se omejijo na povračljive dejanske odhodke evropske politične stranke ali upravičene dejanske stroške evropske politične fundacije do datuma iz odstavka 2;

plačila odredbodajalca Evropskega parlamenta se omejijo na povračljive dejanske odhodke evropske politične stranke ali upravičene dejanske stroške evropske politične fundacije do datuma iz odstavka 2;

| (c) | odhodki ali stroški evropske politične stranke ali evropske politične fundacije od dneva iz odstavka 2 se vodijo kot nepovračljivi odhodki ali neupravičeni stroški; |
| --- | --- |

(c)

(c)

odhodki ali stroški evropske politične stranke ali evropske politične fundacije od dneva iz odstavka 2 se vodijo kot nepovračljivi odhodki ali neupravičeni stroški;

odhodki ali stroški evropske politične stranke ali evropske politične fundacije od dneva iz odstavka 2 se vodijo kot nepovračljivi odhodki ali neupravičeni stroški;

| (d) | odredbodajalec Evropskega parlamenta izterja vsa neupravičeno izplačana sredstva Unije, med drugim |
| --- | --- |

(d)

(d)

odredbodajalec Evropskega parlamenta izterja vsa neupravičeno izplačana sredstva Unije, med drugim

odredbodajalec Evropskega parlamenta izterja vsa neupravičeno izplačana sredstva Unije, med drugim

| | (i) | sredstva Unije, porabljena za nepovračljive odhodke ali neupravičene stroške, in |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

sredstva Unije, porabljena za nepovračljive odhodke ali neupravičene stroške, in

sredstva Unije, porabljena za nepovračljive odhodke ali neupravičene stroške, in

| | (ii) | vsa neporabljena sredstva iz predhodnega financiranja Unije, ki niso bila porabljena pred datumom iz odstavka 2, vključno z neporabljenimi sredstvi Unije iz prejšnjih let; ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

vsa neporabljena sredstva iz predhodnega financiranja Unije, ki niso bila porabljena pred datumom iz odstavka 2, vključno z neporabljenimi sredstvi Unije iz prejšnjih let; ter

vsa neporabljena sredstva iz predhodnega financiranja Unije, ki niso bila porabljena pred datumom iz odstavka 2, vključno z neporabljenimi sredstvi Unije iz prejšnjih let; ter

| (e) | odredbodajalec Evropskega parlamenta izterja vse neupravičeno izplačane zneske od fizične osebe, glede katere je bila sprejeta odločitev v skladu s členom 31. |
| --- | --- |

(e)

(e)

odredbodajalec Evropskega parlamenta izterja vse neupravičeno izplačane zneske od fizične osebe, glede katere je bila sprejeta odločitev v skladu s členom 31.

odredbodajalec Evropskega parlamenta izterja vse neupravičeno izplačane zneske od fizične osebe, glede katere je bila sprejeta odločitev v skladu s členom 31.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 a (novo)

Člen 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 34a




  Odprava sklepa o financiranju z retroaktivnim učinkom





  1.
     
  Na podlagi odločitve Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra zaradi razloga za izbris iz člena 19(1), točka (a)(iv), odredbodajalec Evropskega parlamenta odpravi sklepe o financiranju zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, z retroaktivnim učinkom od datuma sprejetja teh sklepov.






  2.
     
  Odprava sklepa o financiranju z retroaktivnim učinkom ima naslednje posledice:











  (a) | sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev preneha veljati z dnem, ko je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija uradno obveščena o prenehanju veljavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 34a

Člen 34a

Odprava sklepa o financiranju z retroaktivnim učinkom

Odprava sklepa o financiranju z retroaktivnim učinkom

1.
     
  Na podlagi odločitve Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra zaradi razloga za izbris iz člena 19(1), točka (a)(iv), odredbodajalec Evropskega parlamenta odpravi sklepe o financiranju zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije, z retroaktivnim učinkom od datuma sprejetja teh sklepov.

2.
     
  Odprava sklepa o financiranju z retroaktivnim učinkom ima naslednje posledice:

(a)

(a)

sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev preneha veljati z dnem, ko je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija uradno obveščena o prenehanju veljavnosti;

sporazum o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev preneha veljati z dnem, ko je zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija uradno obveščena o prenehanju veljavnosti;

| (b) | vsi odhodki ali stroški evropske politične stranke ali evropske politične fundacije se vodijo kot nepovračljivi odhodki ali neupravičeni stroški; in |
| --- | --- |

(b)

(b)

vsi odhodki ali stroški evropske politične stranke ali evropske politične fundacije se vodijo kot nepovračljivi odhodki ali neupravičeni stroški; in

vsi odhodki ali stroški evropske politične stranke ali evropske politične fundacije se vodijo kot nepovračljivi odhodki ali neupravičeni stroški; in

| (c) | vsi zneski, plačani na osnovi sporazuma o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev, ter neporabljena sredstva Unije iz prejšnjih let se vodijo kot neupravičena izplačila in se izterjajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vsi zneski, plačani na osnovi sporazuma o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev, ter neporabljena sredstva Unije iz prejšnjih let se vodijo kot neupravičena izplačila in se izterjajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

vsi zneski, plačani na osnovi sporazuma o prispevku oziroma dodelitvi nepovratnih sredstev, ter neporabljena sredstva Unije iz prejšnjih let se vodijo kot neupravičena izplačila in se izterjajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 36 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropski parlament
  po pooblastilu svojega odredbodajalca
  ali
  Organa
  na spletišču, ustvarjenem v ta namen, v odprti in strojno berljivi obliki objavi: | 1.   Evropski parlament ali
  Organ v skladu s porazdelitvijo svojih pristojnosti
  na spletišču, ustvarjenem v ta namen, v odprti in strojno berljivi obliki objavi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Evropski parlament
  po pooblastilu svojega odredbodajalca
  ali
  Organa
  na spletišču, ustvarjenem v ta namen, v odprti in strojno berljivi obliki objavi:

1.   Evropski parlament ali
  Organ v skladu s porazdelitvijo svojih pristojnosti
  na spletišču, ustvarjenem v ta namen, v odprti in strojno berljivi obliki objavi:

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka f

Člen 36 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | prispevke iz člena 23(9) in (10), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto strank ali organizacij članic, ki so zagotovile prispevke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

prispevke iz člena 23(9) in (10), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto strank ali organizacij članic, ki so zagotovile prispevke;

| (f) | prispevke
  in članarine
  iz člena 23(9) in (10), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto
  posameznih članov,
  strank ali organizacij članic, ki so zagotovile prispevke,
  razen


  prispevkov, višjih od 1 500 EUR in do vključno 3 000 EUR na leto od fizičnih oseb, kadar te osebe niso dale pisnega soglasja za tako objavo. |
| --- | --- |

(f)

prispevke
  in članarine
  iz člena 23(9) in (10), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto
  posameznih članov,
  strank ali organizacij članic, ki so zagotovile prispevke,
  razen


  prispevkov, višjih od 1 500 EUR in do vključno 3 000 EUR na leto od fizičnih oseb, kadar te osebe niso dale pisnega soglasja za tako objavo.

in članarine

posameznih članov,

razen

prispevkov, višjih od 1 500 EUR in do vključno 3 000 EUR na leto od fizičnih oseb, kadar te osebe niso dale pisnega soglasja za tako objavo.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 36 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | članarine iz člena 23(9a) in (10a), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto strank ali organizacij, ki so opravile ta plačila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

članarine iz člena 23(9a) in (10a), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto strank ali organizacij, ki so opravile ta plačila;

članarine iz člena 23(9a) in (10a), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2), vključno z identiteto strank ali organizacij, ki so opravile ta plačila;

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka f b (novo)

Člen 36 – odstavek 1 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | dodatna lastna sredstva iz člena 23(13), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

dodatna lastna sredstva iz člena 23(13), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2);

dodatna lastna sredstva iz člena 23(13), o katerih so evropske politične stranke in evropske politične fundacije poročale v skladu s členom 23(2);

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 2

Člen 36 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Evropski parlament
  javno objavi seznam pravnih oseb, ki so članice evropske politične stranke, kakor je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2) in se posodablja v skladu s členom 10(6), ter skupno število posameznih članov. | 2.   
  Organ
  javno objavi seznam pravnih oseb, ki so članice evropske politične stranke, kakor je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2) in se posodablja v skladu s členom 10(6), ter skupno število posameznih članov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Evropski parlament
  javno objavi seznam pravnih oseb, ki so članice evropske politične stranke, kakor je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2) in se posodablja v skladu s členom 10(6), ter skupno število posameznih članov.

2.   
  Organ
  javno objavi seznam pravnih oseb, ki so članice evropske politične stranke, kakor je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2) in se posodablja v skladu s členom 10(6), ter skupno število posameznih članov.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 8

Člen 37 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije, države članice in neodvisni organi ali strokovnjaki, pooblaščeni za revidiranje računovodskih izkazov na podlagi te uredbe, so za vsako škodo, ki jo povzročijo pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi te uredbe, odgovorni v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. Države članice zagotovijo, da se jim lahko izrečejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve te uredbe
  , Uredbe (EU) 2016/679 in nacionalnih predpisov, sprejetih na njeni podlagi, ter zlasti za zlorabo osebnih podatkov
  . | 8.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije, države članice in neodvisni organi ali strokovnjaki, pooblaščeni za revidiranje računovodskih izkazov na podlagi te uredbe, so za vsako škodo, ki jo povzročijo pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi te uredbe, odgovorni v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. Države članice
  brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/679
  zagotovijo, da se jim lahko izrečejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije, države članice in neodvisni organi ali strokovnjaki, pooblaščeni za revidiranje računovodskih izkazov na podlagi te uredbe, so za vsako škodo, ki jo povzročijo pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi te uredbe, odgovorni v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. Države članice zagotovijo, da se jim lahko izrečejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve te uredbe
  , Uredbe (EU) 2016/679 in nacionalnih predpisov, sprejetih na njeni podlagi, ter zlasti za zlorabo osebnih podatkov
  .

8.   Evropske politične stranke in evropske politične fundacije, države članice in neodvisni organi ali strokovnjaki, pooblaščeni za revidiranje računovodskih izkazov na podlagi te uredbe, so za vsako škodo, ki jo povzročijo pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi te uredbe, odgovorni v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. Države članice
  brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/679
  zagotovijo, da se jim lahko izrečejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve te uredbe.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 a (novo)

Člen 44 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vsi postopkovni koraki in odločitve, ki jih predhodno sprejme Evropski parlament, Svet ali Komisija, odredbodajalec Evropskega parlamenta ali Organ v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 ali na njeni podlagi, se še naprej uporabljajo in razlagajo ob upoštevanju te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Vsi postopkovni koraki in odločitve, ki jih predhodno sprejme Evropski parlament, Svet ali Komisija, odredbodajalec Evropskega parlamenta ali Organ v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 ali na njeni podlagi, se še naprej uporabljajo in razlagajo ob upoštevanju te uredbe.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2 – alinea 5 a (novo)

Priloga II – del 2 – alinea 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | v primerih, ko se uporabljajo tehnike ciljanja, vse informacije, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

v primerih, ko se uporabljajo tehnike ciljanja, vse informacije, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

v primerih, ko se uporabljajo tehnike ciljanja, vse informacije, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0223/2022).

1

---