# Официален вестник C 177/2019

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 177 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6223 май 2019 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 177

Издание на български език

Информация и известия

Година 6223 май 2019 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2019/C 177/01 | Обменен курс на еврото | 1 |
| 2019/C 177/02 | Решение за изпълнение на Комисията от 14 май 2019 година за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, съгласно член 53 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета, за наименованието Banon (ЗНП) | 2 |
| 2019/C 177/03 | Решение за изпълнение на Комисията от 14 май 2019 година за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, съгласно член 53 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета, за наименованието Beurre d’Isigny (ЗНП) | 14 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ЗА ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО |
| | Надзорен орган на ЕАСТ |
| 2019/C 177/04 | Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно въпроси, свързани с държавна помощ | 27 |

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2019/C 177/01

Обменен курс на еврото

1

2019/C 177/02

Решение за изпълнение на Комисията от 14 май 2019 година за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, съгласно член 53 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета, за наименованието Banon (ЗНП)

Официален вестник на Европейския съюз

2

2019/C 177/03

Решение за изпълнение на Комисията от 14 май 2019 година за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, съгласно член 53 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета, за наименованието Beurre d’Isigny (ЗНП)

Официален вестник на Европейския съюз

14

ИНФОРМАЦИЯ ЗА ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО

Надзорен орган на ЕАСТ

2019/C 177/04

Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно въпроси, свързани с държавна помощ

27

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейска служба за подбор на персонал (EPSO) |
| 2019/C 177/05 | Обявление за конкурс на общо основание | 55 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2019/C 177/06 | Предварително уведомление за концентрация (Дело M.9323 — RheinEnergie/SPIE/TankE) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 56 |
| 2019/C 177/07 | Предварително уведомление за концентрация (Дело M.9328 — Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 58 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска служба за подбор на персонал (EPSO)

2019/C 177/05

Обявление за конкурс на общо основание

55

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2019/C 177/06

Предварително уведомление за концентрация (Дело M.9323 — RheinEnergie/SPIE/TankE) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

56

2019/C 177/07

Предварително уведомление за концентрация (Дело M.9328 — Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

58

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/1

---

Обменен курс на еврото (1)

22 май 2019 година

(2019/C 177/01)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,1171 |
| JPY | японска йена | 123,27 |
| DKK | датска крона | 7,4680 |
| GBP | лира стерлинг | 0,88280 |
| SEK | шведска крона | 10,7600 |
| CHF | швейцарски франк | 1,1252 |
| ISK | исландска крона | 138,50 |
| NOK | норвежка крона | 9,7598 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,793 |
| HUF | унгарски форинт | 326,54 |
| PLN | полска злота | 4,3038 |
| RON | румънска лея | 4,7625 |
| TRY | турска лира | 6,8110 |
| AUD | австралийски долар | 1,6221 |
| CAD | канадски долар | 1,4952 |
| HKD | хонконгски долар | 8,7692 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7173 |
| SGD | сингапурски долар | 1,5399 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 329,30 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 16,0504 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,7108 |
| HRK | хърватска куна | 7,4260 |
| IDR | индонезийска рупия | 16 225,88 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,6756 |
| PHP | филипинско песо | 58,610 |
| RUB | руска рубла | 71,7625 |
| THB | тайландски бат | 35,686 |
| BRL | бразилски реал | 4,5163 |
| MXN | мексиканско песо | 21,2345 |
| INR | индийска рупия | 77,8600 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,1171

JPY

японска йена

123,27

DKK

датска крона

7,4680

GBP

лира стерлинг

0,88280

SEK

шведска крона

10,7600

CHF

швейцарски франк

1,1252

ISK

исландска крона

138,50

NOK

норвежка крона

9,7598

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,793

HUF

унгарски форинт

326,54

PLN

полска злота

4,3038

RON

румънска лея

4,7625

TRY

турска лира

6,8110

AUD

австралийски долар

1,6221

CAD

канадски долар

1,4952

HKD

хонконгски долар

8,7692

NZD

новозеландски долар

1,7173

SGD

сингапурски долар

1,5399

KRW

южнокорейски вон

1 329,30

ZAR

южноафрикански ранд

16,0504

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,7108

HRK

хърватска куна

7,4260

IDR

индонезийска рупия

16 225,88

MYR

малайзийски рингит

4,6756

PHP

филипинско песо

58,610

RUB

руска рубла

71,7625

THB

тайландски бат

35,686

BRL

бразилски реал

4,5163

MXN

мексиканско песо

21,2345

INR

индийска рупия

77,8600

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/2

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 14 май 2019 година

за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, съгласно член 53 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета, за наименованието „Banon“ (ЗНП)

(2019/C 177/02)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 50, параграф 2, буква а) във връзка с член 53, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Франция е подала заявление за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация на „Banon“ (ЗНП) в съответствие с член 49, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Франция е подала заявление за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация на „Banon“ (ЗНП) в съответствие с член 49, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1151/2012.

| (2) | В съответствие с член 50 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението и стигна до заключението, че то отговаря на условията, предвидени в посочения регламент. |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 50 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението и стигна до заключението, че то отговаря на условията, предвидени в посочения регламент.

| (3) | За да се даде възможност за подаване на уведомления за възражение в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, посочено в член 10, параграф 1, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (2), както и измененият единен документ и препратката към публикацията на съответната продуктова спецификация на регистрираното наименование „Banon“ (ЗНП) следва да се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз, |
| --- | --- |

(3)

За да се даде възможност за подаване на уведомления за възражение в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, посочено в член 10, параграф 1, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (2), както и измененият единен документ и препратката към публикацията на съответната продуктова спецификация на регистрираното наименование „Banon“ (ЗНП) следва да се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз,

РЕШИ:

Член единствен

Посоченото в член 10, параграф 1, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията заявление за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, както и измененият единен документ и препратката към публикацията на съответната продуктова спецификация, за регистрираното наименование „Banon“ (ЗНП), се съдържат в приложението към настоящото решение.

В съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 публикуването на настоящото решение предоставя право на възражение срещу изменението, посочено в първата алинея от настоящия член, в срок от три месеца от датата на публикуване на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 14 май 2019 година.

За Комисията

Phil HOGAN

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията от 13 юни 2014 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 179, 19.6.2014 г., стр. 36).

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ НА ИЗМЕНЕНИЕ, КОЕТО НЕ Е НЕСЪЩЕСТВЕНО, В ПРОДУКТОВАТА СПЕЦИФИКАЦИЯ НА ЗАЩИТЕНИ НАИМЕНОВАНИЯ ЗА ПРОИЗХОД/ЗАЩИТЕНИ ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

Заявление за одобрение на изменение в съответствие с член 53, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

„Banon“

ЕС No PDO-FR-0290-AM02 – 10.1.2018

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1.   Група заявител и законен интерес

| Име: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon |
| --- |
| Адрес: |
| 570, Avenue de la libération |
| 04100 MANOSQUE |
| FRANCE |
| Тел. +33 492874755 |
| Факс +33 492727313 |
| Електронен адрес: v.enjalbert@mre-paca.fr |

Име: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon

Адрес:

570, Avenue de la libération

04100 MANOSQUE

FRANCE

Тел. +33 492874755

Факс +33 492727313

Електронен адрес: v.enjalbert@mre-paca.fr

Групата се състои от млекопроизводители, преработватели и майстори по зреенето и поради това има право да иска изменения на продуктовата спецификация.

2.   Държава членка или трета държава

Франция

3.   Рубрика от спецификацията на продукта, която подлежи на изменение/изменения

| — | ☒ | Наименование на продукта |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Описание на продукта |
| — | ☒ | Географски район |
| — | ☒ | Доказателство за произход |
| — | ☒ | Метод на производство |
| — | ☒ | Връзка |
| — | ☒ | Етикетиране |
| — | ☒ | Друго: актуализация на координатите за връзка с контролния орган и с групата, национални изисквания. |

—

☒

Наименование на продукта

—

☒

Описание на продукта

—

☒

Географски район

—

☒

Доказателство за произход

—

☒

Метод на производство

—

☒

Връзка

—

☒

Етикетиране

—

☒

Друго: актуализация на координатите за връзка с контролния орган и с групата, национални изисквания.

4.   Вид на изменението/измененията

| — | ☒ | Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван единен (или равностоен на него) документ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 |

—

☒

Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

—

☐

Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван единен (или равностоен на него) документ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

5.   Изменение/изменения

5.1.   Наименование на продукта

В рубриката „Наименование на продукта“, следната разпоредба:

„Защитеното наименование за произход, определено в настоящата продуктова спецификация, е: „Banon“.“

се заменя със следното:

„Banon“

Следният параграф се заличава:

„Наименованието на сиренето „Banon“ произхожда от името на община Banon, намираща се в департамента Alpes-de-Haute-Provence, панаирно средище и място на обмен още от Средновековието.“

Наименованието на ЗНП се счита за достатъчно в тази рубрика от продуктовата спецификация.

5.2.   Описание на продукта

Описание на продукта

Разпоредбата „Коричката под листата е кремавожълта на цвят“ се заменя с „Коричката под листата е кремавожълта или златистокафява на цвят“.

По отношение на цвета на коричката под листата „кремавожълта“ се допълва с „или златистокафява“ с цел по-добро охарактеризиране на продукта.

Добавя се следният параграф:

„Това е сирене, което се характеризира с животински нотки, предимно на коза, често съпътствани от аромати на амоняк и горски храсти с лек горчив завършек. Текстурата му е кремообразна и топяща се в устата.“

Тези уточнения произтичат от работата на комисията, натоварена с органолептичното изследване на продукта.

Тези изменения са направени и в единния документ.

5.3.   Географски район

Географски район

В рубриката „Определение на географския район“ списъкът на общините в географския район се актуализира вследствие на промени в имената на някои общини от географския район. Периметърът не се променя.

5.4.   Доказателство за произход

Доказателство за произход

Задължението за водене на регистър за количеството закупено мляко се заличава за операторите „земеделски стопани“, тъй като съгласно националното законодателство те нямат право да закупуват мляко. Запазва се обаче за операторите „неземеделски стопани“.

5.5.   Метод на производство

Метод на производство

—   порода на козите:

Следният параграф се заличава:

„До 31 декември 2013 г. млечните кози от породите Communes Provençales, Roves, Alpines и техните кръстоски трябва да съставляват минимум 60 % от всяко стадо.“

Параграфът:

„От 1 януари 2014 г. млякото, използвано за производството на сирене „Banon“, трябва да е с произход единствено от кози от породите Communes Provençales, Roves, Alpines и техните кръстоски.“

се заменя със следното:

„Млякото, използвано за производството на сирене „Banon“, трябва да е с произход единствено от кози от породите Communes Provençales, Roves, Alpines и техните кръстоски.“

Крайните срокове, посочени в продуктовата спецификация, са заличени, тъй като вече не са актуални.

Тези разпоредби са заличени и в резюмето.

—   минимална продължителност на пашата и минимално време, през което козите трябва да набавят храната си чрез паша:

Параграфът:

„Козите трябва да пасат редовно на пасищата и ливадите в района в продължение на най-малко 210 дни в годината.“

се заменя със следното:

„Козите трябва да пасат редовно на пасищата и ливадите в географския район в продължение на най-малко 210 дни в годината.“

Изразът „географски район“ е по точен от „район“ и позволява да се улесни контролът.

Това изменение е направено и в единния документ.

Разпоредбите:

„В продължение на минимум 4 месеца в годината те трябва да набавят основната част от храната си предимно чрез паша.“

и

„Козите трябва да пасат редовно на пасищата и ливадите в географския район в продължение на най-малко 210 дни в годината.“

съответно се заличават веднъж.

Минималната продължителност на пашата и минималното време, през което козите трябва да набавят храната си чрез паша, които присъстват на две места в продуктовата спецификация, се заличават, за да се избегне повторението.

Тези изменения са направени и в единния документ.

—   ограничение на храните, давани в ясли:

Изречението

„Дневното и годишното количество на храните, давани в ясли, е ограничено.“

се заличава, тъй като няма добавена стойност по отношение на максималните стойности на ограничението, което вече присъства в продуктовата спецификация.

Това изменение е направено и в единния документ.

—   количество допълващи фуражи:

Изразът „или странични продукти на зърнените култури“ се добавя, за да не се изключат комбинираните фуражи, на чийто етикет се уточнява, че същите съдържат зърнени култури и странични продукти на зърнените култури.

Това изменение е направено и в единния документ.

—   ограничение на покупките на фуражи с произход извън географския район:

Изречението „Закупуването на фуражи с произход извън географския район също е ограничено“ се заличава, тъй в отсъствието на референтна стойност не указва конкретно ограничение. От друга страна ограничението на покупките на фуражи с произход извън географския район фактически е регламентирано със следната разпоредба от действащата продуктова спецификация:

„Количеството фуражи и дехидратирана люцерна, получени извън географския район и давани на козите, не може да надвишава 250 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.“

Тази разпоредба е заличена и в единния документ.

—   метод на ежедневно разпределение на дехидратираната люцерна:

Следната разпоредба:

„Количеството дехидратирана люцерна, давана на козите, не може да надвишава 400 g сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден, на минимум 2 порции, и 60 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.“

се заменя със следното:

„Количеството дехидратирана люцерна, давана на козите, не може да надвишава 400 g сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден и 60 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.“

Задължението за хранене с дехидратирана люцерна на две порции се заличава, тъй като поради малките количества, давани на козите, тази предпазна мярка не е оправдана (въведена поради факта, че поглъщането на прекалено голямо количество азот може да предизвика тежко метаболитно заболяване, а именно алкалоза.)

Това изменение е направено и в единния документ.

—   забранени фуражи

Параграфът:

„Силажът и пресованият фураж, кръстоцветните и други растения и семена, които могат да придадат лош вкус на млякото, са забранени.“

се заменя със следното:

„Силажът и пресованият фураж, както и фуражните кръстоцветни, са забранени.“

Заличава се референтната стойност „и други растения и семена, които могат да придадат лош вкус на млякото“, доколкото същата не е достатъчно точна, за да бъде лесно контролирана.

Това изменение е направено и в единния документ.

—   въвеждане на забраната на ГМО:

Добавя се следният параграф:

„Животните трябва да се хранят единствено с растения, странични продукти и допълнителни смески, получени от продукти, които не са генетично модифицирани. Забранено е засаждането на генетично модифицирани култури върху всички площи на стопанството, в което се произвежда мляко, предназначено за преработка в сирене със ЗНП „Banon“. Тази забрана се отнася за всички растителни видове, които е вероятно да бъдат дадени за храна на млечните животни от стопанството, и за всички видове култури, които биха могли да замърсят въпросните растителни видове.“

Тази разпоредба позволява да се запазят, от една страна, традиционният характер на храненето, а от друга страна — традиционните методи на хранене на животните.

Тази разпоредба се добавя също и в единния документ.

—   произход на храната:

Следният параграф се добавя в единния документ: „Що се отнася до произхода на храната, поради природните фактори на географския район производството на концентрати е затруднено, а това на фуражи е ограничено. Тъй като произходът на концентратите не е уточнен, те могат да са с произход извън географския район. Основната дажба е с произход основно от географския район, но козите могат да бъдат хранени и със сено с произход извън района. Ограничението на количеството на концентратите и ограничението на количеството на сеното, което може да е с произход извън географския район, предполагат, че делът на храните с произход от района е преобладаващ. Всъщност количеството на храната, която може да е с произход извън географския район, представлява на коза и на година:

| — | 250 kg сурово вещество фуражи и дехидратирана люцерна, или около 213 kg сухо вещество (количество от 190 kg фуражи с 84 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 160 kg сухо вещество, а количество от 60 kg дехидратирана люцерна с 89 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 53 kg сухо вещество), |
| --- | --- |

—

250 kg сурово вещество фуражи и дехидратирана люцерна, или около 213 kg сухо вещество (количество от 190 kg фуражи с 84 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 160 kg сухо вещество, а количество от 60 kg дехидратирана люцерна с 89 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 53 kg сухо вещество),

| — | 250 kg сухо вещество концентрати (равняващо се на 270 kg сурово вещество), получени извън географския район, на коза и на година. |
| --- | --- |

—

250 kg сухо вещество концентрати (равняващо се на 270 kg сурово вещество), получени извън географския район, на коза и на година.

Предвид факта, че средният годишен капацитет за поглъщане на козите е 1 100 kg, делът на храните с произход от географския район представлява най-малко 58 % (в сухо вещество).“

Това допълнение на единния документ позволява да се подчертае обстоятелството, че храната на козите е с произход предимно от географския район. Тези храни не могат изцяло да произхождат от района поради природните фактори, описани в точката „Връзка с географския район“.

—   температура и време на подсирване:

Параграфът:

„Забранява се всякаква физическа и химическа обработка с изключение на прецеждане с цел отстраняване на груби примеси, на охлаждане при положителна температура с цел съхранение и на подгряване на млякото до най-много 35 °C преди подсирването.“

се заменя със следното:

„Забранява се всякаква физическа и химическа обработка с изключение на прецеждане с цел отстраняване на груби примеси, на охлаждане при положителна температура с цел съхранение и на подгряване на млякото преди подсирването.“

Предвид факта, че температурният диапазон на подсирване е строго определен в продуктовата спецификация, регистрирана в съответствие с Регламент (ЕС) No 1211/2013 от 28 ноември 2013 г. (между 29 °C и 35 °C), и че използваното мляко е сурово козе мляко, междинното понятие за температура на подгряване се заличава, тъй като е излишно: става въпрос за подгряване на млякото на етапа на подсирването (с вече определена температура).

Разпоредбата:

„В млекопроизводството подсирването се извършва най-много 4 часа след последния събран млеконадой.“

се заменя със следното изречение:

„В млекопроизводството подсирването се извършва най-късно 18 часа след пристигането на млякото в мандрата и преди обед на другия ден след последния събран млеконадой.“

В млекопроизводството времето на подсирване се изменя, за да се даде възможност на предприятията да съобразят организацията си с продължителността на събиране на млякото, както и с най-малкия обем използвано мляко при всяко подсирване. Всъщност сегашната схема на събиране предвижда събиране на млякото през нощта. Последният млеконадой се събира към 2:30 ч. и целият се подсирва в голяма сиренарска вана (1 000 литра) още в 6:30 ч. Но поради намаляването на броя на съответните животновъди и малките обеми мляко е желателно да се ограничи работата през нощта и да се даде възможност за подсирване на млякото от 8:00 ч. нататък на малки количества (сиренарски вани от 80 литра), което може да удължи процеса на подсирване до обяд.

—   етап на формоване

Параграфът:

„Формоването се извършва непосредствено след отделянето на суроватката. Сиренето се формова ръчно в цедилки. Разрешено е използването на разпределител и блок форми. Забранен е всякакъв вид механично формоване.“

се заменя със следното:

„Формоването се извършва непосредствено след отделянето на суроватката. Сиренето се формова ръчно в цедилки. Използването на разпределител и блок форми е разрешено с механична помощ при формоването (повдигач на вани, конвейер). Забранява се всякакъв вид напълно механично формоване; човешката намеса е задължителна при разпределянето на сиренината в блок формите.“

С оглед на приспособяването на операторите към новите техники се уточнява, че се разрешава механична помощ по време на етапа на формоване (повдигач на вани, конвейер), но човешката намеса е задължителна при разпределянето на сиренината във формите: забранен е всякакъв вид напълно механично формоване.

—   етап на отцеждане и на изваждане от формите

Параграфът:

„Отцеждането се извършва при най-малко 20 °C. Изваждането от формите се извършва в интервала от 24 до 48 часа след формоването.“

се заменя с:

„Отцеждането се извършва при най-малко 20 °C и трябва да продължи от 18 до не повече от 48 часа след формоването. Изваждането от формите се извършва едва след приключването на този етап. След това сирената се подлагат на сушене/предварително изсушаване при най-малко 13 °C в продължение на най-малко 24 часа.“

С цел регламентиране на практиките на операторите в съответствие с наличните умения се добавя времетраенето на всеки етап (между 18 и 48 часа при изцеждането, най-малко 24 часа при сушенето/предварителното изсушаване), както и температурата на предварително изсушаване (най-малко 13 °C).

—   продължителност на осоляването в саламура

Продължителността на осоляването в саламура се заличава, така че операторите да могат да я адаптират в зависимост от концентрацията на използваната саламура, за да постигнат един и същ резултат.

—   етап на зреене

Параграфът:

„Зреенето с минимална продължителност 15 дни след подсирването се извършва в географския район и протича на два етапа:

| — | Преди увиването неувитото сирене от сурово мляко зрее от 5 до 10 дни след подсирването при температура минимум 8 °C. След приключването на този етап сиренето трябва да има хомогенно покритие с добре установена повърхностна флора, тънка коричка с кремавобял цвят и еластична консистенция. |
| --- | --- |

—

Преди увиването неувитото сирене от сурово мляко зрее от 5 до 10 дни след подсирването при температура минимум 8 °C. След приключването на този етап сиренето трябва да има хомогенно покритие с добре установена повърхностна флора, тънка коричка с кремавобял цвят и еластична консистенция.

| — | След увиването сиренето зрее най-малко 10 дни в листа при температура от 8 до 14 °C. Влажността трябва да е над 80 %.“ |
| --- | --- |

—

След увиването сиренето зрее най-малко 10 дни в листа при температура от 8 до 14 °C. Влажността трябва да е над 80 %.“

се заменя със:

„Зреенето с минимална продължителност 15 дни след подсирването протича на два етапа:

| — | Преди увиването неувитото сирене от сурово мляко зрее от 5 до 10 дни след подсирването при температура минимум 8 °C. След приключването на този етап сиренето трябва да има хомогенно покритие с добре установена повърхностна флора. |
| --- | --- |

—

Преди увиването неувитото сирене от сурово мляко зрее от 5 до 10 дни след подсирването при температура минимум 8 °C. След приключването на този етап сиренето трябва да има хомогенно покритие с добре установена повърхностна флора.

| — | След увиването сиренето зрее най-малко 10 дни в листа при температура от 8 до 14 °C. След приключването на този етап сиренето има тънка коричка с кремавожълт или златистокафяв цвят. Влажността трябва да е над 80 %.“ |
| --- | --- |

—

След увиването сиренето зрее най-малко 10 дни в листа при температура от 8 до 14 °C. След приключването на този етап сиренето има тънка коричка с кремавожълт или златистокафяв цвят. Влажността трябва да е над 80 %.“

Позоваването на географския район се заличава, тъй като е ненужно в този раздел на продуктовата спецификация. Описанието на коричката се премества след описанието на параметрите на етапа на зреене и се привежда в съответствие с рубриката, свързана с описанието на продукта. Описанието на консистенцията се заличава, тъй като въпросният критерий, който изисква разрязване на сиренето, не е проверен на този етап.

Параграфът:

„Преди увиването в листа сирената могат да бъдат потопени в ракия от вино или от гроздови джибри.“

се заменя с:

„Преди увиването в листа сирената могат да бъдат потопени в ракия от вино или от гроздови джибри или напръскани с ракия от вино или от гроздови джибри.“

Към практиката на потапянето в ракия от вино или от гроздови джибри се добавя и напръскването с ракия от вино или от гроздови джибри, тъй като тези два метода дават съпоставими резултати.

5.6.   Връзка

Връзка

Рубриката „Елементи, обосноваващи връзката с географския район“ е пренаписана изцяло, за да се открои по-ясно връзката между сиренето „Banon“ и неговия географски район, без да се променя по същество връзката и да се заличават елементи. В нея се изтъква по-специално връзката между географския район със средиземноморски климат, благоприятстващ отглеждането на кози и скотовъдството, и специалните умения, свързани с производството и зреенето, които се изискват за получаването на „Banon“.

В първата част се описват „Специфичните характеристики на географския район“ и се уточняват природните фактори на географския район, както и човешките фактори, като се подчертават специфичните умения, свързани с отглеждането на кози и с производството на сирена.

Във втората част се описват „Специфичните характеристики на продукта“, като се набляга на някои елементи, включени в описанието на продукта.

И накрая, в последната част се обяснява „Причинно-следствената връзка“, т.е. взаимодействието между природните и човешките фактори и продукта.

Цялата връзка, присъстваща в продуктовата спецификация на ЗНП, е включена в точка 5 от единния документ.

5.7.   Етикетиране

Етикетиране

В рубриката „Специфични аспекти на етикетирането“ се премахва терминът „на наименованието“ по отношение на сирената, тъй като тази рубрика и в по-широк смисъл тази продуктова спецификация се отнасят единствено за сирена със защитено наименование за произход; тоест въпросният термин е излишен.

Това изменение е направено и в единния документ.

5.8.   Други изменения

Други изменения

В рубриката „Група заявител“ са изменени координатите за връзка с групата.

В рубриката „Информация относно контролните органи“ е извършена актуализация на наименованието и на координатите за връзка с официалните органи. В тази рубрика са поместени координатите за връзка с компетентните органи за упражняване на контрол на територията на Франция: Националния институт по произхода и качеството (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) и Генералната дирекция по въпросите на конкуренцията, потреблението и борбата с измамите (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF). Добавено е уточнението, че наименованието и координатите за връзка със сертифициращия орган са на разположение на уебсайта на INAO и в базата данни на Европейската комисия.

Актуализирани са основните контролни точки, за да се вземе предвид въведено изменение (заличаване на максималната температура на подгряване), като е добавена една основна контролна точка, в съответствие с действащата продуктова спецификация, относно характера на млякото (сурово и пълномаслено мляко, нестандартизирано по отношение на съдържанието на протеини и мазнини)

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„Banon“

„Banon“

ЕС No PDO-FR-0290-AM02 – 10.1.2018

ЕС No PDO-FR-0290-AM02 – 10.1.2018

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1.   Наименование/наименования

Наименование/наименования

„Banon“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Франция

3.   Описание на земеделския продукт или храната

Описание на земеделския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 1.3. Сирена

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Banon“ е сирене с мека вътрешност, произведено от сурово пълномаслено козе мляко. То се получава посредством бързо подсирване на млякото (сиренина от сирищен тип). Зрялото сирене се увива (покрива се изцяло с листа) в естествени кафяви на цвят кестенови листа, завързани с помощта на лико от рафия, което образува 6—12 лъча.

След минимален период на зреене от 15 дни, 10 от които в листа, сиренето „Banon“ добива хомогенна, кремообразна, масленообразна и еластична консистенция. Коричката под листата е кремавожълта или златистокафява на цвят. „Това е сирене, което се характеризира с животински нотки, предимно на коза, често съпътствани от аромати на амоняк и горски храсти с лек горчив завършек. Текстурата му е масленообразна и топяща се в устата. Диаметърът на сиренето с листата е между 75 и 85 mm, а височината му — между 20 и 30 mm. Теглото му без листата и след приключване на периода на зреене е между 90 и 110 g.

Сиренето съдържа най-малко 40 g сухо вещество на 100 g сирене и 40 g мазнини на 100 g сирене след пълно изсушаване.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Основната хранителна дажба на козите е с произход основно от географския район. Тя се състои изключително от ливадна и/или пасищна паша, сухи фуражи от бобови и/или житни култури и/или случайни растения, запазени в добро състояние.

Когато климатичните условия и вегетативният стадий позволяват това, козите трябва да се извеждат на паша и/или на пасище. Те трябва да пасат редовно на пасищата и ливадите в района в продължение на най-малко 210 дни в годината.

Те пасат:

| — | на пасища, състоящи се от случайни растителни едногодишни или многогодишни дървесни, храстови или тревисти видове; |
| --- | --- |

—

на пасища, състоящи се от случайни растителни едногодишни или многогодишни дървесни, храстови или тревисти видове;

| — | на постоянни ливади с местни растителни видове; |
| --- | --- |

—

на постоянни ливади с местни растителни видове;

| — | на временни ливади с житни, бобови или смесени култури. |
| --- | --- |

—

на временни ливади с житни, бобови или смесени култури.

В продължение на минимум 4 месеца в годината козите трябва да набавят основната част от храната си предимно чрез паша.

По време на периода, в който основната хранителна дажба трябва да се осигурява предимно от пасищата, сеното не трябва да надвишава 1,25 kg сурово вещество за възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден.

Сеното, което се дава на козите, не може да надвишава 600 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.

Зелен фураж може да се дава в ясли само 30 непоследователни дни през годината.

Количеството допълващи фуражи, давани на козите, не може да надвишава 800 g сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден и 270 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.

Най-малко 60 % от годишното количество допълващи фуражи трябва да се състои от зърнени култури или странични продукти на зърнените култури. Количеството дехидратирана люцерна, давана на козите, не може да надвишава 400 g сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на ден и 60 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.

Количеството фуражи и дехидратирана люцерна, получени извън географския район и давани на козите не може да надвишава 250 kg сурово вещество на възрастна коза, намираща се в стопанството, на година.

Силажът и пресованият фураж, както и фуражните кръстоцветни, са забранени.

Животните трябва да се хранят единствено с растения, странични продукти и допълнителни смески, получени от продукти, които не са генетично модифицирани. Забранено е засаждането на генетично модифицирани култури върху всички площи на стопанството, в което се произвежда мляко, предназначено за преработка в сирене със ЗНП „Banon. Тази забрана се отнася за всички растителни видове, които е вероятно да бъдат дадени за храна на млечните животни от стопанството, и за всички видове култури, които биха могли да замърсят въпросните растителни видове.

Реалната фуражна площ в стопанството, предназначена за изхранване на стадото кози, е най-малко 1 ha естествена и/или изкуствена ливада за всеки 8 кози и 1 ha пасище за всеки 2 кози.

Що се отнася до произхода на храната, поради природните фактори на географския район производството на концентрати е затруднено, а това на фуражи е ограничено. Тъй като произходът на концентратите не е уточнен, те могат да са с произход извън географския район. Основната дажба е с произход основно от географския район, но козите могат да бъдат хранени и със сено с произход извън района.

Ограничението на количеството на концентратите и ограничението на количеството на сеното, което може да е с произход извън географския район, предполагат, че делът на храните с произход от района е преобладаващ.

Всъщност количеството храна, което може да е с произход извън географския район, представлява на коза и на година:

| — | 250 kg сурово вещество фуражи и дехидратирана люцерна, или около 213 kg сухо вещество (количество от 190 kg фуражи с 84 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 160 kg сухо вещество, а количество от 60 kg дехидратирана люцерна с 89 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 53 kg сухо вещество), |
| --- | --- |

—

250 kg сурово вещество фуражи и дехидратирана люцерна, или около 213 kg сухо вещество (количество от 190 kg фуражи с 84 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 160 kg сухо вещество, а количество от 60 kg дехидратирана люцерна с 89 % средно съдържание на сухо вещество съответства на 53 kg сухо вещество),

| — | 250 kg сухо вещество концентрати (равняващо се на 270 kg сурово вещество), получени извън географския район, на коза и на година. |
| --- | --- |

—

250 kg сухо вещество концентрати (равняващо се на 270 kg сурово вещество), получени извън географския район, на коза и на година.

Предвид факта, че средният годишен капацитет за поглъщане на козите е 1 100 kg, делът на храните с произход от географския район представлява най-малко 58 % (в сухо вещество).

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Производството на млякото и производството и зреенето на сирената се извършват в географския район, определен в точка 4.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

—

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Всяко сирене се пуска на пазара с отделен етикет, на който фигурира наименованието за произход, изписано с шрифт с големина най-малко равна на тази на останалите букви върху етикета.

Поставянето на логото на ЗНП на Европейския съюз върху етикета е задължително за сирената със защитено наименование за произход „Banon“.

Наименованието „Banon“ задължително трябва да фигурира върху фактурите и търговските документи.

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

Географският район обхваща следните общини:

Департамент Alpes-de-Haute-Provence (04)

Общини, изцяло включени в географския район: Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.

Общини, частично включени в географския район: Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.

За тези общини границата на географския район фигурира върху плановете, намиращи се в кметството на съответните общини.

Департамент Hautes-Alpes (05)

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Val Buëch-Méouge (за територията на бившата община Châteauneuf-de-Chabre), Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Garde-Colombe, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux.

Департамент Drôme (26)

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.

Департамент Vaucluse (84)

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

Люлката на сиренето „Banon“ е Haute-Provence около община Banon. Районът представлява суха, средновисока планинска област, състояща се от хълмове и плата със средиземноморски климат.

Отличава се с недостиг на вода, тъй като подпочвените води се намират на голяма дълбочина, а повърхностните води зависят от редките и твърде нередовни валежи, падащи основно през есента и пролетта, като количеството им през лятото е крайно недостатъчно.

Географският район на сиренето „Banon“ се характеризира със слабо плодородни, предимно варовикови, и пропускливи почви, които притежават отлична способност за абсорбция на валежите.

Това е среда, в която немного гъстата горска растителност, включваща Алепски бор, дъб, жълтуга, чемшир и ароматни растения, се редува с необработвани земи с нискостеблена растителност и разпръснати храсти, и култури, приспособени към суровия сух, слънчев и често доста студен през зимата провансалски климат на средна надморска височина, който предлага подходящи места за пасища на стадата кози.

Природните условия в района обясняват факта, че основната част от икономиката в района е ориентирана към животновъдството и отглеждането на култури с нисък добив.

За животновъдите пасищните и фуражните площи са основните източници на храна за козите. Животновъдите са въвели особена система за производство, която съчетава тези разнообразни природни източници. Пасищата съчетават три вида ресурси: естествени ливади, гори и бобови култури, богати на азот. Повечето стопани сами извеждат на паша своите кози, което им позволява, в зависимост от изпасването на пашата и от сезона, да допълват храната с паша на ливади с еспарзет и люцерна.

В регион Provence сиренето традиционно се произвежда от сирище, за разлика от северна Франция, където преобладаващо се използва „млечната“ закваска (бавно подсирване на млякото в продължение на 24 часа). Още през XV в. крал Рене е получавал като подарък „тези малки сирена с мека сиренина, от сирище“; препратката към сирището е недвусмислена.

Цедилките за сирене, използвани в Provence, традиционно са с големи дупки, което означава, че сиренината е била от сирищен тип (сиренината от млечен тип би преминала през дупките на цедилките).

Освен това типичното за сирене „Banon“ увиване в листа е от една страна, част от технологията на съхранение, а от друга — част от технологията на производство. Тази обработка на прясното сирене отразява желанието за съхранение на сиренето и подобряване на неговото качество.

Обработката се състои основно в увиването на сиренето в кестенови листа. Този начин на оформяне бележи прехода от сиренето от сурово мляко към сиренето „Banon“. Листата имат за цел да изолират сиренето от въздуха и играят ролята на добавка, която придава на сиренето неговия аромат.

И макар да изглежда, че за увиване на сиренето могат да се използват листа от различни растителни видове (лоза, кестен, чинар, орех...), наложили са се именно кестеновите листа, благодарение на солидната си структура и таниновите си свойства.

Историята на сиренето „Banon“ датира от края на XIX в. На тази земя с нисък агрономически потенциал стопаните се опитват да извлекат най-доброто от оскъдните природни ресурси: на малките късчета плодородна земя те засаждат различни култури, предназначени за осигуряване на прехраната, а от гората и необработваемата земя си набавят дърва, дивеч, гъби, горски плодове, трюфели и лавандула. Наред с отглеждането на свиня и малък брой домашни птици, всяко семейство се занимава с отглеждането и на малко домашно стадо овце и кози — животни, които се допълват взаимно както от гледна точка на терена, като намират паша на необработваемата земя и в подлеса, така и от гледна точка на тяхната икономическа функционалност. Овцете се използват за производството на месо, а козите, които са наричани „крави на бедните“, се използват за производството на мляко. Млякото се използва в прясно състояние за прехраната на семейството; от него се прави и сирене, което е единственият начин за удължаване във времето на неговата хранителна стойност.

Сиренето е предназначено за покриване на нуждите на семейството, а неговата търговско значение идва от количеството, произведено над потребностите на семейството. Произведеният излишък поема към местните пазари, на които се продава.

Banon, главният град на кантона и географски център на Lure и Albion, кръстопът на важни пътища, е представлявал най-важното от тези места за провеждане на панаири и пазари на сирене.

Увитото в листа козе сирене от сурово мляко с името „Banon“ се среща за първи път в книгата „Cuisinière provençale“ („Провансалска кухня“) на Marius MORARD от 1886 г.

Периодът след войната е белязан от постепенното навлизане на техническия прогрес в технологиите за производство на сирене. Отглеждането на кози се специализира и сиренето не се произвежда вече само за покриване на потребностите на семейството: и ако в миналото сиренето е било основно произвеждано с тази цел, а на пазара се е продавало само излишното количество, сега вече целта на производството е продаване на продукцията (като излишното количество изхранва семейството).

От изследването „A la Recherche d’un fromage: le „Banon“ éléments d’histoire et d’ethnologie“ („В търсене на едно сирене: история и етнология на сиренето „Banon“) на JM MARIOTTINI се вижда, че при производството на сиренето „Banon“ винаги се е използвало сирище и че то е едно от малкото сирена, произвеждани по тази технология.

„Banon“ е сирене с мека вътрешност, произведено от сурово пълномаслено козе мляко. То се получава посредством бързо подсирване на млякото (сиренина от сирищен тип или сирене с мека сиренина). Зрялото сирене се увива, т.е. се покрива изцяло с естествени кафяви на цвят кестенови листа, завързани с помощта на лико от рафия, което образува 6—12 лъча.

Сиренето „Banon“ се характеризира с:

| — | коричка под листата с кремавожълт или златистокафяв цвят; |
| --- | --- |

—

коричка под листата с кремавожълт или златистокафяв цвят;

| — | вътрешност с масленообразна и топяща се в устата текстура; |
| --- | --- |

—

вътрешност с масленообразна и топяща се в устата текстура;

| — | животински нотки, предимно на коза, често съпътствани от аромати на амоняк и горски храсти с лек горчив завършек. |
| --- | --- |

—

животински нотки, предимно на коза, често съпътствани от аромати на амоняк и горски храсти с лек горчив завършек.

Географският район е под влиянието на средиземноморския климат. Отличава се със слабо плодородни почви, състоящи се основно от варовикови скали, които често излизат на повърхността и не задържат водата. Тези условия обуславят развитието на храстовидна растителност, съставена от бодлива жълтуга, глог, трънки, лавдан, хвойна, лавандула, чубрица, мащерка... и кестенови дървета. Средата е благоприятна за отглеждането на кози и за скотовъдството.

Използването на мека сиренина е технология, обусловена от климатичните условия (високи температури и сух климат). В този район е невъзможно, без специални технически способи, млякото да се охлажда и да се поддържа при ниска температура, докато действат млечните ферменти, без да се вкисва. Следователно подсирването на млякото трябва да се активира с помощта на сирище.

Увиването на сиренето от сурово мляко в листа е позволявало да се осигури храна през цялата година, включително и през зимния период, когато козите са извън периода на лактация.

Сиренето „Banon“ е резултат от съчетаването на всички тези фактори: бедна околна среда, благоприятна за екстензивно козевъдство и оползотворявана от човека, топъл и сух климат, който обуславя използването на сиренина от сирищен тип и технология на преработка (увиване в листа), позволяваща съхранението на сиренето във времето.

Препратка към публикуваната продуктова спецификация

Препратка към публикуваната продуктова спецификация

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ab11b39-00cf-48f7-a2b3-ac5e71b90836

---

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/14

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 14 май 2019 година

за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз на заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, съгласно член 53 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета, за наименованието „Beurre d’Isigny“ (ЗНП)

(2019/C 177/03)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 50, параграф 2, буква а) във връзка с член 53, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В съответствие с член 49, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Франция подаде заявление за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация на „Beurre d’Isigny“ (ЗНП). |
| --- | --- |

(1)

В съответствие с член 49, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Франция подаде заявление за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация на „Beurre d’Isigny“ (ЗНП).

| (2) | В съответствие с член 50 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението и стигна до заключението, че то отговаря на условията, предвидени в посочения регламент. |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 50 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението и стигна до заключението, че то отговаря на условията, предвидени в посочения регламент.

| (3) | За да се даде възможност за подаване на уведомления за възражениe в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, посочено в член 10, параграф 1, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (2), както и измененият единен документ и препратката към публикацията на съответната продуктова спецификация на регистрираното наименование „Beurre d’Isigny“ (ЗНП) следва да се публикуват в Oфициален вестник на Европейския съюз, |
| --- | --- |

(3)

За да се даде възможност за подаване на уведомления за възражениe в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, посочено в член 10, параграф 1, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (2), както и измененият единен документ и препратката към публикацията на съответната продуктова спецификация на регистрираното наименование „Beurre d’Isigny“ (ЗНП) следва да се публикуват в Oфициален вестник на Европейския съюз,

РЕШИ:

Член единствен

Заявлението за одобрение на изменение, което не е несъществено, в продуктовата спецификация, посочено в член 10, параграф 1, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията, както и измененият единен документ и препратката към публикацията на съответната продуктова спецификация за регистрираното наименование „Beurre d’Isigny“ (ЗНП) се съдържат в приложението към настоящото решение.

В съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 публикуването на настоящото решение предоставя право на възражение срещу изменението, посочено в първата алинея от настоящия член, в срок от три месеца от датата на публикуване на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 14 май 2019 година.

За Комисията

Phil HOGAN

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията от 13 юни 2014 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 179, 19.6.2014 г., стр. 36).

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ НА ИЗМЕНЕНИЕ, КОЕТО НЕ Е НЕСЪЩЕСТВЕНО, В ПРОДУКТОВАТА СПЕЦИФИКАЦИЯ НА ЗАЩИТЕНИ НАИМЕНОВАНИЯ ЗА ПРОИЗХОД/ЗАЩИТЕНИ ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

Заявление за одобрение на изменение в съответствие с член 53, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

„Beurre d’Isigny“

ЕС No: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1.   Група заявител и законен интерес

| Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys |
| --- |
| 2, rue du Docteur Boutrois |
| 14230 Isigny-sur-Mer |
| FRANCE |
| Тел. +33 231513310 |
| Факс +33 231923397 |
| Адрес за електронна поща: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com |

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys

2, rue du Docteur Boutrois

14230 Isigny-sur-Mer

FRANCE

Тел. +33 231513310

Факс +33 231923397

Адрес за електронна поща: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Състав: групата се състои от производители на мляко и на масло. Поради това тя има право да подаде заявлението за изменение.

2.   Държава членка или трета държава

Франция

3.   Рубрика от продуктовата спецификация, която подлежи на изменение/изменения

| — | ☐ | Наименование на продукта |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Описание на продукта |
| — | ☒ | Географски район |
| — | ☒ | Доказателство за произход |
| — | ☒ | Метод на производство |
| — | ☒ | Връзка |
| — | ☒ | Етикетиране |
| — | ☒ | Друго [координати на отговорния отдел в държавата членка и на групата заявител, координати на инспекционния орган, национални изисквания] |

—

☐

Наименование на продукта

—

☒

Описание на продукта

—

☒

Географски район

—

☒

Доказателство за произход

—

☒

Метод на производство

—

☒

Връзка

—

☒

Етикетиране

—

☒

Друго [координати на отговорния отдел в държавата членка и на групата заявител, координати на инспекционния орган, национални изисквания]

4.   Вид на изменението или измененията

| — | ☐ | Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван единен (или равностоен на него) документ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 |

—

☐

Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

—

☒

Изменение на продуктовата спецификация на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван единен (или равностоен на него) документ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

5.   Изменение или изменения

5.1.   
  Рубрика „Описание на продукта“

Що се отнася до продуктовата спецификация, регистрирана през 1996 г. за двата продукта „Beurre d’Isigny“ и „Crème d’Isigny“, главата, свързана с описанието на характеристиките на продукта, е съсредоточена само върху „Beurre d’Isigny“.

Освен това, за да се вземат предвид сезонните промени в храненето на млечните крави, които повлияват цвета на маслото, се разширява определението на цвета на продукта. Вместо „жълто“ подобно на цвета на лютичето, цветът се определя като: „от слонова кост до жълто, подобно на цвета на лютичето“. „Маслена“ консистенция се допълва с израза „маже се добре“. С цел по-добро определяне на характеристиките на продукта терминът „ароматен“, който е слабо описателен, се премахва. За сметка на това ароматите са описани като: „аромати на прясна сметана и лешник“. Добавя се също и че маслото „може да бъде с обработена консистенция, за да може да се разточва в многолистно тесто, като по този начин се вземат предвид всички възможни видове употреба на продукта“. В тази глава се уточнява също, че маслото „може да бъде солено“, което присъства единствено в раздела „Метод на производство“ от действащата продуктова спецификация. Добавено е и съдържанието на мазнини в различните видове масло: не по-малко от 82 % при неосоленото масло и най-малко 80 % при соленото масло.

В тази връзка текстът в сега действащата продуктова спецификация: „Тези два млечни продукта имат оригинални характеристики. Те са с естествен жълт цвят, подобен на цвета на лютичето. Ароматни са и имат маслена консистенция.“

се заменя със следното:

„Beurre d’Isigny“ има естествен цвят от слонова кост до жълто, подобно на цвета на лютичето. Благодарение на маслената си консистенция се маже добре. Често има аромати на прясна сметана и лешник. Може да бъде с обработена консистенция, за да може да се разточва в многолистно тесто, както и да бъде солено.

Съдържанието на мазнини е над 82 % при неосоленото масло и над 80 % при соленото масло.“

Този параграф се добавя и в точка 3.2 от единния документ, като с него се замества изречението, присъстващо в резюмето, с което се уточнява в описанието на продукта „Масло с естествен цвят на лютиче, който се дължи на изключителното богатство на каротеноиди.“

Освен това, позоваването на „изключителното богатство на каротеноиди“ е включено в рубриката за причинно-следствена връзка, съдържаща се в продуктовата спецификация и в единния документ, доколкото рубриката „Описание на продукта“ не съдържа референтна стойност на съдържанието на каротеноиди в маслото.

5.2.   
  Рубрика „Географски район“

Рубрика „Географски район“

В главата от продуктовата спецификация „Определение на географския район“ са представени всички етапи, които се осъществяват в географския район. Актуализирани бяха и наименованията на общините, които са включени в географския район.

С тези изменения се поясняват различните етапи и се актуализира списъкът на общините, без обаче да се променят границите на географския район.

Опаковането в географския район е задължителен елемент. Затова тази операция трябва да се осъществи бързо след приключването на производството, от една страна, за да се избегне влошаване на качеството на продукта вследствие на окисляване на мазнините, което настъпва често при прекалено дълго транспортиране, а от друга страна, за да се избегне измамата (смесване на масла). Освен това се уточнява, че евентуалното замразяване/дълбоко замразяване се осъществяват в географския район на наименованието. Това се обосновава с гаранцията, че ще се постигне по-добра проследимост, и осигурява приемственост на етапите, които трябва да се осъществят в географския район.

5.3.   
  Рубрика „Доказателство за произход“

Рубрика „Доказателство за произход“

С оглед на промените в националното законодателство и националната нормативна уредба главата от продуктовата спецификация, отнасяща се до главата „Доказателство за произход на продукта от определения географски район“, бе разширена и вече включва задълженията за деклариране и воденето на регистрите, свързани с проследимостта на продукта и наблюдението на условията на производство.

В тази връзка са добавени следователно различни параграфи, които се отнасят до:

| — | декларирането на самоличността на операторите и останалите им задължения за деклариране, по-специално относно временното прекъсване на производството („предварителна декларация за липса на намерение за производство“ и „предварителна декларация за възобновяване на производството“), |
| --- | --- |

—

декларирането на самоличността на операторите и останалите им задължения за деклариране, по-специално относно временното прекъсване на производството („предварителна декларация за липса на намерение за производство“ и „предварителна декларация за възобновяване на производството“),

| — | „водене на регистри“, в които се уточняват задълженията на животновъдите и се включват действащите на национално ниво разпоредби по отношение на производителите на масло, |
| --- | --- |

—

„водене на регистри“, в които се уточняват задълженията на животновъдите и се включват действащите на национално ниво разпоредби по отношение на производителите на масло,

| — | условията и реда на контрол, вече предвидени в действащите национални нормативни актове: „Цялата процедура се допълва с аналитични и органолептични проверки, извършвани на случаен принцип, и с вземане на проби от опакованите и готови за продажба продукти.“ |
| --- | --- |

—

условията и реда на контрол, вече предвидени в действащите национални нормативни актове: „Цялата процедура се допълва с аналитични и органолептични проверки, извършвани на случаен принцип, и с вземане на проби от опакованите и готови за продажба продукти.“

5.4.   
  Рубрика „Метод на производство“

Рубрика „Метод на производство“

В продуктовата спецификация са разработени множество точки, свързани с метода на производство, за да се опишат по-добре условията на млекопроизводство и на производството на „Beurre d’Isigny“. Тези елементи допринасят за укрепване на връзката с географския район.

Въведени са разпоредби, свързани с отглеждане на млечното стадо (порода, хранене), така че да се опишат традиционните практики.

Отглеждане на стадото

Отглеждане на стадото

Млечното стадо се определя по следния начин:

„Под стадо по смисъла на настоящата продуктова спецификация се разбира цялото стадо млечни крави на дадено стопанство, състоящо се от дойни крави и сухостойни крави.“

Тази разпоредба от продуктовата спецификация има за цел да се установи ясно за кои животни става въпрос, когато се използват термините „млечно стадо“ и „млечна крава“, и дава възможност да се регламентира контролът и да се избегне всякакво объркване.

С цел утвърждаване на връзката между продукта и географския район храненето с трева (паша, сено...), в съответствие с традицията на пасищно животновъдство в географския район, е уредена със следните разпоредби:

| — | „Пашата на стадото трябва да бъде с продължителност най-малко 7 месеца“. |
| --- | --- |

—

„Пашата на стадото трябва да бъде с продължителност най-малко 7 месеца“.

| — | „Основната фуражна площ на всяко стопанство трябва да включва най-малко 50 % трева. Всяка една от дойните крави разполага с най-малко 35 ара ливади (естествени, временни или целогодишни), от които поне 20 ара за паша или най-малко 10 ара за паша, допълнени с тревен фураж“. |
| --- | --- |

—

„Основната фуражна площ на всяко стопанство трябва да включва най-малко 50 % трева. Всяка една от дойните крави разполага с най-малко 35 ара ливади (естествени, временни или целогодишни), от които поне 20 ара за паша или най-малко 10 ара за паша, допълнени с тревен фураж“.

Порода

Порода

За да се гарантира значителна степен на използване на млякото от крави от нормандска порода за производството на „Beurre d’Isigny“, с оглед на това, че същото представлява съставна част от връзката между географския район и продукта, се добавя, че:

„При производителя млякото от всеки млеконадой, което се използва за производството на „Beurre d’Isigny“, произхожда от стадо, в което най-малко 30 % от кравите са от нормандска порода.“

С цел определяне на понятието „млеконадой“ и уточняване на контрола върху разпоредбата, се добавя също, че:

„Млеконадоят се определя като цялото количество мляко, което е събрано и използвано от производител в рамките на 48 часа.“

Тези уточнения са направени също и в точка 3.3 от единния документ.

Хранене на стадото

Хранене на стадото

С цел утвърждаване на връзката между продукта и географския район посредством хранене на млечните крави основно с произхождаща от географския район храна, се добавя, че 80 % от основната дажба на стадото е с произход от района, както и че тревата в пресен или консервиран вид трябва да съставлява най-малко 40 % от дажбата средно за периода на паша и най-малко 20 % дневно през останалата част от годината. Освен това с цел по-добро определяне на характера на използваните храни се установява положителен списък на разрешените фуражи. В тази връзка се добавят следните разпоредби в продуктовата спецификация:

„80 % от основната дажба на стадото, изразена в сухо вещество, са с произход от географския район. Тя включва следните фуражи в пресен или консервиран вид: трева, царевица, неузрели зърнени или протеинови култури (цели растения), слама, люцерна, както и фуражно цвекло, кореноплодни зеленчуци и сух пулп от цвекло.“

„Тревата в пресен или консервиран вид съставлява най-малко 40 % от дажбата фураж, изразена в суха вещество, средно за периода на паша от най-малко 7 месеца. Делът ѝ в дневната дажба фураж трябва да е най-малко 20 %, изразена в сухо вещество, през останалата част от годината.“

Разпоредбите, свързани с храненето на стадото, са уточнени и в точка 3.3 от единния документ.

При млечните крави количеството на допълващите фуражи, изразено в сухо вещество, е ограничено до 1 800 kg на крава от стадото за една календарна година. Целта е да не се допусне тези фуражи да заемат твърде значимо място в изхранването и по този начин да се насърчи основна дажба, която е с произход от географския район.

Добавя се следният параграф:

„Количеството на допълващите фуражи, изразено в сухо вещество, е ограничено до 1 800 kg на крава от стадото за една календарна година.“

Разпоредбата се добавя също и в точка 3.3 от единния документ.

В продуктовата спецификация се уточнява, че поради отрицателното им въздействие върху органолептичните характеристики на млякото редица продукти и суровини не могат да се използват за храна на дойните крави. Във връзка с това е добавен следният параграф:

„В основната дажба, както и в допълващите фуражи, се забранява използването на: зеле, ряпа, репица и прясна рапица.

Не могат да се използват в допълващите фуражи следните суровини съгласно класификацията в част В от приложението към Регламент (ЕС) No 68/2013 относно каталога на фуражните суровини:

| — | Палмово, фъстъчено, слънчогледово и маслиново масло в непреработено състояние или техните изомери (клас 2.20.1) |
| --- | --- |

—

Палмово, фъстъчено, слънчогледово и маслиново масло в непреработено състояние или техните изомери (клас 2.20.1)

| — | Млечни продукти и получавани от тях продукти (клас 8) |
| --- | --- |

—

Млечни продукти и получавани от тях продукти (клас 8)

| — | Продукти от сухоземни животни и получавани от тях продукти (клас 9) |
| --- | --- |

—

Продукти от сухоземни животни и получавани от тях продукти (клас 9)

| — | Риба, други водни животни и получавани от тях продукти (клас 10) с изключение на масло от черен дроб на треска. |
| --- | --- |

—

Риба, други водни животни и получавани от тях продукти (клас 10) с изключение на масло от черен дроб на треска.

| — | Други продукти (клас 13) с изключение на гликозна меласа. |
| --- | --- |

—

Други продукти (клас 13) с изключение на гликозна меласа.

Не могат да се използват уреята и нейните деривати като хранителни добавки, определени в приложение 1 към Регламент (ЕО) No 1831/2003 относно добавки за използване при храненето на животните.“

Тези различни елементи са включени също и в точка 3.3 от единния документ.

С цел по-добро описание на настоящите практики се добавят две глави, в които се поместват различните етапи на производство на маслото: „събиране и приемане на млякото“ и „производство и опаковане“.

Събиране и приемане на млякото

Събиране и приемане на млякото

За да се избегнат проблемите с влошаване на качеството на суровината във фермата, е регламентиран срокът на съхранение на млякото, използвано при производството на „Beurre d’Isigny“.

Освен това с цел по-голяма проследимост се уточнява, че прехвърлянето на млякото от едно превозно средство на друго между стопанствата и масларското предприятие не е позволено.

Добавя се и критерий, свързан с киселинността на суровото мляко, за да се гарантира, че няма да се влоши качеството на суровината.

Всички тези елементи са включени в следната разпоредба:

„Млякото се събира най-много на всеки 48 часа, считано от първото доене. Събраното мляко в стопанствата се прелива директно в цеховете за обезмасляване без прехвърляне от едно превозно средство на друго. При приемането суровото мляко е с киселинност между 14 и 16 ° по Дорник, тоест с pH между 6,6 и 6,85.“

Разпоредбата е включена изцяло и в точка 3.3 от единния документ.

Производство и опаковане

Производство и опаковане

Обезмасляване и пастьоризация

Обезмасляване и пастьоризация

Добавя се глава за обезмасляването и пастьоризацията. В нея се уточнява, че за да се запази качеството на суровината, „престоят на млякото преди обезмасляването трябва да бъде не повече от 48 часа след приемането му“.

Добавят се двата етапа на пастьоризация, които водят до получаване на определения продукт, както следва:

„Преди обезмасляването събраното пълномаслено мляко може да премине през първи етап на предварителна пастьоризация при 74 °C. След обезмасляването сметаната се пастьоризира при температура между 86 и 95 °C в продължение на 30 до 180 секунди.“

С тази разпоредба се допълва разпоредбата в действащата продуктова спецификация „Млякото и сметаната трябва да са пастьоризирани.“

Освен това се премахва позоваването на националните законови и подзаконови изисквания, свързани както с добитъка, така и с млякото и маслото.

Освен това, за да се запази качеството на суровината, се уточнява максимален срок между приключването на обезмасляването на млякото и пастьоризирането: „Последната обработка трябва да се извърши в срок от най-много тридесет и шест часа след приключването на обезмасляването на млякото.“

С цел определяне на видовете сметана, от които може да се произвежда „Beurre d’Isigny“, се уточнява, че „Минималното съдържание на мазнини в сметаната, предназначена за производството на масло, е най-малко 35 g/100 g продукт.“

Във връзка с различните видове употреба на продукта при обезмасляването и пастьоризацията се добавя, че „нискомаслената сметана, суровата сметана, стерилизираната сметана и стерилизираната при много висока температура сметана (UHT) не могат да се използват за производството на маслото“.

Това изречение се добавя в точка 3.3 от единния документ.

Допълва се и списъкът с веществата, които не могат да се използват за получаването на „Beurre d’Isigny“, като се уточнява, че е забранено използването на мътеница, както и добавянето на добавки, технологични спомагателни вещества и на всяка друга съставка с изключение на млечни ферменти.

Във връзка с това следният параграф:

„Забранява се използването за производството и продажбата на „Beurre d’Isigny“ на следните вещества:

| — | сметана от суроватка, възстановена, замразена или дълбоко замразена сметана, |
| --- | --- |

—

сметана от суроватка, възстановена, замразена или дълбоко замразена сметана,

| — | оцветители и антиоксиданти, |
| --- | --- |

—

оцветители и антиоксиданти,

| — | вещества за обезкисляване, предназначени за намаляване на киселинността на млякото или на сметаната,“ |
| --- | --- |

—

вещества за обезкисляване, предназначени за намаляване на киселинността на млякото или на сметаната,“

се заменя със следното:

„Нискомаслената сметана, суровата сметана, стерилизираната сметана и стерилизираната при много висока температура сметана (UHT) не могат да се използват за производството на маслото.

При производството на сметана, предназначена за „Beurre d’Isigny“, е забранено използването на сметана от суроватка, мътеница, възстановена, замразена или дълбоко замразена сметана, на оцветители и антиоксиданти, вещества за обезкисляване, предназначени за намаляване на киселинността на млякото или на сметаната, на добавки, технологични спомагателни вещества и на всяка друга съставка с изключение на млечни ферменти.“

Разпоредбата, с която се уточнява, че „всички методи за повишаване на сухото безмаслено вещество, по-специално чрез включването на култури и млечни ферменти по време на размесването“ се премества в глава „Заквасване и биене“, в която се включват и регламентират самите етапи на производство на масло, по-специално етапът на размесване (биене).

Разпоредбата, с която се уточнява, че „към маслото може да се добави сол до 2 g/100 g продукт“ се премества също в глава „Заквасване и биене“, като се премахва границата от 2 g/100 g продукт, поради това че се урежда от общите правила.

Заквасване и биене

Заквасване и биене

Създава се също и глава, за да се разграничат разпоредбите, свързани със заквасването, от тези за биенето. В нея се уточнява по-специално, че заквасването на сметаната се извършва „в масларското предприятие“ в срок най-много 48 часа, считано от приключването на обезмасляването. Добавя се също и че трябва да се спазва максимален срок от 72 часа между приемането на млякото и заквасването на сметаната.

Уточнява се и методът на получаване на маслото, като се добавя, че то се получава чрез биене на заквасената и узряла сметана (в маслобойка или в буталка за масло), както и че получените зърна масло подлежат след това на размесване и евентуално на измиване, така че нивото на pH на полученото като краен продукт масло да не надвишава 6.

Уточнява се, че методите за намаляване на pH на маслото по различен от биологичното узряване начин са забранени. Добавянето на концентриран млечен пермеат и на ароматна закваска в процеса на производство на маслото (метод NIZO) е също изрично забранено. Възможността да се добави сол до 2 g/100 g продукт се премахва, поради това че се урежда от общите правила.

В тази връзка главата „Заквасване и биене“ от продуктовата спецификация се формулира по следния начин:

„Заквасването на сметаната, предназначена за производството на „Beurre d’Isigny“, се извършва в масларското предприятие, най-късно 48 часа след приключването на обезмасляването и най-късно 72 часа след приемането на млякото, и при температура между 9 и 15 °C. Сметаната преминава през биологично зреене в продължение на най-малко 12 часа при температура между 9 ° и 15 °C, след което се бие в маслобойка или в буталка за масло. Зърната масло подлежат след това на размесване, след което евентуално на измиване. В края на производството pH на маслото не трябва да надвишава 6.

Всички методи за повишаване на сухото безмаслено вещество, по-специално чрез включването на култури и млечни ферменти по време на размесването, са забранени. Също така всички методи за намаляване на pH на маслото по различен от биологичното зреене начин са забранени, по-специално добавянето на концентриран млечен пермеат и на ароматна закваска в процеса на производство на маслото (метод NIZO).

Към маслото може да се добави сол в регламентираните граници.“

Във връзка с „обработката на консистенцията“ се уточнява, че „Beurre d’Isigny“ може да премине през обработка на консистенцията, за да бъде пригодено за използване в производството на тестени и сладкарски изделия:

„Beurre d’Isigny“ може да премине през физическа обработка чрез кристализация, за да придобие пластичност и механична устойчивост, без да се топи (готварско масло), за да бъде използвано като суровина за приготвяне на хранителни изделия, по-специално при производството на тестени и сладкарски изделия.“

Тази операция е необходима, тъй като точката на топене на маслото е силно променлива в зависимост от сезоните: по-меко през лятото и по-твърдо през зимата. Разликата в точката на топене произтича от разлика в съдържанието на мастни киселини в мазнините. Физическата обработка на маслото позволява да се преодолее тази променливост, като се осигури постоянна консистенция през цялата година. Промяната в консистенцията на маслото води до оптимална пригодност към разточване в многолистно тесто. С тази операция по никакъв начин не се променя вкусът на маслото. Операцията се е практикувала при регистрирането на ЗНП „Beurre d’Isigny“, но е пропуснато да бъде направено уточнението във вече регистрираната продуктова спецификация. Получените продукти при производството на тестени и сладкарски изделия позволяват да се разкрият под друга форма всички качества на ЗНП „Beurre d’Isigny“.

Опаковането е представено подробно с цел уточняване на някои практики. Добавя се, че маслото в опаковки от 1 до най-много 25 kg може да бъде замразявано или дълбоко замразявано за не повече от дванадесет месеца. Замразяването/дълбокото замразяване трябва да започне най-късно 10 дена след етапа на обработка на консистенцията при маслото с обработена консистенция и 30 дена след производството при маслото с необработена консистенция. Температурата, при която се държи маслото, е между -18 и -23 °C.

Замразяването на маслото, опаковано в блокове по 1 kg и в съдове от над 10 kg, дава възможност да се отговори на искането на някои предприятия от хранително-вкусовата промишленост (производство на тестени и сладкарски изделия, производство на бисквити), които търсят масла с особени характеристики на консистенцията, свързани с периода на производство. Замразяването или дълбокото замразяване за период до 12 месеца не влошава органолептичните характеристики на маслото. Всъщност тази текуща практика, широко използвана в млечната промишленост, е с доказана полза за съхраняването и запазването на органолептичните качества.

Относно пакетирането на маслото се добавя, че максималната продажбена опаковка не надвишава 25 kg. Тази разпоредба е в съответствие с традицията на опаковане на „Beurre d’Isigny“ в големи съдове (тип „бурета“ от 20 до 200 l, използвани през XVIII и XIX век). Транспортирането на маслото от един цех до друг в опаковки с по-голямо тегло все пак е разрешено в рамките на географския район.

Разпоредбата в продуктовата спецификация е формулирана по следния начин:

„Beurre d’Isigny“ се пакетира в продажбени опаковки с тегло, което не надвишава 25 kg. Транспортирането на маслото в опаковки с по-голямо тегло от един до друг цех в рамките на определения географския район е разрешено.

„Beurre d’Isigny“ може да бъде замразявано или дълбоко замразявано и държано при температура от -18 до -23 °C само ако е пакетирано в опаковки с тегло най-малко 1 kg и най-много 25 kg и за не повече от 12 месеца. Замразяването или дълбокото замразяване се извършва най-късно 10 дена след производството при маслата с обработена консистенция и най-късно 30 дена след производството при маслата с необработена консистенция.“

Тези правила са частично включени в точка 3.5 от единния документ „Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование“.

5.5.   
  Рубрика „Връзка“

Рубрика „Връзка“

Главата от продуктовата спецификация „Връзка с географския район“ е пренаписана изцяло, за да се докаже по-ясно връзката между „Beurre d’Isigny“ и неговия географски район, без да се променя по същество връзката. При доказването се подчертават именно условията на производство на млякото и по-специално фактът, че храненето, което включва оптимално използване на тревата при дълъг период на паша, позволява постигането на качество на съдържащите се в млякото мазнини, годно за производството на „Beurre d’Isigny“, за което се изискват специални умения. Поради това позоваването на високото съдържание на олеинова киселина в „Beurre d’Isigny“ също бе премахнато, тъй като се разглежда като неспецифично.

В точката „Специфични характеристики на географския район“ са включени естествените фактори на географския район, както и човешките фактори, като е представен обобщено историческият аспект и са подчертани специфичните умения.

В точка „Специфична характеристика на продукта“ се изтъкват някои елементи, включени в описанието на продукта.

И накрая в точка „Причинно-следствена връзка“ се обясняват взаимодействията между природните и човешките фактори и продукта.

Цялата връзка, присъстваща в продуктовата спецификация на ЗНП, е включена в точка 5 от единния документ.

5.6.   
  Рубрика „Етикетиране“

Рубрика „Етикетиране“

За да се пояснят елементите, които позволяват да се идентифицира продуктът от потребителите:

| — | се добавя, че продуктите с това наименование за произход трябва да носят индивидуален етикет, съдържащ наименованието за произход, както и че размерът на използвания шрифт върху този етикет е с големина най-малко две трети от големината на най-големите букви върху етикета. Това правило не се прилага по отношение на стикера, ако наименованието за произход присъства и на етикета; |
| --- | --- |

—

се добавя, че продуктите с това наименование за произход трябва да носят индивидуален етикет, съдържащ наименованието за произход, както и че размерът на използвания шрифт върху този етикет е с големина най-малко две трети от големината на най-големите букви върху етикета. Това правило не се прилага по отношение на стикера, ако наименованието за произход присъства и на етикета;

| — | се изменят понятията, които трябва да присъстват върху стикера, залепен върху опаковката: „защитено“ вместо „контролирано“. За поставянето му отговаря операторът, на когото е възложена тази операция; |
| --- | --- |

—

се изменят понятията, които трябва да присъстват върху стикера, залепен върху опаковката: „защитено“ вместо „контролирано“. За поставянето му отговаря операторът, на когото е възложена тази операция;

| — | се посочва, че логото ЗНП на Европейския съюз се разполага в непосредствена близост до стикера (един до друг или един под друг, без да са разделени от друг надпис). |
| --- | --- |

—

се посочва, че логото ЗНП на Европейския съюз се разполага в непосредствена близост до стикера (един до друг или един под друг, без да са разделени от друг надпис).

Разпоредбата относно забраната да се използват думите „Isigny“ или „Isigny-sur-mer“ или всяка друга дума, конфигурация от знаци или илюстрация, обвързваща този район с продукти, които не отговарят на условията, определени в продуктовата спецификация, се премахва, тъй като не попада в обхвата на продуктовата спецификация.

Следните параграфи:

„Върху опаковките или съдовете трябва да бъде залепен или възпроизведен стикер с думите „Beurre d’Isigny — Appellation d’Origine Contrôlée“ (Контролирано наименование за произход) или „Crème d’Isigny — Appellation d’Origine Contrôlée“ (Контролирано наименование за произход), като за това отговаря заинтересованият продавач или доставчик.

Използването на географските наименования „Isigny“ или „Isigny-sur-Mer“ или всяка друга дума, конфигурация от знаци или илюстрация във връзка с този район е забранена при продажбата на масло, което не е произведено, пакетирано и продавано в съответствие с декрета за наименованието.“

се заменят със следното:

„Всяка продавана опаковка със ЗНП „Beurre d’Isigny“ има индивидуален етикет, който включва наименованието за произход, изписано с шрифт с големина най-малко две трети от големината на най-големите букви върху етикета.

Върху опаковките или съдовете трябва да бъде залепен или възпроизведен стикер с думите „Beurre d’Isigny — Appellation d’Origine Protégée“ (Защитено наименование за произход), като за това отговаря операторът.

Логото ЗНП на Европейския съюз и стикерът се разполагат един до друг или един под друг, без да са разделени от друг надпис. Минималният размер на наименованието за произход не се прилага по отношение на стикера, ако наименованието вече присъства и на етикета.“

Това изменение е направено също и в точка 3.6 от единния документ „Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование“.

5.7.   
  Рубрика „Друго“

Рубрика „Друго“

В главата „Компетентен отдел на държавата членка“ се актуализира адресът на INAO.

В главата „Група заявител“ са актуализирани координатите на групата.

В главата от продуктовата спецификация „Координати на инспекционния орган“ са актуализирани наименованието и координатите на официалните органи. В този раздел са поместени координатите на компетентните органи за упражняване на контрол на територията на Франция: Национален институт по произхода и качеството (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) и Генерална дирекция по конкуренцията, потреблението и борбата с измамите (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Добавя се, че наименованието и координатите на сертифициращия орган са на разположение на уебсайта на INAO и в базата данни на Европейската комисия.

В продуктовата спецификация се добавя глава „Национални изисквания“. В нея под формата на таблица са поместени основните точки, подлежащи на контрол, референтните им стойности и методът на оценяване.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„Beurre d’Isigny“

„Beurre d’Isigny“

ЕС No: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017

ЕС No: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1.   Наименование/наименования

Наименование/наименования

„Beurre d’Isigny“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Франция

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 1.5. Масла и мазнини (масло, маргарин, растителни масла и др.)

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Beurre d’Isigny“ има естествен цвят от слонова кост до жълто, подобно на цвета на лютичето. Благодарение на маслената си консистенция се маже добре. Често има аромати на прясна сметана и лешник. Може да бъде с обработена консистенция, за да може да се разточва в многолистно тесто, както и да бъде солено.

Съдържанието на мазнини е над 82 % при неосоленото масло и над 80 % при соленото масло.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

С цел гарантиране на тясната връзка между района и продукта посредством хранене с трева, произхождаща от географския район, млечните крави ходят на паша най-малко 7 месеца в годината и всяко стопанство разполага с не по-малко от 0,35 ha тревна площ на дойна крава, от които не по-малко от 0,20 ha са достъпни от доилните помещения или не по-малко 0,10 ha са достъпни от доилните помещения, като са допълнени с тревен фураж. Всяко стопанство трябва да разполага с основна фуражна площ, която включва най-малко 50 % трева.

Храненето на млечните крави не може изцяло да произхожда от географския район. Всъщност протеиновите потребности на млечните крави не могат винаги да бъдат покрити от обработваните площи в този район. Освен това не може да бъде гарантиран произходът на суровините, които съставляват допълващите фуражи. 80 % от основната дажба на стадото, състояща се от фуражи, се произвежда в географския район (изчислена в сухо вещество годишно). Като се има предвид, че основната дажба представлява около 70 % от общото хранене на млечните крави, делът на храненето, което произхожда от района, може да се определи приблизително на поне около 56 %.

Тревата под различни форми представлява най-малко 40 % от основната дажба средно за периода от най-малко седем месеца паша и най-малко 20 % дневно през останалата част от годината. Количеството на допълващите фуражи е ограничено до 1 800 kg на крава от стадото за една календарна година.

Разрешените фуражи са: трева, царевица, неузрели зърнени или протеинови култури (цели растения), слама, люцерна (всичко в пресен или консервиран вид), както и фуражно цвекло, кореноплодни зеленчуци и сух пулп от цвекло.

В основната дажба, както и в допълващите фуражи, се забранява използването на зеле, ряпа, репица и прясна рапица, на урея и получаваните от нея продукти.

В допълващите фуражи се забранява използването на следните суровини:

| — | Палмово, фъстъчено, слънчогледово и маслиново масло в непреработено състояние или техните изомери |
| --- | --- |

—

Палмово, фъстъчено, слънчогледово и маслиново масло в непреработено състояние или техните изомери

| — | Млечни продукти и получавани от тях продукти |
| --- | --- |

—

Млечни продукти и получавани от тях продукти

| — | Продукти от сухоземни животни и получавани от тях продукти |
| --- | --- |

—

Продукти от сухоземни животни и получавани от тях продукти

| — | Риба, други водни животни и получавани от тях продукти с изключение на масло от черен дроб на треска. |
| --- | --- |

—

Риба, други водни животни и получавани от тях продукти с изключение на масло от черен дроб на треска.

| — | Други продукти с изключение на гликозна меласа. |
| --- | --- |

—

Други продукти с изключение на гликозна меласа.

При производителя млякото от всеки млеконадой, което се използва за производството на „Beurre d’Isigny“, произхожда от стадо, в което най-малко 30 % от кравите са от нормандска порода, като млеконадоят се определя като цялото количество мляко, което е събрано и използвано от производител в рамките на 48 часа

Събирането се извършва най-много на всеки 48 часа, считано от първото доене. Събраното мляко в стопанствата се прелива директно в цеховете за обезмасляване без прехвърляне от едно превозно средство на друго. При приемането суровото мляко е с киселинност между 14 и 16 ° по Дорник, тоест с pH между 6,6 и 6,85.

Минималното съдържание на мазнини в сметаната, предназначена за производството на масло, е най-малко 35 g/100 g продукт. Нискомаслената сметана, суровата сметана, стерилизираната сметана и стерилизираната при много висока температура сметана (UHT) не могат да се използват за производството на маслото.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Производството на млякото и на маслото се осъществяват в определения в точка 4 географски район.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Евентуалното замразяване на маслото и опаковането му се извършват в географския район.

Опаковането на маслото е всъщност много важна операция за контролирането на качеството на продуктите, тъй като мазнините са чувствителни към окисляване. Затова операцията по опаковането трябва да се извърши бързо след приключване на производството. Следователно операцията се извършва в определения географски район, фигуриращ в точка 4, като продажбената опаковка не надвишава 25 kg

Маслото може да бъде замразявано или дълбоко замразявано за не повече от 12 месеца, при условие че е пакетирано в опаковки с тегло не по-малко от 1 kg и не повече от 25 kg. Замразяването се извършва най-късно 10 дена след производството при маслата с обработена консистенция и най-късно 30 дена след производството при маслата с необработена консистенция.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Всяка опаковка със ЗНП „Beurre d’Isigny“, предлагана в търговската мрежа, има индивидуален етикет, който включва наименованието за произход, изписано с шрифт с големина най-малко две трети от големината на най-големите букви върху етикета.

Върху опаковките или съдовете трябва да бъде залепен или възпроизведен стикер с думите „Beurre d’Isigny – Appellation d’Origine Protégée“ (Защитено наименование за произход), като за това отговаря операторът.

Логото ЗНП на Европейския съюз и стикерът се разполагат един до друг или един под друг, без да са разделени от друг надпис. Минималният размер на наименованието за произход не се прилага по отношение на стикера, ако наименованието вече присъства и на етикета.

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

Определеният географски район се простира на територията на общините от следните департаменти:

Департамент Calvados (82 общини):

Департамент Calvados (82 общини):

Кантон Bayeux — всички общини с изключение на Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles, Vienne-en-Bessin.

Кантон Trévières — всички общини с изключение на La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy, Sallen.

Департамент Manche (93 общини):

Департамент Manche (93 общини):

Кантон Agon-Coutainville — общините Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids.

Кантон Bricquebec — общините Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, orglandes.

Кантон Carentan-les-Marais — всички общини.

Кантон Créances — общините Montsenelle (само на територията на бившите общини Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne, Saint-Jores), Le Plessis-Lastelle.

Кантон Pont-Hébert — всички общини с изключение на Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle, Saint-Pierre-de-Semilly.

Кантон Saint-Lô-1 — всички общини с изключение на Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (само на територията на бившата община Lozon), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles, Saint-Lô.

Кантон Valognes — всички общини с изключение на Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville, Yvetot-Bocage.

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

Географският район на производство на „Beurre d’Isigny“ представлява дъга от седиментни терени с малка надморска височина (< 50 m). Това пространство, наречено „Col du Cotentin“, образува забележителна геоложка единица, изваяна в резултат на многобройните нахлувания и оттегляния на морската вода. В него се разграничават ниска част („Bas Pays“), образувана от пресъхнали, но подлежащи на заливане крайбрежни и алувиални блата, и висока част („Haut Pays“), обраснала с храсти и образувана от плато и варовикови островчета, както и от ниски глинести и каменисти хълмове на изток. Основните характеристики на почвата се определят от значителните морски (ситен тинест пясък) и речни наноси, основно разположени в залива „Baie des Veys“ и в долините на реките, които се вливат в него.

Климатът на Col du Cotentin, който се характеризира с количество на валежите около 800 mm и повече от 170 дъждовни дни, равномерно разпределени през годината, с хладно лято и сравнително мека зима, с по-ниски температурни амплитуди, отколкото в Saint-Lô или в Caen, се определя като умерен океански. Този влажен, мъглив и мек климат е еднороден поради плоския релеф. Влиянието на океана се изразява и в наличието на значително количество солени изпарения от морето, които обвиват тревните площи.

„Col du Cotentin“ е едно от нормандските средоточия на тревни площи, съществували преди започналата през 1800 г. вълна на превръщане на изораните площи в ливади в Нормандия. Животновъдите превърнаха региона Isigny в престижен тревопроизодствен район, определен от Нормандската асоциация през 1874 г. като „тучни пасбища, истински извори на сметана и масло“.

Още от средата на XIX век животновъдите от Cotentin защитават чистотата на котантинската порода, която ще се превърне в основен родоначалник на нормандската порода, главно поради млечната продуктивност на тази местна порода. Но този статут на „люлка на породата“ поставя в неблагоприятно положение животновъдите, които късно се възползват от напредъка на изкуственото оплождане и се насочват към продуктивната и хомогенна порода Прим Холщайн (Prim’Holstein).

Към оползотворяването на тревата от млечното стадо населението на „Col du Cotentin“ много бързо добавя оползотворяването на млякото посредством производството и продажбата на масло.

Днес ливадите са все още в основата на храненето на млечните крави, които пасат тревата им не по-малко от седем месеца в годината и на които тя се дава като хранителна дажба през останалата част от годината. Привързаността на производителите към нормандската порода, която е с отлична маслодайност благодарение на богатото на мазнини и на протеини мляко, допринася за нейното запазване в значително количество в географския район.

Производствените умения се дължат на съхранението на прясното мляко посредством поддържането на ниска температура от обора до масларското предприятие, на редовното събиране на млякото, на използването на биологично зреене, свързано с контрола на ферментационната флора посредством пастьоризация на млякото, последвана от заквасване, обезмасляване и накрая биене.

„Beurre d’Isigny“ е с маслена консистенция и се маже добре. След обработка на консистенцията то е стегнато и податливо на обработка, със структура, която не е мазна, не е лепкава и не се рони. С хомогенен цвят от слонова кост през зимата до жълто, подобно на цвета на лютичето, по време на сезона на пашата, то има свеж мирис, който напомня този на прясна сметана (crème „fleurette“). Изисканият му вкус може да се придружава от нотки на лешници.

Разположението на географския район от географска гледна точка (в близост до морето) и от морфологична гледна точка (плосък релеф) обяснява равномерното разпределение на дъждовете през годината и мекото време дори през зимата. Тези фактори благоприятстват растежа на тревата през цялата година, както и дългия период на паша на животните. Почвите с глинесто-варовиков и по-нов морски седиментен произход, богати на минерали, способстват за голямото изобилие от трева, докато тинестата почва, която покрива високата част („Haut-Pays“), представлява забележителен воден регулатор, който благоприятства редовния растеж на тревата.

Качеството на мазнините в млякото с произход от географския район се дължи на съчетанието от храненето с трева, която осигурява характерните за наименованието органолептични качества и очакваната маслена консистенция, и храненето с фуражи с по-висока енергийна стойност, които благоприятстват производството на мастни клъбца с голям размер, способстващи за фиксиране на ароматните съединения, внасяни от тревата в млякото.

Поради това „Beurre d’Isigny“ се обуславя от оптимално използване на тревата от района чрез дълъг период на паша на млечното стадо и чрез хранене с консервирани фуражи през зимата в съчетание с други видове фуражи. Всъщност транспортирането на фуражите от ниската част „Bas-Pays“ към високата част „Haut-Pays“ и съхраняването им е традиционна практика, която се дължи на географското разположение на фермите, които обикновено се намират във високата част „Haut-Pays“, но разполагат с пасбища и в ниската част „Bas-Pays“.

Това хранене на добитъка, който е частично от нормандската порода, е в основата на качественото мляко, чиито мазнини придават отличната маслена консистенция на продукта.

Освен това наличието на каротеноиди в гъстата трева на пасбищата в региона благоприятства естествения цвят на лютиче, който е характерен за маслото през сезона на пашата.

Запазването на традиционните практики за производство на масло, изключващи по-специално добавянето на ароматни вещества и на млечна киселина и използващи зряла сметана и процес на биене, допринася много за разкриване на характерните особености на суровината, получавана от млечните стада. Поддържането на търговски отношения с мрежата от магазини за млечни продукти на територията на страната, с регионалния ресторантьорски бизнес и с пазарите за износ обясняват също успеха на това производство.

Препратка към публикуваната спецификация

Препратка към публикуваната спецификация

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494

---

ИНФОРМАЦИЯ ЗА ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО

Надзорен орган на ЕАСТ

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/27

---

Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно въпроси, свързани с държавна помощ

(2019/C 177/04)

С горепосоченото решение, възпроизведено на автентичния език на страниците след това резюме, Надзорният орган на ЕАСТ уведоми Норвегия за решението си да открие процедура съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно посочената по-горе мярка.

Заинтересованите страни могат да представят мненията си относно въпросната мярка в рамките на един месец от публикуването на следния адрес:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Мненията ще бъдат предадени на норвежките органи. Самоличността на заинтересованата страна, изпратила мнение, може да не бъде разкрита, ако това бъде поискано писмено, като се посочат причините за искането.

РЕЗЮМЕ

Процедура

| 1. | Органът получи две жалби — на 14 март 2017 г. и 27 юли 2017 г. Жалбоподателите поискаха конфиденциалност. |
| --- | --- |

1.

| 2. | След отправено искане Органът получи информация от норвежките органи с писма от 2 юни 2017 г., 20 септември 2017 г., 1 декември 2017 г., 8 декември 2017 г., 1 февруари 2018 г., 5 февруари 2018 г., 21 февруари 2019 г., 14 март 2019 г. и 18 март 2019 г. |
| --- | --- |

2.

Описание на мярката/мерките

| 3. | Получателят на предполагаемата помощ е Trondheim Spektrum AS (наричано по-нататък „TS“). |
| --- | --- |

3.

| 4. | TS притежава и експлоатира Trondheim Spektrum — многофункционално съоръжение, разположено в центъра на Trondheim. Съоръжението се използва като място за тренировки от местните спортни клубове, за провеждането на малки и големи спортни прояви и други събития, като например концерти, търговски панаири и конгреси. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Общината на Trondheim (по-нататък „общината“) беше и понастоящем продължава да бъде мажоритарен акционер в TS. Останалите акции се притежават от доброволчески спортни клубове, базирани на членство (по-нататък „спортни клубове“). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Целта на общината е да осигури съоръжения за спортни и развлекателни дейности за жителите на Trondheim. През 2004 г. общината формализира принципа на безплатните съоръжения в полза на спортните клубове на общината. Тази мярка на общината улеснява участието на децата и младежите в спортни дейности, независимо от равнището на доходите на отделните семейства. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Общината наема капацитет от различни съоръжения, като например TS, за да предоставя безплатно капацитет на спортните клубове. Разпределянето на капацитета е поверено на местния съвет за спорта. |
| --- | --- |

7.

| 8. | От лятото на 2017 г. TS е в процес на съществено обновяване и разширяване, което трябва да бъде завършено през 2019 г. С това се цели градът да стане домакин на Европейското първенство по хандбал за жени и мъже през 2020 г. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Решението засяга девет мерки: 1) общински заем, 2) общинска гаранция, 3) споразумения за отдаване под наем на земя, 4) споразумения за отдаване под наем на инфраструктурата, сключени между 1999 г. и 2017 г., 5) споразумение за отдаване под наем от 2019 г., сключено през 2017 г., 6) увеличение на капитала, свързано с нови и неочаквани разходи, 7) финансиране на инфраструктурни разходи, 8) средства от Norwegian Gaming Fund и 9) непряка гаранция, съдържаща се в кредитно споразумение между Nordea и TS. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Според жалбоподателите TS е получило предимство чрез различни мерки, предоставени от общината. Жалбоподателите твърдят, че чрез предполагаемите мерки за помощ е предоставено кръстосано субсидиране на други дейности, извършвани от TS. |
| --- | --- |

10.

Оценка на мерките

| 11. | Органът е на мнение, че всяка потенциална държавна помощ, предоставена чрез мерки 1, 2 и 3, представлява съществуваща помощ по смисъла на член 1, буква б) от част II на Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд. Затова в своето решение Органът не предприема по-нататъшна оценка на характера на помощ на тези мерки. |
| --- | --- |

11.

| 12. | В своето решение Органът стига до предварителното заключение, че мярка 4 — споразуменията за отдаване под наем, сключени между 1999 г. и 2017 г., не е част от схема за помощ по смисъла на член 1, буква г) от част II на Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд, както беше изтъкнато от норвежките органи. |
| --- | --- |

12.

| 13. | В решението Органът ще оцени единствено характера на потенциална помощ на споразуменията за отдаване под наем, за които давностният срок не е изтекъл. Въз основа на информацията, с която разполага, Органът счита, че за споразумението за отдаване под наем, което по информация на норвежките органи датира от 2007—2008 г., давностният срок не е изтекъл. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Органът смята, че средствата, отпуснати на TS от Norsk Tipping AS, посочени като мярка 8, представляват прилагане на съществуваща система за държавна помощ. Поради това в решението си Органът не предприема по-нататъшна оценка на характера на помощ на мярката. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Предварителното становище на Органа гласи, че споразуменията за отдаване под наем от 2007 г. до 2017 г., както и новото споразумение за отдаване под наем от 2019 г. (мерки 4 и 5) може да са предоставили предимство на TS. Жалбоподателите твърдят, че наемът надхвърля пазарната стойност и се основава на нуждите на TS, а не на капацитета, нужен на общината. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Органът счита, че увеличението на капитала — мярка 6, представлява предимство за TS, съответстващо на пълния размер на увеличението на капитала. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Органът стига до предварителното заключение, че разделението и изчислението на инфраструктурните разходи по отношение на обновяването и разширяването на TS (мярка 7) може да е предоставило предимство на TS. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Що се отнася до косвената гаранция, съдържаща се в споразумението за заем между TS и Nordea (мярка 9), Органът счита, че последиците от формулировките в споразуменията за заем са неясни, и на този етап не може да изключи, че те са предоставили предимство на TS под формата на косвена гаранция от страна на общината. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Норвежките органи твърдят, че използването на съоръженията на TS от спортните клубове не може да се разглежда като стопанска дейност, тъй като нито общината, нито TS получават възнаграждение от техните ползватели. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Дори ако може да се приеме, че предлагайки безплатно съоръжения на спортните клубове на общината, последната извършва нестопанска дейност, по принцип е напълно възможно при това субектът, доставящ тези съоръжения на общината, да извършва стопанска дейност. |
| --- | --- |

20.

| 21. | С оглед на това на този етап Органът не може да изключи, че TS е предприятие, не само когато е домакин на концерти, големи спортни събития, панаири, конгреси и други прояви, но и при отдаването под наем на своите съоръжения на общината, която след това на свой ред предоставя залата на спортните клубове в града. Във всеки случай Органът отбелязва, че TS извършва друга стопанска дейност и следва да се демонстрира в достатъчна степен воденето на разделно счетоводство. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Норвежките органи не са уведомили Органа за всички въпросни мерки. Поради това Органът стига до предварителното заключение, че норвежките органи не са спазили своите задължения съгласно член 1, параграф 3 от част I на Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд и че, доколкото мерки 4, 7 и 9 включват държавна помощ, тази помощ е неправомерна. |
| --- | --- |

22.

| 23. | На 20 ноември 2018 г. норвежките органи изпратиха уведомление за новото споразумение за отдаване под наем от 2019 г. — мярка 5. Норвежките органи твърдят, че новото споразумение за отдаване под наем е обвързано с наличието на съответствие с пазарните условия. То изрично позволява адаптации с цел привеждане на условията на споразумението в съответствие с пазарните условия, в случай че това бъде изискано от Органа. В тази връзка предварителното заключение на Органа гласи, че ако споразумението за отдаване под наем включва държавна помощ, норвежките органи са спазили изискванията, посочени в член 1, параграф 3 от част I на Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Що се отнася до мярка 6, Органът отбелязва, че норвежките органи са предоставили тази помощ на TS съгласно член 55 от ОРГО. Органът обаче не е напълно убеден, че изискванията, определени в член 6, параграф 2 от ОРГО, са изпълнени по отношение на мярката. Изглежда е необходима допълнителна оценка на мярката. Ако Органът установи, че мярката не отговаря на изискванията в ОРГО, тази помощ е неправомерна. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Възможните мерки за помощ в разглеждания случай са от различно естество. Норвежките органи твърдят, че някои от мерките са съвместими. На този етап Органът не разполага с информация, която да му даде възможност да определи възможния размер на предполагаемата помощ, предоставена на TS, която тези мерки биха могли да генерират. Поради това Органът има съмнения дали мерките спазват принципа на пропорционалност и са ограничени до това, което е необходимо за постигане на целта на държавата. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Освен това Надзорният орган не може да изключи наличието на кръстосано субсидиране от предполагаемите мерки за държавна помощ към други дейности, извършвани от TS. С оглед на горепосоченото Органът име съмнения дали мерките могат да бъдат определени като съвместими съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП. |
| --- | --- |

26.

Decision No 032/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted to Trondheim Spektrum AS

(Case 83227)

| Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries |
| --- |
| PO Box 8090 Dep |
| 0032 Oslo |
| NORWAY |

Norwegian Ministry of Trade, Industry and Fisheries

PO Box 8090 Dep

0032 Oslo

NORWAY

Subject: Trondheim Spektrum

1.   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the notified measure and some of the measures covered by the complaints related to Trondheim Spektrum AS might entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority furthermore has doubts concerning the compatibility of these measures with the functioning of the EEA Agreement. The Authority has therefore decided to open a formal investigation (1) into these measures. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2.   Procedure

2.1.   
  First complaint

| (3) | On 14 March 2017, the Authority received a complaint (2) alleging that Trondheim municipality (‘the Municipality’) has granted unlawful state aid to Trondheim Spektrum AS (‘TS’), a company that owns and operates Trondheim Spektrum, which is a multipurpose sport facility located in Trondheim, Norway. By letter dated 27 March 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment on the complaint (3). The Norwegian authorities replied by letter dated 2 June 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

2.2.   
  Second complaint

| (4) | On 27 July 2017, the Authority received a second complaint (5), also alleging that the Municipality has granted unlawful state aid to TS. By letter dated 24 August 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to comment (6). In the same letter, the Authority requested further information from the Norwegian authorities concerning their comments to the first complaint. By letter dated 1 September 2017, the Authority forwarded to the Norwegian authorities additional information from the second complainant (7). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By letter dated 20 September 2017, the Norwegian authorities submitted their comments to the second complaint and provided the information requested by the Authority relating to the first complaint (8). On 29 September 2017, the case was further discussed during the annual package meeting in Oslo. The discussion was subsequently summarised in a follow-up letter (9). |
| --- | --- |

(5)

2.3.   
  Request for information

| (6) | On 20 October 2017, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (10). On 22 November 2017, the Norwegian authorities and the Authority held a video-conference to discuss the information request. By letter of 8 December 2017, the Norwegian authorities responded (11). |
| --- | --- |

(6)

2.4.   
  Additional information from the second complainant

| (7) | On 19 September 2017, the second complainant submitted additional information (12). On 6 November 2017, the second complainant submitted supplementary information (13). On 9 November 2017, the Authority forwarded the additional information to the Norwegian authorities (14). On 22 November and 13 December 2017, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. On 1 December 2017, the Norwegian authorities submitted information to the Authority in relation to the meetings (15). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 26 October 2018, the second complainant submitted additional information (16). |
| --- | --- |

(8)

2.5.   
  Further request for information and meeting

| (9) | On 16 January 2018, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities (17), to which they replied by letters dated 1 and 5 February 2018 (18). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 13 March 2019, the Norwegian authorities and the Authority discussed the case during a video-conference. Following the meeting, the Norwegian authorities submitted further information (19). On 18 March 2019, the Norwegian authorities submitted additional information (20). |
| --- | --- |

(10)

2.6.   
  Notification of the 2019 lease agreement

| (11) | On 29 November 2018 (21), the Norwegian authorities notified a lease agreement (‘the 2019 lease agreement’), which is intended to enter into force on 1 December 2019. By letter dated 28 January 2019, the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter of 21 February 2019, the Norwegian authorities responded (22). |
| --- | --- |

(11)

2.7.   
  GBER information sheet regarding capital increase

| (12) | On 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER (23) information sheet (24), concerning ad hoc aid to TS in the form of a NOK 55 million capital increase (approximately EUR 5,68 million), claiming that this measure was block exempted. |
| --- | --- |

(12)

3.   Background

| (13) | TS owns and operates Trondheim Spektrum, a multipurpose facility located in central Trondheim. The facility consists of eight multi-purpose halls. The halls are used as training venues for local sports clubs, small and large sports events and other events such as concerts, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The company Nidarøhallen was established in 1961 for the purpose of carrying out the construction and operation of a sports and exhibition hall in Trondheim. On 5 June 2002, the company name was changed to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | The Municipality has been, and is at present, the majority shareholder in TS. As of October 2018, The Municipality holds 96 % of the shares. The remaining shares are held by membership-based volunteer sport clubs (‘sport clubs’). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | The construction of the first part of the hall finished in 1963 (halls A and B). The facility has been expanded four times, in 1971 (hall C), 1980 (hall G), 1988 (halls D and E/H) and 2000 (hall F). The facility now totals 27 000 m2, which, in addition to eight multipurpose halls, consists of 14 seminar rooms and a plot area of over 1 000 m2. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | The Municipality’s objective is to provide facilities for sports and leisure activities to the inhabitants of Trondheim. In 2004, the Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs. This facilitates participation of children and youth in sport activities, irrespective of the income level of individual families. The Municipality owns and operates numerous sport facilities, but also rents facilities owned and operated by third parties. The Municipality rents capacity from such facilities under special rental agreements, and the joint capacity is distributed, free of charge, amongst the sport clubs. The task of distributing the capacity is entrusted to the local Sports Council (Idrettsrådet), which forms part of the organisational structure of the Norwegian Confederation of Sports (Norges idrettsforbund). |
| --- | --- |

(17)

| (18) | TS generates income from sport activities, trade fairs and concerts. TS hosts a number of fairs, which includes an annual fisheries industry fair. Furthermore, TS generates income from the operation of a kiosk, café and a restaurant. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Since summer 2017, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension, to be finalised in 2019. The plan is to host the European Championship in handball for women and men in 2020. |
| --- | --- |

(19)

4.   The measures

4.1.   
  Introduction

| (20) | Throughout the years, the Municipality has provided TS with loans, guarantees and other measures that may potentially involve state aid. The following measures are at stake in the present decision. |
| --- | --- |

(20)

4.2.   
  Measure 1 – municipal loan

| (21) | In 1992, the total loan portfolio of TS included nine different loans amounting to a total of NOK 87.8 million (approximately EUR 9,1 million). During the period from 1992 to 1994, TS restructured the debt by borrowing NOK 86.67 million (approximately EUR 8,95 million) from the Municipality (25). The nominal interest rate was set at 7,5 %, and the effective interest rate was at 7,7 %. In 2004, the terms of the loan were modified, lowering the effective interest rate to 4,15 %. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainants allege that the intention of the Municipality, by granting the loan, was to grant an advantage to TS, which it would not have obtained otherwise, in the form of lower interest rates. The complainants further allege that later modifications of the loan have turned the alleged aid into new aid. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | The Norwegian authorities have not contested the fact that the loan may have entailed state aid. The Norwegian authorities have argued that the interest rates, in particular following the modification in 2004, were broadly in line with market price. However, the Norwegian authorities do not consider it meaningful to investigate further the historical market rates for loans as, in their view, any aid would have to be considered as existing aid, and in any event, the loan has in the meantime been paid back in full (26). The Norwegian authorities have not found any documentation indicating that the loan has been renegotiated as alleged by the complainants, save for the modification of the interest rate in 2004 (27). |
| --- | --- |

(23)

4.3.   
  Measure 2 – municipal guarantee

| (24) | On 7 September 1999, the Municipality granted a guarantee in favour of TS, in order for TS to secure a loan from Nordea. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee was limited to 50 % of the loan balance with a limit of NOK 28 million (approximately EUR 2,89 million). The guarantee is of a secondary nature. That is, Nordea would have to initiate a procedure for the liquidation of TS’ assets, before it could have recourse to the guarantee. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | According to the Norwegian authorities’ best estimate, the interest rate obtainable without the guarantee corresponds to an addition of 0.10 – 0.15 percentage points. The Norwegian authorities have explained that this is because TS is viewed by Nordea as a low-risk debtor. On Nordea’s six-point scale, with six representing no risk, TS is and has been rated at five. The reason behind this rating is first, the fact that the majority of the shares in TS is held by a public authority and secondly, TS’ low-risk lease agreement with the Municipality represents a substantial part of its revenues. Further, a guarantee of this nature is of marginal value to the bank, as the mandatory capital requirements are similar for loans without such partial and limited guarantee (28). The guarantee is still in effect. It expires in 2031 (29). At the end of 2016, it covered the outstanding balance of NOK 9 260 000 (approximately EUR 956 500). |
| --- | --- |

(25)

| (26) | The complainants have alleged that the guarantee was not granted on market terms and therefore provided an advantage to TS. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | The Norwegian authorities state that any advantage resulting from the guarantee is at most marginal and further refer to marginal effects of the measure on the conditions of cross-border investment or establishment (30). The Norwegian authorities maintain that the guarantee should be qualified as existing aid as it was granted more than 10 years ago (31). |
| --- | --- |

(27)

4.4.   
  Measure 3 – leasehold agreements

| (28) | In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. The leasehold was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991. A second leasehold agreement was concluded in 1989. TS has relied on these leasehold agreements as collateral when entering into a loan agreement with Nordea (32). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to the Norwegian authorities, the leasehold agreements are governed by the Norwegian Ground Lease Act (33) and established case-law. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | To offer collateral on a leasehold agreement does not require the permission from the lessor (the owner) under the Ground Lease Act, the Land Registration Act (34) or the leasehold agreement. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The Norwegian authorities have stated that the leasehold agreements were concluded before the entry into force of the EEA Agreement (35). |
| --- | --- |

(31)

4.5.   
  Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

| (32) | Most of the capacity of Trondheim Spektrum has traditionally been used for the purpose of sport clubs on the basis of lease agreements concluded between TS and the Municipality. The Municipality has leased the facility since it opened in 1963. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | The Municipality formalised a principle of cost-free facilities for the benefit of the Municipality’s sport clubs in 2004. This was done to facilitate the participation of sport activities irrespective of the income level of individual families. From then on, the sport clubs did not pay for its use, neither to the Municipality nor to TS. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The Municipality rented the facilities from Trondheim Spektrum for approximately NOK 12 million per year from 1990 until 2002. In 2002, the lease agreement was amended as the Municipality required more capacity. The variations of rent paid is a result of the capacity increase with the construction of hall F, and the implementation of a new model for calculating the agreed utilisation of the facility (36). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The Norwegian authorities have explained that the level of rent takes into account the cost structure of TS. The historical rent was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, which historically reflected the required cash flow for TS to pay off debt and continue operations on the proportion of the facility occupied by the sport clubs (37). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The lease agreement was not formalized until February 1995. The lease agreement entered into in 1995 does not specify the number of hours and/or percentage of occupation of the sport clubs’ use of the facility. These specificities were introduced and further developed in the agreements entered into for 1999 onwards (38). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The following lease agreements have been concluded since 1999:






  a. | Lease agreement 2000 – 2002. |
| --- | --- | --- |

(37)

a.

Lease agreement 2000 – 2002.

| b. | Lease agreement 2002 – 2006. |
| --- | --- |

b.

Lease agreement 2002 – 2006.

| c. | Lease agreement 2007 – 2008. |
| --- | --- |

c.

Lease agreement 2007 – 2008.

| d. | Lease agreement 2009 – 2010. |
| --- | --- |

d.

Lease agreement 2009 – 2010.

| e. | Lease agreement 2011 (renewed annually) (39). |
| --- | --- |

e.

Lease agreement 2011 (renewed annually) (39).

| (38) | The Norwegian authorities have provided the following information regarding the leased capacity (40):







  Year | Rent paid (NOK) | Hours rented |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 11 200 000 | Not given |
| 2000 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2001 | 11 200 000 | 13 650 |
| 2002 | 11 200 000 | 17 300 |
| 2003 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2004 | 14 000 000 | 17 300 |
| 2005 | 14 300 000 | 17 300 |
| 2006 | 14 500 000 | 17 300 |
| 2007 | 14 700 000 | 12 500 |
| 2008 | 14 000 000 | 12 500 |
| 2009 | 14 300 000 | 12 500 |
| 2010 | 14 443 000 | 12 500 |
| 2011 | 14 088 000 | 12 500 |
| 2012 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2013 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2014 | 14 234 000 | 12 500 |
| 2015 | 14 679 522 | 12 500 |
| 2016 | 14 105 196 | 11 650 |

(38)

Year

Rent paid (NOK)

Hours rented

1999

11 200 000

Not given

2000

11 200 000

13 650

2001

11 200 000

13 650

2002

11 200 000

17 300

2003

14 000 000

17 300

2004

14 000 000

17 300

2005

14 300 000

17 300

2006

14 500 000

17 300

2007

14 700 000

12 500

2008

14 000 000

12 500

2009

14 300 000

12 500

2010

14 443 000

12 500

2011

14 088 000

12 500

2012

14 234 000

12 500

2013

14 234 000

12 500

2014

14 234 000

12 500

2015

14 679 522

12 500

2016

14 105 196

11 650

| (39) | According to the terms of the lease agreements, the capacity of Trondheim Spektrum should be reserved for the sport clubs, from 1 September to 1 May each year, during the afternoon on weekdays from 16:00 to 23:00 and on weekends from 09:00 to 22:00. TS can therefore offer Trondheim Spektrum’s capacity outside of these hours and outside the said time of year. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Furthermore, the lease agreements provide that TS can reclaim, subject to the terms laid down in the lease agreement, up to 2 000 hours annually during the period from 1 September to 1 May. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 (41). The Norwegian authorities explained that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours (42). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The complainants have argued that the rent is above market terms. That is, the rent is based on the needs of TS, and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee has never been based on arm’s length negotiations, but decided unilaterally by the municipal board of the Municipality. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality has been market conform and thus does not entail state aid. Were the Authority to conclude differently, the Norwegian authorities argue that the lease agreement forms part of an existing aid scheme. Furthermore, any new aid would, in any event, be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(42)

4.6.   
  Measure 5 – lease agreement of 2019 – notification

| (43) | As set out in paragraph (11) above, the Norwegian authorities have notified the lease agreement of 2019. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | TS and the Municipality have concluded a new lease agreement, which is set to enter into force on 1 December 2019. The agreement is conditional upon being in line with market terms. The agreement allows for adaptations by the Municipality, in order to conform to the market economy investor principle, should the Authority so require (43). The agreement will expire on 30 April 2035. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | The Norwegian authorities have explained that this lease agreement is based on the same principles underlying previous lease agreements. The Norwegian authorities have further explained that the new lease agreement represents a substantial increase in the capacity made available for the sport clubs. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | A total of 16 848 hours yearly is rented under the new lease agreement, compared to 12 500 hours in the past. The new lease agreement represents an increase in the rent per hours from approximately NOK 1 200 to 1 700 (approximately EUR 124 to 176). The reason for this increase is twofold: First, the historical rent paid by the Municipality was set on the basis of the level established in 1989 and 1990, and has not been subject to adjustments. Second, the construction costs associated with providing flexibility and allowing for multisport-use results in the operating costs per square metre exceeding by far the square metre cost of the existing venue. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Both complainants have argued that the rent in the new lease agreement is above market terms, because it is based on TS’ needs and not the capacity needed by the Municipality. The complainants allege that the rental fee is not based on arm’s length negotiations, but set in order to cover the construction cost of the expansion of Trondheim Spektrum. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | One of the complainants has further alleged that the main cost elements of the extension and renovation project is tied to requirements related to activities other than the activities covered by the lease agreements, such as concerts, professional sports events and fairs. One of the complainants claims that the division of costs between the different activities is therefore not correct, as the needs of the sport clubs could have been met with much less costs. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | According to the Norwegian authorities, the rent paid to TS by the Municipality under the new lease agreement is market conform, and thus does not entail state aid. Should the Authority be unable to exclude the presence of state aid in the new lease agreement, the Norwegian authorities have notified the lease agreement as compatible aid under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(49)

4.7.   
  Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – block exemption

| (50) | As set out in paragraph (12) above, on 10 December 2018, the Norwegian authorities submitted a GBER information sheet (44), concerning an ad hoc aid to TS for an aid amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) in form of a capital increase. The Norwegian authorities have provided the capital increase to TS under Article 55 of the General Block Exemption Regulation (‘GBER’). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Due, in particular, to an increase in the project scope in 2018, the budget increased to NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million). The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover the additional costs through its existing means or through additional market financing. It therefore applied for the capital increase on 6 July 2018. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | One of the complainants alleges that the capital increase is not compliant with all of the conditions set out in Chapter I of the GBER. |
| --- | --- |

(52)

4.8.   
  Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (53) | On 14 March 2017, the City Council adopted a zoning plan for the area where TS is located and the surrounding park area. The process was initiated by TS with the aim of expanding the facility into a multi-function facility, feasible for concerts and large sport events, and with increased capacity for sport clubs, trade fairs and congresses. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | The City Council adopted the principle of full transfer of expenses in 1993, which sets out that building projects must carry all infrastructure costs that are a consequence of the project. Which costs this principle comprises must be in line with Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act, which regulates what a development agreement must include (45). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Norwegian authorities have explained that a zoning plan forms the basis for a project such as the expansion of Trondheim Spektrum (46). The zoning plan – including use of procedural orders (47) (rekkefølgekrav) – does not impose any economic obligations on the developer, but provides for the use of the area relating to the project and indicates what (public) infrastructure needs to be in place prior to the implementation of the project (48). |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Planning and Building Act sets limits on the developer’s maximum financial contribution to the public infrastructure measures that are required under the zoning regulations. The main criterion for cost allocation under a development agreement is that the measure must have a direct factual relationship with the development; it must be necessary for the implementation of the project. Consequently, only public infrastructure measures that result from the project may potentially be imposed as obligations on the developer. On the other hand, infrastructure works that the Municipality would need to implement also in the absence of the project, cannot be imposed on the developer (49). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | In addition to the first criterion for cost allocation, the contribution from the developer to the measure must be proportionate to the size and the type of the development or project. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The Norwegian authorities have explained that the Municipality will, for each project, cover the costs of measures that would have to be implemented regardless of the project, but for which the project affects the timing of when the measures are implemented. Such costs relate to infrastructure that is of a general character, benefitting the population as a whole. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | The Norwegian authorities have explained that a proportionality assessment must be carried out in each case. The eventual conclusion of a development agreement and the allocation of costs entails a degree of discretion on behalf of the Municipality, which must take into consideration the legal framework, as well as the nature of the project (50). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | One of the complainants argues that the Municipality has relieved TS from infrastructure costs that a developer would normally have to bear in relation to this type of constructions and has therefore granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Norwegian authorities have provided information regarding the distribution of the costs between the TS and the Municipality (51). |
| --- | --- |

(61)

| (62) | According to the Norwegian authorities, the connection from Nidarø to Ilen Church will be developed. The Norwegian authorities have stated that the measure forms part of what may be described as a recreational area network for the use of the general public and that therefore it cannot legally order the developer to assume the costs in that respect. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The Norwegian authorities have further explained that the upgrade of Klostergata is a direct consequence of the development. However, the Municipality assumes the implementation responsibility and will cover the costs connected to roads and archaeological excavations; TS will pay a contribution of NOK 20 million. This is because the Municipality would in any case need to renew the water and sewage pipes in parts of the street. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The Norwegian authorities have further explained that green areas and a public park will be developed, i.e. a vegetation belt, a park, a walking path and public squares. The Norwegian authorities have stated that this is TS’ responsibility. The total amount was estimated at NOK 74 million (approximately EUR 7,64 million), but has been lowered to NOK 39 million (approximately EUR 4,03 million). TS’ share of this costs is set at NOK 26 million (approximately EUR 2,66 million), excluding VAT. According to the Norwegian authorities, the calculation of TS’ contribution is limited as allowed by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | In the view of the Norwegian authorities, infrastructure projects financed by the Municipality do not represent financing in violation of the principle of full transfer of costs in light of the modification mandated by Section 17-3, third paragraph of the Planning and Building Act. Furthermore, the Norwegian authorities do not see that the financial contribution by the local authority may be classified as illegal state aid, because the costs could not have been transferred to the developer in any event. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | The Norwegian authorities argue that the infrastructure works, to be partly financed by the Municipality, relate to activities that public authorities normally perform in the exercise of their public powers and do not consist in offering goods and services on a market (52). According to the Norwegian authorities, the costs assumed by the Municipality do not entail that TS pays less than legally required. Furthermore, the infrastructure is of a general character and will benefit the population as a whole. |
| --- | --- |

(66)

4.9.   
  Measure 8 – funds from the Gaming Fund

| (67) | The Gaming Fund scheme is administered by Norsk Tipping AS. The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act (53) that entered into force on 1 January 1993. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Applications for grants from the Gaming Fund scheme are processed and assessed in accordance with the provisions laid down by the Ministry of Culture relating to grants and allocations for sports and physical activities. The goal of the scheme is to facilitate sports and physical activities for everyone. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Funds granted for the construction and renovation of sports facilities will contribute to an infrastructure that provides the population with the opportunity to take part in individually organised activities and activities under the supervision of sport clubs. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | As from 1994, TS has received grants from the Gaming Fund Scheme (54). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities emphasise that the existing Gaming Fund scheme has not been materially altered since it was last assessed by the Authority in the Vålerenga case (55) and that the grants in favour of TS have been awarded in accordance with the provisions of the scheme (56). |
| --- | --- |

(71)

4.10.   
  Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (72) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million with Nordea (57). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement nor are there any contractual obligations that require the Municipality to provide financing or capital to TS (58). |
| --- | --- |

(72)

| (73) | However, the loan agreement includes the following statements (59):
  ‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’
  ‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation) |
| --- | --- |

(73)

‘Nordea has placed considerable weight on the fact that Trondheim Spektrum AS intends to make structural changes in the company or other measures that increase the possibility that the municipality of Trondheim, without acting contrary to the law, if necessary, can provide a guarantee to Nordea that reduces the risk of cost overruns.’

‘Nordea has also placed great weight on the ownership of Trondheim municipality and the Executive Board’s decision on 25 June 2015 in case 144/14, which states in paragraph two that the municipality of Trondheim, as the majority owner of Trondheim Spektrum, is ready to assume the necessary financial responsibility resulting from the renovation and development of Trondheim Spektrum.’ (Unofficial translation)

| (74) | These statements relate to a clause in the loan agreement which states under ‘other terms’ (60):
  ‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’ |
| --- | --- |

(74)

‘The risk resulting from any cost overruns occurring during the construction period and, which the credit customer himself cannot pay: Trondheim Spektrum AS will make structural changes in the company or take other measures, which will make it possible for Trondheim Municipality, without coming into conflict with the legislation, if necessary, to provide a guarantee to Nordea.’

| (75) | Under the same heading, the following clause states (61):
  ‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’ |
| --- | --- |

(75)

‘The lease agreement with Trondheim Municipality of 26.10.2017 cannot be changed/reduced without Nordea’s prior written consent.’

| (76) | Finally, under the heading ‘Change of ownership – mandatory early repayment’ (62) the loan agreement states (63):
  ‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.
  In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’ |
| --- | --- |

(76)

‘It is a condition for entering into and maintaining the Construction Loan Agreement that Trondheim Municipality owns at least 77,93 % of the credit customer and maintains its ownership unchanged.

In the event that the ownership composition changes, without Nordea’s prior written consent, the Construction Loan and any outstanding amount shall be repaid as specified in clause 11 (early maturity of the construction loan).’

| (77) | TS and Nordea had previously signed a loan agreement dated 27 July 2017. The agreement contained a condition that any construction cost excess during the construction period should be covered either by TS or the Municipality. The loan agreement was co-signed by the City Executive of Finance. That agreement therefore contained clauses regarding the Municipality’s responsibility in respect of any project overruns as well as obligations in respect of the lease agreement which at that time had not been finalised (64). |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The co-signing of the loan agreement was later deemed a municipal guarantee pursuant to section 51 of the Municipality Act. The City concluded that the guarantee, in order to be effective, required state approval. The guarantee would, for various reasons, probably not obtain such approval and therefore the Chief City Executive was advised to promptly inform Nordea that the Municipality could not be party to the loan agreement. This agreement is void and does not apply between the parties. TS and Nordea therefore signed the current loan agreement without the official involvement of the Municipality. |
| --- | --- |

(78)

5.   The presence of state aid

5.1.   
  Introduction – existing vs. new aid

| (79) | As set out above, several alleged aid measures granted to TS are at stake. However, in the present decision the Authority will not assess further the nature of potential aid measures, which would constitute existing aid – either individual aid or aid schemes – within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3 SCA’). |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Existing aid is subject to a different procedural framework compare to new aid (65). Furthermore, existing aid measures are not subject to a repayment obligation. |
| --- | --- |

(80)

5.1.1.   Measure 1 – the municipal loan

| (81) | The municipal loan was granted to TS in 1992. In case 113/92 (66), the City Council adopted a decision to issue bonds to enable TS, through a new loan, to pay off its existing loans. The Authority therefore considers that any aid entailed in the municipal loan would be individual aid awarded to TS (67). The terms of the loans were modified in 2004. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | According to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid shall be subject to a limitation period of 10 years. According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA, any aid with regard to which the limitation period has expired, shall be deemed to be existing aid (68). |
| --- | --- |

(82)

| (83) | The limitation period begins on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme (69). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | As the municipal loan was granted to TS in 1992, the limitation period has expired. This would be the case even if the limitation period were to be calculated from the date of the last modification of the loan in 2004. Further, the loan was fully repaid in 2014. Any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. Moreover, as the loan was granted to TS in 1992, it would also be aid, which existed before the entry into force of the EEA Agreement and is still applicable after the entry into force of the EEA Agreement. Any potential aid granted through the measure would therefore also be existing aid within the meaning of Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA. |
| --- | --- |

(84)

5.1.2.   Measure 2 – the municipal guarantee

| (85) | The Authority considers that any aid inherent in the guarantee would be individual aid awarded to TS. The Municipality granted the guarantee to TS in 1999 for TS to secure a loan(s) from Nordea. The guarantee was, according to the information provided by the Norwegian authorities, used in 2000 and 2001. The purpose of the loan was to finance the construction of hall F. The guarantee is still in effect and expires in 2031. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | As the municipal guarantee was awarded to TS in 1999, the limitation period of 10 years under Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA has expired (70). According to Article 15(3) of Part II of Protocol 3 SCA any potential aid granted through the measure shall therefore be deemed to be existing aid. |
| --- | --- |

(86)

5.1.3.   Measure 3 – the leasehold agreements

| (87) | The leasehold agreements were concluded in 1980 and 1989 respectively. The leasehold agreement between Trondheim commune and Nidarøhallen A/S (now TS) was concluded in 1989 for a duration of 50 years. In 1980, the Municipality entered into a 40-year leasehold agreement with Trondheim Tennisklubb. Trondheim Tennisklubb financed and constructed Hall G of Trondheim Spektrum. The ownership of Hall G, including the leasehold, was transferred to Nidarøhallen A/S (now TS) in 1991 (71). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | The Authority considers that any aid granted through these leasehold agreements, including their later use as a collateral, would constitute individual aid, which existed prior to the entry into force of the EEA Agreement. According to Article 1(b)(i) of Part II of Protocol 3 SCA, the measures would therefore constitute existing aid. |
| --- | --- |

(88)

5.1.4.   Conclusion – measures 1, 2 and 3

| (89) | As any potential state aid granted through measures 1, 2 and 3 would seem to constitute existing aid, within the meaning of Article 1(b) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority will not further assess the state aid character of these measures in the present decision. |
| --- | --- |

(89)

5.1.5.   Measure 8 – aid granted under the Gaming Fund scheme

| (90) | The funds stemming from Norsk Tipping AS are gaming funds collected, administered and distributed on the basis of the Gaming Act 1992 that entered into force on 1 January 1993, before the entry into force of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | The Authority considered in its Decision No 537/09/COL of 16 December 2009 (72) that the activities of Norsk Tipping AS constituted an existing aid scheme. The Norwegian authorities have confirmed that no amendments have been made to the scheme since that time. The Authority considers that the funds granted to TS from Norsk Tipping AS are an application of an existing aid system. Existing aid also covers individual aid awards, which have been granted on the basis of an existing aid scheme (73). Therefore, the Authority will not further assess the aid character of the measure in this decision. However, the Authority will take into account the contribution from the gaming funds in any compatibility assessment it may carry out in relation to the measures included in the scope of this decision. |
| --- | --- |

(91)

5.1.6.   Measure 4 – lease agreements concluded from 1999 to 2017

5.1.6.1.   Introduction

| (92) | The Norwegian authorities have argued that, should the Authority entertain any doubts concerning potential advantages in the lease agreements, the lease agreements concluded from 1999 to 2017 should be considered to form part of an existing aid scheme that predates the EEA Agreement. The Norwegian authorities have stated that the Municipality leased the facilities since its opening in 1963. However, the lease agreements were never formalised before 1995 (74). |
| --- | --- |

(92)

| (93) | One of the complainants has argued that the lease agreements cannot be considered to form part of an existing aid scheme. The complainant refers to the fact that there is no law or regulation that obliges the Municipality to lease facilities for sports. According to the complainant, the recent municipal decision regarding the new and twice as high lease, illustrates the margin of discretion inherent in the conclusion of a new lease agreement. In any case, the new lease would have represented a significant amendment to the aid scheme as it entails twice as much aid as before. The complainant did not elaborate further on this issue since, in its view, the financing of the operation of the premises cannot constitute an existing aid scheme in the first place (75). |
| --- | --- |

(93)

| (94) | The Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme, for the following reasons. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA sets out two definitions of an aid scheme:
  ‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added) |
| --- | --- |

(95)

‘“aid scheme” shall mean any act on the basis of which, without further implementing measures being required, individual aid awards may be made to undertakings defined within the act in a general and abstract manner and any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project may be awarded to one or several undertakings for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount’. (emphasis added)

| (96) | The presence of an aid scheme can be based on either of those two definitions. |
| --- | --- |

(96)

5.1.6.2.   The first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (97) | The first definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid can be awarded, (ii) which does not require any further implementing measures, and (iii) which defines the potential aid beneficiaries in a general and abstract manner. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | The Norwegian authorities first note that the main purpose underlying the construction and ongoing extension of Trondheim Spektrum was to create facilities that the municipality, or more precisely, the local Sports Council, would then distribute among the sport clubs. If not used by the sport clubs, Trondheim Spektrum’s facilities would remain unused throughout most of the year. At the same time, it would be inconceivable for TS to run a balanced budget without receiving the lease income from the Municipality, which acquires this capacity for the sole purpose of providing its citizens with free access to sports and leisure activities. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | The Norwegian authorities have referred to an administrative practice and the principles underlying the lease agreements, which have remained unaltered since the entry into force of the EEA Agreement. Those are the leasing of, in principle, all of Trondheim Spektrum’s suitable capacity during 8 months of the year, the possibility for TS to offer some of this capacity on the market for third parties and at a price that is periodically adjusted to reflect, in particular, extensions of Trondheim Spektrum’s capacity. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | In the view of the Norwegian authorities, this mechanism, even if not strictly legally binding, could be regarded as an ‘act’ which also defines the potential aid beneficiary, as required by Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA (76). |
| --- | --- |

(100)

| (101) | The Norwegian authorities have argued that while the Municipality negotiates the new lease contracts with TS upon expiry of the previous one, it could not deviate from the mechanism without endangering its capacity to deliver sports and leisure possibilities to its citizens. As a result, there have only been minor adaptations to the lease agreements over the years. Notwithstanding the fact that the lease agreement falls – through its responsibility for the annual budget – under the oversight of the City Council, the possible modifications are rather of a ‘technical application’ based on the principles of the act, and do not, in the view of the Norwegian authorities, convey sufficient discretion upon the Municipality to be considered as implementing measures (77). |
| --- | --- |

(101)

| (102) | As the Norwegian authorities have stated, existing ‘aid schemes’ have been held to encompass non-statutory customary law (78) and administrative practice related to the application of statutory (79) and non-statutory law (80). In one case, the Commission found that an aid scheme relating to Anstaltslast and Gewährträgerhaftung was based on the combination of an unwritten old legal principle combined with widespread practice across Germany (81). |
| --- | --- |

(102)

| (103) | In a recent judgment, the General Court made the following observations on the basis of the definition of an aid scheme in Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 (82), as interpreted by case-law (83):
  ‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.
  Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.
  Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’ |
| --- | --- |

(103)

‘First, if individual aid awards are made without further implementing measures being adopted, the essential elements of the aid scheme in question must necessarily emerge from the provisions identified as the basis for the scheme.

Secondly, where the national authorities apply that scheme, those authorities cannot have any margin of discretion as regards the determination of the essential elements of the aid in question and whether it should be awarded. For the existence of such implementing measures to be precluded, the national authorities’ power should be limited to the technical application of the provisions that allegedly constitute the scheme in question, if necessary after verifying that the applications meet the pre-conditions for benefiting from that scheme.

Thirdly, it follows from Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 that the acts on which the aid scheme is based must define the beneficiaries in a general and abstract manner, even if the aid granted to them remains indefinite.’

| (104) | In the case at hand, there is no legal obligation on the Municipality to enter into a lease agreement with TS. Nor is there any legislation which provides the framework under which the lease agreements are made. Furthermore, it appears that the Municipality has, at least on some occasions, decided unilaterally how much rent it pays to TS under the lease agreements (84). The complainants allege that the rent has never been based on arm’s length negotiations but decided unilaterally by the Municipal Board of the Municipality. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | The alleged aid measure in question is the rent paid above market terms to TS under the lease agreement. If the Municipality can decide unilaterally the level of the rent, then that affords it the discretion to decide whether to grant TS the alleged aid or not, as well as the amount of the alleged aid. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | It thus appears to the Authority, based on the information provided by the Norwegian authorities so far, that the administrative practice and the principles referred to by the Norwegian authorities do not constitute an ‘act on the basis of which aid can be awarded’. Moreover, it appears to the Authority that the Municipality enjoys discretion when entering into the lease agreements with TS, so that it can determine the essential elements of the potential aid in question. Should that be the case, the second criterion and the first criterion of the first definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | Finally, the Norwegian authorities have not explained how the third criterion could be fulfilled by the principles and administrative practice in question. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | As all conditions of the first definition must be cumulatively fulfilled, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(108)

5.1.6.3.   The second definition under Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA

| (109) | The second definition has three cumulative criteria, defining an aid scheme as (i) any act on the basis of which aid which is not linked to a specific project (ii) may be awarded to one or several undertakings (iii) for an indefinite period of time and/or for an indefinite amount. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | The Norwegian authorities have not argued that the alleged aid scheme falls within the second definition of Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA. The Authority therefore lacks information to assess this. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | However, the Authority notes that in line with the administrative practice and principles referred to by the Norwegian authorities, the lease agreements have been concluded for a specific time period and expire at a certain date. Moreover, the lease agreements set out the rental price for the facilities rented to the Municipality. It therefore appears to the Authority that the third condition would not be fulfilled. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | As all conditions of the second definition must be fulfilled cumulatively, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements concluded from 1999 to 2017 do not constitute an aid scheme. |
| --- | --- |

(112)

5.1.6.4.   Limitation period

| (113) | Pursuant to Article 15(1) of Part II of Protocol 3 SCA, the powers of the Authority to recover aid are subject to a limitation period of 10 years. The limitation period shall begin on the day on which the unlawful aid is awarded to the beneficiary either as individual aid or as aid under an aid scheme. Any action taken by the Authority, with regard to the unlawful aid shall interrupt the limitation period (85). |
| --- | --- |

(113)

| (114) | In this decision, the Authority will only further assess the potential aid character of the lease agreements for which the limitation period has not expired. |
| --- | --- |

(114)

| (115) | The General Court has confirmed that a request for information constitutes a measure interrupting the 10-year limitation period (86). Furthermore, the General Court stated, in relation to an information request from the Commission that: ‘When it addresses a request for information to a Member State, the Commission is informing that State that it has in its possession information concerning aid alleged to be unlawful and, if necessary, that that aid will have to be repaid. Accordingly, the simplicity of the request for information does not have the consequence of depriving it of legal effect as a measure capable of interrupting the limitation period’ (87). |
| --- | --- |

(115)

| (116) | By letter dated 27 March 2017, the Authority sent the first complaint in the case to the Norwegian authorities and invited them to comment on the complaint (88). By that letter, the Authority informed the Norwegian authorities that it had in its possession information concerning alleged unlawful state aid and invited them to provide their comments. The Authority therefore considers that by sending the first complaint to the Norwegian authorities, it took action within the meaning of Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA, and therefore interrupted the limitation period on 27 March 2017. |
| --- | --- |

(116)

| (117) | Accordingly, the lease agreements for which the limitation period has not expired, would appear to be following:






  (a) | Lease agreement 2007 – 2008; |
| --- | --- | --- |

(117)

(a)

Lease agreement 2007 – 2008;

| (b) | Lease agreement 2009 – 2010; and |
| --- | --- |

(b)

Lease agreement 2009 – 2010; and

| (c) | Lease agreement 2011 (which has been renewed annually). |
| --- | --- |

(c)

Lease agreement 2011 (which has been renewed annually).

| (118) | This is because it would seem from the information provided by the Norwegian authorities that the lease agreement entered into force on 1 January 2008 (89), which in the absence of any indication to the contrary should be taken as the day any aid was granted under the agreement. However, it appears that the lease agreement listed by the Norwegian authorities, as preceding the 2007 – 2008 lease agreement expired on 31 December 2006. The Authority thus lacks information regarding the lease agreement in force during the year 2007. Moreover, the Authority does not have information on when the lease agreement of 2007 – 2008 was signed, and on whether the date of signing could be the date that any aid was granted under the agreement. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(119)

5.1.7.   Conclusion – new vs. existing aid

| (120) | In light of the above findings, the Authority’s further assessment in this decision is limited to potential new aid entailed in measures 4 to 7 and 9, which all post-date the entering into force of the EEA Agreement and where the limitation period has not expired: That is, the lease agreements concluded from 2007 to 2017 (measure 4), the new lease agreement of 2019 (measure 5), the capital increase related to new and unexpected costs (measure 6), the financing of infrastructure costs (measure 7) and the implicit guarantee inherent in the loan agreement between TS and Nordea (measure 9). |
| --- | --- |

(120)

5.2.   
  The concept of state aid

| (121) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(121)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (122) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through state resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(122)

5.3.   
  State resources

| (123) | Only advantages granted directly or indirectly through state resources can constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. State resources include all resources of the public sector, including municipalities (90). |
| --- | --- |

(123)

| (124) | The transfer of state resources may take many forms, such as direct grants, loans, guarantees, direct investment in the capital of companies, and benefits in kind. A firm and concrete commitment to make state resources available at a later point in time is also considered a transfer of state resources. A positive transfer of funds does not have to occur; foregoing state revenue is sufficient. Waiving revenue which would otherwise have been paid to the State constitutes a transfer of state resources (91). |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Measures 4 to 7 and 9 were granted by the Municipality in the form of payments under lease agreements, a capital increase, the reduction of infrastructure costs allegedly borne by a developer and as a potential implicit guarantee inherent in a loan agreement between TS and Nordea. Consequently, the measures entail the transfer of state resources. |
| --- | --- |

(125)

5.4.   
  Advantage

5.4.1.   Introduction

| (126) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage on the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit, which an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(126)

5.4.2.   Measure 4 – the lease agreements concluded from 2007 to 2017

| (127) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreements concluded from 2007 to 2017 are market conform and therefore do not entail an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Norwegian authorities have not, however, put forward further arguments to the effect that the Municipality acted as a market investor, when entering into the lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | The EEA legal order is neutral with regard to the system of property ownership and does not in any way prejudice the right of EEA States to act as economic operators. However, when public authorities directly or indirectly carry out economic transactions in any form, they are subject to EEA State aid rules. Economic transactions carried out by public bodies (including public undertakings) do not confer an advantage on its counterpart, and therefore do not constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions (92). |
| --- | --- |

(128)

| (129) | The Norwegian authorities have noted that given the different sizes, equipment, design and location of other venues in Norway, it is not possible to identify a fully equivalent venue to Trondheim Spektrum (93). However, the Norwegian authorities have provided information to support its argument that the lease agreements have been market confirm. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | The Municipality has provided information on how TS’ pricing to third parties compares to other venues and information on prices for leasing hall capacity for sports and leisure purposes in other venues. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | The Norwegian authorities have explained that Trondheim Spektrum disposes of two halls larger than 2 000 m2 (Hall D and Hall F), which are particularly suited for larger fairs, concerts, conferences and similar events. Depending on the type of event, TS charges approximately NOK 70 000 to NOK 85 000 per day for the larger hall D (approximately EUR 7 230 – 8 780), and NOK 59 000 to NOK 70 000 for the somewhat smaller hall F (approximately EUR 6 100 – 7 230). |
| --- | --- |

(131)

| (132) | The Norwegian authorities made a comparison with leasing such facilities in other venues in Trondheim. The freemasons lodge in Trondheim, for example, charges a daily rate of only NOK 15 000 to NOK 18 000 (approximately EUR 1 550 – 1 860). This is a somewhat smaller venue, it can accommodate up to 600 persons, whereas Hall F in Trondheim Spektrum has a capacity of more than 1 000 persons. |
| --- | --- |

(132)

| (133) | According to the Norwegian authorities, venues located in Norwegian cities of comparable sizes charge similar rates. In Stavanger, renting of capacity similar to that of Hall F costs just above NOK 200 000 for four days, whereas Grieghallen in Bergen charges approximately NOK 300 000 for four days (approximately EUR 20 100 and 31 000). TS’ prices lie just below Bergen (94). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | The Norwegian authorities have further referred to Sotra Arena located in the municipality of Fjell, a 25 minutes drive from the city of Bergen, a venue with 12 000 m2 indoor capacity. In 2016, this venue was used for trade fairs charging approximately NOK 100 000 to 125 000 for three days (approximately EUR 10 300 – 12 900) for approximately 5 000 to 7 000 m2. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | In view of this comparison, the Norwegian authorities state that it would appear that TS’ prices for hall capacity, when rented out to third parties, are in line with market prices. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | The Municipality purchases capacity from TS, sports clubs with own facilities, other state authorities (in buildings such as high-schools) and to a very limited degree, from private facilities. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | The hourly rate paid by the Municipality ranges between NOK 350 and 2 046 per hour (approximately EUR 36 and 211). The hourly rate paid to TS is NOK 1 174 (approximately EUR 121) (95). The Norwegian authorities note that the difference in the prices can be explained by a variety of factors. Also, a number of these venues have been financed (partly) by the State and are contractually bound to provide (some) capacity at fixed rates. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Other factors, which may explain the relatively large differences in prices, are that not all daytimes are similarly valuable and not all venues are as modern, well equipped and centrally located as Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities have explained that all of the foregoing considerations are reasons why some of the capacity that the Municipality purchases from other venues is comparatively cheap (96). |
| --- | --- |

(138)

| (139) | The Norwegian authorities provided examples of the rates charged by Vestlandshallen, a sports centre in Bergen. According to the Norwegian authorities, this venue charges approximately the same price to (non-sport club) users as the Municipality pays to TS. This is based on a calculation whereby one of TS’ ‘hall hours’ is for a surface area of 800 m2 and comprises 60 minutes. A ‘quarter hall’ in Vestlandshallen would be approximately 440 m2 and cost NOK 940 for 90 minutes (approximately EUR 97). This would result in a theoretical price of approximately NOK 626 for 60 minutes and hence NOK 1 252 for a slightly larger surface area than the equivalent in TS (approximately EUR 65 and 129). |
| --- | --- |

(139)

| (140) | Moreover, the Norwegian authorities argue that the City of Bergen charges non-preferential users NOK 1 150 for one hour in Haukelandshallen, a venue comparable to Trondheim Spektrum (approximately EUR 119). Furthermore, the City of Tromsø charges up to NOK 1 940 for one hour of similar surface area in Tromsøhallen (approximately EUR 200). |
| --- | --- |

(140)

| (141) | The Authority notes that these prices appear to be charged for specific events whereas the assessment in the case at hand concerns an agreed price for a large amount of capacity over a long period of time. |
| --- | --- |

(141)

| (142) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, there are important differences when it comes to comparing these venues, for example in the rental time (97), the quality of the facilities and the location of the venues within (or outside) the cities. In light of this, the Authority is not convinced that these examples submitted by the Norwegian authorities provide a sufficient degree of comparability to be able to establish that the lease agreements have conformed to market terms. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | In order to establish whether a transaction conforms to market conditions, the transaction can be assessed in the light of the terms under which comparable transactions carried out by comparable private operators have taken place in comparable situations (98). |
| --- | --- |

(143)

| (144) | Benchmarking may not be an appropriate method to establish market prices if the available benchmarks have not been defined with regard to market considerations or if the existing prices are significantly distorted by public interventions (99). |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Finally, there are other indications that the lease agreements have not been entered into on market terms, indicating a need for further assessment. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | First, the Norwegian authorities have explained that, in the past, the rent in the lease agreements has been set, inter alia, on the basis of TS’ cost structure, with a focus on putting TS in a position to pay off its loans and continue operations. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Second, in the past, there are examples where the rent has been reduced unilaterally by the Municipality, due to reasons unrelated to the use of the facilities (100). |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Third, the Norwegian authorities have explained that the lease agreements have provided that TS can reclaim up to 2 000 hours annually under the lease agreements. TS can therefore use the facilities, which are otherwise reserved under the lease agreements for other purposes, for those specific hours. The Norwegian authorities have explained that TS has reclaimed 945 – 2 173 hours annually from 2010 to 2017 and that there is no mechanism for the reduction of the overall rent when TS reclaims rented hours. However, the Norwegian authorities have explained that these are hours which the Municipality for distribution purposes gains access to, but never pays for (101). |
| --- | --- |

(148)

| (149) | In the light of the aforementioned considerations, the Authority takes the preliminary view that the lease agreements from 2007 to 2017 may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(149)

5.4.3.   Measure 5 – the lease agreement of 2019

| (150) | The Norwegian authorities have argued that the lease agreement of 2019 is market conform and therefore does not constitute an advantage in favour of TS. The Norwegian authorities have not presented arguments stating that the Municipality acted as a market investor when entering into the new lease agreement with TS. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The new lease agreement represents an increase in the rent per hour from approximately NOK 1 200 to NOK 1 700 (approximately EUR 124 to 176) (102). The Norwegian authorities have acknowledged that this is at the upper end of the hourly rates they have provided (hourly rates from a sample of sports facilities range from approximately NOK 350 to NOK 2 046 (approximately EUR 36 to 211)) (103). |
| --- | --- |

(151)

| (152) | Trondheim Spektrum will be, following the upgrade, a modern and very centrally located facility in one of Norway’s largest and fastest growing cities. In the Norwegian authorities’ view, for the Authority to conclude that the lease agreement does entail an advantage, the hourly rate would have to be well above the price ranges observed in the market (104). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | The Norwegian authorities have further stated that the hourly rate for commercial users of Trondheim Spektrum was higher in the past (from NOK 1 000 to 1 800; approximately EUR 103 to 186) than under the municipal lease contract (NOK 1 200; approximately EUR 124). This is also expected to remain the case going forward, with an hourly rate of approximately NOK 1 700 under the new lease agreement (approximately EUR 176). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | Consequently, if it were concluded that the Municipality paid a price above market levels, this would necessarily entail that the commercial users of TS would also do that. In the Norwegian authorities’ view, there is no reason to assume that commercial users would pay a price above market level for the renting of hall space in Trondheim Spektrum (105). |
| --- | --- |

(154)

| (155) | The Authority acknowledges that the benchmarks provided by the Norwegian authorities do enable some degree of comparison. However, as the Authority noted with regard to the lease agreements concluded from 1999 to 2017, the lease agreement concerns an annually agreed price for a large amount of capacity, whereas the hourly rates provided for other venues appear to concern situations where the venue is rented for a limited period. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | Furthermore, as noted by the Norwegian authorities, the comparison entails important differences, for example in the rental time, the quality of the facilities, and the location of the venues within the cities. The Authority therefore has doubts as to whether the benchmarks provided by the Norwegian authorities can establish that the lease agreement of 2019 conforms to market terms. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | The Authority therefore does not share the Norwegian authorities’ view that the hourly rates observed in the market, as described by the Norwegian authorities, are sufficient at this stage, in order to exclude that the lease agreement entails an advantage to TS. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | The Authority accordingly draws the preliminary conclusion that the lease agreement of 2019 concluded in 2017 may have granted an advantage to TS. |
| --- | --- |

(158)

5.4.4.   Measure 6 – capital increase linked to new and unexpected costs – GBER

| (159) | The Norwegian authorities have granted ad hoc aid to TS in the form of a capital increase for an amount of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) under Article 55 GBER. The Norwegian authorities have not argued that TS could have obtained the capital increase under normal market conditions. The Norwegian authorities have explained that TS cannot cover these additional costs through its existing means or through additional market financing. |
| --- | --- |

(159)

| (160) | Accordingly, the Authority finds that the capital increase constitutes an advantage to TS, corresponding to the full amount of the capital increase. |
| --- | --- |

(160)

5.4.5.   Measure 7 – financing of infrastructure costs

| (161) | The precise form of the measure is irrelevant in establishing whether it confers an economic advantage on the undertaking. Not only the granting of positive economic advantages is relevant for the notion of state aid, also relief from economic burdens can constitute an advantage. The latter is a broad category, which comprises any mitigation of charges normally included in the budget of an undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (106). |
| --- | --- |

(161)

| (162) | The notion of an advantage also covers situations where operators do not have to bear costs that other comparable operators normally do under a given legal order, regardless of the non-economic nature of the activity to which the costs relate (107). |
| --- | --- |

(162)

| (163) | The Norwegian authorities have provided information relating to the infrastructure costs of the expansion and development of TS as described in section 4.8. |
| --- | --- |

(163)

| (164) | The Norwegian authorities have explained that the infrastructure improvements that are (partly) financed by the Municipality relate to measures that the Municipality would have to implement, but the project affects the timing for when the measures are implemented. Further, the Norwegian authorities have stated that it would be disproportionate to require the developer to bear these costs and would thus be contrary to Section 17-3(3) of the Planning and Building Act (108). Moreover, they have stated that this approach is consistent with the Municipality’s practice in other comparable projects (109). |
| --- | --- |

(164)

| (165) | The Norwegian authorities have explained that in order to ensure proportionality of the cost allocation, the total costs that the developer must bear are benchmarked against other projects and practice (cost of contribution to public infrastructure per m2 BRA (110)). For a typical housing development, which tends to be a highly profitable development, experience shows that an acceptable expense per m2 BRA is around NOK 2 000 (approximately EUR 207). In TS’ case, there is a cost of NOK 2 081 per m2 BRA (approximately EUR 215). |
| --- | --- |

(165)

| (166) | However, the Norwegian authorities have not provided information underlying the calculations of the division of costs and have not specified whether these calculations are based on objective criteria. The benchmark used by the Norwegian authorities does not provide full comparability as it refers to a different type of project, that is, a housing development, whereas the case at hand concerns a multifunctional infrastructure. Furthermore, it is not clear how this benchmark has been applied to other projects. The Authority therefore sees a need for a further assessment of the practice of calculating costs for these types of projects. Consequently, the Authority cannot, at this point, exclude the existence of an advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(166)

| (167) | The Authority thus draws the preliminary conclusion that the division and calculation of infrastructure costs, with regard to the renovation and extension of TS, may have granted TS an advantage. |
| --- | --- |

(167)

5.4.6.   Measure 9 – implicit guarantee inherent in a loan agreement between Nordea and TS

| (168) | On 11 December 2017, TS signed a loan agreement for NOK 490 million (approximately EUR 50,67 million) with Nordea (111). Nordea will provide the working capital during the construction period. The Norwegian authorities have explained that the Municipality is not a party to the loan agreement, nor are there any contractual obligations that require the municipality to provide financing or capital to TS (112). |
| --- | --- |

(168)

| (169) | One of the complainants has alleged that the Municipality has granted state aid to TS through the loan with Nordea, in the form of a guarantee. |
| --- | --- |

(169)

| (170) | As described in section 4.10, the loan agreement contains clauses, which mention the possibility for the Municipality, without acting contrary to the legislation, if necessary, to issue a guarantee for Nordea, in relation to the risk which follows any cost overruns in the construction period (113). |
| --- | --- |

(170)

| (171) | The loan agreement further contains clauses, which state that the lease agreement between TS and the Municipality cannot be changed, without Nordea’s prior written approval (114). Furthermore, the loan agreement contains a condition that the Municipality owns at least 77,93 % of TS (115). |
| --- | --- |

(171)

| (172) | The Norwegian authorities have emphasised that the Municipality is not a party to the loan agreement and that it is Nordea that takes into account certain factual circumstances in its risk assessment and that these clauses and statements do not bind the Municipality. More specifically, the Norwegian authorities have stated that the potential structural changes in the company and potential political guidelines do not constitute a firm and concrete legal obligation that could bind the Municipality. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | Similarly, the Norwegian authorities have argued that the section in the loan agreement that states that the lease agreement with the Municipality cannot be changed without Nordea’s prior written consent, does not bind the Municipality. Were the lease agreement to be changed, it would be for TS to ensure that it obtains the consent of its creditor, i.e. Nordea. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | As to the condition for granting and maintaining the construction loan that the Municipality owns at least 77,93 % of TS, the Norwegian authorities recall that the board of TS, which entered into the loan agreement, does not have the authority to bind its shareholders and thereby the Municipality, including a potential future sale of shares. The loan agreements reflect that Nordea is well aware of the fact that the agreement cannot bind the Municipality, given that the second section provides that change in the ownership structure without consent implies a breach of contract by TS (116). |
| --- | --- |

(174)

| (175) | However, the Authority finds the effects of the statements in the loan agreements unclear and can, at this point, not exclude that they provide an advantage to TS in the form of an implicit guarantee from the Municipality. |
| --- | --- |

(175)

| (176) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

5.5.   
  The notion of undertaking

| (177) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage on an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (117). Consequently, the public or private status of an entity or the fact that an entity is partly or wholly publicly owned has no bearing as to whether or not that entity is an ‘undertaking’ within the meaning of state aid law (118). |
| --- | --- |

(177)

| (178) | Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (119). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods or services on a given market do not constitute undertakings. In general, both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (120). State aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the infrastructure (121). |
| --- | --- |

(178)

| (179) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic activities, provided that it keeps separate accounts for the different funds that it receives, so as to exclude any risk of cross-subsidisation of its economic activities by means of public funds received for its non-economic activities (122). |
| --- | --- |

(179)

| (180) | Trondheim Spektrum is a multifunctional facility, which hosts, inter alia, concerts, large sport events, fairs, and congresses. Further, Trondheim Spektrum is scheduled to host in 2020 the European Championship in handball for men and women. TS also rents out facilities to the Municipality, which in turn makes them available to the sport clubs. |
| --- | --- |

(180)

| (181) | It is undisputed that TS carries out economic activities, when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other such events. Consequently, TS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, with regard to those activities. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | However, the Norwegian authorities have argued that the use of TS’ facilities by sport clubs cannot be considered as an economic activity, given that neither the Municipality nor TS receives any remuneration from its users. On this basis, the Norwegian authorities have argued that TS provides its services on a market on a commercial basis only in so far as it is offering its spare capacity on the markets for trade fairs, concerts and other such activities. All other activities should be classified as non-economic (123). |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Even if the Municipality can be considered to be carrying out a non-economic activity by offering cost-free facilities for the Municipality’s sport clubs, in principle, the entity supplying the Municipality with such facilities, might very well be carrying out economic activities when doing so. The non-economic activities relate to the services provided to the sport clubs, that is, the relationship between the Municipality and the sport clubs. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | Against that background, the Authority cannot exclude, at this point, that TS is an undertaking, not only when hosting concerts, large sport events, fairs, congresses and other events, but also when renting out its facilities to the Municipality, which then provides the hall space for the Municipality’s sport clubs. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | In any event, TS carries out other economic activities and the Norwegian authorities have admitted that, at least in the past, no strict separation of accounts has been maintained as regards what had been considered economic and non-economic activities (124). |
| --- | --- |

(185)

| (186) | Still, the Norwegian authorities have submitted to the Authority a model developed by BDO for the separation of accounts in TS, both for the future and regarding the past. This model has now been implemented by TS. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | However, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projection for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. |
| --- | --- |

(187)

| (188) | Consequently, even if the renting out of TS’ facilities to the Municipality for the purposes of providing cost-free facilities to the Municipality’s sport clubs were to be considered non-economic, the Authority is not convinced that TS has excluded the risk that the public funds received could cross-subsidise economic activities. |
| --- | --- |

(188)

| (189) | In light of the above, the Authority cannot exclude that the measures assessed in this decision have provided an advantage to TS’ economic activities. |
| --- | --- |

(189)

5.6.   
  Selectivity

| (190) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(190)

| (191) | The potential aid measures at issue here are individual measures addressed only to TS. The measures are therefore selective within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(191)

5.7.   
  Impact on trade and distortion of competition

| (192) | Public support to undertakings only constitutes state aid under Article 61(1) of the EEA Agreement, if it ‘distorts or threatens to distort competition’ and only insofar, as it is liable to ‘affect trade’ between EEA States. |
| --- | --- |

(192)

| (193) | According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, is considered sufficient to conclude that the measure is likely to affect trade between EEA States and distort competition between undertakings established in other EEA States (125). |
| --- | --- |

(193)

| (194) | To the extent that the measures assessed in this decision have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on TS, which strengthens its position compared to other undertakings that it competes with. |
| --- | --- |

(194)

| (195) | The Authority must further consider whether the measures are liable to affect trade between EEA States. In this regards, the Union Courts have ruled that ‘where State financial aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-[Union] trade, the latter must be regarded as affected by the aid’ (126). |
| --- | --- |

(195)

| (196) | The City of Trondheim is the third largest city in Norway located about an hour’s drive from the scarcely populated areas of mid-Sweden. Trondheim Spektrum has the capacity to host large and mid-size international events, which may also be held outside the region (127). |
| --- | --- |

(196)

| (197) | On the other hand, the Norwegian authorities have submitted that taking into consideration that the majority of the activities carried out in Trondheim Spektrum are of local character and in light of the limited extent of the activities of TS in a market, as well as the marginal aid intensity, if any, it can consequently not be foreseen that the measures would have more than, at most, a marginal effect on the conditions of cross-border investment or establishment (128). |
| --- | --- |

(197)

| (198) | The Authority notes that an effect on trade cannot be merely hypothetical or presumed. It must be established why the measure distorts or threatens to distort competition and is liable to have an effect on trade between EEA States, based on the foreseeable effects of the measure (129). |
| --- | --- |

(198)

| (199) | The Authority and the Commission have in a number of decisions considered that certain activities and measures, in view of their specific circumstances, have a purely local impact and consequently no effect on trade between EEA States. In those cases, the Authority and the Commission ascertained, in particular, that the beneficiary provided services to a limited area within an EEA Sate and was unlikely to attract customers from other EEA States and that it could not be foreseen that the measure would have more than marginal effect on the conditions of cross-border investments or establishments. Some of these decisions concerned sports and leisure facilities serving predominantly a local audience and unlikely to attract customers or investment from other EEA States (130). |
| --- | --- |

(199)

| (200) | In the case at hand, the Authority notes that even though some of the activities carried out by TS are of local character, TS also hosts events such as trade fairs, which attract foreign customers. Moreover, TS will host the European handball Championship in 2020, which can be assumed to attract foreign customers. |
| --- | --- |

(200)

| (201) | Finally, the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities that are subject to trade between EEA States (131). |
| --- | --- |

(201)

| (202) | In light of the above, at this stage, the Authority considers that the measures at issue threaten to distort competition and are liable to effect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(202)

6.   Conclusion on the presence of aid

| (203) | The Authority takes the preliminary view that measures 4 to 7 and 9, as specified above, may entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(203)

7.   Procedural requirements

| (204) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA: ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’. |
| --- | --- |

(204)

| (205) | The Norwegian authorities have not notified all of the measures in question to the Authority. The Authority therefore reaches the preliminary conclusion that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, and that to the extent measures 4, 7 and 9 entail state aid, that aid is unlawful. |
| --- | --- |

(205)

| (206) | The Norwegian authorities notified the new lease agreement of 2019, measure 5, on 29 November 2018 (132). The new lease agreement was signed by TS and the Municipality on 25 September and 26 October 2017 respectively and will enter into force on 1 December 2019. The Norwegian authorities have argued that the new lease agreement is conditional upon being in line with market terms (133). It explicitly enables adaptations to bring the conditions of the agreement in line with market terms should the Authority so require. In light of this, the Authority’s preliminary conclusion is that, should the lease agreement entail state aid, the Norwegian authorities have respected the requirement set out in Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA. However, finding this conclusion less than certain, the Authority specifically invites the Norwegian authorities to submit further information in this regard. |
| --- | --- |

(206)

| (207) | Furthermore, as regards measure 6, the capital increase, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (134). State aid measures fulfilling all the requirements of Chapter I of the GBER, as well as the specific conditions for the relevant category of aid laid down in Chapter III of the GBER, shall be exempted from the notification requirement. However, as further explained below in section 8 of this decision, the Authority is not fully convinced that the requirements set out in Article 6(2) GBER are fulfilled in relation to this measure. Further assessment of the measure seems required. If the Authority would find that measure 6 does not fulfil the requirements of the GBER it would qualify as unlawful aid. |
| --- | --- |

(207)

8.   Compatibility of any aid

| (208) | Should the measures 4 to 7 and 9 entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. It is up to the Norwegian authorities to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (135). |
| --- | --- |

(208)

| (209) | Should the Authority consider that the measures at issue entail elements of (new) aid, the Norwegian authorities are of the view that they would in any event be compatible with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(209)

| (210) | The Norwegian authorities have noted that the Authority has recognised the promotion of sport as a common objective in a number of decisions (136). Similarly, the European Commission has authorised a large number of aid measures in support of sports and multipurpose facilities (137). |
| --- | --- |

(210)

| (211) | Further, the Norwegian authorities refer to Article 55 of the GBER which allows for aid for the construction of sports – or multipurpose infrastructure. In the Norwegian authorities’ view, to some extent, TS arguably also fulfils objectives relating to culture, another well-established objective of common interest (138). |
| --- | --- |

(211)

| (212) | The Norwegian authorities have submitted that TS will not break even without revenue from the lease agreement. The Norwegian authorities consider that there is a demonstrated need for state intervention both as regards the provision of hall capacity to sport clubs and as regards the financing of sports facilities themselves. |
| --- | --- |

(212)

| (213) | The Norwegian authorities submit that in their view, there is no other policy instrument that would have been equally suited to attain the objective and which would be less distortive. The only other option would be for the Municipality to construct, own and operate a similar infrastructure itself, which, in the Norwegian authorities’ view, would hardly be less distortive. |
| --- | --- |

(213)

| (214) | The Norwegian authorities refer to previous decisions of the Authority and state that in the absence of the lease agreement, the sport clubs would evidently not gain access to free hall time in TS. Even a lower level of the lease would put the entire operation of TS at risk and thereby jeopardise both the provision of hall capacity to sport clubs and the existence of TS as such (139). |
| --- | --- |

(214)

| (215) | As regards the incentive effect of the lease agreements, TS could not finance the projects absent the revenue stream from the municipal lease agreement. In that regard, the Norwegian authorities recall that the lease agreements, while intended to be entered into on market terms – also took account of TS’ cost structure. Lower income from the Municipality would have left a hole in TS’ balance sheet that other – commercial – activities may not have been able to fill. The infrastructure would also have been designed in a different manner and not have taken account of the needs of various kinds of amateur sport. In view of the forgoing, the Norwegian authorities consider that any potential aid clearly has an incentive effect (140). |
| --- | --- |

(215)

| (216) | The Norwegian authorities further refer to the compatibility criteria under Article 55 of the GBER and state that the actual aid element must necessarily be lower than the thresholds in the GBER and that higher amounts could, in any event, be approved under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in particular, if that aid does not lead to more than a reasonable profit, which according to current projections, is not the case. In view of this, the Norwegian authorities consider that any potential aid, inherent in the lease agreement, is proportionate and limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(216)

| (217) | The Norwegian authorities have further stated that if any of the measures addressed would be found to constitute state aid it would be equally clear that those measures would be proportionate. The aid element would be minor in comparison to the costs of constructing and operating Trondheim Spektrum. The Norwegian authorities do not consider it meaningful to calculate a precise potential aid intensity, as undoubtedly, the vast part if not all of the public financing has benefitted TS’ non-economic activities. |
| --- | --- |

(217)

| (218) | In any event, it is apparent from TS’ income statement that it generates a large percentage of its income from sales to third parties and the Municipality takes full account of TS’ other revenues when negotiating the lease agreements. As a result, the aid is limited to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(218)

| (219) | The Norwegian authorities further refer to the BDO report and state that no cross-subsidisation of the commercial activities occurs. Even if the Authority refuses to exclude the presence of aid in the lease agreement, based on the benchmarks submitted by the Norwegian authorities, these benchmarks prove that the lease agreement’s pricing falls within the range of what is customary in this market in Norway. In that regard, the Municipality notes that the Authority has previously accepted such benchmarks in an infrastructure case as a means to ensure the proportionality of the aid (141). |
| --- | --- |

(219)

| (220) | The Norwegian authorities consider that, as any aid amount would be insignificant and as TS does not undercharge its commercial users, any effect on trade between EEA States or distortion of competition would be insignificant at most. The Norwegian authorities therefore submit that a balancing test would need to result in finding any potential aid to TS compatible with the EEA Agreement (142). |
| --- | --- |

(220)

| (221) | The Norwegian authorities state that TS in its present form is a cornerstone of the sports and cultural offer available in Trondheim, in particular, as regards free amateur sports. As for the negative effects, the BDO report supports the claim that any aid is used to finance activities of local (and most likely non-economic) character, with no spill-over to the commercial, market oriented activities that TS also performs. |
| --- | --- |

(221)

| (222) | According to the Norwegian authorities, it would appear common ground that private investment into facilities such as TS is rare and, in any event, insufficient. In the Norwegian authorities’ view, the aid would therefore not be capable of crowding out private investment. |
| --- | --- |

(222)

| (223) | Further, Trondheim is geographically very isolated by European standards and thus unlikely to compete (directly) with other similar venues in Norway, or even less likely, in other EEA States. Even if that would be the case, that does not seem to have led the Authority or the Commission to question the compatibility of aid to such infrastructures. In addition, the Norwegian authorities have shown that TS does not undercharge its commercial users. |
| --- | --- |

(223)

| (224) | The Authority notes that aid to promote sport and culture, including aid to sport and multi-purpose infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as illustrated by Article 55 of the GBER and the decisional practice of the European Commission (143) and the Authority (144). |
| --- | --- |

(224)

| (225) | The possible aid measures at hand vary in nature. At this stage, the Authority does not have the information to enable it to set out the total possible amount of alleged aid granted to TS that would result from these measures. The Authority must thus conclude that it has doubts as to whether the measures would respect the principle of proportionality and be limited to what is necessary to achieve the stated objective. |
| --- | --- |

(225)

| (226) | Furthermore, the Authority does not have sufficient information at this point, based on the BDO cost allocation model and the cost projections for the future, to be convinced that the revenue from each activity covers their own set of costs. Consequently, the Authority cannot exclude cross-subsidization from the alleged aid measures to the other activities carried out by TS. |
| --- | --- |

(226)

| (227) | As to the claims of unlawful state aid granted to TS in the form of the implicit guarantee alleged to be granted in relation to the loan agreement and the alleged relief of infrastructure costs, the Norwegian authorities have not put forward any arguments, regarding possible compatibility with the functioning of the EEA Agreement, in case these measures are found to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority invites the Norwegian authorities to submit information in this regard. |
| --- | --- |

(227)

| (228) | As regards the capital increase, referred to as measure 6 in this decision, the Authority notes that the Norwegian authorities have granted this aid to TS under Article 55 of the GBER (145). The Norwegian authorities have provided information relating to the increased and extra costs pertaining to the extension and renovation of Trondheim Spektrum, which led to the capital increase being granted to TS (146). In previous correspondence between the Authority and the Norwegian authorities, the Authority had raised the issue of whether the measure fulfilled the criteria set out in Article 6(2) of the GBER. The Norwegian authorities have stated that TS cannot complete the expansion without the requested capital. The Norwegian authorities therefore consider that the aid complies with Article 6 GBER. |
| --- | --- |

(228)

| (229) | Article 6(1) GBER states that the Regulation shall only apply to aid, which has an incentive effect. According to Article 6(2) GBER: ‘Aid shall be considered to have an incentive effect if the beneficiary has submitted written application for the aid to the Member State concerned before work on the project or activity starts. The application for the aid shall contain at least the following information: a) undertaking’s name and size; b) description of the project, including its start and end dates; c) location of the project; d) list of project costs; type of aid (grant, loan, guarantee, repayable advance, equity injection or other) and amount of public funding needed for the project’. |
| --- | --- |

(229)

| (230) | The Norwegian authorities have explained that originally the project costs were estimated to be approximately NOK 536 million (approximately EUR 55,37 million). However, the expectation now is that they will be approximately NOK 591 million (approximately EUR 61,05 million), due, in particular, to the fact that the scope of the project increased. The increased costs of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) can be attributed two both, as described by the Norwegian authorities, new costs (increased scope of the project) and unexpected costs (budget overruns). |
| --- | --- |

(230)

| (231) | As explained by the Norwegian authorities in relation to the measure, Trondheim Spektrum has been undergoing a significant renovation and extension project since summer 2017. TS applied for a capital increase of NOK 55 million (approximately EUR 5,68 million) on 6 July 2018, and was granted the aid on 5 December 2018. It therefore seems that the aid was granted after the work on the renovation and extension project started. |
| --- | --- |

(231)

| (232) | In light of the above, the Authority has doubts, at this point, as to whether the measure fulfils the criteria set out in Article 6(2) GBER. The Authority invites the Norwegian authorities to provide further information in this regard. |
| --- | --- |

(232)

| (233) | The Norwegian authorities have not presented arguments concerning compatibility of the measure directly under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in the event that it would be considered that the GBER would not be applicable to the measure. The Authority invites the Norwegian authorities to provide information in this regard. |
| --- | --- |

(233)

| (234) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts as to whether the measures could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(234)

9.   Conclusion

| (235) | As set out above, the Authority considers that measures 4 to 7 and 9, as described above, may constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(235)

| (236) | The Authority has doubts as to whether these measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(236)

| (237) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that any aid is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(237)

| (238) | The Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit, by Monday, 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of these measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(238)

| (239) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to Trondheim Spektrum AS. |
| --- | --- |

(239)

| (240) | The Authority must remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully granted to the beneficiary will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(240)

| (241) | If this letter contains confidential information which should not be disclosed to third parties, please inform the Authority by 13 May 2019, identifying the confidential elements and the reasons why the information is considered to be confidential. In doing so, please consult the Authority’s Guidelines on Professional Secrecy in State Aid Decisions (147). If the Authority does not receive a reasoned request by that deadline, you will be deemed to agree to the disclosure to third parties and to the publication of the full text of the letter on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/. |
| --- | --- |

(241)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Articles 4(4) and 13(1) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Documents No 847105 and 848590 to 848601.

2

(3)  Document No 849708.

3

(4)  Documents No 859505, 859499, 859501 and 859503.

4

(5)  Documents No 867151, 868181 and 868182.

5

(6)  Document No 870428.

6

(7)  Document No 870360.

7

(8)  Documents No 874440 and 874442.

8

(9)  Document No 876728.

9

(10)  Document No 877379.

10

(11)  Documents No 887522, 887524 and 887526.

11

(12)  Document No 874067.

12

(13)  Document No 881377.

13

(14)  Document No 888352.

14

(15)  Documents No 885827, 885829, 888351 and 888354.

15

(16)  Document No 936140.

16

(17)  Document No 888021.

17

(18)  Documents No 896729, 896727, 896725 and 896723.

18

(19)  Documents No 1059166, 1059170 and 1059171.

19

(20)  Documents No 1059842 to 1059848.

20

(21)  Documents No 1040641, 1040643, 1040645, 1040647 and 1040649.

21

(22)  Documents No 1054292, 1054294, 1054296 and 1054298.

22

(23)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), referred to at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement, see Joint Committee Decision No 152/2014, published in OJ L 342, 27.11.2014, p. 63 and EEA Supplement No 71, 27.11.2014, p. 61.

23

(24)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

24

(25)  Document No 874440, p. 6 and Document No 859501, p. 13 and 20.

25

(26)  Document No 859501, p. 20.

26

(27)  Document No 874440, p. 6.

27

(28)  Document No 859501, p. 14.

28

(29)  Document No 859501, p. 14.

29

(30)  Document No 859501, p. 22.

30

(31)  Document No 859501, p. 23.

31

(32)  Document 1054294. See section 4.10.

32

(33)  Lov om tomtefeste (tomtefesteloven) LOV-1996-12-20-106. The Norwegian authorities have explained that the conclusion of leasehold agreements and the contractual relationship between the landowner/lessor and the lessee was regulated for the first time in a statute from 1975, which entered into force on 1 January 1976. A new Ground Lease Act was enacted in 1996 and entered into force on 1 January 2002.

33

Lov om tomtefeste (tomtefesteloven)

(34)  Lov om tinglysing (tinglysingsloven) LOV-1935-06-07-2.

34

Lov om tinglysing (tinglysingsloven)

(35)  Document No 887522, p. 4.

35

(36)  Document 874440, p. 5.

36

(37)  Document 874440, p. 10.

37

(38)  Document 859501, p. 14.

38

(39)  Document No 859501, p. 14–15. However, it can be observed that there was a reduction in the capacity in 2016. This indicates that amendments were made at least that year. The Norwegian authorities have explained that this is due to the renovation of TS (Document 874440, p. 9).

39

(40)  Document 859501, p. 15.

40

(41)  The Norwegian authorities were not able to provide data from before 2010.

41

(42)  Document 896727, p. 6.

42

(43)  Article 12 of the 2019 lease agreement. Norwegian: ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’ Document No 887522, p. 7.

43

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.

(44)  Case No 82883, GBER 30/2018/Sports.

44

(45)  Document No 874440, p. 20-25. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

45

(46)  The Norwegian authorities refer to Section 11 of lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71.

46

lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(47)  ‘Procedural orders’ are requirements relating to the order in which work shall be carried out to ensure the establishment of public services, technical infrastructure and green structures before use is made of areas and the point in time when areas may be used for building and construction purposes, including requirements relating to the order in which development works shall be carried out. See Section 11-9 of the Planning and Building Act, referred to in footnote 46.

47

(48)  The Norwegian authorities refer to section 18 of the Planning and Building Act.

48

(49)  Document No 1059846, p. 2.

49

(50)  Document No 1059846, p. 2.

50

(51)  Document No 874440, p. 20 – 25 and Documents No 1059842 to 1059848. The detailed zoning plan for part of Nidarø was adopted by the City Council on 14 March 2017 in case 25/17.

51

(52)  The Norwegian authorities refer to paragraph 203 of the Authority’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement (‘NoA’), in this regard and Commission Decision of 8.1.2016. State aid No SA.36019 – Belgium – Financing of road infrastructure in the vicinity of a real estate project – Uplace, paragraph 38.

52

(53)  Lov om pengespill (pengespilloven) LOV-1992-08-28-103.

53

Lov om pengespill (pengespilloven)

(54)  Document No 859501, p. 16.

54

(55)  The Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball.

55

(56)  Document No 887522, p. 6.

56

(57)  Document No 1054294.

57

(58)  Document No 1054298, p. 6.

58

(59)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 1, paragraphs 5 and 6. Unofficial translation. Norwegian: ‘Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.’/‘Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.’

59

Nordea har lagt betydelig vekt på at Trondheim Spektrum AS har til hensikt å gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvendig kan stille en garanti overfor Nordea som reduserer risikoen ifm kostnadsoverskridelser.

Nordea har for øvrig lagt sterk vekt på eierskapet fra Trondheim kommune og vedtaket i formannskapet datert 25. juni 2014 i sak 144/14, hvor det blant annet fremgår av punkt 2 at Trondheim kommune, som største eier av Trondheim Spektrum AS, er innstilt på å ta det nødvendige økonomiske ansvaret som følger av rehabilitering og utvikling av Trondheim Spektrum.

(60)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 3. Unofficial translation. Norwegian: ‘Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.’

60

Risikoen som følge av at det oppstår kostnadsoverskridelser i byggeperioden og kredittkunden selv ikke kan betale disse: Trondheim Spektrum AS vil gjøre selskapsendringer eller andre tiltak som åpner muligheten for at Trondheim kommune, uten å komme i strid med lovverket, om nødvending kan stille garanti overfor Nordea.

(61)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 5, ‘Other terms’ – bullet point 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke.’

61

Leieavtalen med Trondheim kommunea av 26.10.2017 kan ikke endres/reduseres uten Nordea forutgående skriftlige samtykke

(62)  Norwegian: ‘eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling’.

62

eierskifte – obligatorisk førtidig tilbakebetaling

(63)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, p. 4. Unofficial translation. Norwegian: ‘Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).’

63

Det er et vilkår for inngåelse og opprettholdelse av Byggekredittavtalen, at Trondheim Kommune eier minst 77,93 % av Kredittkunden, og opprettholder sin eierandel uendret. For det tilfellet at eiersammensetningen endres, uten Nordeas forutgående skriftlige samtykke, skal Byggekreditten og ethvert utestående tilbakebetales som angitt i klausul 11 (Førtidig forfall av byggekreditten).

(64)  Document No 1054298, p. 5.

64

(65)  Within the meaning of Article 1(c) of Part II of Protocol 3 SCA.

65

(66)  Documents No 859501, p. 13, and 859503, p. 76.

66

(67)  According to Article 1(e) of Part II of Protocol 3 SCA, ‘“individual aid” shall mean aid that is not awarded on the basis of an aid scheme and notifiable awards of aid on the basis of an aid scheme’.

67

(68)  See also Article 1(b)(iv) of Part II of Protocol 3 SCA, according to which ‘existing aid’ is ‘aid which is deemed to be existing aid pursuant to Article 15 of this Chapter’.

68

(69)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

69

(70)  This would be the case even if the limitation period would be calculated form the date of when the guarantee was last used in 2001.

70

(71)  Document No 887522, p. 5.

71

(72)  Available at http://www.eftasurv.int/media/decisions/537-09-COL.pdf. Further, see the Authority’s Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, paragraph 57.

72

(73)  Case E-14/10 Konkurrenten.no AS v ESA [2011] EFTA Ct. Rep. 266, paragraph 53.

73

Konkurrenten.no AS

ESA

(74)  Document No 859501, p. 23.

74

(75)  Document No 868182, p. 4.

75

(76)  Document No 859501, p. 24.

76

(77)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation procedure into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, paragraph 180.

77

(78)  See the Authority’s Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 closing the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund, section II.2.3.1.

78

(79)  See Commission Decision No E-45/2000 Fiscal exemption in favour of Schiphol Group (OJ C 37, 11.2.2004, p. 13).

79

(80)  The Authority’s Decision No 491/09/COL of 2 December 2009 Norsk Film group, Chapter II.2 p. 8. See also the Authority’s Decision No 075/16/COL of 20 April 2016 to propose appropriate measures regarding the use of publicly owned land and natural resources by electricity producers in Iceland, paragraph 114, and Decision No 519/12/COL of 19 December 2012 closing the formal investigation into potential aid to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene.

80

(81)  See Commission Decision No E-10/2000 State guarantees for public banks in Germany (OJ C 150 22.6.2002, p. 7).

81

(82)  Article 1(d) of Regulation (EC) No 2015/1589 corresponds to Article 1(d) of Part II of Protocol 3 SCA.

82

(83)  Judgment in Belgium v Commission, T-131/16 and T-263/16, EU:T:2019:91, paragraphs 85–88.

83

Belgium

Commission

(84)  Document No 874440, p. 8.

84

(85)  Article 15(2) of Part II of Protocol 3 SCA.

85

(86)  See judgment in Scott v Commission, T-366/00, EU:T:2003:113, paragraph 60: ‘It follows that the mere fact that the applicant was not aware of the existence of the Commission’s request for information from the French authorities beginning on 17 January 1997 [...] does not have the effect of depriving them of legal effect vis-á-vis the applicant. Consequently, the letter of 17 January 1997, sent by the Commission before the initiation of the administrative procedure and requesting further information from the French authorities, constitutes, under Article 15 of Regulation (EC) No 659/1999, a measure interrupting the 10-year limitation period’. Article 15 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (no longer in force) corresponds to Article 15 of Part II of Protocol 3 SCA.

86

Scott

Commission

vis-á-vis

(87)  Judgment in Département du Loiret v Commission, T-369/00, EU:T:2003:114, paragraphs 81 and 82.

87

Département du Loiret

Commission

(88)  Document No 849708.

88

(89)  Exhibit Q to Document No 859501.

89

(90)  Judgment in Germany v Commission, C-248/84, EU:C:1987:437, and NoA, paragraph 48.

90

Germany

Commission

(91)  Judgment in France v Ladbroke Racing Ltd and Commission, C-83/98 P, EU:C:2000:248, paragraphs 48 – 51.

91

France

Ladbroke Racing Ltd and Commission

(92)  NoA, p. 73 and 74.

92

(93)  Document 859501, p. 17.

93

(94)  Document No 859501, p. 17–18. The Norwegian authorities have further referred to a management interview with Trondheim Messeselskap AS, a company that organizes fairs all over Norway in which the Municipality was informed that Trondheim Spektrum is not perceived as a particularly cheap location. The Norwegian authorities have referred to this interview for further details on price comparison.

94

(95)  Presumably by dividing the total price paid by number of hours, 14 679 522/12 500 = 1174.36.

95

(96)  Document No 859501, p. 18.

96

(97)  As explained by the Norwegian authorities, not all daytimes are equally valuable.

97

(98)  NoA, paragraph 98.

98

(99)  NoA, paragraph 99.

99

(100)  Document No 874440, p. 8. In 1994, the rent was reduced by NOK 2 million unilaterally by the City Council. The reason behind this was threefold; (i) overall economic downturn demanding overall cuts in the city budget, (ii) the City Council was focusing on elderly care, and (iii) after refinancing in 1992, TS had reduced their cost of loan-capital and was deemed able to withstand such a cut.

100

(101)  Document No 896727, p. 6.

101

(102)  Numbers from 2017.

102

(103)  See section 5.4.2 of this decision.

103

(104)  Document No 1040641, p. 9.

104

(105)  Document Nos 1040641, p. 10, and 1054298, p. 5.

105

(106)  NoA, paragraph 68.

106

(107)  NoA, paragraph 68.

107

(108)  Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) LOV-2008-06-27-71, available at https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2008-06-27-71.

108

Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)

(109)  Document No 1059170.

109

(110)  The Authority understands that ‘BRA’ stands for ‘area of use’.

110

(111)  Document No 1054294.

111

(112)  Document No 1054298, p. 6.

112

(113)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 3.

113

(114)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 5, ‘Other terms’ – bullet point 4.

114

(115)  Document No 1054294, Loan Agreement between Nordea and TS, dated 11 December 2017, page 4, ‘Change of ownership – mandatory mandatory early repayment’ – first paragraph.

115

(116)  Document No 1054298, p. 7.

116

(117)  Judgment in Höfner and Elser v Macrotron, Case C-41/90, EU:C:1991:161, paragraphs 21 – 23 and

117

Höfner and Elser

Macrotron

(118)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

118

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(119)  Judgment in Cassa di Risparmio di Firenze and Others, Case C-222/04, EU:C:2006:8, paragraph 108.

119

Cassa di Risparmio di Firenze and Others

(120)  Judgment in Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v Commission, Case C-288/11 P, EU:C:2012:821, paragraphs 40 – 43.

120

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

Commission

(121)  The Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 50.

121

(122)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, Case C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

122

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe,

(123)  Document No 859501, p. 20.

123

(124)  Document No 859501, p. 19.

124

(125)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Ct. Rep. 76, paragraph 59; and judgment in Philip Morris v Commission, C-730/79, EU:C:1980:209, paragraph 11.

125

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(126)  Judgment in Eventech v The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

126

Eventech

The Parking Adjudicator

(127)  Document No 859501, p. 22.

127

(128)  Document No 859501, p. 22.

128

(129)  See, for instance, judgment in AITEC and others v Commission, T-447/93, T-448/93 and T-449/93, EU:T:1995:130, paragraph 141.

129

AITEC and others

Commission

(130)  See, for instance, Commission Decisions in cases N 258/2000 Leisure Pool Dorsten (OJ C 172, 16.6.2001, p. 16); Commission Decision 2004/114/EC of 29 October 2003 on measures in favour of non-profit harbours for recreational crafts, the Netherlands (OJ L 34, 6.2.2004, p. 63); SA.37963 – United Kingdom – Alleged State aid to Glenmore Lodge (OJ C 277, 21.8.2015, p. 3); SA.38208 – United Kingdom – Alleged State aid to UK member-owned golf clubs (OJ C 277, 21.8.2015, p. 4); the Authority’s Decision No 459/12/COL of 5 December 2012 on aid to Bømlabadet Bygg AS for the construction of the Bømlabadet aqua park in the Municipality of Bømlo; and Decision No 20/19/COL of 2 April 2019 Leangbukten Båtforenings Andelslag.

130

(131)  See to that effect the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre, paragraph 75.

131

(132)  See further section 2.6. The Authority requested additional information from the Norwegian authorities on 28 January 2019, which the Norwegian authorities provided on 21 February 2019.

132

(133)  Article 12 of the new lease agreement of 2019 states (in Norwegian): ‘Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet.’

133

Denne avtalen forutsettes å være inngått på markedsmessige vilkår. Det tas forbehold om at avtalen vil – forut for og i avtaleperioden – justeres for å tilfredsstille eventuelle føringer/krav fra EFTAs overvåkningsorgan (ESA), og/eller andre offentlige myndigheter. Dette for at avtalen til enhver tid skal tilfredsstille markedsinvestorprinsippet

(134)  See section 4.7 above.

134

(135)  Judgment in Italy v Commission, C-364/90 EU:C:1993:157, paragraph 20.

135

Italy

Commission

(136)  The Norwegian authorities refer to the Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

136

(137)  The Norwegian authorities refer to Commission Decision in case SA.33728 on the financing of a new multiarena in Copenhagen.

137

(138)  The Norwegian authorities refer to Article 53 of the GBER, in particular paragraph 2 thereof, and the Authority’s Decision No 496/13/COL of 11 December 2013 concerning the financing of Harpa Concert Hall and Conference Centre.

138

(139)  Document No 1046041, p. 13.

139

(140)  Document No 1040641, p. 14.

140

(141)  Document No 1040641, p. 15.

141

(142)  Document No 859501, p. 25.

142

(143)  See e.g. Commission Decision in case SA.33728 Financing of a new multiarena in Copenhagen, Commission Decision in case SA.33618 Sweden – Uppsala arena, Commission Decision in case SA.47683 Finland – Tampere Arena.

143

(144)  The Authority’s Decision No 357/15/COL of 23 September 2015 to close the formal investigation into State aid in favour of Sandefjord Fotball AS, Decision No 225/15/COL of 10 June 2015 raising no objections to aid in the form of a transfer of land to Vålerenga Fotball, and Decision No 13/18/COL of 29 January 2018 – Templarheimen II – Aid for the construction and operation of the sports facility Templarheimen.

144

(145)  See section 4.7 above.

145

(146)  Document No 930813. Letter from the Norwegian authorities dated 21 September 2018.

146

(147)  OJ L 154, 8.6.2006, p. 27 and EEA Supplement No 29, 8.6.2006, p. 1.

147

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска служба за подбор на персонал (EPSO)

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/55

---

Обявление за конкурс на общо основание

(2019/C 177/05)

Европейската служба за подбор на персонал (EPSO) организира следния конкурс на общо основание:

| | EPSO/AD/373/19 — АДМИНИСТРАТОРИ (AD 5) |
| --- | --- |

EPSO/AD/373/19 — АДМИНИСТРАТОРИ (AD 5)

Обявлението за конкурса е публикувано на 24 езика в
  Официален вестник на Европейския съюз C 177 A от 23 май 2019 г.

Повече информация можете да намерите на уебсайта на EPSO: https://epso.europa.eu/home_bg

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/56

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело M.9323 — RheinEnergie/SPIE/TankE)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2019/C 177/06)

1.

Настоящото уведомление засяга следните предприятия:

| — | RheinEnergie AG („RheinEnergie“, Германия), |
| --- | --- |

—

RheinEnergie AG („RheinEnergie“, Германия),

| — | SPIE Deutschland & Zentraleuropa GmbH („SPIE“, Германия), принадлежащо на SPIE Group (Франция). |
| --- | --- |

—

SPIE Deutschland & Zentraleuropa GmbH („SPIE“, Германия), принадлежащо на SPIE Group (Франция).

по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) и член 3, параграф 4 от Регламента за сливанията RheinEnergie и SPIE придобиват съвместен контрол над новосъздадено съвместно предприятие TankE, което ще предоставя услуги в сектора на електромобилността, по-специално придобиването и инсталирането на инфраструктура за зареждане за всички видове електрически превозни средства, както и свързаните с тях консултантски, оперативни и управленски услуги.

Концентрацията се извършва посредством покупка на дялове/акции в новосъздадено дружество, представляващо съвместно предприятие.

2.

—   за RheinEnergie: регионално, вертикално интегрирано дружество за доставка на енергия и водоснабдяване, контролирано непряко от град Кьолн,

—   за SPIE: многотехнически услуги за сгради, инсталации и инфраструктури. SPIE Group предлага механични и електротехнически инженерни услуги и услуги по управление на технически съоръжения, както и информационни и комуникационни услуги.

3.

В съответствие с Известието на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2) следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в Известието.

4.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Моля, винаги посочвайте следния референтен номер:

M.9323 — RheinEnergie/SPIE/TankE

Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс, по електронна поща или по пощата. Моля, използвайте координатите за връзка по-долу:

| Електронна поща: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Факс +32 22964301 |
| Пощенски адрес: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Електронна поща: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Факс +32 22964301

Пощенски адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент за сливанията“).

1

(2)  ОВ C 366, 14.12.2013 г., стр. 5.

2

---

| 23.5.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 177/58

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело M.9328 — Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2019/C 177/07)

1.

Настоящото уведомление засяга следните предприятия:

| — | Platinum Equity Group (Съединени щати), |
| --- | --- |

—

Platinum Equity Group (Съединени щати),

| — | Multi-Color Corporation (Съединени щати). |
| --- | --- |

—

Multi-Color Corporation (Съединени щати).

Platinum Equity Group („Platinum Equity“) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията контрол над цялото предприятие Multi-Color Corporation („MCC“).

Концентрацията се извършва посредством покупка на дялове (акции).

2.

—   за предприятие Platinum Equity: сливания, придобиване и управление на дружества, предлагащи услуги и решения за клиенти от широк кръг сектори, сред които информационни технологии, телекомуникации, логистика и услуги, производство и разпространение в сектора на металите;

—   за предприятие MCС: производство и доставка на етикети за търговски клиенти в различни сектори, включително: продукти за поддържане на дома и за лична хигиена, храни и напитки, здравно обслужване, специални продукти, потребителски стоки за дълготрайна употреба, както и вино и спиртни напитки.

3.

В съответствие с Известието на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2) следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в Известието.

4.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Моля, винаги посочвайте следния референтен номер:

M.9328 — Platinum Equity Group/Multi-Color Corporation

Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс, по електронна поща или по пощата. Моля, използвайте координатите за връзка по-долу:

| Електронна поща: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Факс +32 22964301 |
| Пощенски адрес: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Електронна поща: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Факс +32 22964301

Пощенски адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент за сливанията“).

1

(2)  ОВ C 366, 14.12.2013 г., стр. 5.

2

---