# Eiropas Savienības C 197/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 197 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 13. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 197

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 13. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 197/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2019/C 197/02 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2019. gada 4. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantā (Vigneti delle Dolomiti / Weinberg Dolomiten (AĢIN)) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2019. gada 1. jūlija(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 ( OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp. )) | 20 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2019/C 197/04 | Paziņojums par konkursa procedūru attiecībā uz licenču piešķiršanu ogļūdeņražu izpētei un ieguvei Dinaric apgabalā | 21 |
| 2019/C 197/05 | Informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu – Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) izveide (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 ( OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. )) | 23 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2019/C 197/06 | Uzaicinājums iesniegt piezīmes, ievērojot 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu | 25 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 197/01

Euro maiņas kurss

1

2019/C 197/02

Komisijas Īstenošanas lēmums (2019. gada 4. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantā (Vigneti delle Dolomiti / Weinberg Dolomiten (AĢIN))

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

2019/C 197/03

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2019. gada 1. jūlija(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 ( OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp. ))

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 ( OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp. ))

20

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2019/C 197/04

Paziņojums par konkursa procedūru attiecībā uz licenču piešķiršanu ogļūdeņražu izpētei un ieguvei Dinaric apgabalā

Dinaric

21

2019/C 197/05

Informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu – Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) izveide (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 ( OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. ))

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 ( OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. ))

23

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2019/C 197/06

Uzaicinājums iesniegt piezīmes, ievērojot 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu

25

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2019/C 197/07 | Lihtenšteinas Firstistes Administratīvās tiesas (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) 2019. gada 24. janvāra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā D un E (Lieta E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Netbuss AS2019. gada 26. februāra iesniegtā prasība pret Konkurrenten.no AS (Lieta E-1/17 Costs) | 36 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2019/C 197/07

Lihtenšteinas Firstistes Administratīvās tiesas (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) 2019. gada 24. janvāra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā D un E (Lieta E-2/19)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein

35

2019/C 197/08

Netbuss AS2019. gada 26. februāra iesniegtā prasība pret Konkurrenten.no AS (Lieta E-1/17 Costs)

Netbuss AS

Konkurrenten.no AS

Costs

36

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 12. jūnijs

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1323 |
| JPY | Japānas jena | 122,72 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4678 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88805 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6800 |
| CHF | Šveices franks | 1,1252 |
| ISK | Islandes krona | 141,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7820 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,614 |
| HUF | Ungārijas forints | 321,43 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2608 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7250 |
| TRY | Turcijas lira | 6,5550 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6292 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5059 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8570 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7206 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5445 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 337,81 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,7129 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8346 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4130 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 125,56 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7075 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,815 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,3013 |
| THB | Taizemes bāts | 35,379 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,3661 |
| MXN | Meksikas peso | 21,6615 |
| INR | Indijas rūpija | 78,4910 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1323

JPY

Japānas jena

122,72

DKK

Dānijas krona

7,4678

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88805

SEK

Zviedrijas krona

10,6800

CHF

Šveices franks

1,1252

ISK

Islandes krona

141,50

NOK

Norvēģijas krona

9,7820

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,614

HUF

Ungārijas forints

321,43

PLN

Polijas zlots

4,2608

RON

Rumānijas leja

4,7250

TRY

Turcijas lira

6,5550

AUD

Austrālijas dolārs

1,6292

CAD

Kanādas dolārs

1,5059

HKD

Hongkongas dolārs

8,8570

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7206

SGD

Singapūras dolārs

1,5445

KRW

Dienvidkorejas vona

1 337,81

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,7129

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8346

HRK

Horvātijas kuna

7,4130

IDR

Indonēzijas rūpija

16 125,56

MYR

Malaizijas ringits

4,7075

PHP

Filipīnu peso

58,815

RUB

Krievijas rublis

73,3013

THB

Taizemes bāts

35,379

BRL

Brazīlijas reāls

4,3661

MXN

Meksikas peso

21,6615

INR

Indijas rūpija

78,4910

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2019. gada 4. jūnijs)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantā

(“Vigneti delle Dolomiti” / “Weinberg Dolomiten” (AĢIN))

(2019/C 197/02)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 97. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Itālija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu ir iesniegusi ar nosaukumu “Vigneti delle Dolomiti” / “Weinberg Dolomiten” apzīmētā produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu. |
| --- | --- |

(1)

Itālija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu ir iesniegusi ar nosaukumu “Vigneti delle Dolomiti” / “Weinberg Dolomiten” apzīmētā produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu.

| (2) | Komisija ir pārbaudījusi pieteikumu un secinājusi, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93.–96. pantā, 97. panta 1. punktā, 100., 101. un 102. pantā izklāstītie nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir pārbaudījusi pieteikumu un secinājusi, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93.–96. pantā, 97. panta 1. punktā, 100., 101. un 102. pantā izklāstītie nosacījumi ir ievēroti.

| (3) | Lai būtu iespējams iesniegt iebilduma paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu, ar nosaukumu “Vigneti delle Dolomiti” / “Weinberg Dolomiten” apzīmētā produkta specifikācijas grozījuma pieteikums būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai būtu iespējams iesniegt iebilduma paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu, ar nosaukumu “Vigneti delle Dolomiti” / “Weinberg Dolomiten” apzīmētā produkta specifikācijas grozījuma pieteikums būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar nosaukumu “Vigneti delle Dolomiti” / “Weinberg Dolomiten” (AĢIN) apzīmētā produkta specifikācijas grozījuma pieteikums, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto specifikācijas grozījumu drīkst celt divu mēnešu laikā no šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

---

PIELIKUMS

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“VIGNETI DELLE DOLOMITI” / “WEINBERG DOLOMITEN”

PGI-IT-A0755-AM02

Pieteikuma iesniegšanas datums: 14.4.2015.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Jaunu dzirkstošā vīna kategoriju pievienošana

Grozījums attiecas uz šādu dzirkstošā vīna kategoriju pievienošanu:

| — | “dzirkstošais baltvīns” un “dzirkstošais sārtvīns”, |
| --- | --- |

—

“dzirkstošais baltvīns” un “dzirkstošais sārtvīns”,

| — | “kvalitatīvs dzirkstošais baltvīns” un “kvalitatīvs dzirkstošais sārtvīns”, |
| --- | --- |

—

“kvalitatīvs dzirkstošais baltvīns” un “kvalitatīvs dzirkstošais sārtvīns”,

| — | “kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais baltvīns”. |
| --- | --- |

—

“kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais baltvīns”.

Pamatojums. Daudzus populārākos dzirkstošos vīnus Trento provincē jau vairāk nekā gadsimtu ražo, izmantojot otrreizējo raudzēšanu pudelē; salīdzinoši nesen, 20. gs. 50. un 60. gados, daudzus dzirkstošos vīnus – gan vairākšķirņu vīnus, gan vienšķirnes vīnus – sāka ražot, izmantojot otrreizējo raudzēšanu lielās tvertnēs (Šarmā (Charmat) process). Patlaban Trento provincē vien ar šo metodi saražo aptuveni 3,5 miljonus pudeļu vīna, un lielai daļai šā vīna piemīt īpašības, kas vajadzīgas, lai izmantotu attiecīgo AĢIN.

Šajā grozījuma pieteikumā tiek ierosināts iepriekš minētajam segmentam noteikt augstāku aizsardzības pakāpi un ciešāku saikni ar izcelsmes teritoriju, iekļaujot to ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmētā produkta specifikācijā un tādā veidā nodrošinot, ka uz šo segmentu attiecas tādi paši noteikumi, kādus jau sen piemēro nedzirkstošiem un pusdzirkstošiem vīniem.

Lielāko daļu dzirkstošo vīnu, kuru ražošanā izmanto Šarmā procesu, izgatavo tikai daži uzņēmumi. Gadījumos, kad uzņēmumu izlaide ir neliela, arvien izplatītāka kļūst prakse, ka pārstrādi to vajadzībām veic trešie uzņēmumi, jo šāda veida ražošanai vajadzīgo sistēmu un tehnoloģiju iegāde vīnsaimniecībām rada augstas investīciju izmaksas. Tāpēc arvien vairāk vīnsaimniecību vēlas savus vīnus vēl vairāk pilnveidot, proti, pārstrādāt tos dzirkstošajos vīnos, izmantojot otrreizējo raudzēšanu autoklāvos.

Šā iemesla dēļ tika ierosināts noteikt, ka vīna pārstrādi dzirkstošajā vīnā jebkurā vietā Venēcijas un Lombardijas reģionā var veikt vīnsaimniecības, kas var pierādīt, ka pēdējos piecos vīna gados ir piekopušas ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu darīšanas tradīcijas un/vai nodarbojušās ar to tradicionālo pārstrādi pusdzirkstošajos vīnos.

Iespēja šiem produktiem piešķirt AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” ne vien sniegtu patērētājiem precīzu norādi uz ģeogrāfisko izcelsmi, bet arī pamatotu produkta vērtības pieaugumu, kas atspoguļotos kā augstāka pozīcija cenu diapazonā, un tā rezultātā tiktu pielāgota gan cena par pudeli, gan attiecīgi arī izmantoto vīnogu vērtība.

Turklāt nošķīrums, ko nodrošina AĢIN “Vigneti delle Dolomiti”, dotu iespēju vietējiem produktiem izcelties dažādu anonīmu vairākšķirņu un vienšķirnes dzirkstošo vīnu klāstā un atbrīvoties no cenu politikas, ko uzspiež šādu produktu plašais piedāvājums tirgū.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2., 6. un 8. punktu un šādiem vienotā dokumenta punktiem: 2.3. “Vīnkopības produktu kategorija”, 2.4. “Vīnu apraksts”, 2.5.1. “Īpašās vīndarības metodes” un 2.8. “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

2.2.   Jaunu šķirņu iekļaušana vīnogu šķirņu kombinācijā

Ar grozījumu vīnogu šķirņu kombinācijā tiek iekļautas turpmāk norādītās vīnogu šķirnes, kas nesen ieviestas attiecīgajās provincēs, kuras atrodas ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu ražošanas apgabalā:

| — | ‘BRONNER (B)’/(Bolcāno un Trento), |
| --- | --- |

—

‘BRONNER (B)’/(Bolcāno un Trento),

| — | ‘CARMENÈRE (N)’/(Bolcāno), |
| --- | --- |

—

‘CARMENÈRE (N)’/(Bolcāno),

| — | ‘DIOLINOIR (N)’/(Bolcāno), |
| --- | --- |

—

‘DIOLINOIR (N)’/(Bolcāno),

| — | ‘HELIOS (B)’/(Trento), |
| --- | --- |

—

‘HELIOS (B)’/(Trento),

| — | ‘JOHANNITER (B)’/(Trento), |
| --- | --- |

—

‘JOHANNITER (B)’/(Trento),

| — | ‘SOLARIS (B)’/(Bolcāno un Trento), |
| --- | --- |

—

‘SOLARIS (B)’/(Bolcāno un Trento),

| — | ‘TURCA (N)’/(Trento). |
| --- | --- |

—

‘TURCA (N)’/(Trento).

Tāpēc šīs jaunās vīnogu šķirnes ir pievienotas šķirnēm, kas attiecīgajās provincēs jau ir atļautas.

Ierosinātais grozījums ir īpaši būtisks tāpēc, ka šiem Vitis vinifera un citu Vitis ģints sugu starpsugu hibrīdiem piemīt dabiska noturība pret galvenajiem vīnogulāju patogēniem (neīstā miltrasa un īstā miltrasa) un tāpēc tās nav jāapstrādā ar ķimikālijām; šī konkrētā īpašība nozīmē to, ka šo šķirņu vīnogulājus audzē galvenokārt tuvu jutīgām teritorijām, piemēram, skolām, apbūvētām teritorijām, sporta objektiem, velomaršrutiem u. c.

Tāpēc, ņemot vērā šīs vidiskās īpašības, ar attiecīgo šķirņu vīnkokiem apstādītās platības palielināšanos un šo inovatīvo šķirņu vinifikācijā iegūtos labvēlīgos rezultātus, šā grozījuma mērķis ir arī šiem produktiem nodrošināt vajadzīgo atpazīstamības un aizsardzības līmeni.

Iespēja vīnus ar šo AĢIN laist tirgū, uz etiķetes norādot minētās vīnogu šķirnes, paaugstinātu arī šo vīnu vērtību.

Iespēja šīs vīnogu šķirnes norādīt uz etiķetes kopā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vigneti delle Dolomiti” paaugstinātu atsevišķu produktu vērtību. Jāpatur prātā, ka reizēm šīs vīnogu šķirnes ir patērētājiem mazpazīstamas vai patērētāji tās nenovērtē, jo līdz šim tās nevarēja norādīt uz attiecīgo vīnu etiķetes.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 2. iedaļas 2.7. punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes”.

2.3.   Tādu vīnu ražošana, uz kuru etiķetes norādītas vīnogu šķirnes ‘Bianchetta Trevigiana’ vai ‘Pavana’

Kategorijās “vīns” un “pusdzirkstošais vīns” ir jāiekļauj tādi vīnu veidi, uz kuru etiķetes norādītas šādas vīnogu šķirnes:

| — | ‘BIANCHETTA TREVIGIANA (B)’, |
| --- | --- |

—

‘BIANCHETTA TREVIGIANA (B)’,

| — | ‘PAVANA (N)’. |
| --- | --- |

—

‘PAVANA (N)’.

Pamatojums. Ierosinātais grozījums dod iespēju ražot vīnus no vīnogu šķirnēm ‘Bianchetta Trevigiana’ un ‘Pavana’ un šīs vīnogu šķirnes norādīt uz etiķetes saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības noteikumiem.

Tas iespējams tāpēc, ka attiecīgās vīnogu šķirnes jau ir iekļautas vīnogu šķirņu kombinācijā, kas noteikta ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmētā produkta specifikācijā, attiecīgi, par baltvīnu un sarkanvīnu/sārtvīnu ražošanu; tātad šā grozījuma mērķis ir nodrošināt iespēju ražotāju interesēs minētās divas vīnogu šķirnes norādīt uz attiecīgo vīnu etiķetes.

Šajā vienotā dokumenta iedaļā abas iepriekš minētās vīnogu šķirnes nav iekļautas to vīnogu šķirņu sarakstā, kuras aizliegts norādīt uz etiķetes.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 2. iedaļas 2.9. punktu “Papildu nosacījumi”.

2.4.   Atkāpes, kas ļauj vīnu dzirkstošajā vīnā un pusdzirkstošajā vīnā pārstrādāt kaimiņu reģionos

Produkta specifikācijā jau ir paredzēta iespēja parastos vinifikācijas procesus nedzirkstošo vīnu ražošanai veikt kaimiņu reģionos (visā Venēcijas un Lombardijas reģionā), ja attiecīgās vīnsaimniecības var pierādīt, ka pēdējos piecos vīna gados bez pārtraukumiem piekopušas ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmētu vīnu ražošanas tradīcijas.

Šā grozījuma mērķis ir ļaut vīnu pārstrādāt pusdzirkstošajā un dzirkstošajā vīnā tajā pašā apgabalā, kurā atļauta nedzirkstošo vīnu darīšana.

Pamatojums. Iespēja vīnu dzirkstošajā un pusdzirkstošajā vīnā pārstrādāt kaimiņu reģionos ir saskanīga un pamatota ar faktu, ka parastos vīndarības procesus drīkst veikt šajos reģionos (kā tas specifikācijā jau noteikts). Jāņem vērā, ka šādi procesi netiek uzskatīti par pēcvinifikācijas posmiem, bet gan drīzāk par vīna ražošanas procesa neatņemamu sastāvdaļu, un tāpēc to var veikt tikai noteiktajā vīna ražošanas apgabalā.

Gadījumos, kad uzņēmumu pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu izlaide ir neliela, arvien izplatītāka kļūst prakse, ka pārstrādi to vajadzībām veic trešie uzņēmumi, jo šāda veida ražošanai vajadzīgo sistēmu un tehnoloģiju iegāde vīnsaimniecībām rada augstas investīciju izmaksas. Tā ir parasta prakse, ka vietējie ražotāji lūdz uzņēmumiem no kaimiņos esošā Venēcijas un Lombardijas reģiona veikt šādu pārstrādi, jo īpaši tad, ja izlaides apjoms ir neliels.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 2. iedaļas 2.9. punktu “Papildu nosacījumi”.

2.5.   Vīnu un vīnogu misas jaukšanas vīndarības metode

Dokumenta daļa par vīndarbības metodi, kas ietver vīnu un vīnogu misas jaukšanu, arī izmantojot produktus, kuru izcelsme ir ārpus noteiktā apgabala (līdz 15 %), ir pārformulēta, lai izslēgtu iespēju pat tikai daļēji izmantot vīnus, kas iegūti no vīnogu šķirnēm, kuras neaudzē Trento, Bolcāno un Belluno provincē.

Pamatojums. Grozījuma mērķis ir nodrošināt uzņēmējiem precīzāku informāciju, taču salīdzinājumā ar iepriekšējo specifikāciju grozītā specifikācija vairāk ierobežo iespējas izmantot tradicionālo jaukšanas metodi. Konkrēti, grozījuma mērķis ir novērst to, ka jaukšanas metode, kurā izmanto vīnogu šķirnes, ko nevar audzēt minētajā apgabalā, negatīvi ietekmē attiecīgo vīnu īpašības un tiem raksturīgās pazīmes.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 2. iedaļas 2.5.1. punktu “Īpašā vīndarības metode”.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Reģistrējamais nosaukums

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

6.

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

| 15. | Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pārgatavu vīnogu vīns |
| --- | --- |

16.

4.   Vīna vai vīnu apraksts

“Vigneti delle Dolomiti Bianco” vīni, kas ietilpst kategorijā “vīns” un “pusdzirkstošais vīns”, ar vienas vai divu vīnogu šķirņu norādi vai bez tās

Šie dažāda veida baltvīni ir dažādās krāsās – no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažreiz ar gaiši zaļu vai vara nokrāsu, kā tas ir, piemēram, ‘Pinot Grigio’ gadījumā.

Vīniem piemīt izsmalcināts aromāts ar augļu niansēm, kas parasti raksturīga vīna darīšanā izmantotajai galvenajai vīnogu šķirnei, taču tiem piemīt arī kalnu produktu tipiskā individualitāte.

Vīnu garša var sniegties no sausas līdz saldai, tā ir harmoniska, labi strukturēta un aromātiska, kā arī labi līdzsvarota spirta satura un skābuma ziņā.

Pusdzirkstošā baltvīna gadījumā oglekļa dioksīda klātbūtne pastiprina vīna svaigumu un dzīvīgumu.

Patēriņam nodotiem baltvīniem, uz kuru etiķetes norādīts vienas vai divu vīnogu šķirņu nosaukums, papildus iepriekš aprakstītajām īpašībām piemīt arī tās attiecīgās vīnogu šķirnes vai šķirņu organoleptiskās īpašības, no kurām vīns iegūts.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Rosato” vīni, kas ietilpst kategorijā “vīns” un “pusdzirkstošais vīns”, ar vienas vai divu vīnogu šķirņu norādi vai bez tās

Šie sārtvīni ir lietošanai gatavu dzērienu produktu grupa, kurus iegūst galvenokārt no vīnogu šķirnēm ‘Schiava’, ‘Merlot’ un ‘Teroldego’.

Šiem vīniem piemīt dažādas intensitātes sārtums atkarībā no vīndarības procesa un no tā, cik ilgi tie bijuši saskarē ar vīnogu miziņām.

Aromāts ir maigs un izsmalcināts ar patīkamām augļu niansēm.

Garša ir svaiga un harmoniska, ar līdzsvarotu skābumu un var sniegties no sausas līdz saldai.

Pusdzirkstošā vīna gadījumā oglekļa dioksīda klātbūtne pastiprina vīna svaigumu un dzīvīgumu.

Patēriņam nodotiem sārtvīniem, uz kuru etiķetes norādīts vienas vai divu vīnogu šķirņu nosaukums, papildus iepriekš aprakstītajām īpašībām piemīt arī tās attiecīgās vīnogu šķirnes vai šķirņu organoleptiskās īpašības, no kurām vīns iegūts.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 10 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Rosso” vīni, kas ietilpst kategorijā “vīns” un “pusdzirkstošais vīns”, ar vienas vai divu vīnogu šķirņu norādi vai bez tās

Šie vīni ir dažādas intensitātes rubīnsarkanā krāsā, izturētam vīnam dažreiz var būt oranža nokrāsa. To aromāts ir vīnam raksturīgs, reizēm ēteriski piesātināts vai augļains; atkarībā no ražošanā izmantotās vīnogu šķirnes vīniem var būt dažādas intensitātes augļu aromāti, kas izturētam vīnam var būt ļoti izteikti.

Garša ir harmoniska, pilnmiesīga, reizēm rūgtena un spēcīga, tā var sniegties no sausas līdz saldai.

Sarkanvīnam “Novello” piemīt aromāti un garšas, ko rada īpašs vīndarības paņēmiens: macerācija oglekļa dioksīda vidē, kas pastiprina vīnam raksturīgo garšu un vīnogu šķirnei raksturīgās nianses.

Pusdzirkstošā vīna gadījumā oglekļa dioksīda klātbūtne pastiprina vīna dzīvīgumu.

Patēriņam nodotiem sarkanvīniem, uz kuru etiķetes norādīts vienas vai divu vīnogu šķirņu nosaukums, papildus iepriekš aprakstītajām īpašībām piemīt arī tās attiecīgās vīnogu šķirnes vai šķirņu organoleptiskās īpašības, no kurām vīns iegūts.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija:

| — | “Vino Novello” tipa vīniem 11 %, |
| --- | --- |

—

“Vino Novello” tipa vīniem 11 %,

| — | citiem vīniem 10 %. |
| --- | --- |

—

citiem vīniem 10 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Bianco” vīni, kas ietilpst 15. un 16. kategorijā, arī vīni ar tradicionālo apzīmējumu “Passito” vai “Vino Passito”, bez vīnogu šķirnes norādes

Šiem vīniem piemīt lieliska individualitāte un raksturs. To krāsa sniedzas no zeltaini dzeltenas līdz dzintaranai.

Aromāts ir izsmalcināts un maigs, ar izteiktām vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu niansēm, reizēm vircots.

Vīniem piemīt pilnīga un harmoniska garša, kas raksturīga vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu vīnam, dažkārt ar spirtotu piegaršu, garša var sniegties no sausas līdz saldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 16 %.

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 % (vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām) un 12,0 % (pārgatavu vīnogu vīns).

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Rosato” vīni, kas ietilpst 15. un 16. kategorijā, arī vīni ar tradicionālo apzīmējumu “Passito” vai “Vino Passito”, bez vīnogu šķirnes norādes

Šiem vīniem piemīt lieliska individualitāte un raksturs. Tie ir dažādas intensitātes sārtā krāsā, dažkārt ar oranžu nokrāsu.

Aromāts ir izsmalcināts un maigs, ar izteiktām vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu niansēm, reizēm vircots.

Vīniem piemīt pilnīga un harmoniska garša, kas raksturīga vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu vīnam, dažkārt ar spirtotu piegaršu, garša var sniegties no sausas līdz saldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 16 %.

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 % (vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām) un 12,0 % (pārgatavu vīnogu vīns).

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 15,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Rosso” vīni, kas ietilpst 15. un 16. kategorijā, arī vīni ar tradicionālo apzīmējumu “Passito” vai “Vino Passito”, bez vīnogu šķirnes norādes

Šiem vīniem piemīt lieliska individualitāte un raksturs. Vīni ir granātsarkanā krāsā, reizēm ar oranžu nokrāsu.

Aromāts ir izsmalcināts un maigs, ar izteiktām vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu niansēm, reizēm vircots.

Vīniem piemīt pilnīga un harmoniska garša, kas raksturīga vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu vīnam, dažkārt ar spirtotu piegaršu, garša var sniegties no sausas līdz saldai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 16 %.

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija: 9,0 % (vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām) un 12,0 % (pārgatavu vīnogu vīns).

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Bianco” vīni, kas ietilpst 4. kategorijā “dzirkstošais vīns”, 5. kategorijā “kvalitatīvs dzirkstošais vīns” un 6. kategorijā “kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns”, ar vienas vai divu vīnogu šķirņu norādi vai bez tās

Dzirkstošajam vīnam ir raksturīga dzīvīga un noturīga putošanās un krāsa, kas sniedzas no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai ar gaiši zaļu nokrāsu. Vīnam īpaši raksturīga izsmalcinātība un elegance. Tam ir īpašs, maigs un izsmalcināts aromāts ar rauga niansi; kvalitatīvam aromātiskajam dzirkstošajam vīnam piemīt vīnogu šķirnei ‘Moscato Giallo’ raksturīgais aromāts. Garša ir maiga, dzīvīga un attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīga; cukura satura ziņā garša var būt no sausas līdz saldai, proti, ar norādi no “brut nature” līdz “sweet”. Patēriņam nodotiem dzirkstošajiem baltvīniem un kvalitatīviem dzirkstošajiem baltvīniem, uz kuru etiķetes norādīts vienas vai divu vīnogu šķirņu nosaukums, papildus iepriekš aprakstītajām īpašībām piemīt arī tās attiecīgās vīnogu šķirnes vai šķirņu organoleptiskās īpašības, no kurām vīns iegūts. Kvalitatīvam aromātiskajam dzirkstošajam vīnam ar vīnogu šķirnes norādi vai bez tās ir jāpiemīt vīnogu šķirnes ‘Moscato Giallo’ organoleptiskajām īpašībām un ir jābūt pilnībā iegūtam no šīs vīnogu šķirnes. Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,0 %.

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija: 10,5 % (dzirkstošais vīns un kvalitatīvs dzirkstošais vīns) un 6,0 % (kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns).

Minimālais kopējais skābums: izteikts vīnskābē – 4,5 g/l (dzirkstošais vīns un kvalitatīvs dzirkstošais vīns), 5,0 g/l (kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns).

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

“Vigneti delle Dolomiti Rosato” vīni, kas ietilpst 4. kategorijā “dzirkstošais vīns” un 5. kategorijā “kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, ar vienas vai divu vīnogu šķirņu norādi vai bez tās

Dzirkstošajam vīnam ir raksturīga dzīvīga un noturīga putošanās un dažādas intensitātes sārtums. Vīnam īpaši raksturīga izsmalcinātība un elegance.

Tam ir īpašs, maigs un izsmalcināts aromāts ar rauga niansi.

Garša ir maiga, dzīvīga un attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīga; cukura satura ziņā garša var būt no sausas līdz saldai, proti, ar norādi no “brut nature” līdz “sweet”.

Patēriņam nodotiem dzirkstošajiem sārtvīniem un kvalitatīviem dzirkstošajiem sārtvīniem, uz kuru etiķetes norādīts vienas vai divu vīnogu šķirņu nosaukums, papildus iepriekš aprakstītajām īpašībām piemīt arī tās attiecīgās vīnogu šķirnes vai šķirņu organoleptiskās īpašības, no kurām vīns iegūts.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %.

Minimālais bezcukura ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 %. |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5 %.

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajiem limitiem.

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Vīnu un vīnogu misas jaukšanas vīndarbības metode

Attiecīgie vīndarības metodes ierobežojumi

Saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem produkta specifikācija atļauj vīnogu misas un vīnus līdz 15 % apmērā jaukt ar vīnogu misu un vīniem arī no citiem Itālijas vīnogu audzēšanas apgabaliem, ar nosacījumu, ka tie iegūti no nearomātiskām vīnogu šķirnēm, kas klasificētas kā “piemērotas audzēšanai” Belluno, Bolcāno un Trento provincē vai tādas, kuru piemērotība audzēšanai šajā provincēs “tiek novērota”.

Vīndarības metode, kas ietver pārstrādi dzirkstošajā vīnā, izmantojot otrreizējo raudzēšanu autoklāvos

Attiecīgie vīndarības metodes ierobežojumi

Pārstrāde dzirkstošajā vīnā ir atļauta, izmantojot tikai otrreizējo raudzēšanu lielās tvertnēs (autoklāvos).

b)   Maksimālās ražas

“Vigneti delle Dolomiti Bianco”, “Vigneti delle Dolomiti Rosato” un “Vigneti delle Dolomiti Rosso” vīni bez vīnogu šķirnes norādes:

23 000 kg vīnogu no hektāra.

“Vigneti delle Dolomiti” vīni, ko iegūst no vīnogu šķirnes ‘Moscato Rosa’:

12 000 kg vīnogu no hektāra.

“Vigneti delle Dolomiti” vīni ar citu atļautu vīnogu šķirņu norādi:

19 500 kg vīnogu no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar nosaukumu “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu darīšanā izmantotās vīnogas iegūst visā Trento un Bolcāno autonomās provinces teritorijā un Venēcijas reģionā esošās Belluno provinces teritorijā; visas minētās provinces ir daļa no ES C I (B) vīnogu audzēšanas zonas.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | ‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’

| | ‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’

| | ‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet’ |
| --- | --- |

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet’

| | ‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Italiano’ |
| --- | --- |

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Italiano’

| | ‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Nostrano’ |
| --- | --- |

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet Nostrano’

| | ‘Casetta N.’ |
| --- | --- |

‘Casetta N.’

| | ‘Chardonnay B.’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay B.’

| | ‘Franconia N.’ |
| --- | --- |

‘Franconia N.’

| | ‘Goldtraminer B.’ |
| --- | --- |

‘Goldtraminer B.’

| | ‘Gosen N.’ |
| --- | --- |

‘Gosen N.’

| | ‘Groppello di Revò N.’ – ‘Groppello’ |
| --- | --- |

‘Groppello di Revò N.’ – ‘Groppello’

| | ‘Kerner B.’ |
| --- | --- |

‘Kerner B.’

| | ‘Lagarino B.’ |
| --- | --- |

‘Lagarino B.’

| | ‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Enantio N.’ |
| --- | --- |

‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Enantio N.’

| | ‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Lambrusco’ |
| --- | --- |

‘Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ – ‘Lambrusco’

| | ‘Manzoni Bianco B.’ – ‘Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’ |
| --- | --- |

‘Manzoni Bianco B.’ – ‘Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’

| | ‘Maor B.’ |
| --- | --- |

‘Maor B.’

| | ‘Merlot N.’ |
| --- | --- |

‘Merlot N.’

| | ‘Moscato Giallo B.’ – ‘Goldmuskateller’ |
| --- | --- |

‘Moscato Giallo B.’ – ‘Goldmuskateller’

| | ‘Moscato Giallo B.’ – ‘Moscato’ |
| --- | --- |

‘Moscato Giallo B.’ – ‘Moscato’

| | ‘Moscato Giallo B.’ – ‘Moscatellone’ |
| --- | --- |

‘Moscato Giallo B.’ – ‘Moscatellone’

| | ‘Moscato Rosa Rs.’ – ‘Moscato delle Rose’ |
| --- | --- |

‘Moscato Rosa Rs.’ – ‘Moscato delle Rose’

| | ‘Moscato Rosa Rs.’ – ‘Rosen Muskateller’ |
| --- | --- |

‘Moscato Rosa Rs.’ – ‘Rosen Muskateller’

| | ‘Müller Thurgau B.’ – ‘Riesling x Sylvaner’ |
| --- | --- |

‘Müller Thurgau B.’ – ‘Riesling x Sylvaner’

| | ‘Nosiola B.’ |
| --- | --- |

‘Nosiola B.’

| | ‘Paolina B.’ |
| --- | --- |

‘Paolina B.’

| | ‘Pavana N.’ |
| --- | --- |

‘Pavana N.’

| | ‘Petit Verdot N’ |
| --- | --- |

‘Petit Verdot N’

| | ‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot’ |
| --- | --- |

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot’

| | ‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot Blanc’ |
| --- | --- |

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot Blanc’

| | ‘Pinot Bianco B.’ – ‘Weissburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Weissburgunder’

| | ‘Pinot Bianco B.’ – ‘Weiß Burgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Weiß Burgunder’

| | ‘Pinot Bianco B.’ – ‘Weißburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Weißburgunder’

| | ‘Pinot Grigio’ – ‘Grauburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Grigio’ – ‘Grauburgunder’

| | ‘Pinot Grigio’ – ‘Grauer Burgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Grigio’ – ‘Grauer Burgunder’

| | ‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot’ |
| --- | --- |

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot’

| | ‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot Gris’ |
| --- | --- |

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot Gris’

| | ‘Pinot Grigio’ – ‘Ruländer’ |
| --- | --- |

‘Pinot Grigio’ – ‘Ruländer’

| | ‘Pinot Nero N.’ – ‘Blauer Spätburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Nero N.’ – ‘Blauer Spätburgunder’

| | ‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot’ |
| --- | --- |

‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot’

| | ‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot Noir’ |
| --- | --- |

‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot Noir’

| | ‘Pinot Nero N.’ – ‘Spätburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Nero N.’ – ‘Spätburgunder’

| | ‘Pinot Nero N.’ – ‘Blauburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot Nero N.’ – ‘Blauburgunder’

| | ‘Rebo N.’ |
| --- | --- |

‘Rebo N.’

| | ‘Rossara N.’ |
| --- | --- |

‘Rossara N.’

| | ‘Saint Laurent N.’ |
| --- | --- |

‘Saint Laurent N.’

| | ‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’

| | ‘Schiava Gentile N.’ – ‘Kleinvernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Gentile N.’ – ‘Kleinvernatsch’

| | ‘Schiava Gentile N.’ – ‘Mittervernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Gentile N.’ – ‘Mittervernatsch’

| | ‘Schiava Gentile N.’ – ‘Schiava’ |
| --- | --- |

‘Schiava Gentile N.’ – ‘Schiava’

| | ‘Schiava Gentile N.’ – ‘Vernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Gentile N.’ – ‘Vernatsch’

| | ‘Schiava N.’ |
| --- | --- |

‘Schiava N.’

| | ‘Schiava Grigia N.’ – ‘Grauvernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grigia N.’ – ‘Grauvernatsch’

| | ‘Schiava Grigia N.’ – ‘Schiava’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grigia N.’ – ‘Schiava’

| | ‘Schiava Grigia N.’ – ‘Vernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grigia N.’ – ‘Vernatsch’

| | ‘Schiava Grossa N.’ – ‘Edelvernatsch Gr’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grossa N.’ – ‘Edelvernatsch Gr’

| | ‘Schiava Grossa N.’ – ‘Großvernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grossa N.’ – ‘Großvernatsch’

| | ‘Schiava Grossa N.’ – ‘Schiava’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grossa N.’ – ‘Schiava’

| | ‘Schiava Grossa N.’ – ‘Vernatsch’ |
| --- | --- |

‘Schiava Grossa N.’ – ‘Vernatsch’

| | ‘Sennen N.’ |
| --- | --- |

‘Sennen N.’

| | ‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Grüner Sylvaner’ |
| --- | --- |

‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Grüner Sylvaner’

| | ‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Silvaner’ |
| --- | --- |

‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Silvaner’

| | ‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Sylvaner’ |
| --- | --- |

‘Sylvaner Verde B.’ – ‘Sylvaner’

| | ‘Syrah N.’ – ‘Shiraz’ |
| --- | --- |

‘Syrah N.’ – ‘Shiraz’

| | ‘Teroldego N.’ |
| --- | --- |

‘Teroldego N.’

| | ‘Verdealbara B.’ |
| --- | --- |

‘Verdealbara B.’

| | ‘Bronner B.’ |
| --- | --- |

‘Bronner B.’

| | ‘Helios B.’ |
| --- | --- |

‘Helios B.’

| | ‘Johanniter B.’ |
| --- | --- |

‘Johanniter B.’

| | ‘Solaris B.’ |
| --- | --- |

‘Solaris B.’

| | ‘Turca N.’ |
| --- | --- |

‘Turca N.’

| | ‘Turca N.’ – ‘Serbina N.’ |
| --- | --- |

‘Turca N.’ – ‘Serbina N.’

| | ‘Lagrein N.’ |
| --- | --- |

‘Lagrein N.’

| | ‘Marzemino N.’ – ‘Berzamino’ |
| --- | --- |

‘Marzemino N.’ – ‘Berzamino’

| | ‘Marzemino N.’ – ‘Berzemino’ |
| --- | --- |

‘Marzemino N.’ – ‘Berzemino’

| | ‘Meunier N.’ |
| --- | --- |

‘Meunier N.’

| | ‘Negrara N.’ |
| --- | --- |

‘Negrara N.’

| | ‘Riesling Italico B.’ – ‘Riesling’ |
| --- | --- |

‘Riesling Italico B.’ – ‘Riesling’

| | ‘Riesling Italico B.’ – ‘Welschriesling’ |
| --- | --- |

‘Riesling Italico B.’ – ‘Welschriesling’

| | ‘Riesling Renano B.’ – ‘Rheinrieseling’ |
| --- | --- |

‘Riesling Renano B.’ – ‘Rheinrieseling’

| | ‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’ |
| --- | --- |

‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’

| | ‘Traminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’ |
| --- | --- |

‘Traminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’

| | ‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Procanico’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Procanico’

| | ‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Trebbiano’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Trebbiano’

| | ‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Ugni Blanc’ |
| --- | --- |

‘Trebbiano Toscano B.’ – ‘Ugni Blanc’

| | ‘Veltliner B.’ – ‘Gruner Veltliner’ |
| --- | --- |

‘Veltliner B.’ – ‘Gruner Veltliner’

| | ‘Moscato Giallo B.’ – ‘Moscatello’ |
| --- | --- |

‘Moscato Giallo B.’ – ‘Moscatello’

| | ‘Moscato Giallo B.’ – ‘Muscat’ |
| --- | --- |

‘Moscato Giallo B.’ – ‘Muscat’

| | ‘Moscato Giallo B.’ – ‘Muskateller’ |
| --- | --- |

‘Moscato Giallo B.’ – ‘Muskateller’

| | ‘Malvasia Nera Lunga N.’ – ‘Malvasia’ |
| --- | --- |

‘Malvasia Nera Lunga N.’ – ‘Malvasia’

| | ‘Malvasia N.’ – ‘Malvasier’ |
| --- | --- |

‘Malvasia N.’ – ‘Malvasier’

| | ‘Malvasia N.’ – ‘Roter Malvasier’ |
| --- | --- |

‘Malvasia N.’ – ‘Roter Malvasier’

| | ‘Petit Manseng B.’ |
| --- | --- |

‘Petit Manseng B.’

| | ‘Portoghese N.’ – ‘Blauer Portugieser’ |
| --- | --- |

‘Portoghese N.’ – ‘Blauer Portugieser’

| | ‘Portoghese N.’ – ‘Portugieser’ |
| --- | --- |

‘Portoghese N.’ – ‘Portugieser’

| | ‘Tannat N.’ |
| --- | --- |

‘Tannat N.’

| | ‘Tempranillo N.’ |
| --- | --- |

‘Tempranillo N.’

| | ‘Viogner B.’ |
| --- | --- |

‘Viogner B.’

| | ‘Zweigelt N.’ |
| --- | --- |

‘Zweigelt N.’

| | ‘Diolinoir N.’ |
| --- | --- |

‘Diolinoir N.’

| | ‘Barbera N.’ |
| --- | --- |

‘Barbera N.’

| | ‘Bianchetta Trevigiana B.’ – ‘Bianchetta’ |
| --- | --- |

‘Bianchetta Trevigiana B.’ – ‘Bianchetta’

| | ‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’ |
| --- | --- |

‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’

| | ‘Marzemina Grossa N.’ – ‘Marzemina Bastarda’ |
| --- | --- |

‘Marzemina Grossa N.’ – ‘Marzemina Bastarda’

| | ‘Marzemina Bianca B.’ – ‘Marzemina’ |
| --- | --- |

‘Marzemina Bianca B.’ – ‘Marzemina’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Gelber Muskateller’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Gelber Muskateller’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscatello’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscatello’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscatello’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscatello’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscatellone’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscatellone’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscato’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Moscato’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Muscat’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Muscat’

| | ‘Moscato Bianco B.’ – ‘Muskateller’ |
| --- | --- |

‘Moscato Bianco B.’ – ‘Muskateller’

| | ‘Glera B.’ – ‘Serprino’ |
| --- | --- |

‘Glera B.’ – ‘Serprino’

| | ‘Glera Lunga B.’ – ‘Glera’ |
| --- | --- |

‘Glera Lunga B.’ – ‘Glera’

| | ‘Glera Lunga B.’ – ‘Serprino’ |
| --- | --- |

‘Glera Lunga B.’ – ‘Serprino’

| | ‘Tocai Friulano B.’ – ‘Tai’ |
| --- | --- |

‘Tocai Friulano B.’ – ‘Tai’

| | ‘Trevisana Nera N.’ |
| --- | --- |

‘Trevisana Nera N.’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

“Vigneti delle Dolomiti”, visas kategorijas (1., 4., 5., 6., 8., 15. un 16. kategorija)

Saiknei relevantie dabas faktori

Apgabals aptver Trentīno, Alto Adidžes un Belluno provinci Venēcijas reģionā un atrodas Dolomītalpos, kas ir neparasta kalnu grēda un UNESCO pasaules mantojuma objekts. Apgabals ir lielākoties kalnains vai paugurains, un tā ģeoloģija ir daudzveidīga, jo šajā apgabalā esošajiem kalniem ir dažāda ģeoloģiskā izcelsme; lielāko teritoriju aizņem Dolomītalpi.

Apgabalā valda pārejas tipa klimats, proti, klimats, kas no puskontinentālā pāriet alpīnajā; aukstākie mēneši ir ziemas mēneši, bet siltākie – jūlijs un augusts. Vidējais nokrišņu daudzums ir 1 000 mm gadā, un nokrišņu sadalījums ir Vidusjūras reģionam tipisks, proti, lielākais nokrišņu daudzums ir pavasarī un rudenī. Pietiekams nokrišņu daudzums un izcilas ūdens rezerves, ko nodrošina daudzajos kalnos kūstošais sniegs, nodrošina to, ka augsne satur pietiekami daudz ūdens. Dolomītalpu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kā arī pārejas tipa klimats (klimats, kas no mediterānā pāriet alpīnajā) AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” vīnogu audzēšanas apgabalā rada unikālu vidi un tajā ražoto vīnu padara īpašu.

Augsne sastāv galvenokārt no kaļķakmens šķembām un satur daudz akmeņu, tāpēc ir nodrošināta laba augsnes notece un aerācija. Šādas augsnes parasti atrodamas uz kaļķakmens šķembām vidēji augstās līdz augstās aluviālo izneses konusu vietās. Nogāžu zemākajās daļās augsnes satur mazāk akmeņu. Dažos zemieņu apgabalos ir koluviālo nogulumu slāņi, uz morēnas nogulumiem izveidojušās augsnes vai fluviālās grants slāņi. Apgabalā sastopama arī augsne ar citādu ģeoloģisko izcelsmi, piemēram, Valle di Cembra ielejā (porfīriska), Val d’Isarco ielejā (metamorfa un kristāliska) un Vallagarina ielejas vidusdaļā (bazaltiska).

Saiknei relevantie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Vīnogulāji un vīns vienmēr ir bijusi daļa no apgabala kultūras mantojuma; to pierāda neskaitāmi arheoloģiskie atradumi un dokumentēti vēsturiskie pierādījumi par periodu no bronzas laikmeta līdz mūsdienām. Vairākus gadsimtus viss apgabals bija arī daļa no Austroungārijas Impērijas, un vairākas šīs impērijas administratīvās un kultūras tradīcijas ir saglabājušās līdz pat mūsdienām. Tūkstoš gados, kopš cilvēces vēsture ir cieši saistīta ar vīnogu audzēšanu, starp tām izveidojušās nesaraujamas saiknes, kas atspoguļojas ne vien vietējā kultūrā un tradicionālajās lauksaimniecības un vīndarības praksēs, bet arī plašākās un netieši saistītās kultūras jomās, tādās kā māksla un gastronomija. 1874. gadā tika nodibināts San Michele all’Adige Lauksaimniecības institūts, un tas izšķiroši un paliekoši ietekmēja vīnogu audzēšanu, vīna ražošanu un vīna kultūru kopumā šajā reģionā, jo šis institūts kļuva par īpaši nozīmīgu mācību, zināšanu un izglītības avotu šajā nozarē. Moderno vīnkopību ļoti būtiski ir ietekmējušas zināšanas un jaunie vīnogu audzēšanas un vīndarības paņēmieni, ko šis institūts izplatījis kopā ar Conegliano skolu. Būtisku ieguldījumu devuši arī apgabala vīnkopji, kas ieviesuši vīna dārzu apsaimniekošanas procesus un metodes, kuras apvieno vidiskās un ekonomiskās ilgtspējas principus un inovatīvas vīndarības tehnoloģijas.

“Vigneti delle Dolomiti”, kategorija “Vīns”

Turpinājumā sniegta informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistīta ar ģeogrāfisko izcelsmi, un par cēlonisko saikni ar ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem.

Dažāda veida baltvīni ir dažādās krāsās – no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, reizēm ar gaiši zaļu vai vara nokrāsu, kā tas ir, piemēram, ‘Pinot Grigio’ gadījumā. Vīniem ir raksturīgs viegls, izsmalcināts aromāts ar augļu niansēm, kas parasti raksturīgas vīna darīšanā izmantotajai galvenajai vīnogu šķirnei; jo īpaši tas attiecas uz tādām aromātiskajām vai pusaromātiskajām šķirnēm kā ‘Muller Thurgau’ un ‘Sauvignon’. Vīnu garša sniedzas no sausas līdz saldai un ir harmoniska, labi strukturēta, svaiga un aromātiska.

Sārtvīniem, jo īpaši tiem, kas iegūti no vīnogu šķirnēm ‘Schiava’, ‘Merlot’ un ‘Teroldego’, piemīt dažādas intensitātes sārtums, kas atkarīgs no vīndarības procesa. Garša ir svaiga un harmoniska, tā sniedzas no sausas līdz saldai, un tai piemīt līdzsvarots skābums.

Sarkanvīni ir dažādas intensitātes rubīnsarkanā krāsā, izturētiem vīniem reizēm var būt oranža nokrāsa. To aromāts ir vīnam raksturīgs, reizēm ēteriski piesātināts vai augļains; atkarībā no ražošanā izmantotās vīnogu šķirnes vīniem var būt dažādas intensitātes augļu aromāti, kas izturētam vīnam var būt ļoti izteikti. Garša ir harmoniska un labi strukturēta, tā sniedzas no sausas līdz saldai.

Sarkanvīnam “Novello” piemīt aromāti un garšas, ko rada īpašs vīndarības paņēmiens: macerācija oglekļa dioksīda vidē, kas pastiprina vīnam raksturīgo garšu un vīnogu šķirnei raksturīgās nianses.

Plašais audzēto vīnogu šķirņu klāsts dod iespēju pēc iespējas labāk izmantot dažādos zemes veidus. Vīna dārzi parasti atrodas zonās, kas saņem visvairāk saules gaismas. Balto vīnogu šķirnes audzē galvenokārt kalnainos apvidos, savukārt sarkano vīnogu šķirnes audzē ielejas dziļākajās augsnēs, lai iegūtu pilnmiesīgus, tanīniem bagātus un aromātiskus vīnus ar labi jūtamām nobriedušu augļu garšas niansēm.

Šim apgabalam raksturīgās dienas un nakts temperatūras atšķirības veicina to, ka sevišķi baltajās vīnogās uzkrājas ievērojams daudzums aromātisko prekursoru, kas vīniem piešķir tiem raksturīgās organoleptiskās īpašības. Tādējādi dažādās dārzu atrašanās vietas un atšķirīgais augstums nodrošina ļoti daudzveidīgus apstākļus un dod iespēju noteikt dažādām vīnogu šķirnēm piemērotāko vietu.

Ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu īpašības un kvalitāti ietekmē arī cilvēkfaktori, jo īpaši vīnu ražotāju profesionalitāte. Saimniecības vīna dārza platība nav liela – aptuveni 1,3 hektāri. Topogrāfijas dēļ vīna dārza kopšana 1 hektāra platībā prasa ļoti daudz darba (vairāk nekā 600 stundu). Lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes. Vīnogas novāc tikai ar rokām.

Dabas faktoru (klimats, augsnes apstākļi un topogrāfija) mijiedarbība, vietējo vīndaru uzkrātā pieredze un mūsdienīgi vīnogu audzēšanas un vīndarības paņēmieni dod iespēju ražot kvalitatīvus vīnus, kuru īpašības un reputācija ir saistīta gan ar ražošanas apgabalu, gan vīnogu šķirnēm, no kurām tos iegūst.

“Vigneti delle Dolomiti”, 4. kategorija “dzirkstošais vīns”, 5. kategorija “kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, 6. kategorija “kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns”, 8. kategorija “pusdzirkstošais vīns”

Turpinājumā sniegta informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistīta ar ģeogrāfisko izcelsmi, un par cēlonisko saikni ar ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem.

Dzirkstošo vīnu, kas var lepoties ar gadsimtiem ilgām tradīcijām, uzskata par vietējās vīndarības izcilāko sasniegumu. Īpašās rūpība vīnogu audzēšanas un novākšanas posmā un laikā, kad no tām iegūst bāzes vīnu, kā arī tam sekojošajā otrreizējās raudzēšanas periodā dzirkstošo vīnu padara par īpašu vīnu, kas izceļas ar izsmalcinātību un eleganci.

Dzirkstošo vīnu kvalitāti nosaka tas, cik pieejamas ir izejvielas, kas iegūtas kalnainos vīnogu audzēšanas apgabalos, kur vīnogām un vīniem piemītošās kvalitātes īpašības ir ideāli piemērotas šā vīna veida ražošanai. Šīs īpašības galvenokārt nosaka tas, ka vīnogās saglabājas labs cukuru satura un skābuma līdzsvars, ko veicina dienas un nakts temperatūras atšķirības, kuras, vīna dārzu relatīvajam augstumam palielinoties, pakāpeniski kļūst izteiktākas.

Turklāt produkta īpašības ir atkarīgas no to vīnogu šķirņu ierobežotā klāsta, ko drīkst izmantot dzirkstošo vīnu ražošanai.

Kvalitatīva aromātiskā dzirkstošā vīna gadījumā cēlonisko mijiedarbību nosaka arī vīnogu šķirnes izvēle, proti, tā ražošanā izmanto vietējo šķirni ‘Moscato Giallo’, kuru audzē šajā apgabalā, – izturēšana pastiprina tās izsmalcināto aromātu, taču, pateicoties subalpīnajam klimatam, aromāts nekļūst pārāk intensīvs.

Dzirkstošajam vīnam ir raksturīga dzīvīga un noturīga putošanās un krāsa, kas sniedzas no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai ar gaiši zaļu nokrāsu. Tam ir īpašs un izsmalcināts aromāts ar rauga niansi. Garša ir maiga, dzīvīga un attiecīgajai vīnogu šķirnei raksturīga.

Dzirkstošajam sārtvīnam, ko iegūst galvenokārt no vīnogu šķirnes ‘Pinot Nero’, ir raksturīga dzīvīga un noturīga putošanās un dažādas intensitātes sārtums. Tam ir īpašs un izsmalcināts aromāts ar rauga niansi. Garša ir izsmalcināta, dzīvīga un īpaša.

Cukuru satura ziņā dzirkstošā vīna garša atkarībā no tā, vai tas ir sārtvīns vai baltvīns, var būt no sausas līdz saldai, proti, ar norādi no “brut nature” līdz “sweet”.

Pusdzirkstošajiem vīniem – gan baltvīniem, gan sārtvīniem, gan sarkanvīniem – ir raksturīgs svaigums un dzīvīgums, kas saistīts ar mērenu oglekļa dioksīda izdalīšanos.

Turklāt specializācijas līmenis, kādu dažas vīnsaimniecības ir sasniegušas pusdzirkstošo vīnu ražošanā, ir nodrošinājis iespēju pilnveidot vīndarības paņēmienus un tehnoloģiskos aspektus saistībā ar otrreizējo raudzēšanu, ko veic lielās tvertnēs (autoklāvos), un tas palīdz paaugstināt pusdzirkstošo vīnu kvalitātes standartus.

Faktiski ražošanas procesa specializācija ir devusi iespēju noteikt, kuras vīnogu šķirnes ir piemērotākās pārstrādei pusdzirkstošajā vīnā, un veikt otrreizējo raudzēšanu, izmantojot iekārtas, kas atbilst jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem; minētie faktori ir veicinājuši galaprodukta kvalitātes paaugstināšanos.

Vides daudzveidība augsnes un klimata ziņā ļauj pēc iespējas labāk izmantot to vīnogu šķirņu potenciālu, kuras ir piemērotas pārstrādei dzirkstošajā vīnā. Vīna dārzi parasti atrodas zonās, kas saņem visvairāk saules gaismas. Šim apgabalam raksturīgās dienas un nakts temperatūras atšķirības veicina to, ka sevišķi baltajās vīnogās uzkrājas ievērojams daudzums aromātisko prekursoru, kas vīniem piešķir tiem raksturīgās organoleptiskās īpašības. Tādējādi dažādās dārzu atrašanās vietas un atšķirīgais augstums nodrošina ļoti daudzveidīgus apstākļus un dod iespēju noteikt dažādām vīnogu šķirnēm piemērotāko vietu.

Ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu īpašības un kvalitāti ietekmē arī cilvēkfaktori, jo īpaši vīnu ražotāju profesionalitāte. Saimniecības vīna dārza platība nav liela – aptuveni 1,3 hektāri. Topogrāfijas dēļ vīna dārza kopšana 1 hektāra platībā prasa ļoti daudz darba (vairāk nekā 600 stundu). Lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes. Vīnogas novāc tikai ar rokām.

Dabas faktoru (vīnogu šķirne, klimats, augsne) mijiedarbība, vietējo vīndaru uzkrātā pieredze un mūsdienīgi vīnogu audzēšanas un vīndarības paņēmieni dod iespēju ražot kvalitatīvus vīnus, kuru īpašības un reputācija ir saistīta gan ar ražošanas apgabalu, gan vīnogu šķirnēm, no kurām tos iegūst.

“Vigneti delle Dolomiti”, 15. kategorija “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”, 16. kategorija “pārgatavu vīnogu vīns”

Turpinājumā sniegta informācija par produktu īpašo kvalitāti, kas saistīta ar ģeogrāfisko izcelsmi, un par cēlonisko saikni ar ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Atkarībā no izmantotās vīnogu šķirnes baltvīna krāsa sniedzas no zeltaini dzeltenas līdz dzintarkrāsai un citiem vīniem – no sārtas līdz granātsarkanai. Aromāts ir izsmalcināts un īpašs ar vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu niansēm, reizēm tas ir vircots un atgādina medu un gatavus augļus. Garša ir pilnīga un harmoniska, raksturīga no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām iegūtam vīnam, un var sniegties no sausas līdz saldai, taču vīni ar augstāku cukuru saturu dominē.

Lai gan “Passito” vīnu ražošanā izmanto visas – gan balto, gan sarkano – vīnogu šķirnes, visbiežāk izmanto tieši aromātisko vīnogu šķirnes (‘Moscato Giallo’, ‘Moscato Rosa’, ‘Traminer Aromatico’) un pusaromātisko vīnogu šķirnes (‘Goldtraminer’, ‘Nosiola’, ‘Riesling Renano’, ‘Sauvignon’ u. c.).

Vīnogas žūst uz vīnogulāja (pārgatavu vīnogu vīns) vai žāvēšanas laukumos (vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām). Pārgatavināšanas vai žāvēšanas perioda ilgums ir atšķirīgs un ir atkarīgs no tā, kādu īpašību intensitāti vīna darītājs vēlas panākt galaproduktā, izmantojot šo metodi.

Vīnogas, ko izmanto “Passito” vīnu ražošanā, ražotājs izvēlas, pamatojoties uz īpašām vīnogu ķekara fizikālajām un kvalitātes īpašībām.

Ķekari, kuros ogas izkārtotas retāk, proti, kuros ir lielāks attālums starp ogām, ir īpaši piemēroti žāvēšanai, un tos atlasa vīna dārzā ražas novākšanas laikā.

Ogu žūšanu veicina būtiskās dienas un nakts temperatūras atšķirības, kas jo īpaši ir novērojamas vasaras beigās un rudenī, kā arī reģionā valdošie ziemeļu vēji, kas pūš no Alpiem.

Turklāt katru dienu no Gardas ezera pūš tā dēvētais Òra del Garda vējš, kas laikapstākļus padara maigākus; tas pūš pāri lielai daļai no ražošanas apgabala un būtiski veicina optimālus apstākļus vīnogu žāvēšanai, proti, gandrīz pastāvīgi nodrošina dabisku ventilāciju un tādu mitruma līmeni, kas neļauj vīnogām izžūt pārāk ātri.

Lai gan kopējais izgatavotais “Passito” vīnu apjoms ir neliels, šos vīnus ražo gandrīz visi uzņēmumi, kas vīnu pilda pudelēs, un šie vīni bieži vien kļūst par uzņēmuma izcilāko produktu.

Cēlonisko mijiedarbību starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašībām nosaka galvenokārt šādi trīs faktori:

| — | tādu vīnogu šķirņu pieejamība (minētas iepriekš), kuru ogas ir īpaši piemērotas žāvēšanas procesam, kas nepieciešams šā vīna veida izgatavošanai, |
| --- | --- |

—

tādu vīnogu šķirņu pieejamība (minētas iepriekš), kuru ogas ir īpaši piemērotas žāvēšanas procesam, kas nepieciešams šā vīna veida izgatavošanai,

| — | temperatūras svārstības un periodiskie vietējie vēji (Òra del Garda), kas veicina vīnogu saglabāšanos žāvēšanas posmā gan uz vīnkoka, gan žāvēšanas laukumos, |
| --- | --- |

—

temperatūras svārstības un periodiskie vietējie vēji (Òra del Garda), kas veicina vīnogu saglabāšanos žāvēšanas posmā gan uz vīnkoka, gan žāvēšanas laukumos,

| — | senā “Passito” vīnu darīšanas tradīcija, kuru joprojām īsteno, izmantojot gadsimtiem ilgi no paaudzes paaudzē nodotus paņēmienus. |
| --- | --- |

—

senā “Passito” vīnu darīšanas tradīcija, kuru joprojām īsteno, izmantojot gadsimtiem ilgi no paaudzes paaudzē nodotus paņēmienus.

Vides daudzveidība augsnes un klimata ziņā ļauj pēc iespējas labāk izmantot to vīnogu šķirņu potenciālu, kuras žāvēšanai ir vispiemērotākās. Vīna dārzi parasti atrodas zonās, kas saņem visvairāk saules gaismas. Šim apgabalam raksturīgās dienas un nakts temperatūras atšķirības veicina to, ka sevišķi baltajās vīnogās uzkrājas ievērojams daudzums aromātisko prekursoru, kas vīniem piešķir tiem raksturīgās organoleptiskās īpašības. Tādējādi dažādās dārzu atrašanās vietas un atšķirīgais augstums nodrošina ļoti daudzveidīgus apstākļus un dod iespēju noteikt dažādām vīnogu šķirnēm piemērotāko vietu.

Ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu īpašības un kvalitāti ietekmē arī cilvēkfaktori, jo īpaši vīnu ražotāju profesionalitāte. Saimniecības vīna dārza platība nav liela – aptuveni 1,3 hektāri. Topogrāfijas dēļ vīna dārza kopšana 1 hektāra platībā prasa ļoti daudz darba (vairāk nekā 600 stundu). Lielākā daļa šā laika tiek veltīta tam, lai optimizētu vīnkoku augšanu un vīnogu nogatavošanos, veicinātu dabisko noturību pret patogēniem un mazinātu vajadzību pēc fitosanitāriem pasākumiem. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka gandrīz visa teritorija, kurā aug vīnogulāji, tiek apstrādāta saskaņā ar integrētas kaitēkļu apkarošanas principiem, arvien vairāk izmantojot bioloģiskas metodes. Vīnogas novāc tikai ar rokām.

Dabas faktoru (vīnogu šķirne, klimats, augsne) mijiedarbība, vietējo vīndaru uzkrātā pieredze un mūsdienīgi vīnogu audzēšanas un vīndarības paņēmieni dod iespēju ražot kvalitatīvus vīnus, kuru īpašības un reputācija ir saistīta gan ar ražošanas apgabalu, gan vīnogu šķirnēm, no kurām tos iegūst.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Atkāpes, kas saistītas ar apgabalu, kurā vīnu ražo un pārstrādā pusdzirkstošajā un dzirkstošajā vīnā

Tiesiskais regulējums: ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids: atkāpe, kas saistīta ar ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Saskaņā ar piemērojamajiem ES tiesību aktiem vīna ražošanu un pārstrādi pusdzirkstošajā un dzirkstošajā vīnā drīkst veikt arī kaimiņos esošajā Venēcijas un Lombardijas reģionā ar nosacījumu, ka attiecīgās vīnsaimniecības var pierādīt, ka pēdējos piecos vīna gados ir nepārtraukti piekopušas ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmēto vīnu ražošanas tradīciju.

Iespēja vīnu kaimiņu reģionos pārstrādāt dzirkstošajā un pusdzirkstošajā vīnā ir saskanīga un pamatota ar faktu, ka parastos vīndarības procesus drīkst veikt šajos reģionos. Šādi procesi netiek uzskatīti par pēcvinifikācijas posmiem, bet gan drīzāk par vīna ražošanas procesa neatņemamu sastāvdaļu, un tāpēc to var veikt tikai noteiktajā vīna ražošanas apgabalā.

Šī atkāpe noteikta, pamatojoties uz vispāratzītu tradīciju, un tā paredz iespēju attiecīgajiem ražotājiem izmantot arī to pārstrādes uzņēmumu pakalpojumus, kuri atrodas iepriekš minētajās administratīvajās teritorijās, kas robežojas ar ražošanas apgabalu.

Vīnogu šķirnes norāde uz etiķetes

Tiesiskais regulējums: ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids: papildu marķējuma prasības.

Nosacījuma apraksts

Ar AĢIN “Vigneti delle Dolomiti” apzīmētajiem vīniem, kas ietilpst kategorijā “vīns” un “pusdzirkstošais vīns”, uz etiķetes var norādīt vienu vai divas vīnogu šķirnes, no kurām vīni iegūti.

Taču saskaņā ar piemērojamajiem ES tiesību aktiem vīnogu šķirnes vai šķirņu nosaukumu izmantošana marķējumā un noformējumā ir aizliegta šādos gadījumos:

| a) | vīniem, kas ietilpst kategorijās “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām” un “pārgatavu vīnogu vīns”, to vidū “Vino Passito” vai “Passito” vīniem; |
| --- | --- |

a)

vīniem, kas ietilpst kategorijās “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām” un “pārgatavu vīnogu vīns”, to vidū “Vino Passito” vai “Passito” vīniem;

| b) | vīniem, kas ietilpst kategorijās “vīns” un “pusdzirkstošais vīns”, ir aizliegts norādīt šādas vīnogu šķirnes: - Bolcāno provinces vīniem: ‘Lagrein’, ‘Riesling Italico’, ‘Riesling Renano’, ‘Traminer Aromatico’, ‘Veltliner’; - Trento provinces vīniem: ‘Lagrein’, ‘Marzemino’, ‘Meunier’, ‘Negrara’, ‘Riesling Italico’, ‘Riesling Renano’, ‘Traminer Aromatico’, ‘Trebbiano Toscano’, ‘Veltliner’. |
| --- | --- |

b)

vīniem, kas ietilpst kategorijās “vīns” un “pusdzirkstošais vīns”, ir aizliegts norādīt šādas vīnogu šķirnes: - Bolcāno provinces vīniem: ‘Lagrein’, ‘Riesling Italico’, ‘Riesling Renano’, ‘Traminer Aromatico’, ‘Veltliner’; - Trento provinces vīniem: ‘Lagrein’, ‘Marzemino’, ‘Meunier’, ‘Negrara’, ‘Riesling Italico’, ‘Riesling Renano’, ‘Traminer Aromatico’, ‘Trebbiano Toscano’, ‘Veltliner’.

Turklāt vīniem, kas ietilpst kategorijās “dzirkstošais vīns” un “kvalitatīvs dzirkstošais vīns” uz etiķetes drīkst norādīt atsauci uz vienu vai divām šķirnēm, ja tās ir šādas šķirnes: ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’, ‘Pinot Nero’ un ‘Müller Thurgau’; vīniem, kas ietilpst kategorijā “kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns”, uz etiķetes drīkst norādīt tikai vīnogu šķirni ‘Moscato Giallo’.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/20

---

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2019. gada 1. jūlija

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

(2019/C 197/03)

Bāzes likmi aprēķina saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.). Atkarībā no atsauces likmes pielietojuma vēl ir jāpievieno šajā paziņojumā noteiktā rezerve. Diskonta likmei ir jāpievieno rezerve 100 bāzes punktu apmērā. Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, paredz, ka ja nav citādi noteikts īpašā lēmumā, arī atgūšanas likmi aprēķina, bāzes likmei pieskaitot 100 bāzes punktus.

Grozītās likmes ir norādītas treknrakstā.

Iepriekšējā tabula publicēta OV C 158, 10.5.2019., 12. lpp.

| No | Līdz | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019. | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019. | 30.6.2019. | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019. | 31.5.2019. | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019. | 30.4.2019. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019. | 31.3.2019. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019. | 28.2.2019. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019. | 31.1.2019. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

No

Līdz

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019.

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019.

30.6.2019.

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019.

31.5.2019.

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019.

30.4.2019.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019.

31.3.2019.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019.

28.2.2019.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019.

31.1.2019.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/21

---

Paziņojums par konkursa procedūru attiecībā uz licenču piešķiršanu ogļūdeņražu izpētei un ieguvei Dinaric apgabalā

(2019/C 197/04)

Horvātijas Republikas valdība aicina visas ieinteresētās personas iesniegt piedāvājumus attiecībā uz licencēm ogļūdeņražu izpētei un ieguvei piedāvātajos izpētes blokos Dinaric apgabalā.

Konkursa dokumentācija un visa informācija un paziņojumi par procedūru tiks publicēti Vides aizsardzības un enerģētikas ministrijas oficiālajā tīmekļa vietnē www.mzoe.hr un Horvātijas Ogļūdeņražu aģentūras oficiālajā tīmekļa vietnē www.azu.hr.

1.   AR LICENCĒM SAISTĪTĀ PAMATINFORMĀCIJA

Licences ogļūdeņražu izpētei un ieguvei izsniedz attiecībā uz izpētes blokiem Dinaric apgabalā. Ar licencēm ogļūdeņražu izpētei un ieguvei investoriem tiek piešķirtas tiesības veikt ogļūdeņražu izpēti konkrētā izpētes blokā un slēgt līgumus par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi, kā arī tieši tiek piešķirta ogļūdeņražu ieguves licence, ja tie izpilda Likumā par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi paredzētos nosacījumus.

Licences ogļūdeņražu izpētei un ieguvei izraudzītajiem pretendentiem piešķir maksimāli uz trīsdesmit (30) gadu periodu, kurā ietilpst gan izpētes periods, gan ieguves periods, sākot no līguma spēkā stāšanās dienas.

Saskaņā ar licencē izklāstītajiem nosacījumiem investori ar Horvātijas Republikas valdību noslēdz līgumu par ogļūdeņražu izpēti un ieguvumu sadali sešu (6) mēnešu laikā no dienas, kad izsniegta ogļūdeņražu izpētes un ieguves licence.

2.   INFORMĀCIJA PAR IZPĒTES BLOKIEM

Konkursa procedūra par licenču piešķiršanu ogļūdeņražu izpētei un ieguvei Dinaric apgabalā attieksies uz četriem izpētes blokiem:

| 1. | Izpētes bloks Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Izpētes bloks Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Izpētes bloks Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Izpētes bloks Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Izpētes bloks Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Izpētes bloks Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Izpētes bloks Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Izpētes bloks Dinaridi-16 (DI-16)

Izpētes bloku kartes un koordinātas ir sniegtas konkursa dokumentācijā.

3.   INDIKATĪVAIS DATUMS/TERMIŅŠ LICENČU PIEŠĶIRŠANAI

Piedāvājumi ir jāiesniedz līdz 2019. gada 10. septembrim, un indikatīvais termiņš licenču piešķiršanai ir 2019. gada decembris.

4.   KRITĒRIJI PRETENDENTU ATLASEI

Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvas 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.) 2. panta 2. punktā minētajiem valsts drošības apsvērumiem un saskaņā ar Likuma par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi 19. pantu visizdevīgākā pretendenta atlasē vērā ņem šādus kritērijus:

| 1) | pretendenta tehniskā, finansiālā un profesionālā kompetence; |
| --- | --- |

1)

pretendenta tehniskā, finansiālā un profesionālā kompetence;

| 2) | kā pretendents plāno veikt darbības, uz ko attiecas licence ogļūdeņražu izpētei un ieguvei; |
| --- | --- |

2)

kā pretendents plāno veikt darbības, uz ko attiecas licence ogļūdeņražu izpētei un ieguvei;

| 3) | iesniegtā piedāvājuma vispārējā kvalitāte; |
| --- | --- |

3)

iesniegtā piedāvājuma vispārējā kvalitāte;

| 4) | pretendenta piedāvātie finansiālie nosacījumi saistībā ar licenci ogļūdeņražu izpētei un ieguvei un |
| --- | --- |

4)

pretendenta piedāvātie finansiālie nosacījumi saistībā ar licenci ogļūdeņražu izpētei un ieguvei un

| 5) | jebkāda veida neefektivitāte vai bezatbildība, ko pretendents izrādījis citās valstīs un iepriekšējās darbībās, uz ko attiecas licence ogļūdeņražu izpētei un ieguvei. |
| --- | --- |

5)

jebkāda veida neefektivitāte vai bezatbildība, ko pretendents izrādījis citās valstīs un iepriekšējās darbībās, uz ko attiecas licence ogļūdeņražu izpētei un ieguvei.

Vēl viens kritērijs pretendenta atlasei ir maksa par ogļūdeņražu izpētes un ieguves līguma slēgšanu; šīs maksas minimālā summa ir noteikta Likuma par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi 51. pantā minētajā dekrētā.

Ja pēc izvērtēšanas atbilstoši Likuma par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi kritērijiem divi vai vairāki piedāvājumi būs atzīti par līdzvērtīgiem, galīgā lēmuma pieņemšanā ņems vērā citus saistītus, objektīvus un nediskriminējošus kritērijus.

---

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/23

---

Informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu

Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) izveide

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.))

(2019/C 197/05)

I.1.   Nosaukums, adrese un kontaktpersona

Reģistrētais nosaukums:

Juridiskā adrese:

Kontaktpersona: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

Grupas tīmekļa vietnes adrese: www.euregio-mr.eu

I.2.   Grupas darbības ilgums:

Grupas darbības ilgums: neierobežots

Reģistrācijas datums:

Publicēšanas datums:

II.   MĒRĶI

| 1. | ETSG Euregio Maas-Rhein galvenais uzdevums ir veicināt un pastiprināt partnerreģionu sadarbību, lai panāktu līdzsvarotu un ilgtspējīgu šīs teritorijas attīstību bez iekšējām robežām un atvieglotu tās iedzīvotāju ikdienas dzīvi visās jomās.
  ETSG Euregio Maas-Rhein ir uzdevumu apvienošanas platforma un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicinātāja, kas nebūs esošo kompetento iestāžu aizstājēja. |
| --- | --- |

1.

ETSG Euregio Maas-Rhein ir uzdevumu apvienošanas platforma un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicinātāja, kas nebūs esošo kompetento iestāžu aizstājēja.

| 2. | ETSG Euregio Maas-Rhein var izvērst darbību, izstrādāt un īstenot programmas un projektus, kā arī piesaistīt finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

III.   PAPILDINFORMĀCIJA PAR GRUPAS NOSAUKUMU

Nosaukums angļu valodā:

Reģistrētais nosaukums:

IV.   DALĪBNIEKI

IV.1.   Grupas dalībnieku kopskaits: 5

IV.2.   Grupas dalībnieku valstspiederība: Beļģija, Nīderlande, Vācija

IV.3.   Informācija par dalībniekiem (1)

Oficiālais nosaukums: Limburgas province

Pasta adrese:

Interneta adrese: http://www.limburg.be/

Dalībnieka veids: reģionālā pašvaldība

Oficiālais nosaukums: Ljēžas province

Pasta adrese:

Interneta adrese: https://www.provincedeliege.be/

Dalībnieka veids: reģionālā pašvaldība

Oficiālais nosaukums: Beļģijas Vācu valodas kopiena

Pasta adrese:

Interneta adrese: http://www.ostbelgienlive.be

Dalībnieka veids: reģionālā pašvaldība

Oficiālais nosaukums: Āhenes reģiona mērķapvienība

Pasta adrese:

Interneta adrese: www.regionaachen.de

Dalībnieka veids: reģionālā pašvaldība

Oficiālais nosaukums: Limburgas province

Pasta adrese:

Interneta adrese: https://www.limburg.nl/

Dalībnieka veids: reģionālā pašvaldība

---

(1)  Lūdzam sniegt informāciju par katru dalībnieku.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/25

---

Uzaicinājums iesniegt piezīmes, ievērojot 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, par jautājumiem saistībā ar valsts atbalstu

(2019/C 197/06)

Ievērojot minēto lēmumu, kas autentiskā valodā pievienots šā kopsavilkuma beigās, EBTA Uzraudzības iestāde informēja Norvēģijas valsts iestādes par lēmumu attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu sākt procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi.

Ieinteresētās personas var nosūtīt piezīmes par minēto pasākumu viena mēneša laikā no paziņojuma publicēšanas dienas uz šo adresi:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šīs piezīmes tiks nosūtītas Norvēģijas iestādēm. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

| 1. | Uzraudzības iestāde 2017. gada 11. maijā saņēma tirdzniecības organizācijas “Nelfo” sūdzību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc pieprasījumu nosūtīšanas Uzraudzības iestāde 2017. gada 27. jūnija un 2017. gada 5. jūlija vēstulēs un 2017. gada 8 septembra, 2017. gada 12. septembra un 2018. gada 28. februāra e-pasta vēstulēs saņēma informāciju no Norvēģijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

Pasākuma(-u) apraksts

| 3. | Iespējamais atbalsta saņēmējs ir uzņēmums “BKK”, kas darbojas ar dažādu pilnībā piederošu meitasuzņēmumu starpniecību. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bergenas pašvaldībai pilnībā piederoša uzņēmuma īpašumtiesības pār ielu gaismekļiem 1996. gadā tika nodotas uzņēmumam “BKK”. Pēc diviem gadiem uzņēmums “BKK” tika pārveidots par sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Pašlaik uzņēmums “BKK” pieder Bergenas pašvaldībai (37,75 %), citām Bergenas reģiona pašvaldībām (12,35 %) un valstij piederošam uzņēmumam “Statkraft Industrial Holding AS” (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uzņēmuma “BKK” meitasuzņēmumi, kam gadu gaitā ir piederējuši ielu gaismekļi, ir uzņēmums “BKK Nett AS” (no 1996. gada līdz 2016. gada janvārim), uzņēmums “EnoTek AS” (no 2016. gada janvāra līdz 2017. gada maijam) un uzņēmums “Veilys AS” (no 2017. gada maija līdz šim brīdim). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lēmums attiecas uz trim pasākumiem, ko Bergenas pašvaldība īstenojusi attiecībā uz ielu gaismekļiem pašvaldības teritorijā, proti, a) ekspluatācijas un uzturēšanas līgumu, b) 12 000 LED gaismekļu finansēšanu un c) ielu gaismekļu infrastruktūras kapitāla izmaksu kompensēšanu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kā norāda sūdzības iesniedzējs, pasākums a) un b) kopš 2016. gada 1. janvāra ietver pastāvīgus valsts atbalsta noteikumu pārkāpumus. Saistībā ar šiem diviem pasākumiem oficiālās izmeklēšanas procedūra attiecas tikai uz šo laikposmu. |
| --- | --- |

7.

Pasākuma(-u) novērtējums

| 8. | Uzraudzības iestādei ir šaubas, ka šie trīs pasākumi atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam (TEDP). Ar 12 000 LED gaismekļu finansēšanu un ielu gaismekļu infrastruktūras kapitāla izmaksu kompensēšanu, iespējams, samazināti izdevumi, kas normālos apstākļos būtu jāsedz uzņēmumam “BKK” kā ielu gaismekļu īpašniekam. Norvēģijas iestādes nav iesniegušas informāciju, kas liecinātu par to, ka uzņēmumam “BKK” ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, tādējādi vispārējas ekonomiskās intereses pakalpojumu noteikumi nešķiet piemērojami minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pat gadījumā, ja Bergenas pašvaldība iegādājas ekspluatācijas un uzturēšanas pakalpojumus savu iedzīvotāju labā, Uzraudzības iestādei ir šaubas, ka uzņēmuma “BKK” – privātas struktūras, kas sniedz pakalpojumus pret atlīdzību, –darbība var tikt raksturota kā tāda, kas nav saimnieciska. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visbeidzot, šķiet, ka ekspluatācijas un uzturēšanas tirgus, kā arī citi tirgi, kuros ir iesaistīti attiecīgie uzņēmuma “BKK” meitasuzņēmumi, ir atvērti EEZ iekšējai tirdzniecībai. Tomēr šobrīd Uzraudzības iestādei trūkst pietiekami detalizētas informācijas, lai šajā sakarā izdarītu secinājumus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gadījumā, ja šie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, nav ievērots Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā ietvertais pienākums paziņot Uzraudzības iestādei par atbalstu pirms tā īstenošanas. Šāds valsts atbalsts būtu nelikumīgs. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Norvēģijas iestādes nav iesniegušas argumentus, kas pamatotu, ka pasākumi, ciktāl tie veido valsts atbalstu, būtu uzskatāmi par saderīgiem ar EEZ līguma darbību. Tādēļ Uzraudzības iestādei ir šaubas par visu trīs pasākumu saderību. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/35

---

Lihtenšteinas Firstistes Administratīvās tiesas (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) 2019. gada 24. janvāra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā D un E

(Lieta E-2/19)

(2019/C 197/07)

Lihtenšteinas Firstistes Administratīvā tiesa (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) ar 2019. gada 24. janvāra vēstuli, kuru Tiesas kanceleja saņēma 2019. gada 29. janvārī, lūdza EBTA Tiesu sniegt konsultatīvu atzinumu lietā D un E par šādu jautājumu:

Vai Direktīva 2004/38 un jo īpaši tās 3. panta 1. punkts saistībā ar 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un [EEZ Apvienotās komitejas] Lēmuma Nr. 191/1999 III punkta pirmais teikums ir jāinterpretē tādējādi, ka ES dalībvalsts valstspiederīgā ģimenes loceklim ir tiesības saņemt atļauju ar tādu pašu derīguma termiņu kā personai, kuras apgādībā viņš ir, pat ja persona, kuras apgādībā viņš ir, ir ieguvusi tiesības uzturēties Lihtenšteinā, pamatojoties tikai uz valsts tiesību aktiem, nevis pamatojoties uz EEZ tiesību aktiem?

---

| 13.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/36

---

Netbuss AS2019. gada 26. februāra iesniegtā prasība pret Konkurrenten.no AS

(Lieta E-1/17 Costs)

(2019/C 197/08)

Nettbuss AS, ko pārstāvēja Advokatfirmaet Schjødt AS (Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo) pārstāve Camilla Borna Fossem, 2019. gada 26. februārī iesniedza EBTA Tiesai prasību pret Konkurrenten.no AS.

Prasītāja lūdz Tiesai izdot šādu rīkojumu:

| 1. | Konkurrenten.no AS papildus attiecīgajām nokavējuma procentu likmēm maksās Nettbuss AS442 125 NOK (vai tai līdzvērtīgu summu euro). |
| --- | --- |

1.

Konkurrenten.no AS papildus attiecīgajām nokavējuma procentu likmēm maksās Nettbuss AS442 125 NOK (vai tai līdzvērtīgu summu euro).

Juridiskā un faktiskā pamatinformācija un prasības juridiskais pamats:

| — | Konkurrenten.no AS2017. gada 11. janvārī EBTA Tiesai iesniedza prasību pret EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 179/15/COL (2015. gada maijs). EBTA Uzraudzības iestādes lēmums ir tiešā veidā ietekmējis prasītāju, kas lūdza atļauju iestāties lietā E-1/17 Konkurrenten.no AS/EBTA Uzraudzības iestāde. Ar priekšsēdētāja 2017. gada 12. jūlija lēmumu prasītājai tika atļauts iestāties lietā. |
| --- | --- |

—

Konkurrenten.no AS2017. gada 11. janvārī EBTA Tiesai iesniedza prasību pret EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 179/15/COL (2015. gada maijs). EBTA Uzraudzības iestādes lēmums ir tiešā veidā ietekmējis prasītāju, kas lūdza atļauju iestāties lietā E-1/17 Konkurrenten.no AS/EBTA Uzraudzības iestāde. Ar priekšsēdētāja 2017. gada 12. jūlija lēmumu prasītājai tika atļauts iestāties lietā.

| — | EBTA Tiesas Reglamenta 70. panta 1. punkts paredz:

  “Ja pastāv domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, Tiesa pēc attiecīgā lietas dalībnieka pieteikuma un pēc pretējā lietas dalībnieka uzklausīšanas izdod rīkojumu.” |
| --- | --- |

—

EBTA Tiesas Reglamenta 70. panta 1. punkts paredz:

“Ja pastāv domstarpības par atlīdzināmajiem tiesāšanās izdevumiem, Tiesa pēc attiecīgā lietas dalībnieka pieteikuma un pēc pretējā lietas dalībnieka uzklausīšanas izdod rīkojumu.”

| — | Tiesas rīkojumā lietā E-1/17 EBTA Tiesa uzdeva Konkurrenten.no AS atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

Tiesas rīkojumā lietā E-1/17 EBTA Tiesa uzdeva Konkurrenten.no AS atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus.

Konkurrenten.no AS

---