# Uradni list C 123/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 123 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 665. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 123

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 665. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 123/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10997 – NB / ARDIAN / MEDIOLANUM / NEOPHARMED) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 123/02 | Umik priglasitve koncentracije (Zadeva M.11085 – FRASERS / GO SPORT) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 123/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11028 – THE HANWHA GROUP / DAEWOO SHIPBUILDING MARINE ENGINEERING) (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 123/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10997 – NB / ARDIAN / MEDIOLANUM / NEOPHARMED) (
  1
  )

1

1

2023/C 123/02

Umik priglasitve koncentracije (Zadeva M.11085 – FRASERS / GO SPORT) (
  1
  )

1

2

2023/C 123/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11028 – THE HANWHA GROUP / DAEWOO SHIPBUILDING MARINE ENGINEERING) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 123/04 | Menjalni tečaji eura – 4. april 2023 | 4 |
| 2023/C 123/05 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok | 5 |
| 2023/C 123/06 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok | 6 |
| 2023/C 123/07 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok | 7 |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2023/C 123/08 | Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) | 8 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2023/C 123/09 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o prebivalstvu in stanovanjih
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu) | 9 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2023/C 123/10 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 12 |
| 2023/C 123/11 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 13 |
| 2023/C 123/12 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 123/04

Menjalni tečaji eura – 4. april 2023

4

2023/C 123/05

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

5

2023/C 123/06

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

6

2023/C 123/07

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

7

Evropska agencija za varnost hrane

2023/C 123/08

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

8

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2023/C 123/09

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o prebivalstvu in stanovanjih
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

9

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2023/C 123/10

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

12

2023/C 123/11

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

13

2023/C 123/12

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

14

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 123/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 123/14 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za geografsko označbo v sektorju žganih pijač iz člena 8(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235 | 17 |
| 2023/C 123/15 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 32 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 123/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 123/14

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za geografsko označbo v sektorju žganih pijač iz člena 8(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235

17

2023/C 123/15

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10997 – NB / ARDIAN / MEDIOLANUM / NEOPHARMED)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 123/01)

Komisija se je 27. februarja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10997. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10997. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/2

---

Umik priglasitve koncentracije

(Zadeva M.11085 – FRASERS / GO SPORT)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 123/02)

Evropska komisija je 21. marec 2023 prejela priglasitev (1) predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) (uredba o združitvah).

Priglasitelj je 30. marec 2023 Komisijo obvestil o umiku priglasitve.

---

(1)  UL C 114, 29.03.2023, str. 8.

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11028 – THE HANWHA GROUP / DAEWOO SHIPBUILDING MARINE ENGINEERING)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 123/03)

Komisija se je 31. marca 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11028. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11028. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. april 2023

(2023/C 123/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0901 |
| JPY | japonski jen | 144,94 |
| DKK | danska krona | 7,4513 |
| GBP | funt šterling | 0,87333 |
| SEK | švedska krona | 11,2525 |
| CHF | švicarski frank | 0,9954 |
| ISK | islandska krona | 149,30 |
| NOK | norveška krona | 11,2345 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,418 |
| HUF | madžarski forint | 376,83 |
| PLN | poljski zlot | 4,6718 |
| RON | romunski lev | 4,9330 |
| TRY | turška lira | 20,9609 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6154 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4641 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5569 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7336 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4467 |
| KRW | južnokorejski won | 1 434,69 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,4414 |
| CNY | kitajski juan | 7,5034 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 251,48 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8030 |
| PHP | filipinski peso | 59,436 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,314 |
| BRL | brazilski real | 5,5121 |
| MXN | mehiški peso | 19,6561 |
| INR | indijska rupija | 89,5900 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0901

JPY

japonski jen

144,94

DKK

danska krona

7,4513

GBP

funt šterling

0,87333

SEK

švedska krona

11,2525

CHF

švicarski frank

0,9954

ISK

islandska krona

149,30

NOK

norveška krona

11,2345

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,418

HUF

madžarski forint

376,83

PLN

poljski zlot

4,6718

RON

romunski lev

4,9330

TRY

turška lira

20,9609

AUD

avstralski dolar

1,6154

CAD

kanadski dolar

1,4641

HKD

hongkonški dolar

8,5569

NZD

novozelandski dolar

1,7336

SGD

singapurski dolar

1,4467

KRW

južnokorejski won

1 434,69

ZAR

južnoafriški rand

19,4414

CNY

kitajski juan

7,5034

IDR

indonezijska rupija

16 251,48

MYR

malezijski ringit

4,8030

PHP

filipinski peso

59,436

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,314

BRL

brazilski real

5,5121

MXN

mehiški peso

19,6561

INR

indijska rupija

89,5900

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/5

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

(2023/C 123/05)

Image 1

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega za obtok, ki ga izda Luksemburg

Eurokovanci, namenjeni za obtok, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opise motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njimi seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo za obtok namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Luksemburg

Priložnostni motiv: 175. obletnica luksemburškega parlamenta

Opis motiva: Na levi je upodobljen veliki vojvoda Henri, na desni pa stavba luksemburške poslanske zbornice. Nad stavbo in desno od nje sta letnica „1848“ in besedilo „CHAMBRE DES DÉPUTÉS“ (poslanska zbornica). Na dnu motiva sta na sredi ime države izdajateljice „LUXEMBURG“ (Luksemburg) in letnica izdaje „2023“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje: 500 000 kovancev

Datum izdaje: februar 2023

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/6

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

(2023/C 123/06)

Image 2

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega za obtok, ki ga izda Nemčija

Eurokovanci, namenjeni za obtok, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opise motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njimi seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo za obtok namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Nemčija

Priložnostni motiv: Serija Nemške zvezne dežele – Hamburg

Opis motiva: Na kovancu je upodobljena koncertna stavba Elbphilharmonie, najnovejša znamenitost v Hamburgu. Osupljivo in podrobno prikazana koncertna stavba z nabrežno mestno krajino v ozadju izjemno prepričljivo predstavlja deželo Hamburg. V levi polovici jedra kovanca so oznaka države izdajateljice, torej Nemčije, „D“, letnica „2023“ in oznaka kovnice („A“, „D“, „F“, „G“ ali „J“). V desni polovici sta začetnici oblikovalca, v spodnjem delu pa je napis „HAMBURG“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje: 30 000 000 kovancev

Datum izdaje: januar 2023

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/7

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih za obtok

(2023/C 123/07)

Image 3

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega za obtok, ki ga izda Nemčija

Eurokovanci, namenjeni za obtok, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opise motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njimi seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo za obtok namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Nemčija

Priložnostni motiv: 1275. obletnica rojstva Karla Velikega (748–814), kralja Frankov in svetega rimskega cesarja

Opis motiva: Motiv združuje dva sodobna elementa: osebni monogram Karla Velikega in osmerokotnik aachenske stolnice. Obe sestavini sta spretno združeni v edinstveno umetniško delo. Moč motiva je v njegovem dinamičnem in tridimenzionalnem oblikovanju. Motiv je inovativen poklon izjemni osebnosti v evropski zgodovini. V jedru kovanca so tudi napis „KARL DER GROßE“ (Karl Veliki) na vrhu, v spodnji polovici pa letnica izdaje „2023“, letnici „748–814“, oznaka države izdajateljice (Nemčije), „D“, oznaka kovnice („A“, „D“, „F“, „G“ ali „J“) in začetnici oblikovalca („TW“).

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje: 20 000 000 kovancev

Datum izdaje: marec 2023

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

Evropska agencija za varnost hrane

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/8

---

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

(2023/C 123/08)

Člen 36(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 (1) določa, da „Upravni odbor [Evropske agencije za varnost hrane] na predlog izvršilnega direktorja sestavi seznam za objavo pristojnih organizacij, ki jih določijo države članice, ki lahko pomagajo agenciji pri izpolnjevanju njenega poslanstva posamično ali v omrežju.“

Upravni odbor Evropske agencije za varnost hrane je seznam prvič sestavil 19. decembra 2006, od takrat pa:

| i. | ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)) in |
| --- | --- |

i.

ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)) in

| ii. | ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij. |
| --- | --- |

ii.

ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij.

Ustrezne informacije so na voljo na spletni strani agencije EFSA prek naslednjih povezav:

| i. | zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne 23. marca 2023 –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/94th-management-board-web-meeting in |
| --- | --- |

i.

zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne 23. marca 2023 –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/94th-management-board-web-meeting in

| ii. | posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

Evropska agencija za varnost hrane bo to obvestilo posodabljala, zlasti kar zadeva navedene spletne povezave.

Za več informacij se obrnite na naslov Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2230/2004 z dne 23. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 v zvezi z mrežo organizacij, ki delujejo na področjih dela Evropske agencije za varnost hrane (UL L 379, 24.12.2004, str. 64), kakor je bila nazadnje spremenjena).

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/9

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o prebivalstvu in stanovanjih

(2023/C 123/09)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

Evropska komisija je 20. januarja 2023 izdala predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o prebivalstvu in stanovanjih, spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 763/2008 in (EU) št. 1260/2013 (1).

Predlog vsebuje določbe za olajšanje dostopa do razpoložljivih virov podatkov, kar bo izboljšalo postopke priprave in splošno kakovost socialne statistike. V zvezi s tem ENVP meni, da bi se morale uvodne izjave predloga posebej sklicevati na skladnost z zaščitnimi ukrepi, povezanimi z obdelavo podatkov za statistične namene, v skladu s členom 89 splošne uredbe o varstvu podatkov (GDPR) (2) in členom 13 uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (EUDPR) (3). Poleg tega bi bilo treba v predlogu pojasniti, da se bodo za statistične namene načeloma uporabljali in izmenjevali samo anonimizirani in psevdonimizirani podatki.

Visokokakovostni statistični podatki so potrebni za podporo oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik Unije, vključno s politikami na področju temeljnih pravic. ENVP prav tako priznava, da so lahko novi inovativni pristopi obetavni za statistiko in raziskave. Vendar ima resne pomisleke glede navedbe, da se lahko informacije, ki se nanašajo na določene osebe, pridobijo iz katerega koli vira, vključno z digitalnimi sledmi, ki se nanašajo na določene osebe. ENVP zato meni, da bi bilo treba črtati zadnji stavek člena 2(3) predloga, ki se nanaša na uporabo katerega koli ustreznega vira ali kombinacije virov, vključno z digitalnimi sledmi, ki se nanašajo na osebo.

Poleg tega meni, da je potrebno dodatno pojasnilo v zvezi z viri in kategorijami podatkov, do katerih bodo dostopale in jih bodo uporabljale države članice in Komisija (Eurostat), zlasti v zvezi z upravnimi viri podatkov in podatki v zasebni lasti. Podatki v zasebni lasti so lahko raznovrstni, saj se razume, da zajemajo veliko količino podatkov, ki jih hrani podjetje, vključno s podatki, zbranimi s seznami telefonskih klicev, podatki o lokaciji, podatki iz družbenih omrežij, pa tudi prek interneta stvari in zagotavljanja digitalnih storitev. ENVP meni, da zbiranje osebnih podatkov iz takih virov morda ni sorazmerno z zastavljenimi cilji ob upoštevanju morebitnih tveganj glede pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Če je namen predloga zagotoviti pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov s strani držav članic ali Komisije, je treba zagotoviti jasen in celovit pregled kategorij osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo v skladu s predlogom, ob upoštevanju zahtev glede nujnosti in sorazmernosti. Poleg tega bi morali biti viri, iz katerih se lahko pridobijo te kategorije osebnih podatkov, v predlogu jasno določeni.

Kar zadeva zbiranje statističnih podatkov iz obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ENVP meni, da bi bilo treba člen 10 predloga spremeniti. Predlog bi moral zlasti pojasniti, da se statistični podatki za obsežne informacijske sisteme (LSIT) zbirajo (izključno) iz centralnega registra za poročanje in statistične podatke (CRRS). Če želi Komisija predvideti prehodne ukrepe, dokler centralni register za poročanje in statistične podatke ne bo popolnoma operativen, je treba uvesti posebne prehodne ukrepe.

ENVP pozdravlja, da je v predlogu predvideno preskušanje in uporaba tehnologij za boljše varovanje zasebnosti, ki izvajajo vgrajen najmanjši obseg podatkov. Zaveda se potenciala tehnologij za boljše varovanje zasebnosti kot orodij za omogočanje izmenjave podatkov, ki je prijazna do zasebnosti in družbeno koristna, ter v celoti podpira uporabo tehnologij za boljše varovanje zasebnosti v tem okviru. ENVP hkrati opozarja, da mora biti vsaka izmenjava osebnih podatkov v vsakem primeru skladna z vsemi ustreznimi določbami splošne uredbe o varstvu podatkov in uredbe EUDPR, vključno s členom 89(1) splošne uredbe o varstvu podatkov in členom 13 uredbe EUDPR.

V zvezi z vzpostavitvijo varne infrastrukture za olajšanje take izmenjave podatkov ENVP ugotavlja, da v predlogu niso določene vloge in odgovornosti Komisije (Eurostata) in pristojnih nacionalnih organov v smislu zakonodaje o varstvu podatkov. Čeprav je mogoče podrobno ureditev za zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede varstva podatkov opredeliti z izvedbenim aktom, ENVP meni, da bi morale biti vloge različnih udeleženih akterjev kot upravljavca, skupnega upravljavca ali obdelovalca jasno opredeljene v normativnem delu predloga.

1.   UVOD

| 1. | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 20. januarja 2023 izdala predlog uredbe o evropski statistiki o prebivalstvu in stanovanjih, spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 (4) ter razveljavitvi uredb (ES) št. 763/2008 (5) in (EU) št. 1260/2013 (6) (v nadaljnjem besedilu: predlog). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 20. januarja 2023 izdala predlog uredbe o evropski statistiki o prebivalstvu in stanovanjih, spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 (4) ter razveljavitvi uredb (ES) št. 763/2008 (5) in (EU) št. 1260/2013 (6) (v nadaljnjem besedilu: predlog).

| 2. | Cilj predloga je olajšati dostop do razpoložljivih virov podatkov, kar bi izboljšalo postopke priprave in splošno kakovost socialne statistike. Vsebuje tudi določbe za krepitev povezav in splošne skladnosti vseh socialnih statističnih podatkov EU, ki temeljijo na osebah in gospodinjstvih, ter določbe za razvoj usklajene opredelitve prebivalstva na podlagi zanesljivih statističnih konceptov za vse rezultate. Predlog vsebuje tudi določbe za nadaljnje usklajevanje statističnih podatkov o prebivalstvu in mednarodnih migracijah s statističnimi podatki o upravnih in sodnih dogodkih, povezanih z azilom, zakonitimi in nezakonitimi migracijami, v skladu s členi 4, 5, 6 in 7 Uredbe (ES) št. 862/2007 (7). |
| --- | --- |

2.

Cilj predloga je olajšati dostop do razpoložljivih virov podatkov, kar bi izboljšalo postopke priprave in splošno kakovost socialne statistike. Vsebuje tudi določbe za krepitev povezav in splošne skladnosti vseh socialnih statističnih podatkov EU, ki temeljijo na osebah in gospodinjstvih, ter določbe za razvoj usklajene opredelitve prebivalstva na podlagi zanesljivih statističnih konceptov za vse rezultate. Predlog vsebuje tudi določbe za nadaljnje usklajevanje statističnih podatkov o prebivalstvu in mednarodnih migracijah s statističnimi podatki o upravnih in sodnih dogodkih, povezanih z azilom, zakonitimi in nezakonitimi migracijami, v skladu s členi 4, 5, 6 in 7 Uredbe (ES) št. 862/2007 (7).

| 3. | To mnenje ENVP je podano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila dne 20. januarja 2023 v skladu s členom 42(1) uredbe EUDPR. ENVP pozdravlja sklic na to posvetovanje v uvodni izjavi 40 predloga. |
| --- | --- |

3.

To mnenje ENVP je podano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila dne 20. januarja 2023 v skladu s členom 42(1) uredbe EUDPR. ENVP pozdravlja sklic na to posvetovanje v uvodni izjavi 40 predloga.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila:

| (1) | naj se v uvodno izjavo predloga vključi sklicevanje na skladnost z zaščitnimi ukrepi, povezanimi z obdelavo za statistične namene, v skladu s členom 89 splošne uredbe o varstvu podatkov in členom 13 uredbe EUDPR; |
| --- | --- |

(1)

naj se v uvodno izjavo predloga vključi sklicevanje na skladnost z zaščitnimi ukrepi, povezanimi z obdelavo za statistične namene, v skladu s členom 89 splošne uredbe o varstvu podatkov in členom 13 uredbe EUDPR;

| (2) | naj se v predlogu pojasni, da se bodo za statistične namene načeloma uporabljali in izmenjevali samo anonimizirani in psevdonimizirani podatki; |
| --- | --- |

(2)

naj se v predlogu pojasni, da se bodo za statistične namene načeloma uporabljali in izmenjevali samo anonimizirani in psevdonimizirani podatki;

| (3) | naj se črta zadnji stavek člena 2(3) predloga, ki se nanaša na uporabo katerega koli ustreznega vira ali kombinacije virov, vključno z digitalnimi sledmi, ki se nanašajo na osebo; |
| --- | --- |

(3)

naj se črta zadnji stavek člena 2(3) predloga, ki se nanaša na uporabo katerega koli ustreznega vira ali kombinacije virov, vključno z digitalnimi sledmi, ki se nanašajo na osebo;

| (4) | če je namen predloga zagotoviti pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov, naj se zagotovi jasen in celovit pregled kategorij osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo, ter virov, iz katerih je mogoče pridobiti te vrste podatkov; |
| --- | --- |

(4)

če je namen predloga zagotoviti pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov, naj se zagotovi jasen in celovit pregled kategorij osebnih podatkov, ki se lahko obdelujejo, ter virov, iz katerih je mogoče pridobiti te vrste podatkov;

| (5) | naj se spremeni člen 10 predloga in pojasni, da se statistični podatki iz obsežnih informacijskih sistemov (LSIT) zbirajo zunaj centralnega registra za poročanje in statistične podatke (CRRS), vzpostavljenega z zadevnimi instrumenti. Če želi Komisija predvideti prehodne ukrepe, dokler centralni register za poročanje in statistične podatke ne bo popolnoma operativen, je treba uvesti posebne prehodne ukrepe; |
| --- | --- |

(5)

naj se spremeni člen 10 predloga in pojasni, da se statistični podatki iz obsežnih informacijskih sistemov (LSIT) zbirajo zunaj centralnega registra za poročanje in statistične podatke (CRRS), vzpostavljenega z zadevnimi instrumenti. Če želi Komisija predvideti prehodne ukrepe, dokler centralni register za poročanje in statistične podatke ne bo popolnoma operativen, je treba uvesti posebne prehodne ukrepe;

| (6) | naj se opredelijo vloge Komisije in držav članic na podlagi zakonodaje o varstvu podatkov v zvezi z varno infrastrukturo, ki jo je treba vzpostaviti v skladu s členom 13(2) predloga. |
| --- | --- |

(6)

naj se opredelijo vloge Komisije in držav članic na podlagi zakonodaje o varstvu podatkov v zvezi z varno infrastrukturo, ki jo je treba vzpostaviti v skladu s členom 13(2) predloga.

V Bruslju, 16. marca 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 31 final.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

3

(4)  Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih (UL L 199, 31.7.2007, str. 23).

4

(5)  Uredba (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 14).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski demografski statistiki (UL L 330, 10.12.2013, str. 39).

6

(7)  COM(2023) 31 final, str. 3.

7

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/12

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2023/C 123/10)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 7. december 2022 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 89612 |
| Št. odločitve | 224/22/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Začasni krizni okvir – sprememba sheme nepovratnih sredstev v zvezi z izjemnim zvišanjem cen energije |
| Pravna podlaga | parlamentarni sklep o odobritvi sheme in njenega proračuna, kot je določen v Innst. 34 S (2022–2023), in uredba o njenem upravljanju, ki jo bo sprejelo ministrstvo za podnebje in okolje |
| Vrsta ukrepa | shema |
| Cilj | podpirati podjetja pri prilagajanju višjim stroškom energije in jih spodbujati k naložbam v varčevanje z energijo in njeno proizvodnjo |
| Oblika pomoči | nepovratna sredstva |
| Proračun | 2,8 milijarde NOK |
| Intenzivnost | do 50 % |
| Trajanje | 1. oktober 2022 – 31. december 2023 |
| Gospodarski sektorji | vsi sektorji, razen industrije pridobivanja nafte in energetsko intenzivnih industrij, ter podjetja, ki opravljajo dejavnosti, ki spadajo pod oznaki SN 2007 35.1 in 35.3 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Enova SF
  poštni naslov:





  Postboks 5700 Torgarden |
| 7437 Trondheim |
| NORWAY |

Datum sprejetja odločitve

7. december 2022

Št. zadeve

89612

Št. odločitve

224/22/COL

Država Efte

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Začasni krizni okvir – sprememba sheme nepovratnih sredstev v zvezi z izjemnim zvišanjem cen energije

Pravna podlaga

parlamentarni sklep o odobritvi sheme in njenega proračuna, kot je določen v Innst. 34 S (2022–2023), in uredba o njenem upravljanju, ki jo bo sprejelo ministrstvo za podnebje in okolje

Vrsta ukrepa

shema

Cilj

podpirati podjetja pri prilagajanju višjim stroškom energije in jih spodbujati k naložbam v varčevanje z energijo in njeno proizvodnjo

Oblika pomoči

nepovratna sredstva

Proračun

2,8 milijarde NOK

Intenzivnost

do 50 %

Trajanje

1. oktober 2022 – 31. december 2023

Gospodarski sektorji

vsi sektorji, razen industrije pridobivanja nafte in energetsko intenzivnih industrij, ter podjetja, ki opravljajo dejavnosti, ki spadajo pod oznaki SN 2007 35.1 in 35.3

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Enova SF

poštni naslov:

Postboks 5700 Torgarden

7437 Trondheim

NORWAY

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/13

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2023/C 123/11)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 7. december 2022 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 89590 |
| Št. odločitve | 219/22/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Podaljšanje in spremembe norveške sheme za inovacije in razvoj na področju medijev, ki pripravljajo poročila in aktualno informativne programe |
| Pravna podlaga | spremenjena uredba o pomoči za inovacije in razvoj medijev, ki pripravljajo poročila in aktualno informativne programe |
| Vrsta ukrepa | shema |
| Cilj | spodbujanje razvoja uredniških vsebin in razvoja ali izvajanja novih rešitev za produkcijo, objavo ali razširjanje uredniških vsebin, vključno s projekti za povečanje spremljanja takih vsebin med prebivalstvom na splošno ali v določenih skupinah prebivalstva |
| Oblika pomoči | nepovratna sredstva |
| Proračun | 30 milijonov NOK |
| Intenzivnost | 40 % (75 % za majhne medije, ki pripravljajo lokalna poročila in aktualno informativne programe) |
| Trajanje | 1. januar 2023 – 31. december 2028 |
| Gospodarski sektorji | Ravni skupine NACE: | J58.1 – Izdajanje knjig, periodike in drugo založništvo |

Datum sprejetja odločitve

7. december 2022

Št. zadeve

89590

Št. odločitve

219/22/COL

Država Efte

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Podaljšanje in spremembe norveške sheme za inovacije in razvoj na področju medijev, ki pripravljajo poročila in aktualno informativne programe

Pravna podlaga

spremenjena uredba o pomoči za inovacije in razvoj medijev, ki pripravljajo poročila in aktualno informativne programe

Vrsta ukrepa

shema

Cilj

spodbujanje razvoja uredniških vsebin in razvoja ali izvajanja novih rešitev za produkcijo, objavo ali razširjanje uredniških vsebin, vključno s projekti za povečanje spremljanja takih vsebin med prebivalstvom na splošno ali v določenih skupinah prebivalstva

Oblika pomoči

nepovratna sredstva

Proračun

30 milijonov NOK

Intenzivnost

40 % (75 % za majhne medije, ki pripravljajo lokalna poročila in aktualno informativne programe)

Trajanje

1. januar 2023 – 31. december 2028

Gospodarski sektorji

Ravni skupine NACE:

J58.1 – Izdajanje knjig, periodike in drugo založništvo

| | J58.1.3 – Izdajanje časopisov |
| --- | --- |

J58.1.3 – Izdajanje časopisov

| | J60.1 – Radiodifuzija |
| --- | --- |

J60.1 – Radiodifuzija

| | J60.2 – Televizijska dejavnost |
| --- | --- |

J60.2 – Televizijska dejavnost

| | J63.9.9 – Drugo informiranje |
| --- | --- |

J63.9.9 – Drugo informiranje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| The Norwegian Media Authority, Nygata 4, |
| --- |
| NO-1607 Fredrikstad |
| NORWAY |

The Norwegian Media Authority, Nygata 4,

NO-1607 Fredrikstad

NORWAY

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/14

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2023/C 123/12)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 7. december 2022 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 89585 |
| Št. odločitve | 220/22/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Shema nepovratnih sredstev za produkcijo novic in aktualno-informativnih programov 2023–2029 |
| Pravna podlaga | Zakon št. 153 z dne 18. decembra 2020 o gospodarski podpori medijem in nova uredba o nepovratnih sredstvih za produkcijo novic in aktualno-informativnih programov |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Raznolikost in pluralnost medijev |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 400 milijonov NOK letno. |
| Trajanje | 1. januar 2023 – 31. december 2028. |
| Gospodarski sektorji | Raven skupine NACE:
  J58.1.3 – Izdajanje časopisov. |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Norveški organ za medije |
| Nygata 4 |
| NO-1607 Fredrikstad |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

7. december 2022

Št. zadeve

89585

Št. odločitve

220/22/COL

Država Efte

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Shema nepovratnih sredstev za produkcijo novic in aktualno-informativnih programov 2023–2029

Pravna podlaga

Zakon št. 153 z dne 18. decembra 2020 o gospodarski podpori medijem in nova uredba o nepovratnih sredstvih za produkcijo novic in aktualno-informativnih programov

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Raznolikost in pluralnost medijev

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

400 milijonov NOK letno.

Trajanje

1. januar 2023 – 31. december 2028.

Gospodarski sektorji

Raven skupine NACE:

J58.1.3 – Izdajanje časopisov.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Norveški organ za medije

Nygata 4

NO-1607 Fredrikstad

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 123/13)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | HSBC Bank plc („HSBC“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

HSBC Bank plc („HSBC“, Združeno kraljestvo),

| — | AXA S.A. („AXA“, Francija), |
| --- | --- |

—

AXA S.A. („AXA“, Francija),

| — | intu Milton Keynes Limited („intu MK“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje intu Shopping Centres plc (v stečaju, „ISC“). |
| --- | --- |

—

intu Milton Keynes Limited („intu MK“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje intu Shopping Centres plc (v stečaju, „ISC“).

Podjetji AXA in HSBC pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem intu MK.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | HSBC, ki je del globalno dejavne skupine HSBC, nudi bančne in finančne storitve, |
| --- | --- |

—

HSBC, ki je del globalno dejavne skupine HSBC, nudi bančne in finančne storitve,

| — | AXA je svetovna zavarovalniška skupina, dejavna na področjih življenjskih, zdravstvenih in drugih oblik zavarovanja ter upravljanja naložb, |
| --- | --- |

—

AXA je svetovna zavarovalniška skupina, dejavna na področjih življenjskih, zdravstvenih in drugih oblik zavarovanja ter upravljanja naložb,

| — | intu MK ima v lasti in upravlja nakupovalno središče Midsummer Place v Milton Keynesu v Združenem kraljestvu. Podjetje intu MK bo dejavno samo v Združenem kraljestvu in ne bo delovalo v EGP. |
| --- | --- |

—

intu MK ima v lasti in upravlja nakupovalno središče Midsummer Place v Milton Keynesu v Združenem kraljestvu. Podjetje intu MK bo dejavno samo v Združenem kraljestvu in ne bo delovalo v EGP.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/17

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za geografsko označbo v sektorju žganih pijač iz člena 8(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235

(2023/C 123/14)

To sporočilo je objavljeno v skladu s členom 8(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235 (1).

„Eau-de-vie de Cognac/Eau-de-vie des Charentes/Cognac“

EU št.: PGI-FR-02043-AM01

Poslano 10. januarja 2023

1.   Sprememba

1.1.   Pojasnilo, da spremembe spadajo v opredelitev „standardne spremembe“ iz člena 31 Uredbe (EU) 2019/787

Uvedene spremembe ne vključujejo spremembe imena, ne spreminjajo pravnega imena ali kategorije žgane pijače, ne pomenijo tveganja za zmanjšanje kakovosti, slovesa ali druge značilnosti te žgane pijače in ne prinašajo novih omejitev pri trženju proizvoda.

1.2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

1.   Sklic na uredbo

Opis

Sklic na Uredbo št. 110/2008 je bil spremenjen v sklic na Uredbo 2019/787.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Predpisi so bili spremenjeni.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.   Geografsko območje

Opis

Geografsko območje je bilo spremenjeno tako, da je opisano z občinami in ne več s kantoni (ki se lahko s časom spremenijo). Ta posodobitev je zgolj redakcijska in ni povzročila spremembe območja proizvodnje.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Ta sprememba je bila uvedena, ker je opis geografskega območja z občinami stabilnejši skozi čas.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

3.   Kmetijsko-okoljski ukrepi

Opis

Dodani so bili kmetijsko-okoljski ukrepi.

Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.

V vseh medvrstnih prostorih se zasajena ali naravna vegetacija nadzoruje z mehanskimi ali fizičnimi sredstvi.

Kemično zatiranje plevela na ozarah je prepovedano.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Za omejitev uporabe kemičnih herbicidov zaradi izboljšanja biološke raznovrstnosti na parcelah je organ za zaščito in upravljanje uvedel te kmetijsko-okoljske ukrepe, ki ustrezajo družbenim pričakovanjem glede večjega spoštovanja okolja.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

4.   Prehodni ukrepi

Opis

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Redakcijska sprememba

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Sklic na nacionalne predpise

Opis

Naslednja zastarela predpisa sta bila črtana:

| — | zakon z dne 20. februarja 1928, ki je urejal besedo „fine“ pri trženju žganj, |
| --- | --- |

—

zakon z dne 20. februarja 1928, ki je urejal besedo „fine“ pri trženju žganj,

| — | zakon z dne 4. julija 1934, ki je zagotavljal varstvo označb porekla „Cognac“ in „Armagnac“. |
| --- | --- |

—

zakon z dne 4. julija 1934, ki je zagotavljal varstvo označb porekla „Cognac“ in „Armagnac“.

Dodan je bil sklic na odlok z dne 16. decembra 2016 o označevanju žganih pijač, njihovi sestavi in pogojih pridelave.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Posodobitve predpisov.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Staranje

Opis

Dodana je bila kategorija staranja: „XXO“ oziroma „Extra Extra Old“, ki pomeni žganja, starana vsaj 14 let.

S tem dodatkom so bila spremenjena pravila označevanja.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Vključitev kategorije „XXO“ za žganja, starejša od 14 let, ustreza naravni segmentaciji trga žganja „Cognac“, saj se vse bolj razvijajo visokokakovostni proizvodi.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

7.   Podnebna rezerva

Opis

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena, da bi se opredelil pojem individualne podnebne rezerve, njenega upravljanja in načina spremljanja.

S to spremembo se spremenijo tudi prijavne obveznosti.

Ta rezerva odstopa od načela, da se alkoholne pijače začnejo starati najpozneje en mesec po koncu obdobja destilacije.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Individualna podnebna rezerva je rezerva panožne vrste, ki omogoča oblikovanje zaloge alkohola, ki jo je mogoče uporabiti v primeru neugodnih vremenskih razmer, ki se v zadnjih letih množijo.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Volumenski delež alkohola

Opis

Največji volumenski delež alkohola v žganju po destilaciji je bil prilagojen tako, da se je povečal z 72,4 % na 73,7 %.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Ta sprememba je bila uvedena ob povišanju temperatur zaradi podnebnih sprememb, ki povzroča povečanje volumenskega deleža alkohola v vinih.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

9.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Opis

Glavne točke, ki jih je treba preverjati, so bile usklajene s spremembami za podnebno rezervo.

Povzetek razlogov, zaradi katerih je potrebna sprememba

Redakcijska sprememba.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.   Enotni dokument

2.1.   Ime

„Eau-de-vie de Cognac / Eau-de-vie des Charentes / Cognac“

2.2.   Kategorija ali kategorije žgane pijače

| 4. | Žganje iz vina |
| --- | --- |

4.

2.3.   Država vložnika

Francija

2.4.   Jezik zahtevka

Francoščina

2.5.   Opis žgane pijače

Fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti ter posebne značilnosti proizvoda v primerjavi z žganimi pijačami iste kategorije

1   Fizikalne in kemijske lastnosti

Ko so žganja dana na potrošniški trg, imajo najmanj 40-odstotni volumenski delež alkohola, vsebnost hlapnih snovi najmanj 200 gramov na hektoliter čistega alkohola in vsebnost metanola nižjo od 100 gramov na hektoliter čistega alkohola.

Njihova barva ustreza najnižji absorbanci 0,1 pri 420 nm za optično pot 10 mm.

2   Organoleptične lastnosti

Žganja „Cognac“ imajo svojevrstno uravnoteženost in aromatično posebnost. Njihov senzorični profil, za katerega sta značilni kompleksnost in prefinjenost, se razvija s staranjem.

Najmlajša žganja imajo cvetlične in sadne note, kot so cvet vinske trte ali akacije, grozdje, hruška ali nekateri tropski sadeži. Ob stiku s hrastovim lesom pridobijo značilne note, med katerimi je mogoče navesti vaniljo, kokos ali odtenke praženja.

S staranjem prav tako postaja bogatejši in kompleksnejši njihov aromatični profil, ki med drugim vključuje note kandiranega sadja, začimb, lesa, tobaka ali suhega sadja. Vse te note sestavljajo kompleksen in poseben aromatični profil, ki je v literaturi opisan kot „charentski rancio“ (FLANZY, 1998).

Ta razvoj vonja spremlja razvoj okusa. Zadnji se izraža z omiljenimi zaznavami v ustih, razvojem značilne zaokroženosti in polnosti ter znatnim podaljšanjem obstojnosti arome.

Med različnimi vinorodnimi okoliši (crus) so nekatere razlike, na katerih temelji razmejitev, ki jo je konec 19. stoletja vzpostavil COQUAND.

| — | Okoliš Grande Champagne daje zelo prefinjena žganja, ki so zelo izrazita in imajo dolg pookus, cvetica pa je pretežno cvetlična. Ker žganja iz tega okoliša zorijo počasi, je za dosego njihove polne zrelosti potrebno dolgo staranje v hrastovih sodih. |
| --- | --- |

—

Okoliš Grande Champagne daje zelo prefinjena žganja, ki so zelo izrazita in imajo dolg pookus, cvetica pa je pretežno cvetlična. Ker žganja iz tega okoliša zorijo počasi, je za dosego njihove polne zrelosti potrebno dolgo staranje v hrastovih sodih.

| — | Žganja iz okoliša Petite Champagne imajo bolj ali manj enake lastnosti kot žganja iz okoliša Grande Champagne, pri čemer pa svojo optimalno kakovost pridobijo po krajšem zorenju kot žganja iz okoliša Grande Champagne. |
| --- | --- |

—

Žganja iz okoliša Petite Champagne imajo bolj ali manj enake lastnosti kot žganja iz okoliša Grande Champagne, pri čemer pa svojo optimalno kakovost pridobijo po krajšem zorenju kot žganja iz okoliša Grande Champagne.

| — | Žganja „Cognac“ z dopolnilnim geografskim imenom „Fine Champagne“ imajo organoleptične lastnosti, pridobljene z zvrščanjem žganj iz okolišev Grande Champagne (vsaj polovica) in Petite Champagne. |
| --- | --- |

—

Žganja „Cognac“ z dopolnilnim geografskim imenom „Fine Champagne“ imajo organoleptične lastnosti, pridobljene z zvrščanjem žganj iz okolišev Grande Champagne (vsaj polovica) in Petite Champagne.

| — | Vinogradi okoliša Borderies dajejo zaokrožena in sladikasta žganja z bogato cvetico, ki imajo značilen vonj po vijolici. Slovijo po tem, da svojo optimalno kakovost pridobijo po krajšem zorenju kot žganja iz okolišev Champagne. |
| --- | --- |

—

Vinogradi okoliša Borderies dajejo zaokrožena in sladikasta žganja z bogato cvetico, ki imajo značilen vonj po vijolici. Slovijo po tem, da svojo optimalno kakovost pridobijo po krajšem zorenju kot žganja iz okolišev Champagne.

| — | Okoliš Fins Bois, na katerem se razprostirajo najobsežnejši vinogradi, daje zaokrožena in voljna žganja, ki se precej hitro starajo in katerih sadna cvetica spominja na stisnjeno grozdje. |
| --- | --- |

—

Okoliš Fins Bois, na katerem se razprostirajo najobsežnejši vinogradi, daje zaokrožena in voljna žganja, ki se precej hitro starajo in katerih sadna cvetica spominja na stisnjeno grozdje.

| — | Okoliši Bois (Bons Bois, Bois Ordinaires ali Bois à terroirs) dajejo žganja s sadnimi aromami, ki se hitro starajo. |
| --- | --- |

—

Okoliši Bois (Bons Bois, Bois Ordinaires ali Bois à terroirs) dajejo žganja s sadnimi aromami, ki se hitro starajo.

S trajanjem staranja se spreminja tudi barva žganj. S svetlo rumene postopno postaja intenzivnejša in pridobi zlatorumene odtenke, nato jantarne, pri najdlje staranih žganjih pa mahagonijeve.

Fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti ter posebne značilnosti proizvoda v primerjavi z žganimi pijačami iste kategorije

Žganje „Esprit de Cognac“ ima od 80- do 85-odstotni volumenski delež alkohola.

2.6.   Jedrnata opredelitev razmejenega geografskega območja

Vse faze proizvodnje za uporabo kontrolirane označbe porekla „Cognac“ ali „Eau-de-vie de Cognac“ ali „Eau-de-vie des Charentes“ potekajo na geografskem območju, prvotno razmejenem z odlokom z dne 1. maja 1909, kakor je bil spremenjen, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 1. januarja 2020 obsega ozemlje naslednjih občin:

občine departmaja Charente:

| | Agris, Aigre, Ambérac, Ambleville, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Bassac, Bazac, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Berneuil, Bessac, Bessé, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brossac, Bunzac, Cellettes, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Richemont, Chillac, Claix, Cognac, Combiers, Condéon, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Édon, Les Essards, Étriac, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lichères, Ligné, Lignières-Sonneville, Linars, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Luxé, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainxe-Gondeville, Mainzac, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marsac, Marthon, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montmérac, Montmoreau, Mornac, Mosnac, Moulidars, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Nabinaud, Nanclars, Nercillac, Nersac, Nonac, Oradour, Oriolles, Orival, Palluaud, Passirac, Pérignac, Pillac, Plassac-Rouffiac, Poullignac, Poursac, Pranzac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Ruelle-sur-Touvre, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simeux, Saint-Simon, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Le Tâtre, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Verdille, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Vignolles, Moulins-sur-Tardoire, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villognon, Vindelle, Vœuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouzan, Xambes in Yviers; |
| --- | --- |

Agris, Aigre, Ambérac, Ambleville, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Bassac, Bazac, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Berneuil, Bessac, Bessé, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brossac, Bunzac, Cellettes, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Richemont, Chillac, Claix, Cognac, Combiers, Condéon, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Édon, Les Essards, Étriac, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lichères, Ligné, Lignières-Sonneville, Linars, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Luxé, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainxe-Gondeville, Mainzac, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marsac, Marthon, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montmérac, Montmoreau, Mornac, Mosnac, Moulidars, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Nabinaud, Nanclars, Nercillac, Nersac, Nonac, Oradour, Oriolles, Orival, Palluaud, Passirac, Pérignac, Pillac, Plassac-Rouffiac, Poullignac, Poursac, Pranzac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Ruelle-sur-Touvre, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simeux, Saint-Simon, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Le Tâtre, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Verdille, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Vignolles, Moulins-sur-Tardoire, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villognon, Vindelle, Vœuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouzan, Xambes in Yviers;

občine departmaja Charente-Maritime:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Ile d’Aix, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Dœuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Le Grand-Village-Plage, Grandjean, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Essouvert, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-d'Envaux, Port-des-Barques, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-La-Noue, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé in Yves; |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Ile d’Aix, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Dœuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Le Grand-Village-Plage, Grandjean, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Essouvert, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-d'Envaux, Port-des-Barques, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-La-Noue, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé in Yves;

občine departmaja Dordogne:

| | Parcoul-Chenaud, La Roche-Chalais in Saint Aulaye-Puymangou; |
| --- | --- |

Parcoul-Chenaud, La Roche-Chalais in Saint Aulaye-Puymangou;

občine departmaja Deux-Sèvres:

| | Beauvoir-sur-Niort, Le Bourdet, La Foye-Monjault, Granzay-Gript, Mauzé-sur-le-Mignon, Plaine-d'Argenson, Prin-Deyrançon, La Rochénard, Val-du-Mignon in Le Vert. |
| --- | --- |

Beauvoir-sur-Niort, Le Bourdet, La Foye-Monjault, Granzay-Gript, Mauzé-sur-le-Mignon, Plaine-d'Argenson, Prin-Deyrançon, La Rochénard, Val-du-Mignon in Le Vert.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletnem mestu nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l‘origine et de la qualité).

2.7.   Območje NUTS

| 1. | FR531 – Charente |
| --- | --- |

1.

FR531 – Charente

| 2. | FR532 – Charente-Maritime |
| --- | --- |

2.

FR532 – Charente-Maritime

| 3. | FR53 – Poitou-Charentes |
| --- | --- |

3.

FR53 – Poitou-Charentes

| 4. | FR533 – Deux-Sèvres |
| --- | --- |

4.

FR533 – Deux-Sèvres

| 5. | FR6 – SUD-OUEST |
| --- | --- |

5.

FR6 – SUD-OUEST

| 6. | FR5 – OUEST |
| --- | --- |

6.

FR5 – OUEST

| 7. | FR611 – Dordogne |
| --- | --- |

7.

FR611 – Dordogne

| 8. | FR – FRANCIJA |
| --- | --- |

8.

FR – FRANCIJA

2.8.   Metoda proizvodnje žgane pijače

Vina za proizvodnjo žganj so pridelana iz naslednjih sort vinske trte:

| — | colombard B, folle blanche B, montils B, sémillon B, ugni blanc B, |
| --- | --- |

—

colombard B, folle blanche B, montils B, sémillon B, ugni blanc B,

| — | folignan B, ki predstavlja največ 10 % trsnega izbora. |
| --- | --- |

—

folignan B, ki predstavlja največ 10 % trsnega izbora.

(a)   Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 2 200 trsov na hektar.

(b)   Razdalja

Največja razdalja med vrstami vinske trte je 3,50 metra.

(c)   Vrsta rezi

Rez je obvezna vsako leto. Dovoljeni so vsi načini rezi.

(d)   Število očes na hektar

Število očes je omejeno na 80 000 očes na hektar.

(e)   Začetek uporabe pridelka mladih trt

Kontrolirana označba porekla „Cognac“ se lahko za žganja, ki izhajajo iz vin, pridelanih iz grozdja mladih trt, odobri šele od drugega leta po letu, v katerem so bile trte zasajene pred 31. julijem.

(f)   Odmrli ali manjkajoči trsi

| — | Za vinograde, pri katerih začetna gostota zasaditve ali gostota po koncu preoblikovanja parcele znaša največ 2 500 trsov na hektar, delež odmrlih ali manjkajočih trsov vinske trte, določen v členu D.645-4 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, znaša 20 %. |
| --- | --- |

—

Za vinograde, pri katerih začetna gostota zasaditve ali gostota po koncu preoblikovanja parcele znaša največ 2 500 trsov na hektar, delež odmrlih ali manjkajočih trsov vinske trte, določen v členu D.645-4 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, znaša 20 %.

| — | Za vinograde, pri katerih začetna gostota zasaditve ali gostota po koncu preoblikovanja parcele znaša več kot 2 500 trsov na hektar in največ 2 900 trsov na hektar, delež odmrlih ali manjkajočih trsov vinske trte, določen v členu D.645-4 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, znaša 25 %. |
| --- | --- |

—

Za vinograde, pri katerih začetna gostota zasaditve ali gostota po koncu preoblikovanja parcele znaša več kot 2 500 trsov na hektar in največ 2 900 trsov na hektar, delež odmrlih ali manjkajočih trsov vinske trte, določen v členu D.645-4 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, znaša 25 %.

| — | Za vinograde, pri katerih začetna gostota zasaditve ali gostota po koncu preoblikovanja parcele znaša več kot 2 900 trsov na hektar, delež odmrlih ali manjkajočih trsov vinske trte, določen v členu D.645-4 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, znaša 35 %. |
| --- | --- |

—

Za vinograde, pri katerih začetna gostota zasaditve ali gostota po koncu preoblikovanja parcele znaša več kot 2 900 trsov na hektar, delež odmrlih ali manjkajočih trsov vinske trte, določen v členu D.645-4 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu, znaša 35 %.

(g)   Kmetijsko-okoljski ukrepi

Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.

V vseh medvrstnih prostorih se zasajena ali naravna vegetacija nadzoruje z mehanskimi ali fizičnimi sredstvi.

Največji dovoljeni letni donos ustreza največji količini grozdja ali volumenskemu ekvivalentu vina ali mošta, pridobljenega na hektar, izraženemu v hektolitrih vina na hektar z 10-odstotnim referenčnim volumenskim deležem alkohola. Določen je z največjim donosom 160 hektolitrov vina na hektar z 10-odstotnim referenčnim volumenskim deležem alkohola.

Uporaba centrifugalnih lamelnih črpalk za premeščanje potrganega grozdja je prepovedana.

Uporaba vijačne stiskalnice, imenovane kontinuirana stiskalnica, je prepovedana.

Vse metode obogatitve so prepovedane.

Uporaba žveplovega dioksida med vinifikacijo v času vrenja je prepovedana.

Pri destilaciji imajo vina najmanj 7-odstotni in največ 12-odstotni volumenski delež alkohola. Njihova vsebnost hlapnih kislin je največ 12,25 miliekvivalenta na liter.

(a)   Čas destilacije

Kontrolirana označba porekla „Cognac“ se lahko uporabi samo za žganja, pridobljena z destilacijo vin iz tekočega vinskega leta.

Destilacija mora biti končana najpozneje 31. marca v letu, ki sledi trgatvi.

(b)   Načelo destilacije

Destilacija se izvaja po načelu enostavne prekinjene destilacije, imenovane dvojna destilacija. Ta metoda je sestavljena iz dveh zaporednih faz, imenovanih „kuhanje“ (chauffes):

| — | prvo „kuhanje“ se nanaša na destilacijo vina in omogoča pridobivanje surovega žganja (brouillis); |
| --- | --- |

—

prvo „kuhanje“ se nanaša na destilacijo vina in omogoča pridobivanje surovega žganja (brouillis);

| — | drugo „kuhanje“ ali „fino kuhanje“ se nanaša na destilacijo surovega žganja in omogoča pridobivanje žganja „Cognac“ po odstranitvi produktov z začetka in konca destilacije (imenovanih tudi flegmes); |
| --- | --- |

—

drugo „kuhanje“ ali „fino kuhanje“ se nanaša na destilacijo surovega žganja in omogoča pridobivanje žganja „Cognac“ po odstranitvi produktov z začetka in konca destilacije (imenovanih tudi flegmes);

| — | med prvim ali drugim kuhanjem se lahko vinu ali surovemu žganju dodajo tudi frakcije z začetka ali konca predhodnih destilacij, ki se ne uporabijo kot žganje „Cognac“. |
| --- | --- |

—

med prvim ali drugim kuhanjem se lahko vinu ali surovemu žganju dodajo tudi frakcije z začetka ali konca predhodnih destilacij, ki se ne uporabijo kot žganje „Cognac“.

(c)   Opis materialov za destilacijo

Destilacijska naprava, imenovana „charentais“, je sestavljena iz kotla, ki se segreva na odprtem ognju, klobuka, povezovalne cevi, z grelnikom vina ali brez njega, in spiralne cevi s hladilnikom.

Kotel, klobuk, povezovalna cev, spiralna cev in odprti nosilec alkoholometra so obvezno iz bakra.

Skupna prostornina kotla ne sme presegati 30 hektolitrov (s 5-odstotnim dovoljenim odstopanjem), pri posameznem kuhanju pa je lahko napolnjen do 25 hektolitrov (s 5-odstotnim dovoljenim odstopanjem).

Kljub temu se lahko uporabljajo kotli s prostornino, ki presega največjo prostornino iz prejšnjega odstavka, če se uporabljajo izključno za prvo kuhanje za pridobivanje surovega žganja ter če je poleg tega izpolnjen pogoj, da skupna prostornina kotla ne presega 140 hektolitrov (s 5-odstotnim dovoljenim odstopanjem) in da je količina uporabljenega vina pri posameznem kuhanju omejena na 120 hektolitrov (s 5-odstotnim dovoljenim odstopanjem).

(d)   Delež alkohola v žganju

Po koncu dvojne destilacije volumenski delež alkohola v žganju v posodah za dnevno zbiranje ne sme presegati 73,7 % pri 20 °C.

(e)   Pridelava žganja „Esprit de Cognac“

Ta proizvod se pridela po dodatni destilaciji pri drugem kuhanju v destilacijski napravi, kot je opisana zgoraj. Volumenski delež alkohola mora biti med 80 % in 85 %.

(f)   Destiliranje pri spremembi vinorodnega okoliša

Vinorodni okoliši (crus) pomenijo dopolnilna geografska imena, katerih geografsko območje je opredeljeno v delu, ki se nanaša na dodatne geografske označbe.

Kadar se destilacija nanaša na vina, proizvedena iz pridelka različnih vinorodnih okolišev, se lahko frakcije z začetka in konca destilacije pri finem kuhanju vključijo v surovo žganje ali vina iz drugega vinorodnega okoliša le pod naslednjimi pogoji:

| — | pred spremembo je treba zadnje fino kuhanje pridelka, ki se trenutno destilira, izvesti z uporabo največ 33 % zmogljivosti destilarne, če vključuje vsaj tri destilacijske naprave; |
| --- | --- |

—

pred spremembo je treba zadnje fino kuhanje pridelka, ki se trenutno destilira, izvesti z uporabo največ 33 % zmogljivosti destilarne, če vključuje vsaj tri destilacijske naprave;

| — | vključitev frakcij z začetka in konca destilacije pri finem kuhanju je omejena na največ 8 vol. % zmogljivosti uporabljene destilacijske naprave. |
| --- | --- |

—

vključitev frakcij z začetka in konca destilacije pri finem kuhanju je omejena na največ 8 vol. % zmogljivosti uporabljene destilacijske naprave.

Zvrščanje žganj različnih starosti in profilov je postopek, ki je del pridelave žganja „Cognac“. Omogoča stalno pridobivanje proizvoda, ki ima želene natančno opredeljene in skladne organoleptične lastnosti.

Dovoljene so le naslednje metode:

| — | prilagoditev barve s karamelom E150a (navadni karamel), |
| --- | --- |

—

prilagoditev barve s karamelom E150a (navadni karamel),

| — | sladkanje s proizvodi iz točke 3a Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 110/2008 za izpopolnitev končnega okusa, |
| --- | --- |

—

sladkanje s proizvodi iz točke 3a Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 110/2008 za izpopolnitev končnega okusa,

| — | dodajanje poparka hrastovih sekancev v vroči vodi. |
| --- | --- |

—

dodajanje poparka hrastovih sekancev v vroči vodi.

Njihov vpliv na potemnitev žganja je največ 4 vol. %. Potemnitev, izražena v vol. %, se izračuna kot razlika med dejanskim volumenskim deležem alkohola in bruto volumenskim deležem alkohola.

Dodajanje poparka lesnih sekancev je tradicionalna metoda: vrsta uporabljenega lesa mora biti skladna s posodami za shranjevanje, navedenimi v specifikaciji proizvoda, po potrebi pa se poparek stabilizira z dodatkom žganja, ki ustreza namembnemu žganju.

Žganja „Cognac“ se starajo neprekinjeno izključno v hrastovih posodah.

Žganja, namenjena za neposredno pitje, je treba starati vsaj dve leti. Ti prvi dve leti staranja potekata na zadevnem območju.

2.9.   Posebna pravila označevanja

2.9.1.   Splošna pravila

Ime „Cognac“ se lahko uporabi brez besed „kontrolirana označba“, če se ne navezuje na nobeno dopolnilno geografsko ime.

2.9.2.   Navedbe staranja

Najnižja starost odpremljenih žganj „Cognac“ mora znašati:

| — | dve leti za navedbe: „3 Etoiles“, „Sélection“, „VS“, „De Luxe“ in „Very Special“ ter „Millésime“; |
| --- | --- |

—

dve leti za navedbe: „3 Etoiles“, „Sélection“, „VS“, „De Luxe“ in „Very Special“ ter „Millésime“;

| — | tri leta za navedbe: „supérieur“, „Cuvée Supérieure“ in „Qualité Supérieure“; |
| --- | --- |

—

tri leta za navedbe: „supérieur“, „Cuvée Supérieure“ in „Qualité Supérieure“;

| — | štiri leta za navedbe: „V.S.O.P.“, „Réserve“, „Vieux“, „Rare“ in „Royal“; |
| --- | --- |

—

štiri leta za navedbe: „V.S.O.P.“, „Réserve“, „Vieux“, „Rare“ in „Royal“;

| — | pet let za navedbe: „Vieille Réserve“, „Réserve Rare“ in „Réserve Royale“; |
| --- | --- |

—

pet let za navedbe: „Vieille Réserve“, „Réserve Rare“ in „Réserve Royale“;

| — | šest let za navedbe: „Napoléon“, „Très Vieille Réserve“, „Très Vieux“, „Héritage“, „Très Rare“, „Excellence“ in „Suprême“; |
| --- | --- |

—

šest let za navedbe: „Napoléon“, „Très Vieille Réserve“, „Très Vieux“, „Héritage“, „Très Rare“, „Excellence“ in „Suprême“;

| — | deset let za navedbe: „XO“, „Hors d’âge“, „Extra“, „Ancestral“, „Ancêtre“, „Or“, „Gold“ in „Impérial“, „Extra Old“, „XXO“ ter „Extra Extra Old“. |
| --- | --- |

—

deset let za navedbe: „XO“, „Hors d’âge“, „Extra“, „Ancestral“, „Ancêtre“, „Or“, „Gold“ in „Impérial“, „Extra Old“, „XXO“ ter „Extra Extra Old“.

| — | Navedbi „XXO“ in „Extra Extra Old“ sta posebni navedbi, ki pomenita, da se je žganje staralo vsaj 14 let. |
| --- | --- |

—

Navedbi „XXO“ in „Extra Extra Old“ sta posebni navedbi, ki pomenita, da se je žganje staralo vsaj 14 let.

Razen sestavljenih navedb staranja, ki so naštete zgoraj in se navezujejo na določeno starost, uporaba več navedb staranja, ki pomenijo isto starost, na etiketi ne spremeni starosti odvzema.

Uporaba več navedb staranja pri označevanju, ki pomenijo različne starosti, obvezno pomeni odvzem pri najstarejši navedeni starosti.

Označevanje z navedbami staranja in načini, na katere je izvedeno, kupca ali potrošnika ne smejo zavajati glede starosti in bistvenih lastnosti žganja „Cognac“.

2.10.   Opis povezave žgane pijače z geografskim poreklom, po potrebi vključno s posebnimi elementi opisa proizvoda ali metode proizvodnje, ki dokazujejo to povezavo

Žganja „Cognac“ imajo svojevrstno uravnoteženost in aromatično posebnost, ki izhajata iz upoštevanja vseh elementov specifikacije proizvoda za to označbo v zvezi z njihovim geografskim poreklom, trsnim izborom, obdelovanjem vinograda, postopki pridelave vin, njihovo destilacijo in staranjem žganja.

1.   Opis naravnih in človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi z območjem

(a)   Podnebje

Razmejeno območje žganja „Cognac“, ki zajema skoraj celotni departma Charente-Maritime, velik del departmaja Charente in nekaj občin departmajev Dordogne in Deux-Sèvres, leži na severu akvitanske kotline, na meji z Atlantskim oceanom. Na zahodu se konča z bregovi reke Gironde in otokoma (Ré in Oléron), na vzhodu v smeri mesta Angoulême pa s prvimi obronki Centralnega masiva. Regijo prečka reka Charente, v katero se stekajo manjše reke: Né, Antenne, Seugne itd.

Zmerno oceansko podnebje na tem območju je precej enotno, razen v obalnih regijah, kjer je več sonca in manjša temperaturna razlika. Čeprav so padavine obilnejše pozimi, lahko zaradi bližine oceana nastanejo v katerem koli delu leta. Zato je suša redka, kar omogoča redno preskrbo vinogradov z vodo. Povprečna letna temperatura je približno 13 °C, pri čemer so zime precej mile. Temperature zadostujejo za doseganje ustrezne zrelosti grozdja, vendar niso tako visoke, da bi ga ožgale.

(b)   Vinogradi

Henri Coquand (1811–1881), profesor geologije, je sredi 19. stoletja geološko preučeval to regijo in skupaj s pokuševalcem potrdil razvrstitev različnih območij po kakovosti

Njuno delo je okoli leta 1860 privedlo do razmejitve različnih vinorodnih okolišev (crus) in je bilo podlaga za odlok z dne 13. januarja 1938 o razmejitvi teh vinorodnih okolišev. Dopolnilna geografska imena k označbi „Cognac“ se še vedno uporabljajo v obliki zgodovinskih imen: „Grande Champagne“, „Petite Champagne“, „Fine Champagne“, „Borderies“, „Fins bois“, „Bons Bois“, ki jim je treba dodati „Bois ordinaires“ ali „Bois à terroir“.

Pojasniti je treba, da dopolnilno geografsko ime „Fine Champagne“ ne ustreza nobenemu ozemlju kot takemu.

Uporablja se le za zvrst žganj, ki izhajajo izključno iz dveh dopolnilnih geografskih imen, in sicer „Grande Champagne“ in „Petite Champagne“, pri čemer vsebuje vsaj 50 % žganja, ki izhaja iz okoliša „Grande Champagne“.

Po delu, opravljenem v tistem obdobju, so prevladujoča tla, ki so značilna za ta imena, razvrščena tako:

| — | Grande Champagne in Petite Champagne: precej plitva glinasto-apnenčasta tla na mehkih apnencih, kredasta, iz obdobja krede, |
| --- | --- |

—

Grande Champagne in Petite Champagne: precej plitva glinasto-apnenčasta tla na mehkih apnencih, kredasta, iz obdobja krede,

| — | Borderies: kremenasto-glinasta tla, s kremenom, ki izhaja iz razogljičenja apnenca, |
| --- | --- |

—

Borderies: kremenasto-glinasta tla, s kremenom, ki izhaja iz razogljičenja apnenca,

| — | Fins Bois: tu prevladujejo groies, rdeča in zelo prodnata plitva glinasto-apnenčasta tla, trd apnenec iz jure, v preostalem delu pa zelo glinasta tla, |
| --- | --- |

—

Fins Bois: tu prevladujejo groies, rdeča in zelo prodnata plitva glinasto-apnenčasta tla, trd apnenec iz jure, v preostalem delu pa zelo glinasta tla,

| — | Bois (Bons Bois, Bois ordinaires in Bois à terroirs): peščena tla na obalnih predelih, v nekaterih dolinah in v celotnem južnem delu vinogradov. To je pesek, ki ga je erozija prinesla s Centralnega masiva. |
| --- | --- |

—

Bois (Bons Bois, Bois ordinaires in Bois à terroirs): peščena tla na obalnih predelih, v nekaterih dolinah in v celotnem južnem delu vinogradov. To je pesek, ki ga je erozija prinesla s Centralnega masiva.

Vinogradi za proizvodnjo žganja „Cognac“ danes pokrivajo približno 75 000 hektarov, kar je 95 % vinogradov na območju (kar je približno 9 % kmetijskih površin razmejenega območja). Najpogosteje zasajena sorta je ugni blanc: danes predstavlja skoraj 98 % vinogradov območja „Cognac“.

(c)   Gospodarstvo, povezano z žganjem „Cognac“

Gospodarstvo regije je zgodovinsko povezano z razcvetom žganja „Cognac“, okoli katerega so se razvili številni poklici in povezane panoge, tako da je nastala poklicna skupnost, ki je popolnoma osredotočena na pridelavo in trženje žganja „Cognac“.

Podjetja, povezana s proizvodnjo žganja „Cognac“ (približno 5 500 vinogradnikov, 110 poklicnih destilaterjev in 300 trgovcev), tvorijo poklicno skupnost približno 12 000 oseb: sodarji, kotlarji, steklarne, kartonaže, tiskarne in proizvajalci zamaškov, prevozniki, enološki laboratoriji, proizvajalci kmetijskega orodja itd.

2.   Zgodovinski vidiki dejavnikov povezave z območjem

Arheološke raziskave na območju Charentes so prinesle dokaz, da so se prvi vinogradniški nasadi pojavili že konec 1. stoletja n. št. Izkopavanja so pokazala, da je bila regija dobro opremljena s kmetijskimi zgradbami, zlasti vinogradniškimi, kar potrjuje proizvodnjo vina v regiji od časa prvega obdobja rimskega cesarstva.

V srednjem veku se je v regiji zaradi reke Charente oblikovala miselnost, ki je bila ugodna za mednarodno trgovanje. Mesto Cognac je že slovelo po trgovini z vinom, skupaj z dejavnostjo skladiščenja soli, znano od 11. stoletja. Vina iz vinogradov Poitouja, ki so jih prevažale holandske ladje, ki so prišle po sol z atlantske obale, so bila cenjena v deželah ob Severnem morju.

V 15. stoletju so se Holandci odločili, da bodo destilirali vina iz regije, da bi se bolje ohranila. V renesansi se je trgovina zelo razcvetela. Holandska plovila so prišla v Cognac in charentska pristanišča iskat sloveča vina iz okolišev „Champagne“ in „Borderies“.

Vendar ta vina z majhnim deležem alkohola niso dobro prenašala dolgih potovanj po morju. Ker so Holandci obvladali znanje destilacije, so začeli pri sebi destilirati vino, da bi se bolje ohranilo. Imenovali so ga „brandwijn“ (kar pomeni dobesedno „žgano vino“), iz katerega je nastalo ime „brandy“, žganje iz vina.

Na začetku 15. stoletja se je pojavila dvojna destilacija, ki je omogočila, da je proizvod potoval v obliki nespremenljivega žganja, ki je bilo veliko bolj koncentrirano kot vino. Prve destilacijske naprave, ki so jih Holandci namestili na območju Charente, so se pozneje postopno razvijale; lokalni prebivalci so se jih naučili uporabljati in so izboljšali tehnologijo s postopkom dvojne destilacije.

Nastale so številne trgovske hiše, ki so začele sredi 19. stoletja žganje pošiljati v steklenicah in ne več v sodih.

S to novo obliko trgovine so nastale povezane panoge: steklarstvo (s katerim se je lokalno razvilo znanje za mehanizacijo postopkov izdelave steklenic), proizvodnja zabojev in zamaškov ter tiskarstvo.

Okoli leta 1875 se je na območju Charente pojavila trtna uš, insekt iz rodu Hemiptera, ki napada vinsko trto s srkanjem soka iz njenih korenin. Uničila je večino vinogradov, ki so okoli leta 1893 pokrivali le še 40 600 hektarov, pred napadom trtne uši pa so se razprostirali na 280 000 hektarih. Tako kot drugje v Evropi so bili charentski vinogradi obnovljeni z ameriškimi podlagami za cepljenje. Ta dogodek pa je spodbudil ustanovitev odbora za vinogradništvo leta 1888, ki je leta 1892 postal vinogradniška postaja, medpanožna struktura za raziskovanje kakovosti za „Cognac“.

Ta struktura se je veliko posvečala raziskovanju sort. Na podlagi njenih dejavnosti je sorta ugni blanc sredi 20. stoletja postala prevladujoča. Sorta ugni blanc se je namreč izkazala za odpornejšo od tradicionalnih sort, ki so se uporabljale pred krizo zaradi trtne uši (colombard, folle blanche itd.) in so zaradi cepljenja postale občutljive.

Prednost ji je bila dana tudi zaradi njene produktivnosti (njen donos znaša med 120 in 130 hektolitri na hektar), vsebnosti kislin in nizke vsebnosti sladkorja, zaradi katere ima vino majhen delež alkohola. Sorta je italijanskega porekla (znana pod imenom „trebbiano toscano“), tako da je v tej regiji severna meja njenega uspevanja.

3.   Zgodovinski vidiki, povezani s slovesom proizvoda

Od konca 17. stoletja in predvsem od naslednjega stoletja se je vzpostavil trg in kot odziv na povpraševanje so bila ustanovljena trgovska podjetja. Prodajalne, nekatere anglosaškega izvora, so se odprle v najpomembnejših mestih regije: na primer Martell leta 1715, Rémy Martin leta 1724, Delamain leta 1759, Hennessy leta 1765, Godet leta 1782, Hine leta 1791 in Otard leta 1795.

Po podpisu trgovinske pogodbe med Francijo in Anglijo 23. januarja 1860 na pobudo Napoleona III. se je trgovanje z žganjem „Cognac“ hitro povečalo in doseglo vrh leta 1879 (ustanovitev trgovskih podjetij: Bisquit leta 1819, Courvoisier leta 1843, Royer leta 1853, Meukow leta 1862, Camus in Hardy leta 1863).

V prvi polovici 20. stoletja je bila sprejeta zakonodaja za „Cognac“, da bi se določila lokalna, poštena in stalna raba:

| — | 1909: razmejitev geografskega območja proizvodnje, |
| --- | --- |

—

1909: razmejitev geografskega območja proizvodnje,

| — | 1936: priznanje označbe „Cognac“ kot kontrolirane označbe porekla, |
| --- | --- |

—

1936: priznanje označbe „Cognac“ kot kontrolirane označbe porekla,

| — | 1938: razmejitev regionalnih označb (vinorodni okoliši (crus) ali geografska imena). |
| --- | --- |

—

1938: razmejitev regionalnih označb (vinorodni okoliši (crus) ali geografska imena).

Med drugo svetovno vojno je bil ustanovljen urad za razdeljevanje vin in žganj, da bi se ohranila zaloga žganja „Cognac“. Tega je ob osvoboditvi leta 1946 nadomestil nacionalni medpanožni urad za žganje „Cognac“ (Bureau national interprofessionnel du Cognac (BNIC)), ki mu je bila leta 1948 priključena vinogradniška postaja. Vinogradniki in trgovci z žganjem „Cognac“ so se dogovorili o opredelitvi splošnega poslanstva urada BNIC, in sicer razvijati žganje „Cognac“ ter zastopati in braniti skupne interese v panogi. Delovanje urada BNIC je namenjeno predvsem seznanjanju z označbo porekla „Cognac“, njeni zaščiti in promociji ter spodbujanju odnosov med trgovci in vinogradniki. Njegovo poslanstvo je tudi javna služba in s tega vidika zagotavlja spremljanje staranja, kontrolo starosti in spremljanje kakovosti žganja „Cognac“ v končnem delu verige ter izdaja potrdila, potrebna za izvoz.

Več kot 95 % žganja „Cognac“, ki je že zgodovinsko izvozni proizvod, danes popijejo potrošniki v tujini, in sicer v 160 različnih državah. Vse od Daljnega vzhoda prek Evrope do ameriške celine je „Cognac“ za njegove ljubitelje sopomenka za zelo kakovostno žganje, simbol umetnosti uživanja življenja po francosko.

4.   Vzročna povezava med geografskim območjem, kakovostjo in značilnostmi proizvoda

Za sorte v regiji, zlasti ugni blanc, sta značilni precejšnja produktivnost in pozna zrelost, ki imata številne prednosti za proizvodnjo vin za destilacijo z majhnim deležem alkohola in visoko vsebnostjo kislin, kar sta dve bistveni lastnosti za končno kakovost žganja „Eau-de-vie de Cognac“.

Vina, namenjena proizvodnji žganja „Eau-de-vie de Cognac“, imajo izrazito specifičnost, ki jo že več kot stoletje stalno opisujejo v znanstveni in tehnični literaturi.

Raziskovanje vin z majhnim deležem alkohola in visoko vsebnostjo kislin je torej posebna in stalna značilnost proizvodnje žganja „Eau-de-vie de Cognac“ (RAVAZ (1900), LAFON in drugi (1964), LURTON in drugi (2011)).

Visoka vsebnost kislin namreč omogoča, da se vino pozimi naravno ohrani do destilacije, majhen delež alkohola pa omogoča doseganje želene koncentracije arom v vinih.

Kadar je donos majhen, se navadno poveča volumenski delež alkohola v vinu, ravni kislin in vsebnosti dušika v grozdju pa so nižje. Pri povečanju donosa se zgodi obratno: zmanjša se delež alkohola in poviša vsebnost kislin.

Vendar se pri pretiranem donosu povečajo drugi parametri, kot so delež jabolčne kisline, manjši razvoj zrelosti arom, njihovo razredčenje in pogostost napadov plesni, ki niso ugodni za kakovost žganja.

Na podlagi vseh teh parametrov se torej opredeli optimalen razpon donosa, ki je vsako leto drugačen, saj je odvisen od značilnosti trgatve.

Poleg tega določitev največjega letnega donosa po razvoju teh parametrov omogoča, da je proizvodnja znotraj optimalnega razpona donosa za proizvodnjo vin, ki pomeni najboljše ravnotežje med različnimi parametri kakovosti, potrebnimi za proizvodnjo žganja „Eau-de-vie de Cognac“. Ta letni donos je torej v mejah optimalnega razpona, znotraj katerega je tudi podnebna rezerva.

Poleg tega se pri tveganju poslabšanja kakovosti proizvedenih vin, kadar se donos pretirano poveča, uvedejo dodatni ukrepi za produktivnost vinograda, med katerimi je določitev največjega donosa.

Aromatične lastnosti žganj v veliki meri temeljijo na lastnostih uporabljenih vin.

Trsni izbor in upoštevanje posebnih pravil vinifikacije, določenih v specifikaciji proizvoda za označbo „Cognac“, omogočata pridelavo vin s prefinjenimi in nežnimi aromami, ki so nujna za proizvodnjo zelo kakovostnih žganj. Ta vina ne smejo imeti poslabševalnih lastnosti, kot so rastlinske značilnosti, presežek acetaldehida (oksidiranost), višjih alkoholov (težkost) ali nekaterih spojin, povezanih s spreminjanjem vin med shranjevanjem. Poleg specifikacije proizvoda so določena priporočila za trgatev in stiskanje, vrenje ter shranjevanje vin do destilacije navedena v prilagojenih smernicah, ki se redno posodabljajo in obširno razpošiljajo vinarjem na območju proizvodnje.

Znanje o obrezovanju in vinifikaciji

Visoka vsebnost kislin in majhen delež alkohola se okrepita z rezjo, ki jo vinogradnik izbere glede na več dejavnikov:

| — | razdaljo med vrstami, |
| --- | --- |

—

razdaljo med vrstami,

| — | višino debla in listja, |
| --- | --- |

—

višino debla in listja,

| — | samo gojitveno obliko: trte s klasično dolgo rezjo, trte z rezjo na kordon (visoki padajoči kordon ali nizki kordon, oblikovan v špalir itd.). |
| --- | --- |

—

samo gojitveno obliko: trte s klasično dolgo rezjo, trte z rezjo na kordon (visoki padajoči kordon ali nizki kordon, oblikovan v špalir itd.).

Stiskanje grozdja se opravi takoj po trgatvi v tradicionalnih horizontalnih stiskalnicah s platojem ali v pnevmatskih stiskalnicah. Kontinuirane vijačne stiskalnice so prepovedane. Pridobljeni sok se takoj pusti vreti. Dosladkanje je prepovedano.

Stiskanje in vrenje se skrbno spremljata, saj odločilno vplivata na končno kakovost žganja. Za ohranitev kakovosti prihodnjih žganj ni dovoljeno nobeno dodajanje žveplovega dioksida v vina za destilacijo v času vrenja.

Zato je rok za destilacijo belih vin, namenjenih za proizvodnjo žganja „Cognac“, 31. marec v letu, ki sledi trgatvi, tako da ne bi nastalo nobeno tveganje pri shranjevanju vin.

Destilacija

Za destilacijo, ki se izvaja v Cognacu, sta značilna opredeljeno načelo destilacije, tj. prekinjena destilacija ali dvojna destilacija, in uporabljena destilacijska naprava, imenovana „charentais“, katere oblika, material, iz katerega je narejena, zmogljivost in način segrevanja so opredeljeni od leta 1936 ter so absolutno odločilni za kakovost žganja.

Razlogi za to so, da:

| — | oblika naprav prispeva k izboru hlapnih snovi, |
| --- | --- |

—

oblika naprav prispeva k izboru hlapnih snovi,

| — | pri segrevanju na odprtem ognju nastajajo dodatne arome ob stiku vina z dnom kotla (pojav pri kuhanju), |
| --- | --- |

—

pri segrevanju na odprtem ognju nastajajo dodatne arome ob stiku vina z dnom kotla (pojav pri kuhanju),

| — | deli destilacijske naprave, ki so v stiku z vinom, hlapi ali destilati, so v celoti iz bakra zaradi fizikalnih lastnosti te kovine (kovnost, dobra prevodnost toplote) in njegove kemijske reaktivnosti z nekaterimi sestavinami vina. |
| --- | --- |

—

deli destilacijske naprave, ki so v stiku z vinom, hlapi ali destilati, so v celoti iz bakra zaradi fizikalnih lastnosti te kovine (kovnost, dobra prevodnost toplote) in njegove kemijske reaktivnosti z nekaterimi sestavinami vina.

Pri tej vrsti destilacijskih naprav je treba pri vsaki destilaciji izvesti občutljivo operacijo, in sicer „rez“, ki pomeni ločevanje iztečenega destilata po njegovem volumenskem deležu alkohola in sestavi hlapnih snovi na glavni del in dele, namenjene za recikliranje pri naslednjih destilacijah. Zato tako kot zaradi omejitve napolnjenosti pri drugem kuhanju destiliranje v Cognacu ostaja obrtni postopek, ki ga destilater obvlada zaradi svojega znanja in izkušenj. Destilaterji torej po lastnostih vin (vsebnosti droži, volumenskem deležu alkohola, vsebnosti kislin itd.) in svojih kakovostnih ciljih določijo primeren trenutek za „reze“ in načine recikliranja.

Lastnosti žganj po geografskih imenih

Žganja, dobljena ob iztoku iz destilacijske naprave, so analitsko in organoleptično zelo raznolika, zlasti zaradi svojega porekla. Zaradi te raznolikosti se uporabljajo različne tehnike staranja z različnim trajanjem.

Grande Champagne:

Okoliš Grande Champagne daje zelo prefinjena žganja, ki so zelo izrazita in imajo dolg pookus, cvetica pa je pretežno cvetlična. Ker žganja iz tega okoliša zorijo počasi, je za dosego njihove polne zrelosti potrebno dolgo staranje v hrastovih sodih.

Petite Champagne:

Žganja iz tega okoliša imajo precej podobne lastnosti kot žganja iz okoliša Grande Champagne, vendar ne ponujajo njihove izrazite prefinjenosti.

Fine Champagne:

Žganja „Cognac“ z imenom „Fine Champagne“ imajo organoleptične lastnosti, pridobljene z zvrščanjem žganj iz okolišev Grande Champagne (vsaj polovica) in Petite Champagne.

Borderies:

Vinogradi tega okoliša dajejo zaokrožena in sladikasta žganja z bogato cvetico, ki imajo značilen vonj po vijolici. Slovijo po tem, da svojo optimalno kakovost pridobijo po krajšem zorenju kot žganja iz okolišev Champagne.

Fins Bois:

V okolišu Fins Bois se razprostirajo najobsežnejši vinogradi. Dajejo zaokrožena in voljna žganja, ki se precej hitro starajo in katerih sadna cvetica spominja na stisnjeno grozdje.

Bois (Bons Bois, Bois à Terroir ali Bois Ordinaires):

Okoliši Bois dajejo žganja s sadnimi aromami, ki se hitro starajo.

Staranje

Mlada žganja ob iztoku iz destilacijske naprave v bistvenem delu odražajo lastnosti vin, iz katerih izhajajo.

Staranje žganj je postopek, ki jim omogoča, da dosežejo zrelost oziroma stopnjo razvoja, na kateri imajo najbolj skladne organoleptične lastnosti.

Izvaja se izključno v hrastovih posodah, ki edine omogočajo zorenje proizvoda.

Trajanje staranja se določi po lastnostih staranih žganj, želenih lastnostih proizvoda, pa tudi vrsti in starosti hrastovih posod, uporabljenih za staranje.

To vključuje ekstrakcijo lesnih spojin ter pojave oksidacije in številne fizikalno-kemijske spremembe, ki so nujni za nastanek ustreznih senzoričnih lastnosti staranih žganj, med drugim barve.

Staranje žganja „Cognac“ je proces, h kateremu prispevajo hkrati ugodne podnebne razmere v regiji in znanje in izkušnje, ki so se tam razvili skozi zgodovino. Med staranjem mlado žganje po iztoku iz destilacijske naprave več let (včasih več desetletij) počiva v hrastovini; pri tem potekajo različni fizikalno-kemijski pojavi: izhlapevanje vode in alkohola, koncentracija različnih snovi, ekstrakcija lesnih spojin, oksidacija itd. Ti pojavi so odvisni od začetnih lastnosti žganja (delež alkohola in vsebnost kislin), vrste posode, v kateri je to shranjeno, in fizikalnih lastnosti kleti, v kateri je nameščena posoda za shranjevanje (temperatura, vlaga in prezračenost).

Ker staranje poteka na geografskem območju „Cognac“ z zmernim oceanskim podnebjem, je zanj značilno raziskovanje izpostavljenosti žganj razmeram s povprečno vlažnostjo in sezonskim nihanjem, pri katerih ni skrajnosti. Lokacija in gradnja kleti sta prilagojeni, da se dosežejo uravnotežene razmere, da bi žganje postalo mehko in da bi se skladno staralo.

Drobnozrnati hrast (z območja Tronçais) ali debelozrnati hrast (z območja Limousin), Quercus petraea (graden ali zimski hrast) ali Quercus robur (dob), odvisno od uporabe, je bil izbran, ker na dolgi rok omogoča izmenjave med žganjem, zunanjim okoljem in lesom. Številna sodarska podjetja, ki so se razvila na geografskem območju, so lahko v tesnem sodelovanju s kletarskimi mojstri za žganje „Cognac“ izoblikovala znanje izdelovanja posod, ki so najprimernejše za staranje žganja „Cognac“. Kletarski mojstri izberejo najustreznejše posode za shranjevanje po začetnih lastnostih mladih žganj, fazi staranja in ciljih glede lastnosti.

V vsem času, ko se žganje „Cognac“ razvija v stiku s hrastovim lesom in zrakom, z izhlapevanjem postopno izgublja del vode in alkohola, ki ju vsebuje. Ti alkoholni hlapi (poetično imenovani „angelski delež“) vsako leto predstavljajo količino, enako več milijonom steklenic, in so v bližini kleti hrana za mikroskopsko glivo Torula compniacensis, ki prekrije in počrni kamne v regiji.

Staranje žganja „Cognac“ je neločljivo povezano z znanjem zvrščanja. To znanje je v središču poklica kletarskih mojstrov v hišah žganja „Cognac“. Kletarski mojster tako kot slikar s paleto barv izbere različne serije žganja „Cognac“ iz različnih virov: različni vinorodni okoliši, različen čas staranja, žganje „Cognac“, starano v mladih sodih, rdečkastorjavih (ki so že vsebovali žganje „Cognac“) in različnega izvora ter v različnih vrstah kleti (vlažnih ali suhih).

Vsako žganje ima namreč glede na potek staranja svoje organoleptične lastnosti, ki so poudarjene z lastnostmi drugih žganj, s katerimi so zvrščena.

Tega preudarnega zvrščanja si zaradi njegove kompleksnosti ni mogoče zamisliti z enostavno uporabo tehničnih receptov. Kletarski mojster se opira na empirično znanje (poznavanje raznolikosti surovin in značilnosti označbe, izkušnje z medsebojnim vplivanjem teh surovin in dejavnikov staranja, obvladovanje potrebnih tehnik), pri čemer sta potreba stalna kontrola s pokušanjem in dober senzorični spomin za žganja v različnih fazah pridelave.

To znanje in izkušnje, za katere je potrebnih veliko let učenja v stiku s starejšimi v tem poklicu, se je lahko diferenciralo, ohranjalo in prenašalo zaradi goste mreže podjetij na območju in izmenjav, ki so potekale v poklicni skupnosti, povezani z označbo, med kletarskimi mojstri, vinogradniki, trgovci in posredniki.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-74d0b925-ab4b-432e-8c31-de7ab38499e9

---

(1)  UL L 270, 29.7.2021, str. 1.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/32

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 123/15)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“

EU št.: PDO-BG-02657 – 4. 2. 2021

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“

2.   Država članica ali tretja država

Republika Bolgarija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.4. Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ je kislomlečni proizvod, izdelan iz surovega mleka ovc, krav, bivolic, koz ali iz mešanice njihovega mleka, proizvedenega v Bolgariji, in simbiotične starterske kulture, pridobljene iz bakterij Lactobacillicus delbrueckii ssp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus, ki niso gensko spremenjene. Zanj sta značilna specifična sveža okus in aroma mlečne kisline, ki sta rezultat 34 vrst aromatičnih snovi (acetaldehid, aceton, etanol, diacetil, acetoin itd.), nastalih s fermentacijo mleka zaradi delovanja obeh vrst bakterij. Bakterije pretvorijo laktozo v mlečno kislino ter majhne količine acetaldehida in diacetila, ki sta med glavnimi sestavinami okusa in arome proizvoda. Znanstveniki menijo, da sta okus in aroma posledica nastanka hlapnih in nehlapnih kislin ter karbonilnih spojin med fermentacijo. Harmonična kombinacija teh snovi daje proizvodu značilen okus in aromo.

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ ima višjo vsebnost kislin kot drugi podobni proizvodi ter homogeno in kremasto konsistenco.

Končni proizvod vsebuje žive mlečnokislinske bakterije:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 106 CfU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 106 CfU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 107 CfU/g). |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 107 CfU/g).

Vrednosti predstavljajo obvezno minimalno vsebnost obeh vrst bakterij do konca roka uporabnosti proizvoda. Zaradi visoke vsebnosti živih mlečnokislinskih bakterij se razlikuje od drugih podobnih proizvodov.

Organoleptični, fizikalni in kemijski kazalniki

| Kazalniki | Značilnosti in zahteve |
| --- | --- |
| | „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ |
| | Kravje mleko | Ovčje mleko | Bivolje mleko | Kozje mleko | Mešano kravje in bivolje mleko | Mešano kravje in ovčje mleko |
| Organoleptične lastnosti: | |
| Površina | Gladka, svetleča, z rahlo vidnim slojem mlečne maščobe ali brez njega |
| Barva | Bela, z odtenki smetanasto bele barve, odvisno od vrste mleka |
| Vrsta sirnine | Gosta in gladka; ob nagibu embalaže lahko ob strani nastane razpoka, odvisno od vrste mleka in vsebnosti maščobe |
| Tekstura | Gladka površina z izrazito zrnato teksturo ovčjega, bivoljega ali mešanega mleka ali brez nje, lahko z rahlo ločenim mlečnim serumom |
| Konsistenca po razpadu sirnine | Homogena, podobna smetani, z rahlo zrnato teksturo pri ovčjem, bivoljem ali mešanem mleku |
| Okus in aroma | Značilne lastnosti sveže mlečne kisline vrste uporabljenega mleka in aromatične lastnosti starterskih kultur |
| Fizikalno-kemijske lastnosti: | |
| Suha snov (v %)
  Najmanj






  — | za polnomastno mleko |

Kazalniki

Značilnosti in zahteve

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“

Kravje mleko

Ovčje mleko

Bivolje mleko

Kozje mleko

Mešano kravje in bivolje mleko

Mešano kravje in ovčje mleko

Organoleptične lastnosti:

Površina

Gladka, svetleča, z rahlo vidnim slojem mlečne maščobe ali brez njega

Barva

Bela, z odtenki smetanasto bele barve, odvisno od vrste mleka

Vrsta sirnine

Gosta in gladka; ob nagibu embalaže lahko ob strani nastane razpoka, odvisno od vrste mleka in vsebnosti maščobe

Tekstura

Gladka površina z izrazito zrnato teksturo ovčjega, bivoljega ali mešanega mleka ali brez nje, lahko z rahlo ločenim mlečnim serumom

Konsistenca po razpadu sirnine

Homogena, podobna smetani, z rahlo zrnato teksturo pri ovčjem, bivoljem ali mešanem mleku

Okus in aroma

Značilne lastnosti sveže mlečne kisline vrste uporabljenega mleka in aromatične lastnosti starterskih kultur

Fizikalno-kemijske lastnosti:

Suha snov (v %)

Najmanj

—

za polnomastno mleko

| — | za polposneto mleko |
| --- | --- |

—

za polposneto mleko

11,8

10,3

16,5

–

16,0

–

11,0

–

13,75

–

14,25

–

Vsebnost mlečnih beljakovin (v %) najmanj:

3,2

5,2

4,2

3,0

3,6

4,10

Vsebnost maščobe (v %)

najmanj:

| — | za mleko z visoko vsebnostjo maščobe |
| --- | --- |

—

za mleko z visoko vsebnostjo maščobe

| — | za polnomastno mleko |
| --- | --- |

—

za polnomastno mleko

| — | za polposneto mleko |
| --- | --- |

—

za polposneto mleko

4,5

3,6

2,0

6,5

–

7,0

–

3,0

–

5,0

5,0

Kislost v stopinjah Thörnerja (°T)

od 90,0 do 150,0

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Letno mora biti 80 % krme molznic proizvedene v Republiki Bolgariji. Krma zunaj geografskega območja predstavlja do 20 % letno. V neugodnih podnebnih razmerah na geografskem območju je potrebno dodatno krmljenje. Le majhna količina krme za živali izvira zunaj geografskega območja, kar ne vpliva na značilnosti proizvoda, ki so posledica geografskega okolja.

Poleg krmljenja se živali tudi pasejo na pašnikih, ki se razprostirajo po vsej državi. Pašna sezona traja od marca do novembra. Naravne in podnebne razmere v Bolgariji spodbujajo živinorejo in celoletno krmljenje živali z mešanico trav, ki se uporabljajo sveže ter kot seno in silaža. Daljša pašna sezona je razlog za raznolikost mineralov in vitaminov v sestavi surovega mleka, ki ima posebno uravnoteženo vsebnost glavnih sestavin, kot so kalij, magnezij, fosfor in kalcij ter beljakovine in vitamini (A, B, E, D in folna kislina). Vsebnost folne kisline v končnem proizvodu se v primerjavi s količino surovega mleka poveča. Bakteriji Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus delujeta v simbiozi, kar olajšuje mlečno fermentacijo in povečuje vsebnost folne kisline.

Surovo mleko, ki se uporablja za proizvodnjo proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“, izvira iz Republike Bolgarije. Posebnost surovega mleka je visoka vsebnost bakterij Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus.

Simbiotske starterske kulture niso gensko spremenjene in morajo biti proizvedene v Republiki Bolgariji.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze procesa proizvodnje proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ potekajo na ozemlju Republike Bolgarije.

| | Faza 1 – sprejetje, razvrščanje, prečiščevanje in skladiščenje surovega mleka |
| --- | --- |

Faza 1 – sprejetje, razvrščanje, prečiščevanje in skladiščenje surovega mleka

| | Faza 2 – standardizacija mleka |
| --- | --- |

Faza 2 – standardizacija mleka

| | Faza 3 – homogenizacija |
| --- | --- |

Faza 3 – homogenizacija

| | Faza 4 – pasterizacija |
| --- | --- |

Faza 4 – pasterizacija

| | Faza 5 – hlajenje |
| --- | --- |

Faza 5 – hlajenje

| | Faza 6 – zakisljevanje |
| --- | --- |

Faza 6 – zakisljevanje

| | Faza 7 – predelava in pakiranje – proizvod mora biti pakiran na geografskem območju, ker fermentacija poteka v sami embalaži. Pakiranje je del proizvodnega procesa in mora potekati v mlekarni v Republiki Bolgariji, kjer se proizvod proizvaja. V nasprotnem primeru obstaja tveganje sprememb fizikalno-kemijskih in mikrobioloških lastnosti ter okusa proizvoda. |
| --- | --- |

Faza 7 – predelava in pakiranje – proizvod mora biti pakiran na geografskem območju, ker fermentacija poteka v sami embalaži. Pakiranje je del proizvodnega procesa in mora potekati v mlekarni v Republiki Bolgariji, kjer se proizvod proizvaja. V nasprotnem primeru obstaja tveganje sprememb fizikalno-kemijskih in mikrobioloških lastnosti ter okusa proizvoda.

| | Faza 8 – fermentacija |
| --- | --- |

Faza 8 – fermentacija

| | Faza 9 – hlajenje |
| --- | --- |

Faza 9 – hlajenje

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod je pakiran, kot je opisano v fazi 7, v posode, izdelane iz materialov, namenjenih za stik z živili v smislu specifične in splošne migracije:

| — | plastične posode s prostornino, ki ne presega 2 kg; |
| --- | --- |

—

plastične posode s prostornino, ki ne presega 2 kg;

| — | steklene posode s prostornino, ki ne presega 1 kg; |
| --- | --- |

—

steklene posode s prostornino, ki ne presega 1 kg;

| — | keramične posode s prostornino, ki ne presega 1 kg. |
| --- | --- |

—

keramične posode s prostornino, ki ne presega 1 kg.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se proizvaja „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“, je Republika Bolgarija.

5.   Povezava z geografskim območjem

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ je proizvod, ki je pod tem imenom znan v Bolgariji in po svetu. Je tema številnih znanstvenih revij, dogodkov in publikacij. Jogurt se tako v gospodinjstvih kot v industrijskih pogojih proizvaja po vsej državi po tradicionalnem bolgarskem postopku. Ugodne naravne in podnebne razmere v Bolgariji prispevajo k razvoju mlečne bakterije Lactobacillicus delbrueckii subsp. bulgaricus, ki se uporablja za njegovo proizvodnjo. Leta 1905 je dr. Stamen Grigorov na Univerzi v Ženevi odkril paličaste bakterije v jogurtu iz Bolgarije. Leta 1907 je bil mikroorganizem, ki ga je odkril dr. Grigorov, po njem poimenovan Bacillus bulgaricus (Grigorov) in je v skladu z Bergeyjevo klasifikacijo znan kot Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus (ime, ki poudarja povezavo z ozemljem). Nobelov nagrajenec prof. Ilja Mečnikov je potrdil odkritje dr. Grigorova in razvil svojo teorijo staranja, povezano s proizvodom. Takrat je proizvod postal mednarodno priznan. Leta 2005 je v Sofiji potekal mednarodni simpozij o izvirnem bolgarskem jogurtu.

5.1.   Posebnosti geografskega območja

Za Bolgarijo, tj. geografsko območje, na katerem se proizvaja „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“, je značilno razmeroma blago podnebje z zmernimi temperaturami in vlago. Povprečna letna temperatura v Bolgariji je med 10 °C in 14 °C, kar je značilno za zmerne zemljepisne širine. Naravne in podnebne razmere spodbujajo obstoj pašnikov tako na ravninah kot na gorskih območjih, kar spodbuja proizvodnjo mleka. Na pašnikih in travnikih rastejo trave, stročnice in žitarice ter več kot 2 000 vrst zelišč, kot so medena detelja, divji pelin, navadni plešec in druga. Živalim zagotavljajo uravnoteženo in raznoliko prehrano ter vplivajo na kakovost, aromo in sestavo surovega mleka. Paša živali in njihovo dopolnilno krmljenje s krmo z geografskega območja povečujeta vsebnost mineralov in vitaminov v surovini.

Podnebne razmere prispevajo k razvoju mlečnokislinskih bakterij, kot je Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, ki je bila izolirana v različnih delih Bolgarije. Dr. Todor Minkov na straneh 9 in 10 svoje knjige Българското кисело мляко по света [Bolgarski jogurt v svetu] (Sofija, 2002) pojasnjuje posebnosti tega območja: „Mikroflora, ki obstaja že tisočletja, se v tisoč letih, odkar je prisotna v naši deželi, ni bistveno spremenila in je zaradi podnebja v veliki meri ohranila svoje genetske značilnosti [...]. Te značilnosti so pogoj za rodovitno zemljo v regiji in tudi za najbolj aktivne oblike mlečnih mikroorganizmov, v tem primeru Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus.“ Ta bakterija je naravno prisotna v Bolgariji, kjer jo v velikih količinah najdemo v rastlinah in živalih, v travnati rosi in v izvirskih vodah. V strokovni znanstveni reviji Scripta Scientifica Pharmaceutica (zv. 1, 2014, str. 25) je navedeno, da se „Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus razmnožuje samo na ozemlju sodobne Bolgarije [...]. V drugih delih sveta mutira in se preneha razmnoževati po eni do dveh fermentacijah.“ Ta bakterija vpliva na posebne značilnosti proizvoda.

5.2.   Človeški dejavniki

Proizvodnja proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ ima v Bolgariji večstoletno zgodovino in tradicijo.

Sčasoma so kmetje izboljšali svoje spretnosti pri proizvodnji jogurta s segrevanjem različnih vrst surovega mleka in dodajanjem starterja. Etnologinja Maria Markova opisuje običaje in tradicionalne postopke izdelave jogurta v različnih delih Bolgarije v članku z naslovom „Традиционна технология на българското кисело мляко“ [Tradicionalni postopki izdelave bolgarskega jogurta], 2006, zv. 2, str. 48–56). Nekateri so kot starter uporabljali „kisle trne“ (vejice, ki so jih držali v mravljiščih), drugi pa roso, pobrano na jurjevo, ko je bila koncentracija bolgarske bakterije najvišja, ter lubja različnih dreves in zelišča. Še vedno je najpogostejša metoda fermentacije, da se kuhanemu mleku doda majhna količina jogurta iz preteklih dni. Spretnost izbire primernega starterja in ustvarjanja pogojev za fermentacijo se prenaša iz roda v rod. V članku z naslovom „Българско кисело мляко“ [Bolgarski jogurt] (višje raziskovalne inženirke Marie Kondratenko in drugih, Sofija, Zemizdat, 1985, str. 28 in 29) je navedeno: „V naši državi pastirji, gospodinje in mali proizvajalci že stoletja uporabljajo popolne kombinacije naravnih starterjev, ki so rezultat dolge naravne selekcije. Najboljši starterji, ki jih določata predvsem njihov okus in vonj, so se prenašali med pastirji, gospodinjstvi in proizvajalci.“ Spretnosti, povezane s starterji, so ključnega pomena za doseganje okusa, arome in konsistence proizvoda.

V drugi polovici dvajsetega stoletja so bile pri prehodu na industrijsko proizvodnjo z uveljavljenim postopkom ustvarjene izvirne bolgarske starterske kulture. Znanstvena enota, ki jo je vodila višja raziskovalna inženirka Maria Kondratenko, je izvedla študije za določitev značilnega okusa proizvoda in za izbiro mikroorganizmov za uporabo pri proizvodnji proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“. Skupina je dve leti zbirala vzorce iz doma narejenega jogurta in iz naravnih virov. Najboljša seva bakterij Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus sta bila izolirana, preučena in izbrana v laboratorijskih pogojih. To je bil začetek industrijske proizvodnje simbiotičnih starterskih kultur za ta proizvod.

5.3.   Značilnosti proizvoda

Značilna sveža okus in aroma mlečne kisline sta rezultat presnovnih snovi, vključno s 34 vrstami dišav. Sproščajo se med mlečno fermentacijo zaradi simbiotične aktivnosti bakterij Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus. Okus in aromo proizvoda določa sestava starterja. Zaradi starterja sta okus in aroma proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ drugačna kot pri jogurtu, proizvedenem s starterskimi kulturami, izoliranimi in proizvedenimi zunaj Bolgarije.

Na 61. strani svoje knjige Българско кисело мляко [Bolgarski jogurt] (Združenje proizvajalcev mleka v Bolgariji, Sofija, 2003) višja raziskovalna inženirka M. Kondratenko in prof. dr. J. Simov navajata, da bolgarske simbiotične kvasovke „prispevajo k tipičnosti in popolni individualnosti izvirnega bolgarskega jogurta. Zaradi medsebojnega delovanja bakterija termofillous streptococcus in bolgarska paličasta bakterija [Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus] spremenita sestavo mleka, povečata njegovo hranilno in biološko vrednost, oblikujeta okus in aromo ter mu dajeta značilen profil. Oba mikroorganizma sproščata aromatične snovi, katerih kvantitativne kombinacije tvorijo izjemno aromo izvirnega bolgarskega jogurta.“

Proizvod ima večjo kislost ter homogeno in kremasto konsistenco.

Ima tudi posebne značilnosti surovega mleka, kot je opisano v odstavku 3.3. V primerjavi z drugimi podobnimi proizvodi je za „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ značilno veliko število živih bakterij Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus v končnem proizvodu, zaradi česar je naravni probiotik.

5.4.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (za ZGO)

Naravne in podnebne razmere geografskega območja, za katere so značilne zmerne temperature in vlaga, spodbujajo razvoj mlečnih bakterij, značilnih za regionalno mikrofloro, kot je Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Bakterije se izolirajo iz rastlin, živali, travnate rose in izvirske vode.

Proizvod „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ svoj specifičen svež, mlečnokislinski okus in aromo pridobi med mlečno fermentacijo zaradi delovanja dveh simbiotičnih bakterij Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus v bolgarskih starterskih kulturah. Proizvod ima posebne značilnosti tudi zaradi surovega mleka, ki mora izvirati z geografskega območja. Paša molznic vpliva na aromo in okus surovega mleka ter na visoko vsebnost bakterij Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Daljša pašna sezona je razlog za raznolikost mineralov in vitaminov v sestavi surovega mleka. Surovo mleko ima specifično uravnoteženo vsebnost glavnih sestavin, kot so kalij, magnezij, fosfor in kalcij, beljakovine in vitamini (A, B, E, D in folna kislina). Sčasoma se je razvila tradicija fermentacije mleka, ki se je ohranila v gospodinjstvih. Dr. K. Popdimitrov v svoji knjigi Българското кисело мляко [Bolgarski jogurt] (1938) navaja, da „[...] prednosti mikroflore v bolgarskem jogurtu izhajajo iz množične selekcije, ki poteka med vsakodnevno fermentacijo mleka. Starter se običajno vzame iz najboljšega fermentiranega jogurta, s čimer se ustvari naravna selekcija mikroflore.“ Ta znanja in spretnosti se prenašajo iz roda v rod.

Proizvod „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“ se proizvaja po uveljavljenem in standardiziranem postopku z uporabo bolgarske simbiotične starterske kulture. To zagotavlja tudi druge značilnosti proizvoda, in sicer veliko število živih bakterij Lactobacillicus delbrueckii subsp. bulgaricus in Streptococcus thermophilus ter njihov probiotični učinek.

Vse to utemeljuje trditev, da je „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako“„plod naših podnebnih razmer in tradicij naših starih staršev“ (Българско кисело мляко [Bolgarski jogurt], višja raziskovalna inženirka Maria Kondratenko in drugi, str. 9).

Sklic na objavo specifikacije

https://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/blgarsko-kiselo-mlyako/

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---