# Uradni list C 66/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 66 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6623. februar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 66

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6623. februar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska centralna banka |
| 2023/C 66/01 | Priporočilo Evropske centralne banke z dne 15. februarja 2023 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2023/1) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

2023/C 66/01

Priporočilo Evropske centralne banke z dne 15. februarja 2023 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2023/1)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 66/02 | Sporočilo Komisije – Smernice na podlagi člena 33a(3) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah glede obsega poročil držav članic o ukrepih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti | 3 |
| 2023/C 66/03 | Začetek postopka (Zadeva M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 66/02

Sporočilo Komisije – Smernice na podlagi člena 33a(3) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah glede obsega poročil držav članic o ukrepih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti

3

2023/C 66/03

Začetek postopka (Zadeva M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 66/04 | Menjalni tečaji eura – 22. februar 2023 | 11 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 66/04

Menjalni tečaji eura – 22. februar 2023

11

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 66/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 12 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 66/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 14 |
| 2023/C 66/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2023/C 66/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 28 |
| 2023/C 66/09 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 32 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 66/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

12

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 66/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

14

2023/C 66/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2023/C 66/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

28

2023/C 66/09

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 15. februarja 2023

Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

(ECB/2023/1)

(2023/C 66/01)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Centralna banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je leta 2016 za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2016 do 2020 izbrala družbo Mazars (1). Leta 2021 je bil mandat družbe Mazars kot zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland podaljšan na poslovni leti 2021 in 2022 (2). |
| --- | --- |

(2)

Centralna banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je leta 2016 za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2016 do 2020 izbrala družbo Mazars (1). Leta 2021 je bil mandat družbe Mazars kot zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland podaljšan na poslovni leti 2021 in 2022 (2).

| (3) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, družbe Mazars, bo potekel po reviziji za poslovno leto 2022. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, družbe Mazars, bo potekel po reviziji za poslovno leto 2022. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2023.

| (4) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2023 do 2027, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2028 in 2029, izbrala družbo Grant Thornton Ireland – |
| --- | --- |

(4)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2023 do 2027, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2028 in 2029, izbrala družbo Grant Thornton Ireland –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporoči se, da se družba Grant Thornton Ireland imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland za poslovna leta 2023 do 2027 z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2028 in 2029.

V Frankfurtu na Majni, 15. februarja 2023

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Priporočilo Evropske centralne banke ECB/2016/29 z dne 28. oktobra 2016 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (UL C 413, 10.11.2016, str. 1).

1

(2)  Priporočilo Evropske centralne banke ECB/2021/44 z dne 29. septembra 2021 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (UL C 403, 6.10.2021, str. 1).

2

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/3

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice na podlagi člena 33a(3) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah glede obsega poročil držav članic o ukrepih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti

(2023/C 66/02)

I.   UVOD

Medijsko pismeni ljudje so sposobni sprejemati ozaveščene odločitve, razumeti značilnosti vsebin in storitev ter izkoriščati vse priložnosti, ki jih omogočajo različne komunikacijske tehnologije. Sebe in svojo družino lahko bolje zaščitijo pred škodljivimi ali nezakonitimi vsebinami. Medijska pismenost je lahko tudi dragoceno orodje v boju proti širjenju dezinformacij, saj uporabnikom omogoča kritično oceno virov informacij in posledično odkrivanje neresničnih ali zavajajočih vsebin, kot je navedeno v smernicah Komisije za okrepitev kodeksa ravnanja glede dezinformacij (1). Medijska pismenost torej ljudem omogoča, da sodelujejo v bolj odprti in ozaveščeni demokratični razpravi.

Ključni pomen medijske pismenosti in potreba po njenem izboljšanju sta bila priznana v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (2) in v akcijskem načrtu za medijski in avdiovizualni sektor (3). Krepitev digitalnih spretnosti in kompetenc za digitalno preobrazbo, vključno z digitalno in medijsko pismenostjo, je ena od strateških prednostnih nalog akcijskega načrta za digitalno izobraževanje (4).

V uvodni izjavi 59 Direktive (EU) 2018/1808 je priznano, da „medijska pismenost“ pomeni spretnosti, znanje in razumevanje, ki ljudem omogočajo učinkovito in varno uporabo medijev. Da bi lahko dostopali do informacij ter na odgovoren in varen način uporabljali, kritično ocenjevali in ustvarjali medijske vsebine, morajo imeti visoko stopnjo medijske pismenosti.

Medijska pismenost ne bi smela biti omejena le na učenje o orodjih in tehnologijah, temveč bi morala biti namenjena temu, da se ljudem zagotovijo spretnosti kritičnega razmišljanja, ki jih potrebujejo, da bi lahko ustrezno presojali, analizirali zapletene realnosti ter razlikovali med mnenji in dejstvi. Zato morajo države članice poleg ponudnikov medijskih storitev in ponudnikov platform za izmenjavo videov ter v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki spodbujati razvoj medijske pismenosti v vseh delih družbe, med ljudmi vseh starosti in za vse medije. Napredek na tem področju bi bilo treba pozorno spremljati.

Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (5) (člen 33a(1)) določa nove obveznosti za države članice glede spodbujanja in sprejemanja ukrepov za razvoj medijske pismenosti.

V skladu s členom 33a(2) navedene direktive morajo države članice „do 19. decembra 2022 in nato vsaka tri leta“ Komisiji poročati o izvajanju te obveznosti.

V skladu s členom 33a(3) „Komisija po posvetovanju z odborom za stike izda smernice o obsegu takšnih poročil“.

V členu 28b navedene direktive so določene tudi obveznosti glede medijske pismenosti za platforme za izmenjavo videov, namenjene varstvu uporabnikov pred nezakonitimi in škodljivimi vsebinami. V skladu s členom 28b(3)(j) morajo države članice zagotoviti, da vsi ponudniki platform za izmenjavo videov pod njihovo pristojnostjo zagotovijo učinkovite ukrepe in orodja glede medijske pismenosti ter uporabnike ozaveščajo o njih.

Člen 28b(5) določa, da morajo države članice vzpostaviti potrebne mehanizme za ocenjevanje ustreznosti takih ukrepov, ki jih sprejmejo ponudniki platform za izmenjavo videov, pri čemer za ocenjevanje teh ukrepov pooblastijo nacionalne regulativne organe ali telesa.

V skladu z uvodno izjavo 5 Direktive (EU) 2018/1808 bi morale te obveznosti veljati tudi za storitve družbenih medijev, če je ponudba programov in videov, ki jih ustvarijo uporabniki, bistvena funkcija teh storitev. Ponudba programov in videov, ki jih ustvarijo uporabniki, bi se lahko štela za bistveno funkcijo storitve družbenega medija, če avdiovizualne vsebine niso zgolj pomožni ali manjši del njegovih dejavnosti (6).

Člen 30b(3)(b) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah določa, da skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA) „izmenjuje izkušnje in najboljše prakse pri uporabi regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve, vključno z dostopnostjo in medijsko pismenostjo“.

Izmenjava najboljših praks glede dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo in raziskovanje sinergij potekata tudi prek strokovne skupine Komisije za medijsko pismenost (7). Tudi strokovna skupina Komisije za boj proti dezinformacijam ter spodbujanje digitalne pismenosti z izobraževanjem in usposabljanjem (8) ima pomembno vlogo pri izmenjavah o učinkovitih evropskih pobudah na področju izobraževanja in usposabljanja.

V skladu s členom 33a(3) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah je namen tega dokumenta zagotoviti smernice glede obsega poročil držav članic o ukrepih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti. Te smernice naj bi bile kot dopolnilo splošnim ciljem iz direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah državam članicam v pomoč pri izmenjavi najboljših praks na področju medijske pismenosti. Komisija se je v postopku priprave teh smernic posvetovala z odborom za stike, kot zahteva člen 33a(3) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah.

Smernice niso zavezujoče. Kolikor bi lahko razlagale direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, stališče Komisije ne vpliva na nobeno razlago, ki jo poda Sodišče Evropske unije.

II.   OBDOBJE POROČANJA IN ZADEVNI AKTERJI NA MEDIJSKEM TRGU

1.   Obdobje poročanja

V skladu s členom 2 Direktive (EU) 2018/1808 naj bi države članice to direktivo prenesle do 19. septembra 2020. Zato bi morala poročila držav članic sprva zajemati obdobje od septembra 2020 do oktobra 2022 (9). Nadaljnja poročila bi morala zajemati triletna obdobja, od katerih se vsako konča oktobra zadnjega leta zadevnega obdobja poročanja.

2.   Zadevni akterji na medijskem trgu

V skladu s členom 33a(1) in členom 28b(3) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah bi morala poročila držav članic vključevati vsaj ukrepe glede medijske pismenosti, ki se nanašajo na avdiovizualne medijske storitve in platforme za izmenjavo videov, kot so opredeljene v tej direktivi.

III.   STRUKTURA POROČIL

1.   Splošni pregled

Poročila bi morala vsebovati pet oddelkov (od a. do e.; glej v nadaljevanju). Prva dva oddelka (a. in b.) bi morala vsebovati vsaj informacije, navedene v njima. Tretji, četrti in peti oddelek (c., d. in e.) v zvezi z opisom ustreznih ukrepov, navedenih v njih, temeljijo na pristopu najboljših prizadevanj. Države članice imajo tudi možnost vključiti dodatne informacije, za katere menijo, da so pomembne za poročilo.

Vsak oddelek poročila bi moral vsebovati seznam in po možnosti kratek opis ukrepov, ureditev, dejavnosti in razvoja. V kratkem opisu se lahko navedejo glavni vidiki, kot so cilji, ciljni organi in/ali demografske skupine, metode izvajanja in rezultati, če so na voljo. Poročila bi morala v največji možni meri vključevati tudi sklice na vire informacij, kot so ustrezne spletne strani, tudi če so na voljo samo v nacionalnih jezikih.

2.   Oddelki poročil

a.   Pravni in/ali politični ukrepi

Države članice bi morale poročati o zakonodajnih in drugih pravnih ukrepih, ki so jih vzpostavile, kadar je ustrezno, pa tudi o načrtovanih ukrepih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti. Zlasti bi morale poročati o pravnih predpisih, ki se uporabljajo za ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnike platform za izmenjavo videov, kot so opredeljeni v direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, tudi kadar so taki predpisi del širših okvirov medijske pismenosti, ki na primer zajemajo vse medijske storitve in/ali storitve informacijske družbe.

Države članice bi morale v največji možni meri poročati tudi o širših političnih ukrepih, kot so nacionalne in/ali regionalne strategije ter akcijski načrti za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti.

Kolikor veljavni pravni predpisi ponudnikom avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnikom platform za izmenjavo videov nalagajo obveznosti izvajanja ukrepov glede medijske pismenosti, bi morale države članice v največji možni meri poročati o takih ukrepih za ponudnike pod njihovo pristojnostjo. Kar zadeva platforme za izmenjavo videov, bi morale poročati tudi o ocenah ustreznosti ukrepov glede medijske pismenosti, ki jih izvajajo ponudniki platform za izmenjavo pod njihovo pristojnostjo, pri čemer bi morale upoštevati zbirko orodij za medijsko pismenost (10).

b.   Organizacijski ukrepi

Države članice bi morale poročati o organizacijskih ukrepih in ureditvah, vzpostavljenih za izvajanje obveznosti glede medijske pismenosti iz direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. Zlasti bi morale navesti, kateri organi ali telesa na nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni, kakor je ustrezno, so odgovorni za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti ter nadzor nad izpolnjevanjem morebitnih obveznosti ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnikov platform za izmenjavo videov. Prav tako bi morale navesti, katere posebne naloge so bile zaupane tem organom ali telesom. V zvezi s tem bi bilo treba opredeliti vse naloge neodvisnih regulativnih organov za medije na področju medijske pismenosti.

V poročila bi bilo treba v največji možni meri vključiti tudi informacije o strukturah sodelovanja z deležniki in o različnih deležnikih, ki sodelujejo z organi in telesi držav članic pri njihovih dejavnostih v zvezi z medijsko pismenostjo.

c.   Javno financiranje in druge ureditve financiranja medijske pismenosti

Države članice bi si morale po najboljših močeh prizadevati za opis obsega in časovnih okvirov javnih finančnih sredstev, dodeljenih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti. To bi moralo zajemati vsaj proračun na nacionalni ravni. V poročilih bi se lahko na kratko opisali instrumenti, ki se uporabljajo za financiranje dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo, vključno s tistimi, ki so namenjeni privabljanju zasebnega financiranja.

d.   Dejavnosti sodelovanja in ozaveščanja, vključno z učnimi načrti za medijsko pismenost

Države članice bi si morale po najboljših močeh prizadevati za poročanje o vseh dejavnostih sodelovanja ali ozaveščanja, vzpostavljenih za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti v vseh starostnih skupinah, tako v formalnem izobraževanju kot z vidika vseživljenjskega učenja. Kolikor je mogoče in če je ustrezno, bi se lahko države članice sklicevale tudi na ustrezne dejavnosti sodelovanja in ozaveščanja, ki jih izvajajo akterji na trgu, znanstveni organi ali nevladne organizacije. To lahko vključuje tedne medijske pismenosti ter kampanje in dejavnosti usposabljanja, namenjene posebnim demografskim skupinam, zlasti mladim.

V zvezi s tem bi lahko države članice preučile možnost vzpostavitve strukturirane komunikacije z nacionalnimi vozlišči evropske opazovalnice digitalnih medijev (11), ki jo financira Evropska komisija. Cilji nacionalnih vozlišč evropske opazovalnice vključujejo (i) sodelovanje z nacionalnimi medijskimi organi pri spremljanju politik spletnih platform in ekosistema digitalnih medijev ter (ii) organizacijo dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo (12).

Kadar je to mogoče, bi lahko države članice poročale tudi o vključitvi ukrepov za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti v formalne učne načrte na različnih ravneh izobraževanja (primarna, sekundarna, višja ali druga raven izobraževanja in usposabljanja, kot je ustrezno) (13), in sicer kot ločen predmet in/ali medpredmetno. To bi lahko zajemalo tudi namenske module o medijski pismenosti za učitelje in mentorje, zlasti kot del začetnega izobraževanja in/ali stalnega strokovnega razvoja učiteljev, kot je priporočeno v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (14).

V poročilo se lahko vključijo sklici na ustrezne vire o medijski pismenosti, ki so dostopni javnosti, kot so namenski spletni portali, tudi če so na voljo samo v nacionalnih jezikih.

e.   Ukrepi in metode vrednotenja

Države članice, ki uporabljajo ali želijo uvesti ukrepe za oceno učinka regionalnih ali nacionalnih medijskih pobud za spodbujanje medijske pismenosti, vključno s kazalniki za merjenje uspešnosti, namenjenimi oceni učinka njihovih ukrepov in metod za medijsko pismenost, so pozvane, naj v svojih poročilih navedejo in opišejo take ukrepe in njihove rezultate (15).

IV.   POSTOPKOVNE OPOMBE

Člen 30b(3)(b) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah določa, da mora ERGA „izmenj[evati] izkušnje in najboljše prakse pri uporabi regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve, vključno z dostopnostjo in medijsko pismenostjo“. Glede na to zahtevo Komisija nacionalne regulativne organe spodbuja, naj si v okviru skupine ERGA še naprej izmenjujejo informacije in najboljše prakse v zvezi z medijsko pismenostjo, tudi kar zadeva uporabo teh smernic.

Za spodbujanje ozaveščenosti in izmenjave najboljših praks bodo poročila držav članic objavljena na spletišču Komisije.

Poročila bodo poleg tega koristna z vidika ciljev v zvezi z digitalnimi spretnostmi, ki so del programa politike Digitalno desetletje do leta 2030 (16), lahko pa tudi pri pripravi strateških časovnih načrtov držav članic za digitalno desetletje.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, COM(2020) 790 final.

(3)  Sporočilo Komisije „Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju“, COM(2020) 784 final.

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi“, COM(2020) 624 final.

(5)  V teh smernicah sklicevanje na „direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah“ pomeni sklicevanje na Direktivo 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 (UL L 303, 28.11.2018, str. 69). Direktiva je na voljo na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1808

(6)  Glej tudi Sporočilo Komisije „Navodila o praktični uporabi merila bistvene funkcije iz opredelitve ‚storitve platforme za izmenjavo videov‘ na podlagi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah“ (UL C 223, 7.7.2020, str. 3).

(7)  Strokovna skupina za medijsko pismenost se sestane dvakrat letno in omogoča interaktivne razprave med predstavniki držav članic, pri katerih sodelujejo tudi povabljeni strokovnjaki iz evropskih in svetovnih skupnosti za medijsko pismenost. Glej https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541&lang=sl

(8)  Strokovna skupina je kot prispevek k akcijskemu načrtu za digitalno izobraževanje objavila končno poročilo o svojem delu s pregledom dobrih praks ter priporočila in smernice za učitelje in izobraževalce o boju proti dezinformacijam ter spodbujanju digitalne pismenosti z izobraževanjem in usposabljanjem. Glej: https://education.ec.europa.eu/sl/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  Države članice lahko po želji vključijo tudi sklicevanja na ukrepe ali dejavnosti zunaj tega obdobja poročanja.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  Trenutno je v mrežo evropske opazovalnice digitalnih medijev vključenih 14 izbranih nacionalnih vozlišč, ki zajemajo vseh 27 držav članic EU in Norveško v EGP.

(13)  Pri oblikovanju učnih načrtov za medijsko pismenost lahko države članice upoštevajo okvir digitalnih kompetenc za državljane (na voljo na https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework) ter Smernice za učitelje in izobraževalce o boju proti dezinformacijam ter spodbujanju digitalne pismenosti z izobraževanjem in usposabljanjem (na voljo na https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1).

(14)  Priporočilo o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev je na voljo na tej povezavi: EUR-Lex – 32006H0952 – SL – EUR-Lex (europa.eu).

(15)  Države članice lahko za oceno ravni medijske pismenosti uporabijo obstoječe okvire vrednotenja. Med njimi so: Study on Assessment Criteria for Media Literacy Levels: A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed (Študija o merilih za ocenjevanje ravni medijske pismenosti: celovit pregled koncepta medijske pismenosti in razumevanje, kako bi bilo treba ocenjevati ravni medijske pismenosti v Evropi; https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe (Preizkušanje in izpopolnjevanje meril za oceno ravni medijske pismenosti v Evropi; https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) ter Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies (Globalni okvir za ocenjevanje medijske in informacijske pismenosti: pripravljenost in kompetence držav), ki ga je razvil Unesco (https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Sklep (EU) 2022/2481 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o vzpostavitvi programa politike Digitalno desetletje do leta 2030 (UL L 323, 19.12.2022, str. 4).

---

DODATEK

Predloga za poročila držav članic o medijski pismenosti

Državam članicam se predlaga, naj se pri pripravi poročil o medijski pismenosti opirajo na naslednja vprašanja. Več informacij o informacijah, ki jih je mogoče vključiti, je na voljo v oddelku 2 teh smernic.

| a. | Pravni in/ali politični ukrepi |
| --- | --- |

a.

Pravni in/ali politični ukrepi

| — | Kateri zakonodajni in drugi pravni ukrepi v zvezi s ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev in ponudniki platform za izmenjavo videov so vzpostavljeni v vaši državi, ali kadar je to ustrezno, kateri so načrtovani ukrepi za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti? |
| --- | --- |

—

Kateri zakonodajni in drugi pravni ukrepi v zvezi s ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev in ponudniki platform za izmenjavo videov so vzpostavljeni v vaši državi, ali kadar je to ustrezno, kateri so načrtovani ukrepi za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti?

| — | Ali v vaši državi za ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnike platform za izmenjavo videov veljajo obveznosti izvajanja ukrepov glede medijske pismenosti? |
| --- | --- |

—

Ali v vaši državi za ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnike platform za izmenjavo videov veljajo obveznosti izvajanja ukrepov glede medijske pismenosti?

| — | Kateri širši politični ukrepi so vzpostavljeni v vaši državi za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti? |
| --- | --- |

—

Kateri širši politični ukrepi so vzpostavljeni v vaši državi za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti?

| — | Kako ocenjujete ustreznost ukrepov glede medijske pismenosti, ki jih izvajajo ponudniki platform za izmenjavo pod pristojnostjo vaše države, ob upoštevanju zbirke orodij za medijsko pismenost? |
| --- | --- |

—

Kako ocenjujete ustreznost ukrepov glede medijske pismenosti, ki jih izvajajo ponudniki platform za izmenjavo pod pristojnostjo vaše države, ob upoštevanju zbirke orodij za medijsko pismenost?

| b. | Organizacijski ukrepi |
| --- | --- |

b.

Organizacijski ukrepi

| — | Kateri organi ali telesa so v vaši državi odgovorni za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti ter nadzor nad izpolnjevanjem morebitnih obveznosti ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnikov platform za izmenjavo videov?
  Katere posebne naloge so jim bile zaupane? |
| --- | --- |

—

Kateri organi ali telesa so v vaši državi odgovorni za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti ter nadzor nad izpolnjevanjem morebitnih obveznosti ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev in ponudnikov platform za izmenjavo videov?

Katere posebne naloge so jim bile zaupane?

| — | Ali lahko predložite informacije o strukturah sodelovanja z deležniki in o različnih deležnikih, ki sodelujejo z nacionalnimi organi in telesi pri njihovih dejavnostih v zvezi z medijsko pismenostjo? |
| --- | --- |

—

Ali lahko predložite informacije o strukturah sodelovanja z deležniki in o različnih deležnikih, ki sodelujejo z nacionalnimi organi in telesi pri njihovih dejavnostih v zvezi z medijsko pismenostjo?

| c. | Javno financiranje in druge ureditve financiranja medijske pismenosti |
| --- | --- |

c.

Javno financiranje in druge ureditve financiranja medijske pismenosti

| — | Ali lahko opišete obseg in časovne okvire javnih finančnih sredstev, ki so v vaši državi dodeljena za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti, ter instrumente financiranja, ki se uporabljajo za financiranje dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo, vključno s tistimi, ki so namenjeni privabljanju zasebnega financiranja? |
| --- | --- |

—

Ali lahko opišete obseg in časovne okvire javnih finančnih sredstev, ki so v vaši državi dodeljena za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti, ter instrumente financiranja, ki se uporabljajo za financiranje dejavnosti v zvezi z medijsko pismenostjo, vključno s tistimi, ki so namenjeni privabljanju zasebnega financiranja?

| d. | Dejavnosti sodelovanja in ozaveščanja, vključno z učnimi načrti za medijsko pismenost |
| --- | --- |

d.

Dejavnosti sodelovanja in ozaveščanja, vključno z učnimi načrti za medijsko pismenost

| — | Katere dejavnosti sodelovanja ali ozaveščanja za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti se izvajajo v vaši državi in katere izvajajo akterji na trgu, znanstveni organi ali nevladne organizacije? |
| --- | --- |

—

Katere dejavnosti sodelovanja ali ozaveščanja za spodbujanje in razvoj medijske pismenosti se izvajajo v vaši državi in katere izvajajo akterji na trgu, znanstveni organi ali nevladne organizacije?

| — | Ali je vaša država vzpostavila strukturirano komunikacijo z nacionalnimi vozlišči evropske opazovalnice digitalnih medijev ali preučila to možnost? |
| --- | --- |

—

Ali je vaša država vzpostavila strukturirano komunikacijo z nacionalnimi vozlišči evropske opazovalnice digitalnih medijev ali preučila to možnost?

| — | Kateri ukrepi so bili v vaši državi sprejeti za vključitev spodbujanja in razvoja medijske pismenosti v formalne učne načrte na različnih ravneh ter v začetno izobraževanje in stalni strokovni razvoj učiteljev in mentorjev ter za dajanje ustreznih virov o medijski pismenosti na voljo javnosti? |
| --- | --- |

—

Kateri ukrepi so bili v vaši državi sprejeti za vključitev spodbujanja in razvoja medijske pismenosti v formalne učne načrte na različnih ravneh ter v začetno izobraževanje in stalni strokovni razvoj učiteljev in mentorjev ter za dajanje ustreznih virov o medijski pismenosti na voljo javnosti?

| e. | Ukrepi in metode vrednotenja |
| --- | --- |

e.

Ukrepi in metode vrednotenja

| — | Ali vaša država uporablja ali bi želela uvesti ukrepe za oceno učinka regionalnih ali nacionalnih medijskih pobud, vključno s kazalniki za merjenje uspešnosti, namenjenimi oceni učinka ukrepov in metod za medijsko pismenost? Če ste odgovorili pritrdilno, navedite in opišite te ukrepe in njihove rezultate. |
| --- | --- |

—

Ali vaša država uporablja ali bi želela uvesti ukrepe za oceno učinka regionalnih ali nacionalnih medijskih pobud, vključno s kazalniki za merjenje uspešnosti, namenjenimi oceni učinka ukrepov in metod za medijsko pismenost? Če ste odgovorili pritrdilno, navedite in opišite te ukrepe in njihove rezultate.

| Dodatne informacije |
| --- |
| — | Ali želite navesti dodatne informacije, pomembne za to poročilo? |

Dodatne informacije

—

Ali želite navesti dodatne informacije, pomembne za to poročilo?

---

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/10

---

Začetek postopka

(Zadeva M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 66/03)

Dne 17. februar 2023 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedene zadeve, po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža resne dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o zadevi. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004 (1).

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Da bi bile pripombe v celoti upoštevane, jih mora Komisija prejeti najpozneje v 15 dneh po datumu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali pošti z navedbo sklicne številke M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. februar 2023

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0644 |
| JPY | japonski jen | 143,24 |
| DKK | danska krona | 7,4459 |
| GBP | funt šterling | 0,87945 |
| SEK | švedska krona | 11,0163 |
| CHF | švicarski frank | 0,9870 |
| ISK | islandska krona | 154,30 |
| NOK | norveška krona | 10,9665 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,669 |
| HUF | madžarski forint | 382,33 |
| PLN | poljski zlot | 4,7443 |
| RON | romunski lev | 4,9238 |
| TRY | turška lira | 20,0908 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5576 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4408 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3512 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7066 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4252 |
| KRW | južnokorejski won | 1 386,99 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,4048 |
| CNY | kitajski juan | 7,3367 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 178,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7275 |
| PHP | filipinski peso | 58,648 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,775 |
| BRL | brazilski real | 5,5008 |
| MXN | mehiški peso | 19,5976 |
| INR | indijska rupija | 88,2380 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0644

JPY

japonski jen

143,24

DKK

danska krona

7,4459

GBP

funt šterling

0,87945

SEK

švedska krona

11,0163

CHF

švicarski frank

0,9870

ISK

islandska krona

154,30

NOK

norveška krona

10,9665

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,669

HUF

madžarski forint

382,33

PLN

poljski zlot

4,7443

RON

romunski lev

4,9238

TRY

turška lira

20,0908

AUD

avstralski dolar

1,5576

CAD

kanadski dolar

1,4408

HKD

hongkonški dolar

8,3512

NZD

novozelandski dolar

1,7066

SGD

singapurski dolar

1,4252

KRW

južnokorejski won

1 386,99

ZAR

južnoafriški rand

19,4048

CNY

kitajski juan

7,3367

IDR

indonezijska rupija

16 178,12

MYR

malezijski ringit

4,7275

PHP

filipinski peso

58,648

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,775

BRL

brazilski real

5,5008

MXN

mehiški peso

19,5976

INR

indijska rupija

88,2380

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 66/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Macquarie Group Limited („MGL“, Avstralija), |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited („MGL“, Avstralija),

| — | British Columbia Investment Management Corporation („BCI“, Kanada), |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation („BCI“, Kanada),

Podjetji MGL in BCI pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Eku Energy Group Limited („Eku Energy“, prej registrirano kot GIG Energy Storage UK (2), Združeno kraljestvo), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja MGL.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | MGL je globalni ponudnik bančnih, finančnih in investicijskih storitev ter storitev upravljanja skladov, |
| --- | --- |

—

MGL je globalni ponudnik bančnih, finančnih in investicijskih storitev ter storitev upravljanja skladov,

| — | BCI je institucionalni vlagatelj, ki v imenu strank javnega sektorja vlaga v Britanski Kolumbiji, med drugim v pokojninske sheme javnega sektorja, zavarovalniške sklade in sklade za posebne namene. |
| --- | --- |

—

BCI je institucionalni vlagatelj, ki v imenu strank javnega sektorja vlaga v Britanski Kolumbiji, med drugim v pokojninske sheme javnega sektorja, zavarovalniške sklade in sklade za posebne namene.

3.

Podjetje EKU Energy je dejavno na področju razvoja, gradnje in upravljanja sistemov za baterijsko shranjevanje.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (3) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| poštni naslov: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  Podjetje EKU Energy je bilo prej registrirano kot „GIG Energy Storage UK“. 29. novembra 2022 je bilo ime spremenjeno v Eku Energy.

2

(3)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

3

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/14

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 66/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Médoc“

PDO-FR-A0730-AM05

Datum obvestila: 23. november 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Seznam občin je bil posodobljen po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2022 za geografsko območje in območje v neposredni bližini.

Gre zgolj za redakcijsko spremembo, geografsko območje ni bilo spremenjeno.

V skladu s to spremembo sta spremenjeni točki 6 in 9 enotnega dokumenta.

2.   Sorte vinske trte za namene prilagoditve

V specifikacijo proizvoda so bile dodane sorte arinarnoa N, castets N marselan N in touriga nacional N. To so pozno zoreče sorte, kar je lahko prednost z vidika globalnega segrevanja. Poleg tega te sorte vinske trte niso preveč občutljive za gnilobo, pepelovko in peronosporo. Iz teh štirih sort se pridobivajo obarvana, kompleksna, krepka in strukturirana vina, skladna s posebnostmi rdečih vin z označbo Médoc.

Delež teh sort je omejen na 5 % trsnega izbora in 10 % pri zvrščanju.

Enotni dokument ni spremenjen.

3.   Razmik med trsi

Najmanjši razmik med trsi v isti vrsti je zmanjšan z 0,80 m na 0,70 m.

S tem ukrepom se lahko poveča gostota zasaditve, kar omogoča večjo konkurenco med trsi in boljšo kakovost grozdja.

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

4.   Rez

Pravila rezi so prilagojena za vinsko trto, pri kateri razmik med trsi znaša od 0,70 metra do 0,80 metra.

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

5.   Kmetijsko-okoljske določbe

Dodane so bile različne okoljske določbe:

| — | Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano. |
| --- | --- |

—

Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano.

| — | Vsak gospodarski subjekt mora pred vsako novo zasaditvijo izvesti fizikalno-kemijsko analizo tal na pridelovalni parceli, da pridobi vse potrebne elemente za poznavanje vinogradniške lege in njenih potencialov. |
| --- | --- |

—

Vsak gospodarski subjekt mora pred vsako novo zasaditvijo izvesti fizikalno-kemijsko analizo tal na pridelovalni parceli, da pridobi vse potrebne elemente za poznavanje vinogradniške lege in njenih potencialov.

| — | Za ohranitev značilnosti fizičnega in biološkega okolja, ki je bistveni element območja:






  — | je prepovedano kemično zatiranje plevela na ozarah, |
| --- | --- | --- |

—

Za ohranitev značilnosti fizičnega in biološkega okolja, ki je bistveni element območja:

—

je prepovedano kemično zatiranje plevela na ozarah,

| — | je prepovedano popolno kemično zatiranje plevela na parcelah. |
| --- | --- |

—

je prepovedano popolno kemično zatiranje plevela na parcelah.

| — | Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe fitofarmacevtskih sredstev. |
| --- | --- |

—

Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe fitofarmacevtskih sredstev.

Namen teh sprememb je bolje upoštevati družbene zahteve po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in po prijaznosti do okolja.

Enotni dokument ni spremenjen.

6.   Zorenje

Najkrajše obdobje zorenja je bilo prestavljeno z 31. maja, ki sledi letu trgatve, na 31. marec, ki sledu letu trgatve.

To skrajšanje morebitnega zorenja omogoča večjo sadnost ter pridobitev različnih vrst pitnega in bolj prefinjenega staranega vina.

To vpliva tudi na datum dajanja na potrošniški trg.

To povzroči tudi spremembo povezave.

Spremenjena je točka 8 enotnega dokumenta.

7.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Enotni dokument ni spremenjen.

8.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Med glavne točke, ki jih je treba preverjati, je bila dodana individualna dodatna količina.

Enotni dokument ni spremenjen.

9.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Enotni dokument ni spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Médoc

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

KRATEK OPIS

Gre za mirna rdeča vina, ki so zelo primerna za staranje. So tanična, imajo izrazito barvo in strukturno temeljijo predvsem na sorti cabernet-sauvignon N (tradicionalna sorta vinske trte) v povezavi s sorto merlot N, nekoliko manj s sortama cabernet franc N in petit verdot N ali redkeje s sortama cot N in carmenère N. Sorta cabernet-sauvignon N daje vinom začimbne note. Sorta merlot N daje vinom okroglost, voljnost in arome rdečega jagodičevja. Strukturo in kompleksnost krepi zvrščanje s sorto cabernet franc N ali petit verdot N, ta prinaša tudi svežino.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinih ne presega 13 %.

Imajo najmanj 11-odstotni naravni volumenski delež alkohola.

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

| — | največ 3 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, |
| --- | --- |

—

največ 3 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter,

| — | največ 0,2 grama jabolčne kisline na liter. |
| --- | --- |

—

največ 0,2 grama jabolčne kisline na liter.

Vina, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena pred 1. oktobrom leta, ki sledi letu trgatve, vsebujejo največ 12,25 meq/l hlapnih kislin. Po tem datumu vina vsebujejo največ 16,33 meq/l hlapnih kislin.

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno, vsebuje največ 140 mg/l skupnega žveplovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

| 1. | Obogatitev
  Posebni enološki postopek
  Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 15 %. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. |
| --- | --- |

1.

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 15 %. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

| 2. | Vzgoja vinske trte
  Pridelovalna praksa
  Gostota: Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,70 metra.
  Pravila rezi: Rez je obvezna. Izvede se najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).
  Trsi z medsebojnim razmikom v vrsti več kot 0,80 metra se obrezujejo na naslednje načine:






  — | rez na dva šparona, dvojni guyot ali rez médoc, z največ petimi očesi na šparon, |
| --- | --- | --- |

2.

Vzgoja vinske trte

Pridelovalna praksa

Gostota: Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,70 metra.

Pravila rezi: Rez je obvezna. Izvede se najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

Trsi z medsebojnim razmikom v vrsti več kot 0,80 metra se obrezujejo na naslednje načine:

—

rez na dva šparona, dvojni guyot ali rez médoc, z največ petimi očesi na šparon,

| — | rez enojni ali mešani guyot, z največ sedmimi očesi na trs, |
| --- | --- |

—

rez enojni ali mešani guyot, z največ sedmimi očesi na trs,

| — | rez na reznike, pahljačasta rez na štiri krake ali dva kordona, z največ 12 očesi na trs. |
| --- | --- |

—

rez na reznike, pahljačasta rez na štiri krake ali dva kordona, z največ 12 očesi na trs.

Trse z medsebojnim razmikom v vrsti med 0,70 metra in 0,80 metra je dovoljeno obrezovati le z rezjo na en kordon, pahljačasto rezjo na največ štiri krake in enojni guyot. Poleg tega je obremenitev teh trsov omejena na 7 očes na trs.

5.2.   Največji donosi

65 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2022: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer in Vertheuil.

7.   Sorte vinske trte

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

8.   Opis povezave

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Médoc“ leži v departmaju Gironde na levem bregu reke Garone in nato estuarija reke Gironde severno od Bordeauxa. Ta vinogradniški del polotoka Médoc se razteza na skoraj 80 kilometrih od severa proti jugu in na malo več kot desetih kilometrih od vzhoda proti zahodu ter se razprostira po 50 občinah.

Del pokrajine Médoc, obrnjen proti reki, je poseben zaradi blagih sezonskih nihanj in količine padavin, ki je za atlantsko podnebje zelo zmerna. Čeprav je podnebje zaradi severne lege geografskega območja manj toplo kot na južnem delu polotoka, je padavin manj. Ti podnebni dejavniki, ugodni za vinogradništvo, so posledica učinka toplotnega uravnavanja, ki ga omogočajo vode Atlantskega oceana na zahodu in estuarij reke Gironde na vzhodu. Vino je zaradi oceanskega podnebja, ki ga v posameznih letih spremljajo deževna jesenska obdobja nizkega zračnega pritiska ali pa vroče in zelo sončne pozne jeseni, izjemno žlahtno.

Za vinogradniško pokrajino, ki iz tega izhaja, je značilen neizrazit relief (med tremi in 50 metri nadmorske višine), ki ga na zahodu omejuje gozd, na vzhodu pa estuarij reke Gironde. Od juga proti severu se izmenjujejo gruščnati grebeni z vinogradi, ki jih razmejujejo vodotoki, imenovani jalles, in bolj močvirnati predeli brez vinogradov.

Vinogradniki so iz roda v rod poskrbeli, da so prišle do izraza posebnosti vinogradniških zemljišč pokrajine Médoc, ki uživajo svetovni sloves. Skozi zgodovino so vinogradniki zaradi natančnega poznavanja tal in ob prizadevanjih, da bi z obvladovanjem tehnik osuševanja čim bolje izkoristili njihove danosti, razvili pridelovalne prakse, ki so najbolje prilagojene pridelavi staranih rdečih vin. Kljub fitosanitarnemu napredku in mehanizaciji vinogradov si vinogradniki še naprej prizadevajo, da bi vinogradniške prakse bile še naprej skladne s ciljem pridelave rdečih vin s priznanimi značilnostmi.

Danes trsni izbor v pokrajini Médoc temelji predvsem na sorti cabernet-sauvignon N, ki je idealna za gruščnata tla, sorti merlot N, ki je cenjena zaradi sadnosti, sorti cabernet franc N v tleh, v katerih prevladuje apnenec, ter sorti petit verdot N v vročih in prepustnih tleh. Zaradi te raznolikosti sort in tal za proizvodnjo vina s kontrolirano označbo porekla „Médoc“ je treba vinograde obdelovati selektivno.

Ta selektivni način obdelovanja omogoča pridelavo zrelega in zdravega grozdja, katerega donosi se uravnavajo. Z maceracijo se tako lahko pridobijo vina želenih koncentracij. Zato je nepogrešljivo vsaj šestmesečno zorenje, da se omehčajo.

Vina, ki so tanična in imajo izrazito barvo, strukturno temeljijo predvsem na sorti cabernet-sauvignon N v povezavi s sorto merlot N ter nekoliko manj s sortama cabernet franc N in petit verdot N ali redkeje s sortama cot N in carmenère N. Sorta cabernet-sauvignon N je tradicionalna in daje vinom iz Médoca začimbne note. Zvrščanje s sorto merlot N daje vinom okroglost, voljnost in arome rdečega jagodičevja. Če sorta merlot N prevladuje, se hitreje razvijejo želene terciarne arome. Strukturo in kompleksnost krepi zvrščanje s sorto cabernet franc N ali petit verdot N, ta prinaša tudi svežino.

Vina so zelo primerna za staranje.

To vinorodno območje, ki nadaljuje dolgo zgodovino razvoja, prečka vinska pot in je posejano z vinskimi dvorci (châteaux), prostranimi posestvi z raznoliko arhitekturno dediščino, ki mejijo na zelo majhna družinska vinogradniška gospodarstva, na katerih proizvodnjo vin, trženje in promocijo izboljšujejo različne zadružne kleti.

Vina s to kontrolirano označbo porekla so prepoznavna že od nekdaj, in sicer njihova prepoznavnost temelji na pojmu château (dvorec). S poroko med vojvodinjo Eleonoro Akvitansko in Henrikom Plantagenetom, prihodnjim kraljem Anglije, leta 1152 je razvoj trgovine z Anglijo dobil pomembno vlogo pri širjenju prepoznavnosti vin iz Médoca na tujem.

Leta 1647, ko je nekdanji mestni svet Bordeauxa Jurade de Bordeaux izdal prvo razvrstitev vin Guyenne v zgodovini, so vina iz župnij Médoca že utrdila svoj sloves. Pod Ludvikom XV. je bila ta razvrstitev natančneje določena po pokrajinah, in sicer je bila najprej razdeljena po župnijah in nato po vinogradih cru. Na podlagi teh različnih razvrstitev je bila leta 1855 določena razvrstitev bordojskih vin, s katero so bila vina iz pokrajine Médoc uvrščena med vina pokrajine Gironde. Poleg tega je bila leta 1932 objavljena razvrstitev „bordojski vinogradi Médoca“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za obdelavo in zorenje vin, obsega ozemlje naslednjih občin v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2022: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc,

Območje v neposredni bližini (nadaljevanje 1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan,

Območje v neposredni bližini (nadaljevanje 2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux – Médoc“ ali „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Velikost črk za to poimenovanje niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Območje v neposredni bližini (nadaljevanje 4)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/21

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 66/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Valençay“

PDO-FR-A0320-AM02

Datum obvestila: 23. november 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Seznam občin je bil posodobljen ob upoštevanju uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 za geografsko območje in območje v neposredni bližini.

Gre zgolj za redakcijsko spremembo, geografsko območje ni bilo spremenjeno.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Rez

Pravila rezi so bila poenostavljena.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

3.   Obremenitev na trs

Največja obremenitev na trs je bila črtana. Dobra kakovost potrganega grozdja se lahko zagotovi z ohranitvijo povprečne največje obremenitve na parcelo.

Enotni dokument ni spremenjen.

4.   Kmetijsko-ekološke določbe

Dodane so različne okoljske določbe:

| — | kemično zatiranje plevela na ozarah je prepovedano, |
| --- | --- |

—

kemično zatiranje plevela na ozarah je prepovedano,

| — | popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano, |
| --- | --- |

—

popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano,

| — | v vseh medvrstnih prostorih se zasejano ali samoraslo rastlinje nadzoruje z mehanskimi ali fizičnimi sredstvi. |
| --- | --- |

—

v vseh medvrstnih prostorih se zasejano ali samoraslo rastlinje nadzoruje z mehanskimi ali fizičnimi sredstvi.

Namen teh sprememb je bolje upoštevati družbene zahteve po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in po prijaznosti do okolja.

Enotni dokument ni spremenjen.

5.   Analitski standardi

Vsebnost sladkorjev in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola sta bila povišana za zagotovitev boljše kakovosti potrganega grozdja.

Najvišji vsebnosti hlapnih kislin in železa sta bili črtani in nadomeščeni z evropskimi standardi.

V povezavi s povišanjem vsebnosti sladkorjev v grozdju je bil povečan volumenski delež alkohola po obogatitvi, in sicer z 12,5 % na 13 %.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 4 in 5.

6.   Oglje za enološko uporabo

Prej prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo je urejena in omejena s pravilom: „Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, dovoljena za mošt in mlado vino še v vrenju, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter.“ Cilj je njegovo uporabo usmeriti v serije vin s slabšimi organoleptičnimi ali analitičnimi lastnostmi (zlasti sprememba arome zaradi oksidacije), ne da bi se pri tem spremenile posebne lastnosti proizvoda.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

7.   Zmogljivost vinske kleti

Zmogljivost vinske kleti je povečana na 1,6-kratnik pridelka proizvodne površine na povprečni donos na hektar, predelanega v vino na vinogradniškem gospodarstvu v zadnjih petih letih.

Cilj povečanja zmogljivosti vinske kleti je izboljšanje upravljanja zalog in pogojev vinifikacije rdečih vin.

Enotni dokument ni spremenjen.

8.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Enotni dokument ni spremenjen.

9.   Povezava

Sklic na leto 2008 je bil črtan.

Enotni dokument je spremenjen v točki 8.

10.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Enotni dokument ni spremenjen.

11.   Deklarativne obveznosti

Deklarativne obveznosti so bile prilagojene tako, da je treba obvestiti tudi nadzorni organ.

Enotni dokument ni spremenjen.

12.   Vodenje registra

Vodenje registra spremljanja zrelosti in pakiranja je postalo obvezno.

Enotni dokument ni spremenjen.

13.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati, so bile pregledane zaradi uskladitve z metodami nadzora in spremembami specifikacije proizvoda.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Enotni dokument ni spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Valençay

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   Bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Vina imajo po pakiranju:

| — | najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 4 gramov na liter pri belih vinih in vinih rosé, |
| --- | --- |

—

najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 4 gramov na liter pri belih vinih in vinih rosé,

| — | najnižjo vsebnost skupnih kislin, izraženo v gramih vinske kisline na liter, 3,5 pri belih vinih in vinih rosé. |
| --- | --- |

—

najnižjo vsebnost skupnih kislin, izraženo v gramih vinske kisline na liter, 3,5 pri belih vinih in vinih rosé.

Vsebnosti skupnega žveplovega dioksida in skupnih kislin pri belih vinih in vinih rosé sta določeni s predpisi Unije.

Pri belih vinih na splošno prevladujejo intenzivne cvetlične note (košeničica, belo cvetje itd.), ki se včasih povezujejo z mineralno noto, kot je „kremenasta nota“, ki izraža veliko vsebnost kremena v tleh. Vendar ta živahna vina dajejo določeno okroglost okusu.

Vina rosé so na splošno lahka, živahna, vendar pri tem niso agresivna, in ponujajo bogate arome zrelega sadja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Rdeča vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Po pakiranju imajo vina najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 2 grama na liter pri rdečih vinih. Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje je dokončano pri rdečih vinih; vsebnost jabolčne kisline je največ 0,3 grama na liter. Vsebnosti skupnega žveplovega dioksida in skupnih kislin pri rdečih vinih sta določeni s predpisi Unije.

Barva rdečih vin se pogosto nagiba k rubinasti in pri njih se izražajo arome rdečega jagodičja, višenj, pa tudi začimbne in sveže note. Mlada vina so prijetna, s staranjem od treh do petih let pa se pri nekaterih vinih razkrije ves njihov potencial.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, dovoljena za mošt in mlado vino še v vrenju, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2.   Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,70 metra. Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od 0,90 metra.

3.   Rez

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | z rezjo na enojni guyot, |
| --- | --- |

—

z rezjo na enojni guyot,

| — | s tako imenovano rezjo na „y“, |
| --- | --- |

—

s tako imenovano rezjo na „y“,

| — | s kratko rezjo na reznike (pahljačasta gojitvena oblika ali enojni in dvojni kordon z rezniki royat). |
| --- | --- |

—

s kratko rezjo na reznike (pahljačasta gojitvena oblika ali enojni in dvojni kordon z rezniki royat).

Glede na sorte vinske trte mora biti povprečno število očes na trs največ:

| — | 9 očes skupaj pri sortah côt in gamay, |
| --- | --- |

—

9 očes skupaj pri sortah côt in gamay,

| — | 12 očes pri drugih sortah vinske trte. |
| --- | --- |

—

12 očes pri drugih sortah vinske trte.

5.2.   Največji donosi

1.   Rdeča vina in vina rosé

65 hektolitrov na hektar

2.   Bela vina

68 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev grozdja ter vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 16. decembra 2010 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, obsegalo ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (samo ozemlje pooblaščenih občin Parpeçay in Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil in Villentrois-Faverolles. |
| --- | --- |

—

departma Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (samo ozemlje pooblaščenih občin Parpeçay in Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil in Villentrois-Faverolles.

7.   Sorte vinske trte

Cabernet franc N

Chardonnay B

Gamay N

Orbois B

Pineau d'aunis N

Pinot noir N

8.   Opis povezave

8.1.   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Valençay“, približno deset kilometrov jugozahodno od mesta Romorantin-Lanthenay, tvori veliko planoto, v katero majhni vodotoki, ki tečejo proti severu, vrezujejo doline. Nekateri med njimi se stekajo v dolini reke Fouzon, vzporedno z dolino reke Cher, nato pa se na severni meji geografskega območja združijo z njo. Geografsko območje se tako razteza na ozemlju 13 občin na severu departmaja Indre in na ozemlju občine Selles-sur-Cher v departmaju Loir-et-Cher. Pokrajina, za katero so značilni številne majhne gozdnate površine, ostanki gozda in gozdni masiv Valençay, je zaprta. Vinogradniške parcele ležijo predvsem na erodiranih robovih planote, pa tudi na majhnih vzpetinah pokrajine.

Tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so se razvila predvsem:

| — | na jugu geografskega območja, na nežnih kredastih plasteh iz turonija (rendzine, rjava apnenčasta tla) in kremenasto-glineni podlagi iz zgornje krede (sprana ali erodirana rjava tla), |
| --- | --- |

—

na jugu geografskega območja, na nežnih kredastih plasteh iz turonija (rendzine, rjava apnenčasta tla) in kremenasto-glineni podlagi iz zgornje krede (sprana ali erodirana rjava tla),

| — | na jugovzhodu geografskega območja, na glineno-peščeni podlagi iz detritnega eocena, v kateri je včasih veliko kamenja, |
| --- | --- |

—

na jugovzhodu geografskega območja, na glineno-peščeni podlagi iz detritnega eocena, v kateri je včasih veliko kamenja,

| — | na severu geografskega območja, v bližini dolin rek Cher in Fouzon, predvsem na jezerskih apnencih regij Berry in Beauce iz eocena in Akvitanije (rendzine in rjava apnenčasta tla) ter, natančneje, na (burdigalijskih) ilovnato-peščenih formacijah regije Sologne. |
| --- | --- |

—

na severu geografskega območja, v bližini dolin rek Cher in Fouzon, predvsem na jezerskih apnencih regij Berry in Beauce iz eocena in Akvitanije (rendzine in rjava apnenčasta tla) ter, natančneje, na (burdigalijskih) ilovnato-peščenih formacijah regije Sologne.

Za oslabljeno oceansko podnebje so v regionalnem podnebju značilne nekoliko višje povprečne in najnižje temperature ter nekoliko bolj sveže najvišje temperature v rastnem obdobju vinske trte.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Regija „Valençay“ je bila povezana z nekdanjo provinco Berry. Prvi znani dokazi o obstoju vinske trte segajo v 10. stoletje in se nanašajo na darove za opatijo. V notarski listini iz 15. stoletja so omenjene „številne trte vzdolž reke Nahon“, številne druge navedbe v dokumentih iz naslednjih stoletij pa potrjujejo vsaj ohranjanje vinogradništva, če že ne njegov razvoj.

Lastnik dvorca Valençay, Talleyrand, je prav tako imel v lasti približno deset hektarjev vinogradov na svojem zemljišču, njegova nečakinja, vojvodinja Dino, pa leta 1830 omenja, da se v kantonu Valençay pridelujejo dobra vina, ki se pijejo v celotnem departmaju.

Leta 1876 je Jules Guyot v svoji študiji „Etude des vignobles de France“ (Študija vinogradov v Franciji) navedel, da vinogradi, ki sledijo vodotokom kantona Valençay, dajejo najboljše vino v departmaju. Čeprav ti vodotoki niso bili plovni, se je del proizvodnje v 19. stoletju že izvažal, zlasti prek reke Cher, čeprav se je večina vin prodala na bolj lokalnem trgu.

Rdeča vina predstavljajo 50 % proizvedene količine, bela vina 40 %, vina rosé pa 10 %. Pri belih vinih na splošno prevladujejo intenzivne cvetlične note (košeničica, belo cvetje itd.), ki se včasih povezujejo z mineralno noto, kot je „kremenasta nota“, ki izraža veliko vsebnost kremena v tleh. Vendar ta živahna vina dajejo določeno okroglost okusu.

8.2.   Barva rdečih vin se pogosto nagiba k rubinasti in pri njih se izražajo arome rdečega jagodičja, višenj, pa tudi začimbne in sveže note. Mlada vina so prijetna, s staranjem od treh do petih let pa se pri nekaterih vinih razkrije ves njihov potencial.

Vina rosé so na splošno lahka, živahna, vendar pri tem niso agresivna, in ponujajo bogate arome zrelega sadja. Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele z rendzinami, rjavimi ali plitvimi tlemi ter peščeno-ilovnatimi tlemi. Za ta zdrava tla sta značilna dobro toplotno obnašanje in zmerna rezerva vode, spodbujajo pa zgodnjo rast in zrelost grozdja. Vinogradi so večinoma zasajeni na robovih planote.

Zaradi teh vinogradniških leg je potrebno čim boljše upravljanje rastlin in njene rodnosti, ki se izraža v gojitveni obliki vinske trte in strogih pravilih rezi.

Izbira sort vinske trte in obdelovanje vinogradov, ki sta prilagojena tlom in podnebju na stičišču oceanskih in celinskih vplivov, kjer dolina reke Cher opravlja vlogo toplotnega regulatorja, sta rezultat znanja in spretnosti, pridobljenih z izkušnjami več generacij vinogradnikov, ki vedno stremijo k izboljšanju svojih proizvodov. To znanje in spretnosti se izražajo tudi v preudarni izbiri proizvajalca za zvrščanja.

Rezultat teh odločitev je proizvodnja živahnih in okroglih belih vin s cvetličnimi notami, značilnimi za glinasto-apnenčasta tla, ali mineralnostjo, ki izvira iz tal, bogatih s „kremenom“. Rdeča vina, ki se proizvajajo na teh plitvih tleh, ki se hitro segrejejo, imajo note rdečega jagodičja in začimb. Vina rosé, proizvedena v teh razmerah, ki spodbujajo dobro stopnjo zrelosti, izražajo note zrelega sadja in svežino.

Identitetno delo človeške skupnosti je bilo prvič priznano s priznanjem označbe porekla „Vins délimités de qualité supérieure“ (vina vrhunske kakovosti z omejenih območij) leta 1970 in nato s priznanjem kontrolirane označbe porekla leta 2004.

Kot v pesnitvah Ronsarda ali Peguyja, ki opevata velike dogodke v zgodovini Francije, „Valençay“ še vedno ponuja vina, ki so nekdaj krasila kraljevo ali knežjo mizo in so dragulj doline reke Cher.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 10. februarja 2011 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, obsegalo ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Indre: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon in Val-Fouzon (samo ozemlje pooblaščene občine Sainte-Cécile), |
| --- | --- |

—

departma Indre: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon in Val-Fouzon (samo ozemlje pooblaščene občine Sainte-Cécile),

| — | departma Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines, |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines,

| — | departma Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy in Meusnes. |
| --- | --- |

—

departma Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy in Meusnes.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| (a) | Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

(a)

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

| (b) | Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote,






  — | če gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote,

—

če gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | in je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

in je ta naveden na prijavi pridelka.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/28

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 66/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Südsteiermark“

PDO-AT-A0228-AM01

Datum obvestila: 29. november 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Največji donosi na hektar

Največji donos na hektar pred letino 2020 je bil 9 000 kg/ha; od letine 2020 je določen na 10 000 kg/ha.

2.   Sorte vinske trte

Pred letnikom 2018 so bile za uporabo v vinih z ZOP „Südsteiermark“ dovoljene vse sorte vinske trte, iz katerih so se lahko pridelovala kakovostna vina „Qualitätswein“ v Avstriji. Od letnika 2018 je seznam morebitnih sort vinske trte omejen.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Südsteiermark

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Vino z ZOP „Südsteiermark“

KRATEK OPIS

Na območju ZOP „Südsteiermark“ se proizvajajo le bela vina.

Barva: bela vina imajo bledo slamnato rumeno do zelenkasto rumeno barvo. Visokokakovostna bela vina (npr. vina „reserve“) imajo lahko po daljšem staranju tudi bledo do srednje zlato rumeno barvo.

Vonj: v vinih z ZOP „Südsteiermark“ prevladujejo note jabolka, hruške in kutine. Vsa vina imajo svežo kislinsko strukturo, ki poudarja njihovo aromo. Mlada vina lahko vključujejo tudi travnate note sveže pokošenih travnikov, zelenih paprik ali kopriv.

Okus: ključni element v okušalnem profilu vin z ZOP „Südsteiermark“ je njihova vsebnost kislin, ki poudarja in krepi sadne zaznave. Na območju ZOP se jabolčno-mlečnokislinsko vrenje redko uporablja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,0 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,0

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

—

5.2.   Največji donosi

| 1. | Vino z ZOP „Südsteiermark“ |
| --- | --- |

1.

Vino z ZOP „Südsteiermark“

10 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Označba porekla zajema vse občine okraja Leibnitz, razen občin Strass in der Steiermark, St. Veit in der Südsteiermark, Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal in Heiligenkreuz am Wasen.

7.   Sorte vinske trte

| | Chardonnay – morillon |
| --- | --- |

Chardonnay – morillon

| | Grauer burgunder – pinot gris |
| --- | --- |

Grauer burgunder – pinot gris

| | Grauer burgunder – ruländer |
| --- | --- |

Grauer burgunder – ruländer

| | Muskateller – gelber muskateller |
| --- | --- |

Muskateller – gelber muskateller

| | Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon blanc

| | Traminer – gelber traminer |
| --- | --- |

Traminer – gelber traminer

| | Traminer – gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer – gewürztraminer

| | Traminer – roter traminer |
| --- | --- |

Traminer – roter traminer

| | Weißer burgunder – klevner |
| --- | --- |

Weißer burgunder – klevner

| | Weißer burgunder – pinot blanc |
| --- | --- |

Weißer burgunder – pinot blanc

| | Weißer burgunder – weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer burgunder – weißburgunder

| | Weißer riesling – rheinriesling |
| --- | --- |

Weißer riesling – rheinriesling

| | Weißer riesling – riesling |
| --- | --- |

Weißer riesling – riesling

| | Welschriesling |
| --- | --- |

Welschriesling

8.   Opis povezave

Vino z ZOP „Südsteiermark“

Podnebje: za podnebje na območju ZOP „Südsteiermark“ so značilni sredozemski in panonski vplivi. Vlažno sredozemsko podnebje zagotavlja dolgo rastno dobo. Panonski vplivi se izražajo predvsem v nizkih nočnih temperaturah in veliki vlažnosti v prvi polovici dneva.

Tla: na območju ZOP „Südsteiermark“ ni prevladujoče vrste tal. Glavne vrste tal so skrilavec, pesek, lapor in apnenec.

Povezava: poleg podnebnih in talnih razmer k posebni vrsti vina prispevajo tudi strma pobočja, značilna za območje ZOP „Südsteiermark“ (z nakloni, ki znašajo več kot 100 %). Zaradi hladnih noči, značilnih za panonsko podnebje, so vina zelo sadna in imajo visoko vsebnost kislin. Zaradi vlažnih razmer, ki jih prinaša vpliv sredozemskega podnebja, vina dosežejo veliko sorti primerno zrelost. Mešanica podnebnih razmer zlasti koristi sorti sauvignon blanc, saj so ta vina sortno prava ter imajo izrazite okuse zelene paprike in sveže pokošenega travnika. Še ena od posebnosti območja ZOP „Südsteiermark“ je njegova lega na približno 600 metrih, ki dodatno krepi vplive panonskega podnebja (hladne noči). Na tej nadmorski višini je aroma sort, katerih aromatični profil je že tako izrazit (kot je sorta gelber muskateller ali burgunder), še bolj poudarjena.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Proizvodnja

Pravni okvir

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

Avstrijski zakon o vinu za vsa vina z ZOP določa, da mora proizvodnja vina z ZOP potekati na vinorodnem območju (območje porekla z ZGO), na katerem je območje ZOP, ali na sosednjem vinorodnem območju. Avstrija zato na splošno uporablja odstopanje iz člena 5 Uredbe (EU) 2019/33.

Proizvodnja lahko poteka zunaj Štajerske le, če se prijavi deželnemu odboru za vina Štajerske in ta jo odobri, kar velja na primer za čezregionalne proizvajalce vin, katerih glavni sedež je zunaj območja Südsteiermark. Označba ZOP „Südsteiermark“ mora biti navedena na ustreznih računih, dobavnicah in tovornih listih.

Pravni okvir

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

Avstrijski zakon o vinu ne določa splošnih pravil za stekleničenje vin z ZOP.

Za zagotovitev kakovosti in značilnih lastnosti vin z ZOP „Südsteiermark“ sta za stekleničenje vin z ZOP „Südsteiermark“ določena naslednja pogoja:

stekleničenje zunaj štajerskega vinorodnega območja je dovoljeno le po obvestitvi deželnega odbora za vina Štajerske in izdaji odobritve s strani navedenega odbora: poreklo vin „Südsteiermark“ mora biti navedeno na ustreznih računih, dobavnicah in tovornih listih.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 23.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 66/32

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 66/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe

(Uredba (EU) št. 1151/2012)

1.   Ime proizvoda

„Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“

2.   Tretja država, ki ji pripada geografsko območje

Združeno kraljestvo

3.   Nacionalni organ ali skupina vložnikov, ki sporoči standardno spremembo

Defra

4.   Opis odobrenih sprememb

1.   Izvirnik

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se goji iz osnovnih sort semen, vpisanih v nacionalne kataloge sort držav članic EU.

Sprememba

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se goji iz osnovnih sort semen, vpisanih v nacionalne kataloge sort.

2.   Izvirnik

Prvi pridelek v maju se prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se zaščiti nežna kožica krompirja. V nadaljevanju sezone se kožica dovolj utrdi, da se krompir lahko opere. Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se pobira od začetka maja do konca julija.

Sprememba

Prvi pridelek se prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se zaščiti nežna kožica krompirja. V nadaljevanju sezone se kožica dovolj utrdi, da se krompir lahko opere.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se običajno pobira od začetka maja do konca julija, odvisno od vremenskih razmer.

3.   Izvirnik

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se goji iz semen, kupljenih prejšnjo jesen (...)

Sprememba

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se goji iz semen, kupljenih pri certificiranih virih, prostih listnih uši (...)

4.   Izvirnik

Takoj po spravilu, preden krompir zapusti kmetijo, se vsaki seriji krompirja dodeli edinstvena številka, ki je sledljiva ter se nanaša na datum in njivo spravila, pa tudi na ime in naslov kmetije v grofiji Pembrokershire, kjer je krompir zrasel. Te informacije so na voljo predelovalcem.

Sprememba

Ob spravilu, preden krompir zapusti kmetijo, se vsaki seriji krompirja dodeli edinstvena oznaka, ki je sledljiva; nanaša se na datum in njivo spravila, pa tudi na ime kmetije v grofiji Pembrokershire, kjer je krompir zrasel. Te informacije so na voljo predelovalcem.

5.   Izvirnik

V primeru nadaljnje predelave, na primer če se krompir iz enotonskega zaboja očisti in pakira v manjša pakiranja z zgoraj navedenimi masami, se vsakemu pakiranju dodeli ločena številka, ki se nanaša na enotonski zaboj, v katerem je bil krompir prvotno pakiran.

Sprememba

V primeru nadaljnje predelave, na primer če se krompir iz enotonskega zaboja očisti in pakira v manjša pakiranja z zgoraj navedenimi masami, se vsaki seriji dodeli ločena številka, s katero je mogoče izslediti njivo in pridelovalca.

6.   Izvirnik

Sistem sledljivosti zajema primarno embalažo (v neposrednem stiku s hrano) in druge ustrezne pakirne materiale, kot so natisnjena zunanja embalaža in pomožna tehnološka sredstva.

Sprememba

Sistem sledljivosti zajema primarno embalažo (v neposrednem stiku s hrano) in pomožna tehnološka sredstva.

7.   Izvirnik

Ko se temperatura tal približuje 10 °C, kar je običajno v zadnjih dveh tednih februarja (v obalnih predelih, kjer ni nevarnosti pozebe, lahko že januarja), se tla prebranajo z motorno brano, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje. Tla so potem pripravljena za zasaditev.

Sprememba

Ko temperatura tal presega 0 °C in so tla zaradi ravni vlage dovolj drobljiva za obdelavo, kar je običajno v zadnjih dveh tednih februarja (v obalnih predelih, kjer ni nevarnosti pozebe, lahko že januarja), se tla zorjejo, potem pa se odstrani kamenje, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje. Tla so potem pripravljena za zasaditev.

8.   Izvirnik

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se goji iz semen, registriranih v shemi razvrščanja semen ali enakovredni shemi. Semenski krompir se običajno na kmetijo dostavi predhodno jesen. (...) Prostor za kalitev krompirja se dobro prezračuje, da se čim bolj zmanjšata tveganje za bolezni in kondenzacija ter prepreči, da bi se temperatura v prostoru za kalitev krompirja povzpela nad 10 °C. (...)

Sprememba

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se goji iz semen, registriranih v shemi razvrščanja semen ali enakovredni shemi. (...)

Prostor za kalitev krompirja se dobro prezračuje, da se čim bolj zmanjšata tveganje za bolezni in kondenzacija ter prepreči, da bi se temperatura v prostoru za kalitev krompirja povzpela nad 15 °C. (...)

9.   Izvirnik

Rastline vzklijejo sredi marca. Od začetka maja do konca julija se pridelek škropi (...)

Sprememba

Po vzklitju rastline se pridelek škropi (...)

10.   Izvirnik

Po poskusnih izkopih se krompir pobira od začetka maja do konca julija.

Sprememba

Po poskusnih izkopih se krompir običajno pobira od začetka maja do konca julija, odvisno od vremenskih razmer.

11.   Izvirnik

Ročno pobiranje je nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je kožica krompirja zelo mehka.

Sprememba

Ročno pobiranje je lahko nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je kožica krompirja zelo mehka.

12.   Izvirnik

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early“ se da na trg čim prej, da se zagotovi čim bolj svež proizvod – običajno v 48 urah od spravila.

Sprememba

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early“se da na trg čim prej, da se zagotovi čim bolj svež proizvod.

13.   Izvirnik

Kot navedeno v oddelku 4.5. Ročno pobiranje je nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je krompir zelo mehek.

Sprememba

Kot navedeno v oddelku 4.5. Ročno pobiranje je lahko nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je krompir zelo mehek.

Te spremembe so standardne spremembe, saj ne vplivajo na končne lastnosti končnega proizvoda.

Spremembe enotnega dokumenta

Postavke v enotnem dokumentu, na katere se spremembe nanašajo

| 3.2 | Opis |
| --- | --- |

3.2

| 5.2 | Posebnosti proizvoda |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vzročna povezava |
| --- | --- |

5.3

| 3.2 | Opis proizvoda
  Izvirnik
  (...) in se pobira od začetka maja do konca julija.
  Sprememba
  (...) in se običajno pobira od začetka maja do konca julija, odvisno od vremenskih razmer. |
| --- | --- |

3.2

Izvirnik

(...) in se pobira od začetka maja do konca julija.

Sprememba

(...) in se običajno pobira od začetka maja do konca julija, odvisno od vremenskih razmer.

| 5.2 | Posebnosti proizvoda
  Izvirnik
  Med pripravo tal se manjše kamenje pusti v zemlji, saj pripomore k ogrevanju tal, ko se temperature približajo 10 °C, pa se tla prebranajo z motorno brano, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje.
  Sprememba
  Med pripravo tal se manjše kamenje pusti v zemlji, saj pripomore k ogrevanju tal. Ko temperatura tal presega 0 °C in so tla zaradi ravni vlage dovolj drobljiva za obdelavo, se zorjejo, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje.
  Izvirnik
  Krompir se pobira ročno in prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zmanjšajo poškodbe. V nadaljevanju sezone se kožica dovolj utrdi, da je mogoče previdno strojno pobiranje, ker pa je mlad krompir kljub temu mehak, je treba ta postopek opravljati zelo previdno.
  Sprememba
  Ročno pobiranje je lahko nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je kožica krompirja zelo mehka. |
| --- | --- |

5.2

Izvirnik

Med pripravo tal se manjše kamenje pusti v zemlji, saj pripomore k ogrevanju tal, ko se temperature približajo 10 °C, pa se tla prebranajo z motorno brano, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje.

Sprememba

Med pripravo tal se manjše kamenje pusti v zemlji, saj pripomore k ogrevanju tal. Ko temperatura tal presega 0 °C in so tla zaradi ravni vlage dovolj drobljiva za obdelavo, se zorjejo, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje.

Izvirnik

Krompir se pobira ročno in prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zmanjšajo poškodbe. V nadaljevanju sezone se kožica dovolj utrdi, da je mogoče previdno strojno pobiranje, ker pa je mlad krompir kljub temu mehak, je treba ta postopek opravljati zelo previdno.

Sprememba

Ročno pobiranje je lahko nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je kožica krompirja zelo mehka.

| 5.3 | Vzročna povezava
  Izvirnik
  Poleg tega mora biti prvo pobiranje krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ročno (in ne strojno), ta pridelek pa se prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zaščiti mehka kožica krompirja.
  Sprememba
  Poleg tega bo pri prvem pobiranju krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ morda nujno ročno pobiranje, pri čemer se pridelek prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zaščiti mehka kožica krompirja.
  Te spremembe so standardne spremembe, saj ne vplivajo na končne lastnosti končnega proizvoda. |
| --- | --- |

5.3

Izvirnik

Poleg tega mora biti prvo pobiranje krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ročno (in ne strojno), ta pridelek pa se prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zaščiti mehka kožica krompirja.

Sprememba

Poleg tega bo pri prvem pobiranju krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ morda nujno ročno pobiranje, pri čemer se pridelek prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zaščiti mehka kožica krompirja.

Te spremembe so standardne spremembe, saj ne vplivajo na končne lastnosti končnega proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

„Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“

EU št.: PGI-GB-1087-AM01 – 30.11.2022

ZGO (X) ZOP ()

1.   Ime

„Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“

2.   Država članica ali tretja država

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ime „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se uporablja za mlad krompir vrste Solanum tuberosum, ki spada v družino Solanaceae (razhudnikovke). Posajen, vzgojen in pobran mora biti na opredeljenem območju, to je v grofiji Pembrokeshire v zahodnem Walesu.

Krompir je majhen (s premerom 15–70 mm), okrogle ali ovalne oblike in ima mehko kožico. Zanj sta značilna močna, sveža in „zemeljska“ okus in aroma, ki spominjata na oreške. Ima kremasto teksturo in je v celoti enakomerno bel do svetlo rumen. Semenski gomolji se vsako leto sadijo od sredine februarja (v obalnih predelih, kjer ni nevarnosti pozebe, lahko že konec januarja), običajno pa se pobirajo od začetka maja do konca julija, odvisno od vremenskih razmer.

To je veliko prej kot v drugih predelih Walesa, ker je na opredeljenem območju zaradi toplejšega podnebja in rodovitnih, rahlih tal z dobrim odvodnjavanjem nevarnost pozebe manjša kot kjer koli drugje v notranjosti Walesa.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ima edinstvene lastnosti zaradi milega podnebja in edinstvenih tal v grofiji Pembrokeshire. Ta dejavnika omogočata zgodnje sajenje, rast in pobiranje. Zaradi kratkega rastnega obdobja in svežine ima ta sorta značilen „zemeljski“ okus zgodnjega krompirja.

Prodaja se lahko na kilogram ali zapakiran v embalažo različnih mas glede na zahteve stranke.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ mora biti posajen, vzgojen in pobran na opredeljenem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Oznaka mora vključevati izraz „Pembrokeshire Early Potatoes“ ali „Pembrokeshire Earlies“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Grofija Pembrokeshire v zahodnem Walesu.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Grofija Pembrokeshire leži na najzahodnejšem delu Walesa in jo s treh strani obdaja morje. Toplo podnebje ji zagotavljata Severnoatlantski in Zalivski tok, ki ogrevata morje na tem območju. Zalivski tok je topel tok, zaradi katerega je na zahodni britanski obali topleje kot na vzhodni. Zaradi toplotnega učinka morja in stanovitnosti podnebja se tla v grofiji Pembrokeshire prej ogrejejo, zato je to območje primerno za pridelavo zgodnjega krompirja. Zaradi toplotnega učinka podnebja se zmanjša tudi tveganje pozebe, kar močno pripomore k preprečevanju škode na mladem pridelku.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ je svoj sloves pridobil zaradi značilnih tal in podnebja na opredeljenem območju. Prav tovrstna tla in podnebne razmere omogočajo zgodnjo rast in pobiranje tega krompirja. Zaradi kratkega in zgodnjega rastnega obdobja ima ta majhni krompir značilen svež in „zemeljski“ okus ter aromo, ki spominja na oreške.

Z geološkega vidika je pokrajina Pembrokeshire sestavljena iz zelo starih kamnin iz predkambrija ter spodnjega in zgornjega paleozoika, na katerih se je izoblikovala posebna vrsta tal. Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se večinoma prideluje v rdečih peščenjakih na obalnih pobočjih, obrnjenih proti jugu. Ta tla so že naravno rodovitna in rahla z dobrim odvodnjavanjem, spomladi pa se hitro ogrejejo. Milo podnebje grofije Pembrokeshire in njena rodovitna tla omogočajo povprečno devetmesečno rastno sezono, ki je daljša in se začne prej kot v drugih waleških grofijah. Pokrajina je posejana s kamenjem, in čeprav je mogoče večje kamne odstraniti, da se zmanjšajo poškodbe na gomoljih, manjše kamenje pripomore k ogrevanju tal z vzdrževanjem toplote polja čez noč.

5.2   Posebnosti proizvoda

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ je cenjen zaradi značilnega videza in okusa. Njegov sloves in povpraševanje po njem temeljita na dejstvu, da je to najzgodnejši krompir, ki je na voljo v Walesu, ter da ima edinstven videz, okus in konsistenco.

Med pripravo tal se manjše kamenje pusti v zemlji, saj pripomore k ogrevanju tal. Ko temperatura tal presega 0 °C in so tla zaradi ravni vlage dovolj drobljiva za obdelavo, se zorjejo, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje. Oblikujejo se plitve brazde, v katere se ročno ali strojno posadi krompir. Da se zagotovi hitra rast, se semenski krompir posadi tako, da je nad njim in pod njim približno 75 mm zemlje. Plitve brazde omogočajo hitrejše ogrevanje zemlje in hitro vzklitje, take pa morajo biti tudi zato, ker je krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ob pobiranju majhen.

Krompir je majhen, ker se pobira mlad. Zanj sta značilna izrazita sveža, močna in „zemeljska“ okus in aroma, ki spominjata na oreške. V prvih dveh tednih pobiranja je njegova kožica mehka in občutljiva, zato je treba s pridelkom ravnati previdno. Ročno pobiranje je lahko nujno, kadar se krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ goji na strmih pobočjih in v prvih dveh tednih spravila, ko je kožica krompirja zelo mehka.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ uživa velik ugled in priznanje v prehrambni industriji v Združenem kraljestvu in svetu. Ker slovi po izjemni kakovosti, ga uporabljajo številni največji kuharski mojstri in gastronomi, ki ga pogosto poimensko navajajo na svojih jedilnih listih. Ta mladi krompir je prva izbira mnogih znanih restavracij in agroživilskih podjetij.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Sloves krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ in povpraševanje po njem temeljita na dejstvu, da je to najzgodnejši krompir v Walesu, za katerega sta poleg tega značilna še močna, sveža in „zemeljska“ okus in aroma, ki spominjata na oreške. Zaradi podnebja, značilnega za opredeljeno območje, ter rodovitne, rahle zemlje, ki je posejana s kamenjem in se hitro odvodnjava, se tla hitreje ogrejejo, zato ima grofija Pembrokeshire najzgodnejšo in najdaljšo rastno sezono v Walesu. Zato je mogoče to sorto krompirja saditi, vzgajati in pobirati prej kot kjer koli drugod v notranjosti Walesa. Ker se lahko krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ pobira v tako zgodnjem obdobju zorenja, se njegove organoleptične lastnosti po kakovosti zelo razlikujejo od organoleptičnih lastnosti zrelih gomoljev.

Njegovi pridelovalci zelo dobro poznajo lokalne značilnosti, obvladujejo pa tudi posebne spretnosti, povezane z gojenjem tega zgodnjega krompirja. Te so zlasti značilne za to območje in pridelek, saj so se razvijale iz leta v leto in se predajale iz roda v rod. Pomembna je priprava tal, v katerih se pogosto pusti manjše kamenje, ki pripomore k njihovemu ogrevanju, posebne spretnosti in izkušnje pridelovalcev pa se kažejo tudi v tem, da vedo, kdaj so vzkaljeni krompirjevi gomolji v najprimernejši fazi razvoja za sajenje. Za opredelitev primernega časa za sajenje, da se tako zagotovi optimalen pridelek, sta potrebna „občutek“ in razumevanje kombinacije dejavnikov, kot so značilnosti tal, njihova temperatura in vreme. Poleg tega bo pri prvem pobiranju krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ morda nujno ročno pobiranje, pri čemer se pridelek prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zaščiti mehka kožica krompirja.

Zgodovina opredeljenega območja je tesno povezana z gojenjem zgodnjega krompirja ter osvetljuje gospodarski in kulturni pomen te sorte krompirja za grofijo Pembrokeshire. Redcliffe Salaman je v svojem delu „Zgodovina in družbeni vpliv krompirja“ („The History and Social influence of the potato“) navedel, da je bila pridelava krompirja v tej grofiji močno razširjena že leta 1776. Med drugo svetovno vojno so bile s krompirjem zasajene obsežne površine grofije Pembrokeshire, pomembnost gojenja zadevne sorte zgodnjega krompirja na tem območju pa se je nadaljevala tudi v 50. letih 20. stoletja in se ohranila vse do danes. V 80. letih prejšnjega stoletja je bila ustanovljena skupina za trženje pembrokeshirskega krompirja (Pembrokeshire Potato Marketing Group), leta 1995 pa je bil zgrajen predelovalni obrat, v katerem se zdaj krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ocenjuje in predeluje za različne trge.

Ta krompir slovi po svoji kakovosti. Velik ugled in priznanje uživa pri lokalni živilski industriji v Pembrokeshiru, pa tudi širše v Walesu, Združenem kraljestvu in tujini. Ker slovi po izjemni kakovosti, ga uporabljajo mnogi največji kuharski mojstri in gastronomi, ki ga pogosto poimensko navajajo na svojih jedilnih listih kot regionalno specialiteto. Pripraviti in postreči ga je mogoče na številne načine, vendar je svež najbolj priljubljen preprosto skuhan in postrežen z maslom. Ta mladi krompir je prva izbira številnih znanih restavracij in agroživilskih podjetij.

Owen Hall, šef kuhinje v hotelu Wolfscastle v Pembrokeshiru (Wales):

„[...] zame ima krompir Pembrokeshire Earlies edinstven okus zaradi rodovitnih tal v Pembrokeshiru“.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ je leta 2009 prejel več nagrad za „resnični okus Walesa“ („True Taste of Wales“).

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---