# Europos Sąjungos C 2/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 2 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. sausio 4d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 2

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. sausio 4d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 2/01 | Komisijos Komunikatas. Finansinės sankcijos, taikomos vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras | 1 |
| 2023/C 2/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10944 – MITSUBISHI / HERE) (
  1
  ) | 17 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 2/01

Komisijos Komunikatas. Finansinės sankcijos, taikomos vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras

1

2023/C 2/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10944 – MITSUBISHI / HERE) (
  1
  )

1

17

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 2/03 | 2,50 % 2023 m. sausio 1 d. Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms:. Euro kursas | 18 |
| 2023/C 2/04 | 2022 m. sausio 10 d. Komisijos sprendimo santrauka. Sprendimo, kuriuo Komisija atmeta savo jurisdikciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 1 ir 4 straipsnius, santrauka (Byla C.1886 – Iliad – Raginimas imtis veiksmų pagal 265 straipsnį)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 78) | 19 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2023/C 2/03

2,50 % 2023 m. sausio 1 d. Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms:. Euro kursas

18

2023/C 2/04

2022 m. sausio 10 d. Komisijos sprendimo santrauka. Sprendimo, kuriuo Komisija atmeta savo jurisdikciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 1 ir 4 straipsnius, santrauka (Byla C.1886 – Iliad – Raginimas imtis veiksmų pagal 265 straipsnį)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 78)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 78)

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 1 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Finansinės sankcijos, taikomos vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras

(2023/C 2/01)

1.   ĮŽANGA. PROPORCINGO IR ATGRASOMOJO POŽIŪRIO LAIKYMASIS

Pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) tais atvejais, kai Komisija kreipiasi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą (toliau – Teismas) dėl to, kad valstybė narė nevykdo pareigos pagal Sutartis, ji gali pasiūlyti Teismui skirti tai valstybei narei finansines sankcijas dviem atvejais:

| — | jei valstybė narė nesiėmė būtinų priemonių ankstesniam Teismo sprendimui, kuriuo konstatuojamas Sąjungos teisės pažeidimas, įvykdyti (SESV 260 straipsnio 2 dalis) (1), |
| --- | --- |

—

jei valstybė narė nesiėmė būtinų priemonių ankstesniam Teismo sprendimui, kuriuo konstatuojamas Sąjungos teisės pažeidimas, įvykdyti (SESV 260 straipsnio 2 dalis) (1),

| — | jei valstybė narė neįvykdė pareigos pranešti apie priemones, kuriomis pagal teisėkūros procedūrą priimta direktyva perkeliama į nacionalinę teisę (SESV 260 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

—

jei valstybė narė neįvykdė pareigos pranešti apie priemones, kuriomis pagal teisėkūros procedūrą priimta direktyva perkeliama į nacionalinę teisę (SESV 260 straipsnio 3 dalis).

Abiem atvejais Teismo skiriamą sankciją gali sudaryti vienkartinė suma, taikoma dėl pažeidimo tęsimo iki sprendimo paskelbimo dienos arba visiško pareigos įvykdymo dienos, jei ji įvykdoma anksčiau, ir už kiekvieną dieną mokama periodinė bauda, siekiant paskatinti atitinkamą valstybę narę kuo greičiau nutraukti pažeidimą po sprendimo paskelbimo. Komisija teikia Teismui pasiūlymus dėl finansinių sankcijų sumų, tačiau nustatyti jas turi Teismas, naudodamasis savo diskrecija (2) ir atsižvelgdamas į tai, kas, jo nuomone, yra tinkama šiomis aplinkybėmis, taip pat proporcinga nustatytam pažeidimui ir valstybės narės mokumui (3).

Galimybė Teismui skirti valstybėms narėms finansines sankcijas, o Komisijai – prašyti taikyti tokias sankcijas suteikta 1992 m. Mastrichto sutartimi. Siekdama užtikrinti skaidrumą ir vienodą požiūrį, Komisija nuo 1996 m. paskelbė keletą komunikatų ir pranešimų, kuriuose išdėstė politiką ir metodiką, kurias ji taiko apskaičiuodama finansines sankcijas (4).

Šiame komunikate apžvelgiami visi 1996–2021 m. priimti Komisijos komunikatai dėl finansinių sankcijų (sąrašas pateiktas II priede). Juo pakeičiamas ir sujungiamas šių komunikatų turinys, prireikus atnaujinant juos pagal naujausią Teismo praktiką. Visų pirma išbraukiamos visos nuorodos į poreikį atsižvelgti į valstybės narės institucinę svarbą skaičiuojant finansines sankcijas, kurias Komisija siūlo Teismui (žr. 3.4 skirsnį).

Šis komunikatas taip pat taikomas Euratomo sutarčiai, nes pagal jos 106a straipsnį SESV 260 straipsnis taikomas klausimams, kuriems taikoma ta Sutartis.

2.   BENDRIEJI PRINCIPAI

Nors galutinį sprendimą dėl SESV 260 straipsnyje nustatytų sankcijų skyrimo priima Teismas, Komisijai tenka svarbus vaidmuo, nes ji kreipiasi į Teismą pateikdama pasiūlymą dėl finansinių sankcijų dydžio. Siekdama skaidrumo ir vienodo požiūrio, Komisija nuolat skelbė kriterijus, kuriuos ji taiko siūlydama finansines sankcijas.

Komisija mano, kad skiriamos finansinės sankcijos turėtų būti grindžiamos trimis pagrindiniais kriterijais (5):

| — | pažeidimo sunkumu, |
| --- | --- |

—

pažeidimo sunkumu,

| — | pažeidimo trukme, |
| --- | --- |

—

pažeidimo trukme,

| — | būtinybe užtikrinti pačios finansinės sankcijos atgrasomąjį pobūdį, kad būtų užkirstas kelias pakartotiniams pažeidimams. |
| --- | --- |

—

būtinybe užtikrinti pačios finansinės sankcijos atgrasomąjį pobūdį, kad būtų užkirstas kelias pakartotiniams pažeidimams.

Siekiant užtikrinti sankcijų veiksmingumą, svarbu nustatyti tokias sumas, kurios būtų pakankamai didelės, kad turėtų atgrasomąjį poveikį. Nustačius vien simbolines sankcijas, SESV 260 straipsnyje numatytas sankcijų mechanizmas, kuriuo papildoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra, netektų savo veiksmingumo ir būtų pakenkta jo galutiniam tikslui – užtikrinti visišką Sąjungos teisės laikymąsi.

Komisijos Teismui siūlomomis sankcijomis turėtų būti užtikrinamas nuoseklumas bei galimybė valstybėms narėms jas numatyti ir jos turėtų būti nustatytos taikant metodą, kuriuo užtikrinami proporcingumo ir vienodo požiūrio į valstybes nares principai. Komisijai taikant aiškų ir vienodą metodą taip pat užtikrinama, kad Teismui siūlomų sankcijų sumos apskaičiavimas būtų tinkamai pagrįstas (6).

Komisija sistemingai siūlo Teismui atitinkamai valstybei narei skirti tiek vienkartinę sumą, tiek periodinę baudą. Tai pasakytina tiek apie ieškinius, pareikštus pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį (ankstesnio Teisingumo Teismo sprendimo nesilaikymas), tiek apie ieškinius, pareikštus pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį (nepranešimas apie teisėkūros procedūra priimtos direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemones).

Todėl valstybei narei nutraukus pažeidimą tuo metu, kai byla nagrinėjama teisme, Komisija neatsiima savo ieškinio ir toliau reikalauja skirti vienkartinę sumą, kuri nustatoma atsižvelgiant į pažeidimo trukmę iki pažeidimo ištaisymo. Komisija bet kuriame teismo proceso etape stengiasi nedelsdama informuoti Teismą, kai tik valstybė narė nutraukia pažeidimą. Ji taip pat informuoja Teismą, kai jam priėmus sprendimą pagal SESV 260 straipsnio 2 arba 3 dalį valstybė narė ištaiso pažeidimą ir todėl nebetaikoma pareiga mokėti baudą.

Valstybių narių sumokėtos Teismo paskirtų finansinių sankcijų sumos, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra vienkartinė suma, ar periodinė bauda, laikomos Sąjungos kitomis įplaukomis, kaip jos suprantamos pagal SESV 311 straipsnį ir Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas (7).

2.1.   Proporcingumo principas

Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės (8), kad finansinės sankcijos turėtų atitikti aplinkybes ir būti proporcingos tiek nustatytam pažeidimui, tiek atitinkamos valstybės narės mokumui. Komisija kiekvienu konkrečiu atveju atidžiai nagrinėja, kaip geriausia atsižvelgti į šiuos principus taikant skirtingus kriterijus, naudojamus apskaičiuojant sankcijų sumas, kurias ji siūlo Teismui. Visų pirma apskaičiuojant sankcijų sumas, kai tinkama, turėtų būti iš anksto numatyta galimybė, kad aplinkybės gali pasikeisti (9).

Proporcingumo principas ir ypač principas, kurį taikant siūlomos atsižvelgiant į aplinkybes tinkamos sankcijos, gali turėti kelias pasekmes.

Gali būti atvejų, kai tikslinga siūlyti nuobaudas, grindžiamas matematine mažėjimo formule, kad būtų atsižvelgiama į valstybės narės daromą pažangą siekiant vykdyti įsipareigojimus Sąjungoje. Pavyzdžiui, valstybė narė pažeidė Sąjungos teisę, nes eksploatuoja kelis neteisėtus sąvartynus, kai kurie jos miestai neatitinka miesto nuotekų kokybės standartų arba joje yra reikalavimų neatitinkančių oro kokybės zonų. Tais atvejais, kai galima matematiškai įvertinti valstybės narės pažangą siekiant laikytis reikalavimų (pavyzdžiui, apskaičiuojant visų sąvartynų, miestų ar oro kokybės zonų, kurių atitiktis reikalavimams užtikrinama, procentinę dalį), susijusių su tais pažeidimais, kurių atveju įsipareigojimas grindžiamas tik rezultatais, Komisija gali pasiūlyti Teismui taikyti mažėjimo formulę (10).

Kai kuriais atvejais Komisija gali siūlyti, kad sukauptos baudos būtų mokamos tik reguliariais periodiniais intervalais, pavyzdžiui, praėjus šešiems mėnesiams arba vieniems metams po to, kai pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį buvo priimtas Teismo sprendimas (11). Tai gali būti tinkama, kai įvertinti, ar laikomasi reikalavimų, galima tik periodiškai arba kai reikalavimų laikymosi vertinimo metodas priklauso nuo turimų stebėsenos rezultatų. Tai gali būti numatyta atitinkamuose teisės aktuose. Taip siekiama užtikrinti, kad Komisijos siūloma bauda iš tikrųjų atitiktų dienų, kuriomis pažeidimas tęsėsi, skaičių, kuris kartais gali būti nustatytas tik praėjus tam tikram laikotarpiui ir gavus pakankamai informacijos apie reikalavimų laikymąsi.

2.2.   Principai, susiję su SESV 260 straipsnio 3 dalimi

SESV 260 straipsnio 3 dalies tikslas (12) – paskatinti valstybes nares perkelti direktyvas, priimtas pagal teisėkūros procedūrą (13), į nacionalinę teisę laikantis Sąjungos teisės aktų leidėjo nustatytų terminų ir taip užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktai būtų tikrai veiksmingi. Taip siekiama užtikrinti ne tik bendrųjų interesų, kurių siekiama Sąjungos teisės aktais, apsaugą, bet ir visų pirma Europos piliečių, kurie naudojasi taikant tokius teisės aktus atsirandančiomis teisėmis ir nauda, interesų apsaugą. Delsimas nepriimtinas abiem atžvilgiais. Galiausiai, kai valstybė narė Sąjungos teisės aktus į nacionalinę teisę perkelia vėliau, nei turėtų, mažėja visos Sąjungos teisės patikimumas.

Tai reiškia, kad kreipiantis į Teismą dėl pažeidimų, kuriems taikoma SESV 260 straipsnio 3 dalis, t. y. dėl nepranešimo apie priemones, kuriomis direktyva, priimta pagal teisėkūros procedūrą, perkeliama į nacionalinę teisę, kartu iškart pateikiamas prašymas atitinkamai valstybei narei skirti finansines sankcijas. Priešingai nei pažeidimų, kurie patenka tik į SESV 258 straipsnio taikymo sritį, atveju, tokiems pažeidimams nebūtina taikyti antros atskiros finansinių sankcijų skyrimo procedūros.

SESV 260 straipsnio 3 dalyje aiškiai nustatyta, kad Teismo skiriama finansinė sankcija turi neviršyti Komisijos pasiūlytos sumos.

Komisija nuosekliai laikėsi nuomonės, kad SESV 260 straipsnio 3 dalyje numatytas sankcijų mechanizmas iš esmės turėtų būti taikomas visais atvejais, kai valstybė narė nevykdo įsipareigojimo, kuriam taikoma ta nuostata. Svarbu užtikrinti, kad reikalavimas valstybėms narėms per pagal teisėkūros procedūrą priimtose direktyvose nustatytus terminus perkelti šias direktyvas į nacionalinę teisę būtų vienodai taikomas visoms pagal teisėkūros procedūrą priimtoms direktyvoms. Jei per Komisijos nusistatytą 12 mėnesių terminą direktyva ir toliau neperkeliama į nacionalinę teisę, ji turi kreiptis į Teismą.

SESV 260 straipsnio 3 dalis netaikoma tuo atveju, kai valstybė narė nepraneša apie direktyvų, priimtų ne pagal teisėkūros procedūrą, perkėlimo į nacionalinę teisę priemones. Jei valstybė narė nevykdo savo pareigos pranešti apie priemones, susijusias su tokiomis ne teisėkūros procedūra priimtomis direktyvomis, Komisija dėl tokio pažeidimo pirmiausia kreipiasi į Teismą taikydama SESV 258 straipsnyje numatytą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, o jei valstybė narė nevykdo sprendimo, kuriuo konstatuojamas pažeidimas, ji vėl kreipiasi į Teismą, bet pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį. Be to, SESV 260 straipsnio 3 dalis negali būti taikoma, kai valstybė narė nepraneša apie direktyvų, priimtų pagal Euratomo sutarties 31 ir 32 straipsnius, perkėlimo į nacionalinę teisę priemones. Tokiais atvejais Komisija taiko tą pačią dvigubo kreipimosi procedūrą, kokią taiko ne teisėkūros procedūra pagal SESV priimtų direktyvų atveju.

SESV 260 straipsnio 3 dalis taikoma tiek atvejams, kai apie teisėkūros procedūra priimamos direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemones nepranešama visai, tiek atvejams, kai apie jas pranešama iš dalies. Laikoma, kad įsipareigojimai vykdomi iš dalies, kai perkėlimo į nacionalinę teisę priemonės, apie kurias pranešta, neapima visos atitinkamos valstybės narės teritorijos arba jei pranešimas yra neišsamus, nes jame nėra visų tam tikrą direktyvos dalį atitinkančių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių.

Valstybės narės pareiga pranešti apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, kaip nurodyta SESV 260 straipsnio 3 dalyje, apima pareigą pateikti pakankamai aiškią ir tikslią informaciją (14) apie tai, kuriomis nacionalinėmis nuostatomis perkeliamos atitinkamos direktyvos nuostatos. Nepateikus tokios aiškios ir tikslios informacijos gali būti skiriamos sankcijos pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį.

Komisija mano, kad pranešimai apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, kuriuose nėra nedviprasmiškai nurodyta, kuria nacionaline nuostata užtikrinamas kiekvienos direktyvos nuostatos perkėlimas į nacionalinę teisę, pateisina kreipimąsi į Teismą pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį. Neturėdama tokios informacijos Komisija negali patikrinti, ar valstybė narė iš tikrųjų ir visiškai perkėlė atitinkamą direktyvą į nacionalinę teisę. Tačiau pagal proporcingumo principą, jei pranešimas yra savaime aiškus, Komisija nesikreiptų į Teismą pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, net jei tame pranešime nenurodyta kiekvieną teisėkūros procedūra priimtos direktyvos nuostatą atitinkanti perkėlimo į nacionalinę teisę priemonė. Todėl Komisija į Teismą pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį kreipiasi tik tuo atveju, jei nėra aiškių nuorodų, kuriomis nacionalinės teisės nuostatomis perkeliamos konkrečios direktyvos nuostatos. Tokios nuorodos turėtų būti pateikiamos aiškinamuosiuose dokumentuose, prie kurių gali būti pridedama atitikties lentelė, kurioje sistemingai nurodoma direktyvos nuostatų ir nacionalinės teisės atitiktis.

Direktyvose paprastai yra sąlyga, įpareigojanti valstybes nares pateikti nuorodą į šią direktyvą tiesiogiai nacionalinės teisės nuostatose, priimtose direktyvai perkelti į nacionalinę teisę, arba jas skelbiant (sąveikos sąlyga). Dėl šios pareigos suinteresuotiesiems asmenims sudaromos sąlygos nustatyti savo teisių ir pareigų apimtį konkrečioje Sąjungos teisės reglamentuojamoje srityje.

Teismas yra ne kartą nusprendęs, kad taikant sąveikos sąlygą būtina aiški perkėlimo į nacionalinę teisę priemonė (15). Kai valstybė narė pranešdama Komisijai apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones nurodo ankstesnius nacionalinius teisės aktus, tai negali būti laikoma aiškia perkėlimo į nacionalinę teisę priemone. Nacionalinės teisės aktai, priimti iki priimant direktyvą, gali būti laikomi aiškia perkėlimo į nacionalinę teisę priemone, jeigu valstybė narė apie juos paskelbia oficialiame leidinyje nedviprasmiškai nurodydama ankstesnius įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais, jos nuomone, vykdomi direktyvoje nustatyti įpareigojimai. Toks oficialus leidinys turėtų būti įtrauktas į pranešimą Komisijai.

Visi ginčai dėl perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, apie kurias pranešta, tinkamumo, t. y. klausimas, ar šiomis priemonėmis tinkamai perkeliamos atitinkamos direktyvos nuostatos, sprendžiamas pagal SESV 258 straipsnyje nustatytą procedūrą.

3.   PERIODINĖ BAUDA

Valstybių narių mokėtina periodinė bauda yra suma, kuri paprastai apskaičiuojama už kiekvieną uždelstą dieną nuo Teismo sprendimo pagal SESV 260 straipsnio 2 arba 3 dalį paskelbimo dienos iki tos dienos, kai valstybė narė nutraukia pažeidimą (nedarant poveikio konkrečiais atvejais taikomiems kitokiems referenciniams laikotarpiams). Bauda siekiama paskatinti atitinkamą valstybę narę kuo greičiau po to, kai Teismas paskelbia sprendimą, nutraukti įsipareigojimų pažeidimą.

Už kiekvieną dieną mokamos periodinės baudos dydis apskaičiuojamas taip:

| — | fiksuoto dydžio suma dauginama iš pažeidimo sunkumo koeficiento ir pažeidimo trukmės koeficiento, |
| --- | --- |

—

fiksuoto dydžio suma dauginama iš pažeidimo sunkumo koeficiento ir pažeidimo trukmės koeficiento,

| — | gautas rezultatas dauginamas iš valstybės narės nustatytos sumos (koeficiento n), atspindinčios atitinkamos valstybės narės mokumą. |
| --- | --- |

—

gautas rezultatas dauginamas iš valstybės narės nustatytos sumos (koeficiento n), atspindinčios atitinkamos valstybės narės mokumą.

Šis periodinės baudos apskaičiavimo metodas apibendrinamas šioje formulėje:

| Dp = (F-Rap × Cs × Cd) × n

  čia: Dp = bauda už kiekvieną dieną; F-Rap = fiksuoto dydžio suma (periodinė bauda); Cs = sunkumo koeficientas; Cd = trukmės koeficientas; n = koeficientas n, atspindintis atitinkamos valstybės narės mokumą. |
| --- |

Dp = (F-Rap × Cs × Cd) × n

čia: Dp = bauda už kiekvieną dieną; F-Rap = fiksuoto dydžio suma (periodinė bauda); Cs = sunkumo koeficientas; Cd = trukmės koeficientas; n = koeficientas n, atspindintis atitinkamos valstybės narės mokumą.

3.1.   Fiksuoto dydžio suma

Fiksuoto dydžio suma apibrėžiama kaip nustatyta suma, dauginama iš koeficientų. Ja atsižvelgiama į teisėtumo principo, kuris taikomas visiems atvejams, kuriems taikomas SESV 260 straipsnis, pažeidimą. Ją nustatant siekiama užtikrinti, kad:

| — | Komisija turėtų didelę diskreciją taikyti sunkumo koeficientą, |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų didelę diskreciją taikyti sunkumo koeficientą,

| — | suma būtų pagrįsta visų valstybių narių atveju, |
| --- | --- |

—

suma būtų pagrįsta visų valstybių narių atveju,

| — | suma, padauginta iš sunkumo koeficiento, būtų pakankamai didelė, kad atitinkamai valstybei narei būtų daromas pakankamas spaudimas. |
| --- | --- |

—

suma, padauginta iš sunkumo koeficiento, būtų pakankamai didelė, kad atitinkamai valstybei narei būtų daromas pakankamas spaudimas.

Fiksuoto dydžio suma, taikytina apskaičiuojant periodines baudas, pateikta priedo 1 punkte I.

3.2.   Sunkumo koeficiento taikymas (nuo 1 iki 20)

Pažeidimas, susijęs su tuo, kad valstybė narė nesilaiko Teismo sprendimo arba nepraneša apie priemones, kuriomis pagal teisėkūros procedūrą priimta direktyva perkeliama į nacionalinę teisę, visada laikomas sunkiu. Siekdama baudos dydžiu atsižvelgti į konkrečias bylos aplinkybes, Komisija pažeidimo sunkumo koeficientą nustato remdamasi dviem parametrais: pažeistų arba neperkeltų Sąjungos taisyklių svarba ir pažeidimo poveikiu bendriesiems ir konkretiems interesams.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta toliau, pažeidimo sunkumas nustatomas taikant Komisijos nustatytą koeficientą skalėje nuo mažiausiai 1 iki daugiausiai 20.

3.2.1.   
  Teismo sprendimo nevykdymas (SESV 260 straipsnio 2 dalis)

3.2.1.1.   Pažeistų nuostatų svarba

Siekdama nustatyti tęsiamo Sąjungos teisės pažeidimo svarbą, Komisija atsižvelgia į atitinkamų nuostatų pobūdį ir mastą, o ne į jų padėtį teisės normų hierarchijoje. Pavyzdžiui, nediskriminavimo principo pažeidimas visada turėtų būti laikomas labai sunkiu, neatsižvelgiant į tai, ar pažeidžiamas Sutartyje nustatytas principas, ar reglamente arba direktyvoje nustatytas principas. Pažeidimai, kuriais daromas poveikis pagrindinėms teisėms arba keturioms pagrindinėms laisvėms, saugomoms Sutartimi, paprastai turėtų būti laikomi ypač sunkiais ir už juos turėtų būti skiriama atitinkama bauda.

Tuo atveju, kai Komisija pareiškia ieškinį pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį, tai, kad valstybė narė nevykdo Teismo sprendimo, kuris yra nusistovėjusios teismo praktikos dalis (pavyzdžiui, kai yra ankstesnių panašių sprendimų, priimtų vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą arba atsakant į prašymą priimti prejudicinį sprendimą), turėtų būti laikoma sunkinančia aplinkybe. Taip visų pirma yra tuo atveju, kai Teismas jau anksčiau yra konstatavęs, kad atitinkama valstybė narė pažeidė panašias Sąjungos teisės nuostatas.

Tai, kad valstybė narė visapusiškai nebendradarbiauja su Komisija vykstant procedūrai iki kreipimosi į Teismą pagal SESV 260 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, taip pat yra sunkinanti aplinkybė.

Atvejis, kai valstybė narė ėmėsi priemonių, kurios, jos nuomone, yra pakankamos pažeidimui, kuriuo ji kaltinama, ištaisyti, tačiau Komisija mano, kad jų nepakanka, turėtų būti vertinamas kitaip nei atvejis, kai valstybė narė apskritai nesiima jokių veiksmų, kad ištaisytų tą pažeidimą (kai valstybė narė akivaizdžiai pažeidžia SESV 260 straipsnio 1 dalį).

Galiausiai reikėtų atsižvelgti į tokius švelninančius veiksnius, kaip tai, kad dėl vykdytino teismo sprendimo kyla realių aiškinimo klausimų arba tam tikrų su pačia valstybe nare susijusių reikalavimų laikymosi sunkumų trumpuoju laikotarpiu (pavyzdžiui, kai norint laikytis reikalavimų būtina planuoti, patvirtinti, finansuoti ir statyti infrastruktūrą).

3.2.1.2.   Pažeidimo poveikis bendriesiems ir konkretiems interesams

Pažeidimų poveikis bendriesiems ar konkretiems interesams turėtų būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant, pavyzdžiui, į:

| — | Sąjungos nuosavų išteklių praradimą, |
| --- | --- |

—

Sąjungos nuosavų išteklių praradimą,

| — | didelę žalą ES finansiniams interesams, |
| --- | --- |

—

didelę žalą ES finansiniams interesams,

| — | pažeidimo poveikį Sąjungos veikimui (pavyzdžiui, pažeidimų, susijusių su Sąjungos išimtiniais įgaliojimais, kaip nurodyta SESV 2 straipsnio 1 dalyje, kartu su SESV 3 straipsniu, taip pat pažeidimų, kuriais daromas poveikis nacionalinių teismų sistemų gebėjimui prisidėti prie veiksmingo ES teisės vykdymo užtikrinimo), |
| --- | --- |

—

pažeidimo poveikį Sąjungos veikimui (pavyzdžiui, pažeidimų, susijusių su Sąjungos išimtiniais įgaliojimais, kaip nurodyta SESV 2 straipsnio 1 dalyje, kartu su SESV 3 straipsniu, taip pat pažeidimų, kuriais daromas poveikis nacionalinių teismų sistemų gebėjimui prisidėti prie veiksmingo ES teisės vykdymo užtikrinimo),

| — | didelę arba nepataisomą žalą žmonių sveikatai ar aplinkai, |
| --- | --- |

—

didelę arba nepataisomą žalą žmonių sveikatai ar aplinkai,

| — | ekonominę ar kitokią žalą, kurią patyrė fiziniai asmenys ir ekonominės veiklos vykdytojai, |
| --- | --- |

—

ekonominę ar kitokią žalą, kurią patyrė fiziniai asmenys ir ekonominės veiklos vykdytojai,

| — | su pažeidimu susijusias finansines sumas, |
| --- | --- |

—

su pažeidimu susijusias finansines sumas,

| — | bet kokią galimą finansinę naudą, kurią valstybė narė gauna nesilaikydama Teismo sprendimo, |
| --- | --- |

—

bet kokią galimą finansinę naudą, kurią valstybė narė gauna nesilaikydama Teismo sprendimo,

| — | santykinę pažeidimo svarbą, atsižvelgiant į atitinkamo ekonomikos sektoriaus apyvartą arba pridėtinę vertę, |
| --- | --- |

—

santykinę pažeidimo svarbą, atsižvelgiant į atitinkamo ekonomikos sektoriaus apyvartą arba pridėtinę vertę,

| — | nuo pažeidimo nukentėjusių gyventojų skaičių, |
| --- | --- |

—

nuo pažeidimo nukentėjusių gyventojų skaičių,

| — | Sąjungos atsakomybę trečiųjų šalių atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

Sąjungos atsakomybę trečiųjų šalių atžvilgiu,

| — | pažeidimo pobūdį, t. y. sisteminį arba struktūrinį pažeidimo pobūdį arba nuolatinį valstybės narės nesugebėjimą tinkamai taikyti ES teisės. |
| --- | --- |

—

pažeidimo pobūdį, t. y. sisteminį arba struktūrinį pažeidimo pobūdį arba nuolatinį valstybės narės nesugebėjimą tinkamai taikyti ES teisės.

Kiti aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, galėtų būti susiję su tuo, ar pažeidimas yra vienkartinis, ar pakartotinis (buvo padarytas ir anksčiau).

Kai Komisija skaičiuodama baudos dydį atsižvelgia į privačių asmenų interesus, ji neturi tikslo užtikrinti, kad būtų atlyginta už dėl pažeidimo padarytą žalą ir nuostolius, nes tokios žalos ir nuostolių atlyginimo teisės gali būti ginamos nacionaliniuose teismuose. Komisija veikiau siekia atsižvelgti į pažeidimo poveikį atitinkamiems asmenims ar ekonominės veiklos vykdytojams. Taigi vertinant, pavyzdžiui, pažeidimą, susijusį su konkrečiu netinkamo teisės akto taikymo atveju (nepripažinta kvalifikacija), ar pažeidimą, susijusį su direktyvos dėl kvalifikacijų pripažinimo neperkėlimu į nacionalinę teisę (žala visos profesijos interesams), pasekmės nėra tokios pačios.

3.2.2.   Nepranešimas apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones (SESV 260 straipsnio 3 dalis)

Kalbant apie pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį pareikštus ieškinius, kai apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones nepranešama iš viso, Komisija sistemingai taiko sunkumo koeficientą, lygų 10. Sąjungoje, kuri grindžiama teisinės valstybės principo laikymusi, visos teisėkūros procedūra priimamos direktyvos turi būti laikomos vienodai svarbiomis ir valstybės narės jas turi visiškai perkelti į nacionalinę teisę laikydamosi jose nustatytų terminų.

Jei pranešama tik apie dalį perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, nustatant sunkumo koeficientą, kuris yra mažesnis nei 10, reikia atsižvelgti į trūkstamų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių svarbą. Be to, galima atsižvelgti į pažeidimo poveikį bendriesiems ir konkretiems interesams (žr. 3.2.1.2 punkte išdėstytus argumentus).

3.3.   Trukmės koeficiento taikymas

Apskaičiuojant pažeidimo trukmę atitinkantį periodinės baudos dydį:

| — | ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį, atveju atsižvelgiama į laikotarpį nuo pirmojo Teismo sprendimo priėmimo dienos iki dienos, kurią Komisija nusprendžia kreiptis į Teismą, |
| --- | --- |

—

ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį, atveju atsižvelgiama į laikotarpį nuo pirmojo Teismo sprendimo priėmimo dienos iki dienos, kurią Komisija nusprendžia kreiptis į Teismą,

| — | ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, atveju atsižvelgiama į laikotarpį nuo kitos dienos po atitinkamos direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos iki dienos, kurią Komisija nusprendžia kreiptis į Teismą. |
| --- | --- |

—

ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, atveju atsižvelgiama į laikotarpį nuo kitos dienos po atitinkamos direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos iki dienos, kurią Komisija nusprendžia kreiptis į Teismą.

Trukmės koeficientas išreiškiamas daugikliu skalėje nuo 1 iki 3. Jis apskaičiuojamas taikant mėnesinį 0,10 dydį nuo pirmojo sprendimo priėmimo dienos arba nuo kitos dienos po atitinkamos direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos.

Teismas (16) yra patvirtinęs, kad į pažeidimo trukmę reikia atsižvelgti tiek skaičiuojant periodinę baudą, tiek vienkartinę sumą, atsižvelgiant į tai, kad kiekviena sankcija turi konkretų tikslą.

3.4.   Valstybės narės mokumas

Baudos dydžiu turėtų būti užtikrinama, kad sankcija būtų proporcinga ir atgrasanti. Atgrasomasis baudos poveikis turi du aspektus. Sankcija turi būti pakankamai didelė, kad būtų užtikrinama, jog:

| — | valstybė narė nutrauks pažeidimą (todėl ji turi būti didesnė nei nauda, kurią valstybė narė gauna nesilaikydama reikalavimo), |
| --- | --- |

—

valstybė narė nutrauks pažeidimą (todėl ji turi būti didesnė nei nauda, kurią valstybė narė gauna nesilaikydama reikalavimo),

| — | valstybė narė nebekartos pažeidimo. |
| --- | --- |

—

valstybė narė nebekartos pažeidimo.

Sankcijų, kurios turi būti taikomos kaip atgrasymo priemonės, dydis skirsis priklausomai nuo valstybių narių mokumo. Šį atgrasomąjį poveikį atspindi koeficientas n. Jis apibrėžiamas kaip atitinkamos valstybės narės bendrojo vidaus produkto (BVP) (17) ir valstybių narių BVP vidurkio santykio, padauginto iš dviem lygaus svorinio daugiklio, ir atitinkamos valstybės narės gyventojų skaičiaus ir valstybių narių gyventojų skaičiaus vidurkio santykio, padauginto iš vienam lygaus svorinio daugiklio, svertinis geometrinis vidurkis. Atitinkamos valstybės narės mokumas, palyginti su kitų valstybių narių mokumu, apskaičiuojamas taip:

Formula

Šiame komunikate taikomas koeficiento n apskaičiavimo būdas yra pakeistas, palyginti su anksčiau taikytu koeficiento n apskaičiavimo būdu. Ankstesniuose komunikatuose buvo atsižvelgiama tiek į valstybių narių BVP, tiek į jų institucinę svarbą. Pastaroji buvo išreiškiama pakaitiniu rodikliu, kuris paskutinį kartą buvo kiekvienai valstybei narei Europos Parlamente skirtų vietų skaičius.

2022 m. sausio 20 d. Sprendime Komisija / Graikija (18) Teismas išnagrinėjo elementus, kurie laikomi svarbiais vertinant valstybės narės mokumą, kad būtų galima skirti finansines sankcijas pagal SESV 260 straipsnį. Šiuo Sprendimu Teismas nutarė, kad „[...] nepažeidžiant Komisijos galimybės siūlyti finansines sankcijas, grindžiamas daugybe kriterijų, ir siekiant, be kita ko, išlaikyti pagrįstą skirtumą tarp įvairių valstybių narių, taip pat įvertinti Graikijos Respublikos mokumą, kaip pagrindiniu veiksniu reikia remtis šios valstybės BVP, neatsižvelgiant į Graikijos Respublikos institucinę svarbą [...]“ (19). Teismas teigia, kad „tikslas nustatyti pakankamai atgrasančias sankcijas nebūtinai reikalauja atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės institucinę svarbą Sąjungoje“ ir kad „atsižvelgimas į atitinkamos valstybės narės institucinę svarbą neatrodo būtinas, siekiant užtikrinti pakankamai atgrasantį poveikį ir paskatinti šią valstybę narę pakeisti savo dabartinį ar būsimą elgesį“ (20).

Todėl Komisija nusprendė peržiūrėti koeficiento n apskaičiavimo metodą, kuris dabar daugiausia grindžiamas valstybių narių BVP ir mažesne dalimi – jų gyventojų skaičiumi, t. y. demografiniu kriterijumi, kuriuo sudaromos sąlygos užtikrinti pagrįstą nuokrypį tarp įvairių valstybių narių. Jei apskaičiuojant koeficientą n atsižvelgiama į valstybių narių gyventojų skaičių, jam suteikiant vienos trečiosios svorį, skirtumai tarp valstybių narių n koeficientų, palyginti su skaičiavimu, grindžiamu tik valstybių narių BVP, pagrįstai sumažėja. Juo koeficientui n taip pat suteikiama stabilumo, nes mažai tikėtina, kad gyventojų skaičius kasmet labai skirsis. Valstybės narės BVP, priešingai, gali būti būdingi didesni metiniai svyravimai, ypač ekonomikos krizės laikotarpiais. Be to, kadangi atliekant skaičiavimą valstybės narės BVP vis dar tenka dviejų trečiųjų svoris, jis tebėra pagrindinis veiksnys vertinant jos mokumą.

Valstybėms narėms taikomi koeficientai n pateikti priedo 3 punkte I.

4.   VIENKARTINĖ SUMA

Siekiant visapusiškai atsižvelgti į atgrasomąjį vienkartinės sumos poveikį ir proporcingumo bei vienodo požiūrio principus, Komisijos pasiūlymą Teismui sudaro:

| — | nustatyta fiksuota minimali vienkartinė suma ir |
| --- | --- |

—

nustatyta fiksuota minimali vienkartinė suma ir

| — | apskaičiavimo metodas, grindžiamas suma už dieną, padauginta iš dienų, kuriomis pažeidimas tęsiamas, skaičiaus; šis metodas taikomas, kai skaičiavimo rezultatas viršija fiksuotą minimalią vienkartinę sumą. |
| --- | --- |

—

apskaičiavimo metodas, grindžiamas suma už dieną, padauginta iš dienų, kuriomis pažeidimas tęsiamas, skaičiaus; šis metodas taikomas, kai skaičiavimo rezultatas viršija fiksuotą minimalią vienkartinę sumą.

4.1.   Minimalios vienkartinės sumos

Kiekvieną kartą, kai Komisija kreipiasi į Teismą remdamasi SESV 260 straipsniu, į savo pasiūlymą ji įtraukia bent fiksuotą minimalią vienkartinę sumą, kiekvienai valstybei narei nustatomą pagal jos koeficientą n, neatsižvelgiant į 4.2 skirsnyje nurodyto skaičiavimo rezultatą.

Ta fiksuota minimali vienkartinė suma atspindi principą, pagal kurį visais atvejais, kai valstybė narė toliau nevykdo Teismo sprendimo arba valstybė narė neperkelia teisėkūros procedūra priimtos direktyvos į nacionalinę teisę, neatsižvelgiant į sunkinančias aplinkybes, laikoma, kad pažeidžiamas teisėtumo principas teisinės valstybės principu grindžiamoje bendruomenėje ir reikia taikyti veiksmingas sankcijas. Nustatant minimalią vienkartinę sumą taip pat išvengiama atvejų, kai siūlomos tik simbolinės sumos, kurios neturėtų atgrasomojo poveikio ir galėtų pakenkti Teismo sprendimų galiai, o ne ją sustiprinti.

Kiekvienai valstybei narei taikoma minimali vienkartinė suma pateikta priedo 5 punkte I.

4.2.   Vienkartinės sumos apskaičiavimo metodas

Vienkartinė suma apskaičiuojama tokiu būdu, kuris iš esmės panašus į periodinės baudos apskaičiavimo metodą, t. y.:

| — | fiksuoto dydžio sumą dauginant iš sunkumo koeficiento, |
| --- | --- |

—

fiksuoto dydžio sumą dauginant iš sunkumo koeficiento,

| — | gautą rezultatą dauginant iš koeficiento n, |
| --- | --- |

—

gautą rezultatą dauginant iš koeficiento n,

| — | gautą rezultatą dauginant iš dienų, kuriomis pažeidimas tęsiasi, skaičiaus (žr. 4.2.1 punktą). |
| --- | --- |

—

gautą rezultatą dauginant iš dienų, kuriomis pažeidimas tęsiasi, skaičiaus (žr. 4.2.1 punktą).

Vienkartinės sumos apskaičiavimo metodas apibendrinamas šioje formulėje:

| LS = F-Rals × Cs × n × dy

  čia:


  LS= vienkartinė suma; F-Rals = fiksuoto dydžio suma (vienkartinė suma); Cs = sunkumo koeficientas; n = koeficientas, atspindintis atitinkamos valstybės narės mokumą; dy = dienų, kuriomis pažeidimas tęsiasi, skaičius. |
| --- |

LS = F-Rals × Cs × n × dy

čia:

LS= vienkartinė suma; F-Rals = fiksuoto dydžio suma (vienkartinė suma); Cs = sunkumo koeficientas; n = koeficientas, atspindintis atitinkamos valstybės narės mokumą; dy = dienų, kuriomis pažeidimas tęsiasi, skaičius.

Jei šio skaičiavimo rezultatas viršija atitinkamai valstybei narei nustatytą minimalią vienkartinę sumą, Komisija Teismui siūlo vienkartinę sumą, nustatytą pagal šią formulę.

4.2.1.   
  Dienų, kuriomis pažeidimas tęsiasi, skaičius

Apskaičiuojant vienkartinę sumą, suma už dieną dauginama iš dienų, kuriomis pažeidimas tęsiasi, skaičiaus. Šis dienų skaičius nustatomas taip:

| — | ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį, atveju tai dienų skaičius nuo pirmojo sprendimo paskelbimo dienos iki pažeidimo nutraukimo dienos arba, jei pažeidimas nenutraukiamas, iki sprendimo pagal SESV 260 straipsnį paskelbimo dienos, |
| --- | --- |

—

ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį, atveju tai dienų skaičius nuo pirmojo sprendimo paskelbimo dienos iki pažeidimo nutraukimo dienos arba, jei pažeidimas nenutraukiamas, iki sprendimo pagal SESV 260 straipsnį paskelbimo dienos,

| — | ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, atveju tai dienų skaičius nuo dienos, einančios po atitinkamoje direktyvoje nustatyto perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos, iki pažeidimo nutraukimo dienos, arba, jei pažeidimas nenutraukiamas, iki sprendimo pagal SESV 260 straipsnį paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

—

ieškinių, pareikštų pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, atveju tai dienų skaičius nuo dienos, einančios po atitinkamoje direktyvoje nustatyto perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos, iki pažeidimo nutraukimo dienos, arba, jei pažeidimas nenutraukiamas, iki sprendimo pagal SESV 260 straipsnį paskelbimo dienos.

Pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį pareikštų ieškinių atveju laikotarpio, į kurį reikia atsižvelgti apskaičiuojant vienkartinę sumą, pradžios diena laikoma sprendimo, kuriuo konstatuojama, kad atitinkama valstybė narė pažeidė Sąjungos teisę, diena (21).

Teismas teigia, kad valstybė narė turi pradėti vykdyti tokį sprendimą nedelsdama, o jo vykdymą užbaigti kuo greičiau (22). Prieš pareikšdama ieškinį pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį Komisija, žinoma, turi duoti pakankamai laiko tokiam sprendimui įvykdyti, atsižvelgdama į nagrinėjamą pažeidimą. Tačiau, jeigu valstybei narei buvo suteiktas protingas terminas, bet sprendimas nebuvo visiškai įvykdytas, turi būti laikoma, kad valstybė narė savo pareigos nedelsiant pradėti vykdyti sprendimą ir kuo greičiau užbaigti jo vykdymo procesą nevykdė nuo sprendimo, kuriuo konstatuojamas pažeidimas, priėmimo dienos.

Ieškinio, pareikšto pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, atveju atitinkamo laikotarpio pradžia yra diena, einanti po atitinkamoje direktyvoje nustatyto perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos.

4.2.2.   
  Kiti vienkartinės sumos apskaičiavimo metodo elementai

Apskaičiuodama vienkartinę sumą, Komisija taiko tą patį sunkumo koeficientą ir tą patį fiksuotą koeficientą n, kaip ir apskaičiuodama periodinę baudą (žr. 3.2 ir 3.4 skirsnius). Nustatydama vienkartinės sumos dydį SESV 260 straipsnio 3 dalies pažeidimo atveju, Komisija vertina neperkėlimo į nacionalinę teisę sunkumą atsižvelgdama į tai, kokiu mastu direktyva perkelta į nacionalinę teisę.

Fiksuoto dydžio suma, taikoma vienkartinės sumos atveju, yra mažesnė nei periodinės baudos atveju. Nustatyti už dieną mokamą periodinę baudą, kuri yra didesnė už vienkartinę sumą, yra teisinga, atsižvelgiant į tai, kad atitinkamos valstybės narės elgesys priėmus sprendimą pagal SESV 260 straipsnį daro daugiau žalos, nes tai reiškia, kad pažeidimas tęsiamas po tokio sprendimo priėmimo.

Fiksuoto dydžio suma, taikytina apskaičiuojant vienkartinę sumą, pateikta priedo 2 punkte I.

Apskaičiuojant vienkartinę sumą, kitaip nei apskaičiuojant periodinę baudą, netaikomas trukmės koeficientas, nes į pažeidimo trukmę atsižvelgiama dienos sumą padauginant iš dienų, kurias pažeidimas tęsiamas, skaičiaus.

5.   JUNGTINEI KARALYSTEI TAIKOMOS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO TAISYKLĖS

2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos. Tačiau pagal 2020 m. vasario 1 d. įsigaliojusį Susitarimą dėl išstojimo Jungtinė Karalystė privalėjo taikyti Sąjungos teisę ir jos laikytis iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, t. y. 2020 m. gruodžio 31 d.

Be to, pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 12 straipsnio 4 dalį ir Protokolo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės suverenių bazių teritorijų Kipre 12 straipsnį Komisija ir Teismas išlaiko Sutartimis jiems suteiktus įgaliojimus, susijusius su Sąjungos teisės, kuri pagal tuos protokolus taikytina Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija ir suvereniomis bazių teritorijomis, taikymu. Pagal Susitarimo dėl išstojimo 160 straipsnį Teismas išlaiko jurisdikciją pagal SESV 258, 260 ir 267 straipsnius aiškinti ir taikyti tam tikras Susitarimo dėl išstojimo penktos dalies nuostatas.

Pagal šias nuostatas Komisija gali prašyti Teismo skirti Jungtinei Karalystei finansines sankcijas po 2020 m. gruodžio 31 d. Tokiu atveju Komisija siūlys finansines sankcijas, proporcingas nagrinėjamo pažeidimo sunkumui, to pažeidimo trukmei ir Jungtinės Karalystės mokumui. Šiuo tikslu Komisija taikys tą pačią formulę, kuri šiame komunikate nustatyta valstybėms narėms (23).

6.   PAREIGOS SUMOKĖTI PASKIRTĄ BAUDĄ ĮSIGALIOJIMO DIENA

Kai Teismas valstybei narei skiria sankciją pagal SESV 260 straipsnio 2 dalį, diena, kurią paprastai įsigalioja šios baudos mokėjimo pareiga, sutampa su diena, kurią Teismas paskelbia savo sprendimą.

Kai Teismas valstybei narei skiria sankciją pagal SESV 260 straipsnio 3 dalį, toje nuostatoje nurodyta, kad mokėjimo pareiga „įsigalioja Teismo sprendime nustatytą dieną“. Todėl Teismas gali pasirinkti kaip pareigos įsigaliojimo dieną nustatyti dieną, kurią jis priima sprendimą, arba vėlesnę dieną. Kol kas Teismas dar nepasinaudojo galimybe nustatyti įsigaliojimo dieną, einančią po jo sprendimo priėmimo dienos.

7.   TAIKYMO PRADŽIOS DATA

Šiame komunikate nustatytas taisykles ir kriterijus Komisija taikys visiems sprendimams kreiptis į Teismą pagal SESV 260 straipsnį po šio komunikato paskelbimo Oficialiajame leidinyje dienos.

---

(1)  Arba jei valstybė narė nesiėmė būtinų priemonių Teismo sprendimui, kuriuo konstatuojamas sprendimo dėl valstybės pagalbos pažeidimas, įvykdyti pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį.

(2)  SESV 260 straipsnio 3 dalyje nurodytų bylų atveju ši diskrecija yra ribojama – nustatydamas sumą Teismas negali viršyti Komisijos nurodytos sumos.

(3)  Žr. 2005 m. liepos 12 d. Sprendimą Komisija / Prancūzija (C-304/02, EU:C:2005:444, 103 punktas); 2006 m. kovo 14 d. Sprendimą Komisija / Prancūzija, (C-177/04, EU:C:2006:173, 61 punktas); 2008 m. sausio 10 d. Sprendimą Komisija / Portugalija, (C-70/06, EU:C:2008:3, 38 punktas).

(4)  Žr. II priedą „Ankstesnių komunikatų dėl finansinių sankcijų sąrašas“.

(5)  Teismas patvirtino šiuos kriterijus nusistovėjusioje teismų praktikoje. Žr., inter alia, 2000 m. liepos 4 d. Sprendimą Komisija / Graikijos Respublika (C-387/97, EU:C:2000:356, 92 punktas), 2021 m. vasario 25 d. Sprendimą Komisija / Ispanija (C-658/19, EU:C:2021:138, 63 punktas), 2020 m. liepos 16 d. Sprendimą Komisija / Airija (C-550/18, EU:C:2020:564, 81 punktas), 2021 m. vasario 25 d. Sprendimą Komisija / Ispanija (C-658/19, EU:C:2021:138, 73 punktas).

(6)  Žr. 2020 m. liepos 16 d. Sprendimą Komisija / Rumunija (C-549/18, EU:C:2020:563, 51 punktas).

(7)  2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 163, 2007 6 23, p. 17).

(8)  Sprendimas Komisija / Ispanija, C-658/19 (EU:C:2021:138, 63 punktas); Sprendimas Komisija / Airija, C-550/18 (EU:C:2020:564, 81 punktas); Sprendimas Komisija / Ispanija, C-658/19 (EU:C:2021:138, 73 punktas).

(9)  Žr. 2003 m. lapkričio 25 d. Sprendimą Komisija / Ispanija (C-278/01, EU:C:2003:635).

(10)  Žr. Sprendimą Komisija / Ispanija, C-278/01, dėl maudyklų kokybės standartų, nustatytų Direktyvoje 76/160/EEB, kurią, kaip pažymėjo Teismas, valstybėms narėms ypač sunku įgyvendinti visiškai, ir „tikėtina, kad valstybei narei atsakovei pavyks reikšmingai padidinti direktyvos įgyvendinimo lygį, tačiau greitu laiku nepavyks jos įgyvendinti visiškai“. Teismas nusprendė, kad tokiomis aplinkybėmis „sankcija, kuria neatsižvelgiama į valstybės narės vykdant įsipareigojimus galbūt padarytą progresą, neatitinka nei aplinkybių, nei proporcinga nustatytam įsipareigojimų neįvykdymui“.

(11)  Žr. Sprendimo Komisija / Ispanija, C-278/01, 43–46 punktus ir Sprendimo Komisija / Prancūzija, C-304/02, 111 ir 112 punktus.

(12)  Žr. 2019 m. liepos 8 d. Sprendimą Komisija / Belgija, (C-543/17, EU:C:2019:573), kurį priimdamas Teismas pirmą kartą taikė SESV 260 straipsnio 3 dalyje nustatytą sankcijų mechanizmą.

(13)  Tai direktyvos, priimtos pagal Sutartyse numatytas įprastas arba specialias teisėkūros procedūras. Jos visų pirma neapima deleguotųjų ir įgyvendinimo direktyvų, kurias Komisija priėmė pagal SESV 290 ir 291 straipsnius, taip pat direktyvų, priimtų pagal Euratomo sutartį.

(14)  Žr. Sprendimo Komisija / Belgija, C-543/17, 51 ir 59 punktus.

(15)  2009 m. spalio 29 d. Sprendimas Komisija / Lenkija (C-551/08, EU:C:2009:683, 23 punktas); 2015 m. birželio 11 d. Sprendimas Komisija / Lenkija (C-29/14, EU:C:2015:379, 49 punktas); 2018 m. spalio 4 d. Sprendimas Komisija / Ispanija (C-599/17, EU:C:2018:813, 21 punktas); 2020 m. liepos 16 d. Sprendimas Komisija / Airija, (C-550/18, EU:C:2020:564, 31 punktas).

(16)  Žr. Sprendimo byloje Komisija / Prancūzija, C-304/02, 84 punktą.

(17)  Šaltinis: nominalusis BVP, Eurostatas. Eurostatas reguliariai skelbia valstybių narių BVP duomenis (nama_10_gdp).

(18)  2022 m. sausio 20 d. Sprendimas Komisija /Graikija (C-51/20, EU:C:2022:36).

(19)  Sprendimo Komisija / Graikija, C-51/20, 116 punktas.

(20)  Sprendimo Komisija / Graikija, C-51/20, 113 ir 115 punktai.

(21)  Žr. Sprendimą Komisija / Prancūzija, C-304/02.

(22)  Žr. 2019 m. lapkričio 12 d. Sprendimą Komisija / Airija (C-261/18, EU:C:2019:955, 123 punktas).

(23)  
  Formula

---

I PRIEDAS

Nustatant Teismui siūlomas finansines sankcijas naudojami duomenys

Atsižvelgdama į infliacijos, valstybių narių BVP ir jų gyventojų skaičiaus svyravimus, Komisija turi kasmet peržiūrėti ir atnaujinti šio priedo duomenis remdamasi oficialiais Eurostato paskelbtais duomenimis.

1.   Periodinės baudos fiksuoto dydžio suma

Šio komunikato 3.1 skirsnyje nurodyta periodinės baudos fiksuoto dydžio suma yra 3 000 EUR už dieną.

2.   Vienkartinės sumos fiksuoto dydžio suma

Šio komunikato 4.2.2 skirsnyje nurodyta vienkartinės sumos fiksuoto dydžio suma yra 1 000 EUR už dieną, t. y. viena trečioji periodinės baudos fiksuoto dydžio sumos.

3.   Koeficientai n

Šio komunikato 3.4 ir 4.2.2 skirsniuose nurodyti koeficientai n yra:

| | Koeficientas n (1) |
| --- | --- |
| Belgija | 0,84 |
| Bulgarija | 0,18 |
| Čekija | 0,49 |
| Danija | 0,52 |
| Vokietija | 6,16 |
| Estija | 0,06 |
| Airija | 0,55 |
| Graikija | 0,41 |
| Ispanija | 2,44 |
| Prancūzija | 4,45 |
| Kroatija | 0,14 |
| Italija | 3,41 |
| Kipras | 0,05 |
| Latvija | 0,07 |
| Lietuva | 0,12 |
| Liuksemburgas | 0,09 |
| Vengrija | 0,35 |
| Мalta | 0,03 |
| Nyderlandai | 1,39 |
| Austrija | 0,68 |
| Lenkija | 1,37 |
| Portugalija | 0,46 |
| Rumunija | 0,61 |
| Slovėnija | 0,10 |
| Slovakija | 0,22 |
| Suomija | 0,42 |
| Švedija | 0,83 |

Koeficientas n (1)

Belgija

0,84

Bulgarija

0,18

Čekija

0,49

Danija

0,52

Vokietija

6,16

Estija

0,06

Airija

0,55

Graikija

0,41

Ispanija

2,44

Prancūzija

4,45

Kroatija

0,14

Italija

3,41

Kipras

0,05

Latvija

0,07

Lietuva

0,12

Liuksemburgas

0,09

Vengrija

0,35

Мalta

0,03

Nyderlandai

1,39

Austrija

0,68

Lenkija

1,37

Portugalija

0,46

Rumunija

0,61

Slovėnija

0,10

Slovakija

0,22

Suomija

0,42

Švedija

0,83

4.   Bazinė vienkartinė suma

Bazinė vienkartinė suma, naudojama apskaičiuojant minimalias vienkartines sumas kiekvienai valstybei narei, yra 2 800 000 EUR (2).

5.   Minimalios vienkartinės sumos pagal valstybę narę

Minimalios vienkartinės sumos apskaičiuojamos bazinę vienkartinę sumą dauginant iš koeficientų n.

Šio komunikato 4.1 skirsnyje nagrinėjamos minimalios vienkartinės sumos (3) yra:

| | Minimalios vienkartinės sumos (EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 2 352 000 |
| Bulgarija | 504 000 |
| Čekija | 1 372 000 |
| Danija | 1 456 000 |
| Vokietija | 17 248 000 |
| Estija | 168 000 |
| Airija | 1 540 000 |
| Graikija | 1 148 000 |
| Ispanija | 6 832 000 |
| Prancūzija | 12 460 000 |
| Kroatija | 392 000 |
| Italija | 9 548 000 |
| Kipras | 140 000 |
| Latvija | 196 000 |
| Lietuva | 336 000 |
| Liuksemburgas | 252 000 |
| Vengrija | 980 000 |
| Мalta | 84 000 |
| Nyderlandai | 3 892 000 |
| Austrija | 1 904 000 |
| Lenkija | 3 836 000 |
| Portugalija | 1 288 000 |
| Rumunija | 1 708 000 |
| Slovėnija | 280 000 |
| Slovakija | 616 000 |
| Suomija | 1 176 000 |
| Švedija | 2 324 000 |

Minimalios vienkartinės sumos (EUR)

Belgija

2 352 000

Bulgarija

504 000

Čekija

1 372 000

Danija

1 456 000

Vokietija

17 248 000

Estija

168 000

Airija

1 540 000

Graikija

1 148 000

Ispanija

6 832 000

Prancūzija

12 460 000

Kroatija

392 000

Italija

9 548 000

Kipras

140 000

Latvija

196 000

Lietuva

336 000

Liuksemburgas

252 000

Vengrija

980 000

Мalta

84 000

Nyderlandai

3 892 000

Austrija

1 904 000

Lenkija

3 836 000

Portugalija

1 288 000

Rumunija

1 708 000

Slovėnija

280 000

Slovakija

616 000

Suomija

1 176 000

Švedija

2 324 000

---

(1)  Remiantis 2020 m. BVP ir gyventojų skaičiaus duomenimis (n-2 metai), gautais 2022 m. rugsėjo 7 d. ir suapvalintais iki šimtųjų.

(2)  2005 m. komunikate „EB sutarties 228 straipsnio taikymas“ Komisija nustatė 500 000 EUR bazinę vienkartinę sumą. Atliekant peržiūras dėl infliacijos ir siekiant pakeisti įvairius metodus, bazinė vienkartinė suma ilgainiui didėjo. Naujausiame Komisijos komunikate „Duomenų, naudojamų apskaičiuoti vienkartinėms sumoms ir baudoms, kurias Komisija siūlys taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui vykdant pažeidimo tyrimo procedūrą, atnaujinimas“ (C(2022) 568) minimalioms vienkartinėms sumoms apskaičiuoti naudota bazinė vienkartinė suma buvo 2 255 000 EUR. Siekiant užtikrinti, kad minimalios vienkartinės sumos būtų pakankamai atgrasančios, šiuo komunikatu nustatoma 2 800 000 EUR dydžio bazinė vienkartinė suma, atsižvelgiant į ankstesnį jų dydį ir šiame komunikate nustatytą metodo pakeitimą, susijusį su koeficientu n.

(3)  Remiantis 2020 m. BVP ir gyventojų skaičiaus duomenimis (n-2 metai), gautais 2022 m. rugsėjo 7 d. ir suapvalintais iki artimiausio tūkstančio.

---

II PRIEDAS

Ankstesnių komunikatų dėl finansinių sankcijų sąrašas

Šiame komunikate peržiūrimi visi 1996–2021 m. priimti ir toliau pateikti Komisijos komunikatai dėl finansinių sankcijų:

| — | 1996 m. Komisija paskelbė memorandumą dėl EB sutarties 171 straipsnio taikymo (1). Juo buvo nustatytas pradinis metodas, kurį reikėjo toliau tobulinti, tačiau jis tapo dabartinės finansinių sankcijų politikos pagrindu, nes jame nurodyta, kad sankcijos dydis turi būti apskaičiuojamas remiantis trimis pagrindiniais kriterijais, t. y. pažeidimo sunkumu, jo trukme ir būtinybe užtikrinti, kad pati sankcija atgrasytų nuo tolesnių pažeidimų. |
| --- | --- |

—

1996 m. Komisija paskelbė memorandumą dėl EB sutarties 171 straipsnio taikymo (1). Juo buvo nustatytas pradinis metodas, kurį reikėjo toliau tobulinti, tačiau jis tapo dabartinės finansinių sankcijų politikos pagrindu, nes jame nurodyta, kad sankcijos dydis turi būti apskaičiuojamas remiantis trimis pagrindiniais kriterijais, t. y. pažeidimo sunkumu, jo trukme ir būtinybe užtikrinti, kad pati sankcija atgrasytų nuo tolesnių pažeidimų.

| — | 1997 m. Komisija pirmą kartą paskelbė EB sutarties 171 straipsnyje numatytų baudų apskaičiavimo metodą (2). Tuo metu dar nebuvo nustatytas vienkartinės sumos apskaičiavimo metodas. Pagal nustatytą metodą už dieną mokama bauda turėjo būti apskaičiuojama vienodą fiksuoto dydžio sumą dauginant iš sunkumo koeficiento ir trukmės koeficiento ir gautą rezultatą dauginant iš specialaus koeficiento (dabar vadinamo koeficientu n), atspindinčio atitinkamos valstybės narės mokumą ir jos Taryboje turimų balsų skaičių. Šis koeficientas n, kuriuo tuo metu buvo atsižvelgiama į ekonominę ir institucinę svarbą, buvo suvokiamas kaip būdas užtikrinti, kad sankcijos būtų teisingos, proporcingos ir pakankamai atgrasančios, kad valstybės narės nutrauktų pažeidimą ir jo nekartotų. Dokumente taip pat paaiškinta, kaip turi būti nustatomi sunkumo ir trukmės koeficientai, ir pirmą kartą nustatytos koeficiento n vertės (3). |
| --- | --- |

—

1997 m. Komisija pirmą kartą paskelbė EB sutarties 171 straipsnyje numatytų baudų apskaičiavimo metodą (2). Tuo metu dar nebuvo nustatytas vienkartinės sumos apskaičiavimo metodas. Pagal nustatytą metodą už dieną mokama bauda turėjo būti apskaičiuojama vienodą fiksuoto dydžio sumą dauginant iš sunkumo koeficiento ir trukmės koeficiento ir gautą rezultatą dauginant iš specialaus koeficiento (dabar vadinamo koeficientu n), atspindinčio atitinkamos valstybės narės mokumą ir jos Taryboje turimų balsų skaičių. Šis koeficientas n, kuriuo tuo metu buvo atsižvelgiama į ekonominę ir institucinę svarbą, buvo suvokiamas kaip būdas užtikrinti, kad sankcijos būtų teisingos, proporcingos ir pakankamai atgrasančios, kad valstybės narės nutrauktų pažeidimą ir jo nekartotų. Dokumente taip pat paaiškinta, kaip turi būti nustatomi sunkumo ir trukmės koeficientai, ir pirmą kartą nustatytos koeficiento n vertės (3).

| — | 2001 m. Komisijos vidaus sprendime (4) buvo nurodyta, kad trukmės koeficientas turėtų būti skaičiuojamas už kiekvieną mėnesį pridedant 0,1 (ir neviršijant 3), skaičiuoti pradedant nuo septintojo mėnesio po Teismo sprendimo priėmimo. |
| --- | --- |

—

2001 m. Komisijos vidaus sprendime (4) buvo nurodyta, kad trukmės koeficientas turėtų būti skaičiuojamas už kiekvieną mėnesį pridedant 0,1 (ir neviršijant 3), skaičiuoti pradedant nuo septintojo mėnesio po Teismo sprendimo priėmimo.

| — | 2005 m. Komisija paskelbė komunikatą dėl EB sutarties 228 straipsnio taikymo (5), nes reikėjo atnaujinti ankstesnį dokumentą, visų pirma atsižvelgiant į naują Teismo praktiką, į ES įstojusias naujas valstybes nares ir augimo bei infliacijos lygio pokyčius. Jame nustatyti bendrieji principai, kurių turi būti laikomasi prašant taikyti finansines sankcijas ir kurie vis dar taikomi šiandien. Jame taip pat pirmą kartą nustatytas vienkartinės sumos apskaičiavimo metodas, įskaitant minimalių vienkartinių sumų kiekvienai valstybei narei apskaičiavimo metodą, atnaujintas koeficiento n apskaičiavimo metodas (6) ir nustatytos fiksuoto dydžio sumos baudoms ir vienkartinėms sumoms apskaičiuoti (7). |
| --- | --- |

—

2005 m. Komisija paskelbė komunikatą dėl EB sutarties 228 straipsnio taikymo (5), nes reikėjo atnaujinti ankstesnį dokumentą, visų pirma atsižvelgiant į naują Teismo praktiką, į ES įstojusias naujas valstybes nares ir augimo bei infliacijos lygio pokyčius. Jame nustatyti bendrieji principai, kurių turi būti laikomasi prašant taikyti finansines sankcijas ir kurie vis dar taikomi šiandien. Jame taip pat pirmą kartą nustatytas vienkartinės sumos apskaičiavimo metodas, įskaitant minimalių vienkartinių sumų kiekvienai valstybei narei apskaičiavimo metodą, atnaujintas koeficiento n apskaičiavimo metodas (6) ir nustatytos fiksuoto dydžio sumos baudoms ir vienkartinėms sumoms apskaičiuoti (7).

| — | 2010 m. Lisabonos sutartyje nustačius galimybę prašyti skirti finansines sankcijas tais atvejais, kai nepranešama apie teisėkūros procedūra priimtų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, Komisija priėmė Komunikatą „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 3 dalies įgyvendinimas“ (8). Šiame komunikate ji paaiškino, kaip taikys esamus vienkartinių sumų ir periodinių baudų apskaičiavimo metodus tais atvejais, kuriems taikoma 260 straipsnio 3 dalis. |
| --- | --- |

—

2010 m. Lisabonos sutartyje nustačius galimybę prašyti skirti finansines sankcijas tais atvejais, kai nepranešama apie teisėkūros procedūra priimtų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, Komisija priėmė Komunikatą „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 3 dalies įgyvendinimas“ (8). Šiame komunikate ji paaiškino, kaip taikys esamus vienkartinių sumų ir periodinių baudų apskaičiavimo metodus tais atvejais, kuriems taikoma 260 straipsnio 3 dalis.

| — | 2019 m. Komisija paskelbė naują komunikatą „Vienkartinių sumų ir už kiekvieną dieną mokamų periodinių baudų, kurias Komisija siūlo taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylose dėl pažeidimų, apskaičiavimo metodo pakeitimas“ (9). Šis komunikatas priimtas po Teismo sprendimo (10), kuriame jis laikėsi nuomonės, kad Komisija nebegali remtis kiekvienos valstybės narės balsų skaičiumi Taryboje siekdama atsižvelgti į institucinį svorį, nes nuo 2017 m. balandžio 1 d. pasikeitė balsavimo sistema. Be to, Komisija pasinaudojo galimybe atnaujinti bazinę BVP vertę (kuri anksčiau buvo Liuksemburgo BVP) ir koeficiento n skaičiavime ją pakeitė valstybių narių BVP vidurkiu (11). Galiausiai, siekdama užtikrinti, kad finansinės sankcijos iš esmės atitiktų ankstesnių sankcijų lygį, Komisija nustatė 4,5 lygų koregavimo koeficientą. |
| --- | --- |

—

2019 m. Komisija paskelbė naują komunikatą „Vienkartinių sumų ir už kiekvieną dieną mokamų periodinių baudų, kurias Komisija siūlo taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylose dėl pažeidimų, apskaičiavimo metodo pakeitimas“ (9). Šis komunikatas priimtas po Teismo sprendimo (10), kuriame jis laikėsi nuomonės, kad Komisija nebegali remtis kiekvienos valstybės narės balsų skaičiumi Taryboje siekdama atsižvelgti į institucinį svorį, nes nuo 2017 m. balandžio 1 d. pasikeitė balsavimo sistema. Be to, Komisija pasinaudojo galimybe atnaujinti bazinę BVP vertę (kuri anksčiau buvo Liuksemburgo BVP) ir koeficiento n skaičiavime ją pakeitė valstybių narių BVP vidurkiu (11). Galiausiai, siekdama užtikrinti, kad finansinės sankcijos iš esmės atitiktų ankstesnių sankcijų lygį, Komisija nustatė 4,5 lygų koregavimo koeficientą.

| — | Naujausius vienkartinių sumų ir periodinių baudų apskaičiavimo pakeitimus Komisija atliko (12)
  2021 m. dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES. Atsižvelgiant į tai, kad skaičiuojant koeficientą n atsižvelgiama į visų valstybių narių BVP vidurkį, Jungtinei Karalystei išstojus iš ES koeficientas n padidėjo ir Komisija siūlytų didesnes finansines sankcijas. Todėl Komisija taikė 0,836 lygų koregavimo koeficientą, siekdama užtikrinti, kad padidėjimo priežastis būtų tik infliacija. |
| --- | --- |

—

Naujausius vienkartinių sumų ir periodinių baudų apskaičiavimo pakeitimus Komisija atliko (12)
  2021 m. dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES. Atsižvelgiant į tai, kad skaičiuojant koeficientą n atsižvelgiama į visų valstybių narių BVP vidurkį, Jungtinei Karalystei išstojus iš ES koeficientas n padidėjo ir Komisija siūlytų didesnes finansines sankcijas. Todėl Komisija taikė 0,836 lygų koregavimo koeficientą, siekdama užtikrinti, kad padidėjimo priežastis būtų tik infliacija.

---

(1)  Komisijos informacija „Memorandumas dėl EB sutarties 171 straipsnio taikymo“ (OL C 242, 1996 8 21, p. 6).

(2)  Komisijos informacija „EB sutarties 171 straipsnyje numatytų baudų apskaičiavimo metodas“ (OL C 063, 1997 2 28, p. 2).

(3)  
  Formula

(4)  Žr. 2001 m. balandžio 2 d. dok. PV(2001)1517/2.

(5)  Komisijos komunikatas „EB sutarties 228 straipsnio taikymas“ (SEC(2005) 1658).

(6)  
  Formula

(7)  Už dieną mokamoms baudoms – 600 EUR, o vienkartinėms sumoms – 200 EUR.

(8)  Komisijos komunikatas „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 3 dalies įgyvendinimas“ (SEC(2010) 1371 final).

(9)  Komisijos komunikatas „Vienkartinių sumų ir už kiekvieną dieną mokamų periodinių baudų, kurias Komisija siūlo taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylose dėl pažeidimų, apskaičiavimo metodo pakeitimas“ (OL C 70, 2019 2 25, p. 1).

(10)  2018 m. lapkričio 14 d. Sprendimas Komisija /Graikija (C-93/17, EU:C:2018:903).

(11)  
  Formula

(12)  Komisijos komunikatas „Vienkartinių sumų ir baudų, kurias Komisija siūlo taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylose dėl pažeidimų, apskaičiavimo koregavimas išstojus Jungtinei Karalystei“ (OL C 129, 2021 4 13, p. 1).

---

| 2023 1 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/17

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10944 – MITSUBISHI / HERE)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 2/02)

2022 m. gruodžio 19 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10944. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10944. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2023 1 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/18

---

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms (1):

2,50 % 2023 m. sausio 1 d.

Euro kursas (2)

2023 m. sausio 3 d.

(2023/C 2/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0545 |
| JPY | Japonijos jena | 137,93 |
| DKK | Danijos krona | 7,4370 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88048 |
| SEK | Švedijos krona | 11,1430 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9879 |
| ISK | Islandijos krona | 151,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,5280 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,124 |
| HUF | Vengrijos forintas | 403,33 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6831 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9310 |
| TRY | Turkijos lira | 19,7566 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5708 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4414 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,2392 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6932 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4188 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 346,51 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,0190 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,2863 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 471,95 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6439 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,020 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,254 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6656 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,5283 |
| INR | Indijos rupija | 87,4095 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0545

JPY

Japonijos jena

137,93

DKK

Danijos krona

7,4370

GBP

Svaras sterlingas

0,88048

SEK

Švedijos krona

11,1430

CHF

Šveicarijos frankas

0,9879

ISK

Islandijos krona

151,70

NOK

Norvegijos krona

10,5280

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,124

HUF

Vengrijos forintas

403,33

PLN

Lenkijos zlotas

4,6831

RON

Rumunijos lėja

4,9310

TRY

Turkijos lira

19,7566

AUD

Australijos doleris

1,5708

CAD

Kanados doleris

1,4414

HKD

Honkongo doleris

8,2392

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6932

SGD

Singapūro doleris

1,4188

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 346,51

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,0190

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,2863

IDR

Indonezijos rupija

16 471,95

MYR

Malaizijos ringitas

4,6439

PHP

Filipinų pesas

59,020

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,254

BRL

Brazilijos realas

5,6656

MXN

Meksikos pesas

20,5283

INR

Indijos rupija

87,4095

---

(1)  Kursas taikomas pačioms paskutinėms operacijoms atliktoms prieš nurodytą dieną. Kintamosios įmokos už skolą atvejais palūkanų norma laikoma ribinė norma.

(2)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2023 1 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 1 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/19

---

KOMISIJOS SPRENDIMO SANTRAUKA

2022 m. sausio 10 d.

Sprendimo, kuriuo Komisija atmeta savo jurisdikciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 1 ir 4 straipsnius, santrauka (Byla C.1886 – „Iliad“ – Raginimas imtis veiksmų pagal 265 straipsnį)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 78)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(2023/C 2/04)

(1)

2021 m. lapkričio 10 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) iš „Iliad S.A.“ (toliau – „Iliad“, Prancūzija) gavo raginimą imtis veiksmų (toliau – raginimas imtis veiksmų) pagal SESV 265 straipsnį, kuriame prašoma Komisijos priimti sprendimą dėl jos jurisdikcijoje esančių „Télévision Française 1 S.A.“ (toliau – TF1, Prancūzija) ir „Métropole Télévision S.A.“ (M6, Prancūzija) (toliau – sandoris).

1.   SANDORIO ŠALYS

SANDORIO ŠALYS

| (2) | TF1 yra patronuojamoji įmonė, kurios 43,7 % priklauso „Bouygues S.A.“ (toliau – „Bouygues“). „Bouygues“ veikia statybos, telekomunikacijų ir žiniasklaidos sektoriuose. TF1 pagrindinė veikla tiesiogiai arba per jos patronuojamąsias įmones yra televizijos kanalų leidyba. TF1 taip pat vykdo kitą veiklą, susijusią su televizijos kanalų leidėjos pagrindine veikla: kuria audiovizualinę ir kinematografinę produkciją, įsigyja audiovizualines teises, atlieka reklamų rinkodarą, leidžia ir platina muzikos DVD ir kompaktinius diskus, kuria TV laidų produktus bei teikia skaitmenines ir interaktyviąsias paslaugas. |
| --- | --- |

(2)

TF1 yra patronuojamoji įmonė, kurios 43,7 % priklauso „Bouygues S.A.“ (toliau – „Bouygues“). „Bouygues“ veikia statybos, telekomunikacijų ir žiniasklaidos sektoriuose. TF1 pagrindinė veikla tiesiogiai arba per

| (3) | M6 yra patronuojamoji įmonė, kurios 48,26 % priklauso „RTL Group S.A.“ (toliau – RTL), o pastarosios 76,28 % priklauso „Bertelsmann SE & Co. KGaA“ (toliau – „Bertelsmann“). M6 pagrindinė veikla tiesiogiai arba per jos patronuojamąsias įmones yra televizijos kanalų leidyba. Be to, M6 vykdo įvairią veiklą, susijusią su pagrindine televizijos kanalų leidėjos veikla: kuria audiovizualinę ir kinematografinę produkciją, įsigyja audiovizualines teises, atlieka reklamų rinkodarą, leidžia ir platina muzikos DVD ir kompaktinius diskus, kuria TV laidų produktus bei teikia skaitmenines paslaugas. M6 valdo radijo grupę „RTL France“, kuri turi leidimus transliuoti radijo programas Prancūzijos metropolijoje ir plėtoja su šių radijo paslaugų teikimu susijusią įvairią veiklą. |
| --- | --- |

(3)

M6 yra patronuojamoji įmonė, kurios 48,26 % priklauso „RTL Group S.A.“ (toliau – RTL), o pastarosios 76,28 % priklauso „Bertelsmann SE & Co. KGaA“ (toliau – „Bertelsmann“). M6 pagrindinė veikla tiesiogiai arba per

| (4) | [Sandorio aprašas]. Įvykdžius sandorį, „Bouygues“ valdys apie 30 % naujojo subjekto kapitalo, o „Bertelsmann“per RTL valdys apie 16 % naujojo subjekto kapitalo. |
| --- | --- |

(4)

[Sandorio aprašas]. Įvykdžius sandorį, „Bouygues“ valdys apie 30 % naujojo subjekto kapitalo, o „Bertelsmann“per

2.   FAKTINĖS APLINKYBĖS IR PROCESAS

FAKTINĖS APLINKYBĖS IR PROCESAS

| (5) | 2021 m. gegužės 17 d. TF1, M6, „Bouygues“ ir RTL paskelbė, kad, siekdamos sujungti TF1 ir M6 veiklas, sudarė susitarimo memorandumus dėl derybų pradžios. 2021 m. gegužės 17 d.„Bouygues“ ir RTL pasirašė du susitarimo memorandumus (angl. „Memorandums of Understanding“). 2021 m. liepos 8 d. po minėtų susitarimo memorandumų„Bouygues“ ir RTL pasirašė pagrindų susitarimą (angl. „Framework Agreement“), o TF1 ir M6 – verslo jungimo susitarimą (angl. „Business Combination Agreement“) (toliau – susitarimai). „Bouygues“ ir RTL taip pat susitarė dėl akcininkų susitarimo projekto (toliau – akcininkų susitarimas), kuris bus pasirašytas sudarius sandorį. |
| --- | --- |

(5)

2021 m. gegužės 17 d. TF1, M6, „Bouygues“ ir RTL paskelbė, kad, siekdamos sujungti TF1 ir M6 veiklas, sudarė susitarimo memorandumus dėl derybų pradžios. 2021 m. gegužės 17 d.„Bouygues“ ir RTL pasirašė du susitarimo memorandumus (angl. „Memorandums of Understanding“)

susitarimo memorandumų

pagrindų susitarimą (angl. „Framework Agreement“)

verslo jungimo susitarimą (angl. „Business Combination Agreement“)

| (6) | 2021 m. spalio 29 d. Prancūzijos konkurencijos tarnyba (toliau – ADLC), siekdama sužinoti nuomones apie šį sandorį, keliems rinkos dalyviams, įskaitant „Iliad“, išsiuntė klausimyną (2). Klausimyno įvade ADLC teigia, kad „[š]is klausimynas susijęs su [n]aujuoju [s]ubjektu, kuriuo siūloma sujungti TF1 ir [M6] grupes. Šį [naująjį subjektą] valdytų išimtinai [„Bouygues“].“ Rinkos tyrimo įvade teigiama, kad „[š]iam [sandoriui] sudaryti reikia [ADLC], Prancūzijos nepriklausomos administracinės institucijos, atsakingos už konkurencinį rinkų reguliavimą, leidimo“. |
| --- | --- |

(6)

2021 m. spalio 29 d. Prancūzijos konkurencijos tarnyba (toliau – ADLC), siekdama sužinoti nuomones apie šį sandorį, keliems rinkos dalyviams, įskaitant „Iliad“, išsiuntė klausimyną (2

is klausimynas susijęs su

aujuoju

ubjektu, kuriuo siūloma sujungti TF1 ir

grupes

Šį

valdytų

iam

sudaryti reikia

, Prancūzijos nepriklausomos administracinės institucijos, atsakingos už konkurencinį rinkų reguliavimą, leidimo“.

| (7) | 2021 m. lapkričio 10 d.„Iliad“ nusiuntė Komisijai raginimą imtis veiksmų (3). „Iliad“ teigia, kad, priešingai nei teigia ADLC, naująjį subjektą bendrai kontroliuos „Bouygues“ ir „Bertelsmann“, todėl jis bus Europos masto. |
| --- | --- |

(7)

2021 m. lapkričio 10 d.„Iliad“ nusiuntė Komisijai raginimą imtis veiksmų (3

3.   EUROPOS MASTAS

EUROPOS MASTAS

3.1.   Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (8) | Taikant Susijungimų reglamento 4 straipsnio 1 dalį, Komisija yra išimtinai kompetentinga įvertinti susijungimus Europos mastu. Susijungimų reglamento 1 straipsniu numatyti du alternatyvių ribų rinkiniai, skirti Europos masto susijungimams nustatyti. |
| --- | --- |

(8)

Taikant Susijungimų reglamento 4 straipsnio 1 dalį, Komisija yra išimtinai kompetentinga įvertinti susijungimus Europos mastu. Susijungimų reglamento 1 straipsniu numatyti du alternatyvių ribų rinkiniai, skirti Europos masto susijungimams nustatyti.

| (9) | Pagal Susijungimų reglamento 1 straipsnio 2 dalį, koncentracija veikia Europos mastu, kai: i) visų konkrečių įmonių bendra pasaulinė apyvarta viršija 5 milijardus eurų ir ii) kiekvienos iš bent dviejų konkrečių įmonių bendra apyvarta Sąjungos mastu viršija 250 milijonų eurų, išskyrus atvejus, kai kiekvienos įmonės apyvarta vienoje valstybėje narėje yra ne mažesnė kaip du trečdaliai jos bendrosios apyvartos Sąjungos mastu. |
| --- | --- |

(9)

Pagal Susijungimų reglamento 1 straipsnio 2 dalį, koncentracija veikia Europos mastu, kai: i) visų konkrečių įmonių bendra pasaulinė apyvarta viršija 5 milijardus eurų ir ii) kiekvienos iš bent dviejų konkrečių įmonių bendra apyvarta Sąjungos mastu viršija 250 milijonų eurų, išskyrus atvejus, kai kiekvienos įmonės apyvarta vienoje valstybėje narėje yra ne mažesnė kaip du trečdaliai jos bendrosios apyvartos Sąjungos mastu.

| (10) | Koncentracija, kuri neatitinka 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų, veikia Europos mastu, kai: i) visų konkrečių įmonių bendra pasaulinė apyvarta viršija 2,5 milijardo eurų; ii) kiekvienoje iš bent trijų valstybių narių bendra visų konkrečių įmonių apyvarta viršija 100 milijonų eurų; iii) kiekvienoje iš bent trijų ii punkte minėtų valstybių narių kiekvienos iš bent dviejų konkrečių įmonių bendra apyvarta viršija 25 milijonus eurų; iv) kiekvienos iš bent dviejų konkrečių įmonių bendra apyvarta Sąjungos mastu viršija 100 milijonų eurų, išskyrus atvejus, kai kiekvienos įmonės apyvarta vienoje valstybėje narėje viršija du trečdalius jos bendrosios apyvartos Sąjungos mastu (Susijungimų reglamento 1 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

(10)

Koncentracija, kuri neatitinka 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų, veikia Europos mastu, kai: i) visų konkrečių įmonių bendra pasaulinė apyvarta viršija 2,5 milijardo eurų; ii) kiekvienoje iš bent trijų valstybių narių bendra visų konkrečių įmonių apyvarta viršija 100 milijonų eurų; iii) kiekvienoje iš bent trijų ii punkte minėtų valstybių narių kiekvienos iš bent dviejų konkrečių įmonių bendra apyvarta viršija 25 milijonus eurų; iv) kiekvienos iš bent dviejų konkrečių įmonių bendra apyvarta Sąjungos mastu viršija 100 milijonų eurų, išskyrus atvejus, kai kiekvienos įmonės apyvarta vienoje valstybėje narėje viršija du trečdalius jos bendrosios apyvartos Sąjungos mastu (Susijungimų reglamento 1 straipsnio 3 dalis).

| (11) | Pagal Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalį, norint nustatyti jurisdikciją, atitinkamos įmonės yra koncentracijoje, t. y. susijungiant ar įgyjant kontrolę dalyvaujančios įmonės (4). |
| --- | --- |

(11)

Pagal Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalį, norint nustatyti jurisdikciją, atitinkamos įmonės yra koncentracijoje, t. y. susijungiant ar įgyjant kontrolę dalyvaujančios įmonės (4

| (12) | Įsigyjant vienvaldę kontrolę, dalyvaujančios įmonės yra įsigyjančioji įmonė ir tikslinė įmonė (5). |
| --- | --- |

(12)

Įsigyjant vienvaldę kontrolę, dalyvaujančios įmonės yra įsigyjančioji įmonė ir tikslinė įmonė (5

| (13) | Naujai sukurtos įmonės bendros kontrolės įsigijimo atveju, įmonei prijungus savo patronuojamąją įmonę ar verslą, kurią (-į) ji iki tol valdė viena, kiekviena iš įmonių, vykdančių naujai sukurtos bendrosios įmonės bendrą kontrolę, yra laikoma dalyvaujančiąja įmone. Tokiu atveju bendrosios įmonės apyvarta yra pirminės pagrindinės bendrovės apyvartos dalis (6). |
| --- | --- |

(13)

Naujai sukurtos įmonės bendros kontrolės įsigijimo atveju, įmonei prijungus savo patronuojamąją įmonę ar verslą, kurią (-į) ji iki tol valdė viena, kiekviena iš įmonių, vykdančių naujai sukurtos bendrosios įmonės bendrą kontrolę, yra laikoma dalyvaujančiąja įmone. Tokiu atveju bendrosios įmonės apyvarta yra pirminės pagrindinės bendrovės apyvartos dalis (6

3.2.   Apyvarta

Apyvarta

| (14) | 2020 m. „Bouygues“ pasaulinė apyvarta siekė 34,7 mlrd. eurų, apyvarta Sąjungoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų, o apyvarta Prancūzijoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų. „Bouygues“ daugiau kaip du trečdalius visos savo apyvartos sukuria Sąjungoje, Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(14)

2020 m. „Bouygues“ pasaulinė apyvarta siekė 34,7 mlrd. eurų, apyvarta Sąjungoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų, o apyvarta Prancūzijoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų. „Bouygues“ daugiau kaip du trečdalius visos savo apyvartos sukuria Sąjungoje, Prancūzijoje.

| (15) | 2020 m. „Bertelsmann“ pasaulinė apyvarta siekė 17,3 mlrd. eurų, apyvarta Sąjungoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų, o apyvarta Prancūzijoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų. Vadinasi, Sąjungoje, Prancūzijoje, „Bertelsmann“ nesukuria daugiau kaip dviejų trečdalių visos savo apyvartos. |
| --- | --- |

(15)

2020 m. „Bertelsmann“ pasaulinė apyvarta siekė 17,3 mlrd. eurų, apyvarta Sąjungoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų, o apyvarta Prancūzijoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų. Vadinasi, Sąjungoje, Prancūzijoje, „Bertelsmann“ nesukuria daugiau kaip dviejų trečdalių visos savo apyvartos.

| (16) | 2020 m. M6 pasaulinė apyvarta siekė 1,27 mlrd. eurų, apyvarta Sąjungoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų, o apyvarta Prancūzijoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų. Taigi M6 daugiau kaip du trečdalius visos apyvartos sukuria Sąjungoje, Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(16)

2020 m. M6 pasaulinė apyvarta siekė 1,27 mlrd. eurų, apyvarta Sąjungoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų, o apyvarta Prancūzijoje siekė [apyvarta] mlrd. eurų. Taigi M6 daugiau kaip du trečdalius visos apyvartos sukuria Sąjungoje, Prancūzijoje.

| (17) | Galime atsižvelgti į „Bouygues“ ir M6 arba į „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ apyvartą – nekyla abejonių, kad jos viršija 1 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose numatytas ribas. Atsižvelgiant tik į „Bouygues“ ir M6 apyvartą, sandoris nebūtų Sąjungos masto, kadangi „Bouygues“ ir M6 sukuria daugiau kaip du trečdalius savo apyvartos Sąjungoje, Prancūzijoje. Atsižvelgiant į „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ apyvartą, sandoris būtų Europos masto, kadangi „Bertelsmann“ nesukuria daugiau kaip dviejų trečdalių savo apyvartos Sąjungoje, Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(17)

Galime atsižvelgti į „Bouygues“ ir M6 arba į „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ apyvartą – nekyla abejonių, kad jos viršija 1 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose numatytas ribas. Atsižvelgiant tik į „Bouygues“ ir M6 apyvartą, sandoris nebūtų Sąjungos masto, kadangi „Bouygues“ ir M6 sukuria daugiau kaip du trečdalius savo apyvartos Sąjungoje, Prancūzijoje. Atsižvelgiant į „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ apyvartą, sandoris būtų Europos masto, kadangi „Bertelsmann“ nesukuria daugiau kaip dviejų trečdalių savo apyvartos Sąjungoje, Prancūzijoje.

| (18) | Taigi būtina nustatyti sandoryje dalyvaujančių įmonių apimtį. |
| --- | --- |

(18)

Taigi būtina nustatyti sandoryje dalyvaujančių įmonių apimtį.

3.3.   Sandoryje dalyvaujančios įmonės

Sandoryje dalyvaujančios įmonės

| (19) | ADLC ir „Bouygues“ vertinimu, naująjį subjektą kontroliuos išimtinai „Bouygues“ (7). Tokiu atveju dalyvaujančiosios įmonės būtų „Bouygues“ ir M6, o koncentracija nebūtų Europos masto. |
| --- | --- |

(19)

ADLC ir „Bouygues“ vertinimu, naująjį subjektą kontroliuos išimtinai „Bouygues“ (7

| (20) | Ir priešingai – „Iliad“ pritaria, kad naująjį subjektą bendrai kontroliuotų „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ (8). Tokiu atveju dalyvaujančios įmonės būtų „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ (9), o koncentracija būtų Europos masto. |
| --- | --- |

(20)

Ir priešingai – „Iliad“ pritaria, kad naująjį subjektą bendrai kontroliuotų „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ (8

9

| (21) | Siekiant nustatyti sandoryje dalyvaujančių įmonių apimtį, pirmiausia reikia nustatyti naujojo subjekto kontrolės pobūdį. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant nustatyti sandoryje dalyvaujančių įmonių apimtį, pirmiausia reikia nustatyti naujojo subjekto kontrolės pobūdį.

3.3.1.   Naujojo subjekto kontrolės pobūdis

Naujojo subjekto kontrolės pobūdis

3.3.1.1.   Įvadas į naujojo subjekto valdymą

Įvadas į naujojo subjekto valdymą

| (22) | Įvykdžius sandorį, „Bouygues“ valdys apie 30 % naujojo subjekto kapitalo, o „Bertelsmann“per RTL valdys apie 16 % naujojo subjekto kapitalo. |
| --- | --- |

(22)

Įvykdžius sandorį, „Bouygues“ valdys apie 30 % naujojo subjekto kapitalo, o „Bertelsmann“per

| (23) | Kalbant apie naujojo subjekto akcininkų susirinkimą (toliau – akcininkų susirinkimas), akcininkų susitarimo 2.5 straipsnyje nustatyta, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ prieš bet kurį akcininkų susirinkimą turi susitarti dėl bendros pozicijos visais darbotvarkės klausimais. Kilus nesutarimų, „Bertelsmann“ iš principo turės balsuoti „Bouygues“ naudai. |
| --- | --- |

(23)

Kalbant apie naujojo subjekto akcininkų susirinkimą (toliau – akcininkų susirinkimas), akcininkų susitarimo 2.5 straipsnyje nustatyta, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ prieš bet kurį akcininkų susirinkimą turi susitarti dėl bendros pozicijos visais darbotvarkės klausimais. Kilus nesutarimų, „Bertelsmann“ iš principo turės balsuoti „Bouygues“ naudai.

| (24) | Naujojo subjekto direktorių valdybą (toliau – direktorių valdyba) sudarys 12 narių. „Bouygues“ galės paskirti 4 narius, įskaitant direktorių valdybos generalinį direktorių (toliau – generalinis direktorius) (10), ir pasiūlyti 2 nepriklausomus narius. „Bertelsmann“ galės paskirti 2 direktorius, įskaitant direktorių valdybos pirmininko pavaduotoją, ir pasiūlyti [„Bertelsmann“ pasiūlytų nepriklausomų narių skaičius] narį (-ius, -ių). Pagal akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnį direktorių valdybos sprendimai priimami balsų dauguma. Vienodo balsų skaičiaus atveju generalinio direktoriaus balsas yra lemiamas. Akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnyje numatyta, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ turės susitarti dėl bendros nuomonės visais direktorių valdybos darbotvarkės klausimais. Kilus nesutarimų, „Bertelsmann“ iš principo turės balsuoti „Bouygues“ naudai. |
| --- | --- |

(24)

Naujojo subjekto direktorių valdybą (toliau – direktorių valdyba) sudarys 12 narių. „Bouygues“ galės paskirti 4 narius, įskaitant direktorių valdybos generalinį direktorių (toliau – generalinis direktorius) (10

3.3.1.2.   „Iliad“ argumentai

„Iliad“ argumentai

| (25) | „Iliad“ mano, kad naująjį subjektą bendrai kontroliuos „Bouygues“ ir „Bertelsmann“. |
| --- | --- |

(25)

„Iliad“ mano, kad naująjį subjektą bendrai kontroliuos „Bouygues“ ir „Bertelsmann“.

| (26) | Grįsdama savo poziciją „Iliad“ tvirtina, kad pagal „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ numatytą sandorio struktūrą „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ bendrai kontroliuos naująjį subjektą. „Iliad“ pažymi, kad sudarius sandorį „Bertelsmann“ (per RTL) valdys 16 % naujojo subjekto kapitalo. Vadinasi, „Bertelsmann“ bus antra pagal dydį naujojo subjekto akcininkė. |
| --- | --- |

(26)

Grįsdama savo poziciją „Iliad“ tvirtina, kad pagal „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ numatytą sandorio struktūrą „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ bendrai kontroliuos naująjį subjektą. „Iliad“ pažymi, kad sudarius sandorį „Bertelsmann“ (per

| (27) | „Iliad“ tvirtina, kad „Bertelsmann“ bus pagrindinė naujojo subjekto akcijų paketo turėtoja, ypač atsižvelgiant į RTL patirtį audiovizualiniame sektoriuje. „Bertelsmann“ generalinio direktoriaus Thomas Rabe ir „Bouygues“ generalinio direktoriaus Olivier Roussat interviu atskleidžiama, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ save laiko ilgalaikiais partneriais, turinčiais bendrą rinkų viziją (11). Šis pareiškimas buvo pakartotas pristatyme investuotojams, kuriame TF1 ir M6 patvirtino, kad RTL išliks ilgalaike strategine akcininke (12). Be to, „Iliad“ pabrėžia, kad nei „Bouygues“, nei RTL atskirai neturi pakankamai balsavimo teisių, kad sudarytų daugumą akcininkų susirinkimuose, todėl tik bendras naudojimasis balsavimo teisėmis joms galėtų suteikti daugumą (13). |
| --- | --- |

(27)

„Iliad“ tvirtina, kad „Bertelsmann“ bus pagrindinė naujojo subjekto akcijų paketo turėtoja, ypač atsižvelgiant į RTL patirtį audiovizualiniame sektoriuje. „Bertelsmann“ generalinio direktoriaus Thomas Rabe ir „Bouygues“ generalinio direktoriaus Olivier Roussat interviu atskleidžiama, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ save laiko ilgalaikiais partneriais, turinčiais bendrą rinkų viziją (11

12

13

| (28) | Antra, „Iliad“ mano, kad „Bouygues“ ir RTL strateginėje partnerystėje kartu derins veiksmus. Remiantis Prancūzijos prekybos kodekso L.233-10 straipsniu, suderinti veiksmai apibrėžiami kaip asmenų sudarytas susitarimas „siekiant įgyti, perleisti ar pasinaudoti balsavimo teisėmis, įgyvendinti bendrą įmonės politiką arba perimti tos įmonės kontrolę“. Šie veiksmai – ADLC naudojama priemonė vertinant vienos ar keleto įmonių vykdomos kitos įmonės kontrolės pobūdį (14). |
| --- | --- |

(28)

Antra, „Iliad“ mano, kad „Bouygues“ ir RTL strateginėje partnerystėje kartu derins veiksmus. Remiantis Prancūzijos prekybos kodekso L.233-10 straipsniu, suderinti veiksmai apibrėžiami kaip asmenų sudarytas susitarimas „siekiant įgyti, perleisti ar pasinaudoti balsavimo teisėmis, įgyvendinti bendrą įmonės politiką arba perimti tos įmonės kontrolę

14

| (29) | Trečia, „Iliad“ laiko, kad „Bertelsmann“ bus suinteresuotai atstovaujama direktorių valdyboje (15). „Iliad“ atkreipia dėmesį, kad pirmasis naujojo subjekto generalinis direktorius bus Nicolas de Tavernost, dabartinis M6 pirmininkas. „Iliad“ taip pat pažymi, kad individualiai paskirtų patarėjų skaičius „Bouygues“ (keturi) ir „Bertelsmann“ (trys) neleidžia šioms įmonėms veikti atskirai (16). |
| --- | --- |

(29)

Trečia, „Iliad“ laiko, kad „Bertelsmann“ bus suinteresuotai atstovaujama direktorių valdyboje (15

16

| (30) | Galiausiai „Iliad“ teigia, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ nustatė bendrą strategiją, kuri pateikta pranešimuose spaudai ir pristatymuose investuotojams (17). |
| --- | --- |

(30)

Galiausiai „Iliad“ teigia, kad „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ nustatė bendrą strategiją, kuri pateikta pranešimuose spaudai ir pristatymuose investuotojams (17

3.3.1.3.   ADLC ir „Bouygues“ argumentai

ADLC ir „Bouygues“ argumentai

| (31) | ADLC ir „Bouygues“ pareiškė, kad sandoris yra sudarytas taip, jog užtikrintų „Bouygues“ vienvaldę naujojo subjekto kontrolę (18). |
| --- | --- |

(31)

ADLC ir „Bouygues“ pareiškė, kad sandoris yra sudarytas taip, jog užtikrintų „Bouygues“ vienvaldę naujojo subjekto kontrolę (18

| (32) | Kalbėdama apie akcininkų susirinkimą „Bouygues“ pabrėžia, jog pagal akcininkų susitarimo 2.5 straipsnį prieš bet kurį akcininkų susirinkimą „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ turės suderinti nuomones, kad kiekvieno būsimo balsavimo metu laikytųsi bendros pozicijos. Kilus nesutarimų tarp „Bouygues“ ir „Bertelsmann“, „Bouygues“ pasiūlyta pozicija bus viršesnė, o „Bertelsmann“ turės balsuoti už „Bouygues“ pageidaujamus sprendimus (19). Išanalizavus TF1 ir M6 dalyvavimo akcininkų susirinkimuose aktyvumo pokytį laiko atžvilgiu, galima daryti išvadą, kad bendros „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ balsavimo teisės suteiks šioms įmonėms de facto daugumą akcininkų susirinkimuose. |
| --- | --- |

(32)

Kalbėdama apie akcininkų susirinkimą „Bouygues“ pabrėžia, jog pagal akcininkų susitarimo 2.5 straipsnį prieš bet kurį akcininkų susirinkimą „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ turės suderinti nuomones, kad kiekvieno būsimo balsavimo metu laikytųsi bendros pozicijos. Kilus nesutarimų tarp „Bouygues“ ir „Bertelsmann“, „Bouygues“ pasiūlyta pozicija bus viršesnė, o „Bertelsmann“ turės balsuoti už „Bouygues“ pageidaujamus sprendimus (19

| (33) | Kalbėdama apie direktorių valdybą „Bouygues“ pažymi, kad, remiantis akcininkų susitarimo 2.1.1 straipsniu, naujojo subjekto direktorių valdybą sudarys 12 narių, iš kurių pusę, įskaitant lemiamą balsą turintį valdybos pirmininką, paskirs „Bouygues“ (20). |
| --- | --- |

(33)

Kalbėdama apie direktorių valdybą „Bouygues“ pažymi, kad, remiantis akcininkų susitarimo 2.1.1 straipsniu, naujojo subjekto direktorių valdybą sudarys 12 narių, iš kurių pusę, įskaitant lemiamą balsą turintį valdybos pirmininką, paskirs „Bouygues“ (20

| (34) | Kaip ir rengiant akcininkų susirinkimus, „Bouygues“ teigia, kad akcininkų susitarimu numatytas „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ susitarimams skirtas laikotarpis prieš bet kurį direktorių valdybos posėdį (21). Kilus nesutarimų tarp „Bouygues“ ir „Bertelsmann“, „Bouygues“ pasiūlyta pozicija bus viršesnė, o „Bertelsmann“ turės balsuoti už „Bouygues“ pageidaujamus sprendimus (22). „Bertelsmann“ gali nesutikti su „Bouygues“ pozicija tik išimtiniais atvejais. Akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnyje numatyta, kad „Bertelsmann“ neprivalės balsuoti „Bouygues“ naudai, jei „Bertelsmann“ arba vienas iš jos atstovų direktorių valdyboje laikys šį sprendimą neteisėtu arba prieštaraujančiu naujojo subjekto socialiniams interesams (23). Be to, 2.1.4 straipsnyje išvardyti su išimtiniais sprendimais susiję klausimai, galintys daryti įtaką naujojo subjekto vertei, kuriais „Bertelsmann“ neprivalės balsuoti „Bouygues“ naudai (24). |
| --- | --- |

(34)

Kaip ir rengiant akcininkų susirinkimus, „Bouygues“ teigia, kad akcininkų susitarimu numatytas „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ susitarimams skirtas laikotarpis prieš bet kurį direktorių valdybos posėdį (21

22

23

24

| (35) | Galiausiai „Bouygues“ patvirtina, kad ji kontroliuos visus strateginius naujojo subjekto sprendimus, įskaitant verslo planą ir biudžetą, investicijas ir vyresniosios vadovybės paskyrimą. „Bouygues“ pabrėžia, kad „Iliad“, darydama išvadą apie bendrą „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ strategiją, remiasi faktiniais elementais, kuriuos sudaro tik pranešimai spaudai, o juose nepateikiamas visas susitarimų ir akcininkų susitarimo turinys (25). |
| --- | --- |

(35)

Galiausiai „Bouygues“ patvirtina, kad ji kontroliuos visus strateginius naujojo subjekto sprendimus, įskaitant verslo planą ir biudžetą, investicijas ir vyresniosios vadovybės paskyrimą. „Bouygues“ pabrėžia, kad „Iliad“, darydama išvadą apie bendrą „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ strategiją, remiasi faktiniais elementais, kuriuos sudaro tik pranešimai spaudai, o juose nepateikiamas visas susitarimų ir akcininkų susitarimo turinys (25

3.3.1.4.   Komisijos vertinimas

Komisijos vertinimas

(A)   Teisinis pagrindas

| (36) | Suvestiniame pranešime dėl jurisdikcijos nustatyta, kad bendra kontrolė vykdoma, kai dvi ar daugiau įmonių arba asmenų turi galimybę kitai įmonei daryti lemiamą įtaką. Lemiamą įtaką Komisija supranta kaip galimybę blokuoti sprendimus, kuriais nustatoma įmonės komercinė strategija. Įmonės, įgyjančios bendrą kitos įmonės kontrolę, turi susitarti dėl bendrosios įmonės prekybos politikos ir yra raginamos bendradarbiauti (26). |
| --- | --- |

(36)

Suvestiniame pranešime dėl jurisdikcijos nustatyta, kad bendra kontrolė vykdoma, kai dvi ar daugiau įmonių arba asmenų turi galimybę kitai įmonei daryti lemiamą įtaką. Lemiamą įtaką Komisija supranta kaip galimybę blokuoti sprendimus, kuriais nustatoma įmonės komercinė strategija. Įmonės, įgyjančios bendrą kitos įmonės kontrolę, turi susitarti dėl bendrosios įmonės prekybos politikos ir yra raginamos bendradarbiauti (26

| (37) | Komisija, siekdama įvertinti bendrą kontrolę, taiko kelis kriterijus. |
| --- | --- |

(37)

Komisija, siekdama įvertinti bendrą kontrolę, taiko kelis kriterijus.

| (38) | Nors bendra kontrolė gali būti vykdoma, kai dviejų patronuojančiųjų įmonių balsų skaičius ir atstovavimas sprendimų priėmimo organuose yra vienodas, Komisijos teigimu, tai nėra būtina sąlyga. Todėl, jei tokio lygiavertiškumo nėra, bendra kontrolė gali būti vykdoma. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai priimant su naujuoju subjektu susijusius strateginius sprendimus smulkieji akcininkai naudojasi papildomomis teisėmis, pavyzdžiui, veto teise (27). Bendrą kontrolę suteikiančios veto teisės paprastai apima sprendimus ir klausimus, susijusius su biudžetu, verslo planu (angl. „business plan“), didelėmis investicijomis ar aukščiausio lygio vadovų paskyrimu. |
| --- | --- |

(38)

Nors bendra kontrolė gali būti vykdoma, kai dviejų patronuojančiųjų įmonių balsų skaičius ir atstovavimas sprendimų priėmimo organuose yra vienodas, Komisijos teigimu, tai nėra būtina sąlyga. Todėl, jei tokio lygiavertiškumo nėra, bendra kontrolė gali būti vykdoma. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai priimant su naujuoju subjektu susijusius strateginius sprendimus smulkieji akcininkai naudojasi papildomomis teisėmis, pavyzdžiui, veto teise (27

verslo planu (angl. „business plan“

| (39) | Be to, Komisija teigia, kad bendras naudojimasis balsavimo teisėmis gali paskatinti bendrą kontrolę. Taigi, net jeigu nėra konkrečių veto teisių, dvi ar daugiau įmonių, tampančių mažumos akcininkais kitoje įmonėje, gali įgyti bendrą kontrolę (28). Taip gali būti tuo atveju, kai sutelkus turimus nedidelius akcijų paketus atsiranda galimybė kontroliuoti įsigyjamą įmonę. Tokios konsultacijos gali būti rengiamos pagal teisiškai įpareigojantį susitarimą arba būti įrodytos remiantis faktinėmis aplinkybėmis, ypač turint tvirtus bendrus interesus (29). |
| --- | --- |

(39)

Be to, Komisija teigia, kad bendras naudojimasis balsavimo teisėmis gali paskatinti bendrą kontrolę. Taigi, net jeigu nėra konkrečių veto teisių, dvi ar daugiau įmonių, tampančių mažumos akcininkais kitoje įmonėje, gali įgyti bendrą kontrolę (28

29

| (40) | Galiausiai Komisija atsižvelgia į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į lemiamą balsą (30). Tam, kad būtų nustatyta bendrosios įmonės kontrolė, nė viena patronuojančioji įmonė negali turėti lemiamo balso, nes tokia įmonė turėtų vienvaldę kontrolę (31). Jei šis lemiamas balsas praktiškai nėra labai svarbus ir veiksmingas, bendra kontrolė vis dėlto gali būti nustatyta (32). |
| --- | --- |

(40)

Galiausiai Komisija atsižvelgia į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į lemiamą balsą (30

31

32

(B)   „Bertelsmann“ veto teisė naujajame subjekte

| (41) | Kaip nurodyta pirmiau pateiktose (22)–(24) dalyse, išskyrus tam tikras išimtis, „Bertelsmann“ turės balsuoti „Bouygues“ naudai tiek direktorių valdybos posėdžiuose, tiek akcininkų susirinkimuose. |
| --- | --- |

(41)

Kaip nurodyta pirmiau pateiktose (22)–(24) dalyse, išskyrus tam tikras išimtis, „Bertelsmann“ turės balsuoti „Bouygues“ naudai tiek direktorių valdybos posėdžiuose, tiek akcininkų susirinkimuose.

| (42) | Išimties tvarka, akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje [numatytas mechanizmas, kai išimtiniais atvejais ir už tam tikrus išsamiai išvardytus sprendimus leidžiama „Bertelsmann“ nebalsuoti už pasiūlymą] (33). Komisija teigia, kad akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje numatytas išimties mechanizmas šiais klausimais panašus į „Bertelsmann“ veto teisę. [Informacija apie akcininkų susitarimo veikimą]. „Bertelsmann“ galės naudotis veto teise akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje išvardytais klausimais. |
| --- | --- |

(42)

Išimties tvarka, akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje [numatytas mechanizmas, kai išimtiniais atvejais ir už tam tikrus išsamiai išvardytus sprendimus leidžiama „Bertelsmann“ nebalsuoti už pasiūlymą] (33

| (43) | Akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje išvardyti klausimai, kuriuos sprendžiant „Bertelsmann“ išimties tvarka galės naudotis veto teise. Tai susiję su įstatų, auditorių, dividendų paskirstymo politikos ar valdymo taisyklių pakeitimais, bet kokiu kapitalo didinimu, bet kokiu reikšmingu skolos padidėjimu, taip pat su naujojo subjekto įsipareigojimu vykdyti bet kokią naują veiklą, kuri neatitinka įmonės tikslų. Komisija pažymi, kad, remiantis Pranešimo dėl jurisdikcijos 66 dalimi, šie klausimai nėra susiję su naujojo subjekto strateginiais sprendimais. Su naujojo subjekto gyvavimo trukme susijusiais klausimais veto teisė „Bertelsmann“ neleis bendrai kontroliuoti naujojo subjekto. Šios veto teisės atitinka paprastai smulkiesiems akcininkams suteikiamas teises, siekiant apsaugoti jų, kaip investuotojų į bendrąją įmonę, finansinius interesus. |
| --- | --- |

(43)

Akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje išvardyti klausimai, kuriuos sprendžiant „Bertelsmann“ išimties tvarka galės naudotis veto teise. Tai susiję su įstatų, auditorių, dividendų paskirstymo politikos ar valdymo taisyklių pakeitimais, bet kokiu kapitalo didinimu, bet kokiu reikšmingu skolos padidėjimu, taip pat su naujojo subjekto įsipareigojimu vykdyti bet kokią naują veiklą, kuri neatitinka įmonės tikslų. Komisija pažymi, kad, remiantis Pranešimo dėl jurisdikcijos 66 dalimi, šie klausimai nėra susiję su naujojo subjekto strateginiais sprendimais. Su naujojo subjekto gyvavimo trukme susijusiais klausimais veto teisė „Bertelsmann“ neleis bendrai kontroliuoti naujojo subjekto. Šios veto teisės atitinka paprastai smulkiesiems akcininkams suteikiamas teises, siekiant apsaugoti jų, kaip investuotojų į bendrąją įmonę, finansinius interesus.

| (44) | Akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje „Bertelsmann“ naudai taip pat priskiriamos veto teisės, susijusios su kai kuriomis investicijų rūšimis. Visų pirma „Bertelsmann“ paliekama teisė nesilaikyti „Bouygues“ pasiūlymų, susijusių su: i) bet kokiomis investicijomis, vertybinių popierių, veiklos ar turto pardavimu ar įsigijimu už sumą, viršijančią [ribinė suma] eurų už vieną sandorį; ii) teisių į audiovizualinį turinį įsigijimu už sumą, viršijančią [ribinė suma] eurų už kiekvieną sandorį per metus; iii) platinimo sutartimis, kurių suma viršija [ribinė suma] eurų už kiekvieną sandorį per metus; iv) bendrųjų įmonių ar partnerysčių įsteigimu arba bet kuria kita garantija, kurios kiekviena apima metinę [ribinė suma] eurų; v) bet kokio ginčo, kurio suma viršija [ribinė suma] eurų, inicijavimu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad akcininkų susitarime nustatytos ribos viršija beveik visų per pastaruosius dešimt metų TF1 investicijų (ir visų M6 investicijų) vertę (34). Šios ribos „Bertelsmann“ nesuteiks veto teisės naujojo subjekto įprastam verslo reikalų tvarkymui. Atsižvelgiant į tokiu būdu nustatytų sumų dydį, šios veto teisės panašios į įprastas smulkiųjų akcininkų apsaugos teises. |
| --- | --- |

(44)

Akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje „Bertelsmann“ naudai taip pat priskiriamos veto teisės, susijusios su kai kuriomis investicijų rūšimis. Visų pirma „Bertelsmann“ paliekama teisė nesilaikyti „Bouygues“ pasiūlymų, susijusių su: i) bet kokiomis investicijomis, vertybinių popierių, veiklos ar turto pardavimu ar įsigijimu už sumą, viršijančią [ribinė suma] eurų už vieną sandorį; ii) teisių į audiovizualinį turinį įsigijimu už sumą, viršijančią [ribinė suma] eurų už kiekvieną sandorį per metus; iii) platinimo sutartimis, kurių suma viršija [ribinė suma] eurų už kiekvieną sandorį per metus; iv) bendrųjų įmonių ar partnerysčių įsteigimu arba bet kuria kita garantija, kurios kiekviena apima metinę [ribinė suma] eurų; v) bet kokio ginčo, kurio suma viršija [ribinė suma] eurų, inicijavimu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad akcininkų susitarime nustatytos ribos viršija beveik visų per pastaruosius dešimt metų TF1 investicijų (ir visų M6 investicijų) vertę (34

| (45) | Atsižvelgdama į išdėstytą informaciją ir remdamasi akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje nustatytomis veto teisėmis, Komisija teigia, kad „Bertelsmann“ bendrai nekontroliuos naujojo subjekto. |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgdama į išdėstytą informaciją ir remdamasi akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje nustatytomis veto teisėmis, Komisija teigia, kad „Bertelsmann“ bendrai nekontroliuos naujojo subjekto.

| (46) | Pirmąjį naujojo subjekto generalinį direktorių paskirs „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ (35). Jis bus vienas iš keturių „Bouygues“ paskirtų direktorių valdybos narių. Saugojimo laikotarpiu (36)„Bouygues“, pasitarusi su „Bertelsmann“, tačiau šiai negalint pasinaudoti veto teise galutiniam sprendimui priimti, gali atstatydinti naujojo subjekto generalinį direktorių. Renkant būsimus generalinius direktorius, „Bouygues“ turės pasiūlyti [...] kandidatų [...] sąrašą, o „Bertelsmann“ galės vetuoti vieną iš kandidatų (37). Taigi skiriant [generalinį direktorių] „Bouygues“ turės lemiamą žodį, nebent, „Bertelsmann“ manymu, bus rimtų abejonių dėl kandidato etikos (38). [...] (39). Tai reiškia, kad tiek saugojimo laikotarpiu, tiek jam pasibaigus „Bouygues“ turės galutinį žodį dėl naujojo subjekto generalinio direktoriaus paskyrimo ir atstatydinimo. Iš tikrųjų „Bertelsmann“ turės veto teisę tik dėl [...] ir kandidato, dėl kurio etikos, „Bertelsmann“ manymu, kyla rimtų abejonių, skyrimo. Kita vertus, „Bertelsmann“ neturės veto teisės atsistatydinant generaliniam direktoriui. „Bertelsmann“ veto teisės skiriant naujojo subjekto generalinį direktorių yra panašios į konsultavimosi teisę, suderinamą su įprastu siekiu apsaugoti smulkiuosius akcininkus. Komisija pažymi, kad „Bouygues“ galės nedelsdama nušalinti naujojo subjekto pirmąjį generalinį direktorių. |
| --- | --- |

(46)

Pirmąjį naujojo subjekto generalinį direktorių paskirs „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ (35

36

37

38

39

| (47) | Komisija teigia, kad „Bertelsmann“ nevykdys naujojo subjekto bendros kontrolės, nes dalyvauja skiriant ir atstatydinant naujojo subjekto generalinį direktorių. |
| --- | --- |

(47)

Komisija teigia, kad „Bertelsmann“ nevykdys naujojo subjekto bendros kontrolės, nes dalyvauja skiriant ir atstatydinant naujojo subjekto generalinį direktorių.

| (48) | Įmonės verslo plano ir biudžeto klausimais Komisija pažymi, kad akcininkų susitarimo 2.2.1 straipsniu įsteigiamas audito komitetas, atsakingas už biudžeto ir verslo plano rengimą, o šį komitetą sudarys vienas „Bouygues“ paskirtas direktorių valdybos narys ir vienas „Bertelsmann“ paskirtas direktorių valdybos narys (40). [„Bouygues“ ir „Bertelsmann“ susitars dėl pirmojo verslo plano] (41). Be to, ateities verslo planuose, su kuriais „Bertelsmann“ galės nesutikti tik tuo atveju, jei, jos manymu, šie prieštarauja naujojo subjekto interesams, (42) turės būti atsižvelgiama į pajamų, sinergijos ir investicijų [...] tikslus, dėl kurių susitarė „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ (43). Taigi, [kalbant apie ateities verslo planus, direktorių valdyboje dominuojanti „Bouygues“ šiame valdymo organe galės primesti savo balsą] (44). Šie ateities verslo planai ir biudžetas sudaro naujojo subjekto strateginius sprendimus. |
| --- | --- |

(48)

Įmonės verslo plano ir biudžeto klausimais Komisija pažymi, kad akcininkų susitarimo 2.2.1 straipsniu įsteigiamas audito komitetas, atsakingas už biudžeto ir verslo plano rengimą, o šį komitetą sudarys vienas „Bouygues“ paskirtas direktorių valdybos narys ir vienas „Bertelsmann“ paskirtas direktorių valdybos narys (40

41

42

43

44

| (49) | Atsižvelgdama į naujojo subjekto būsimų verslo planų ir biudžeto aptarimo bei priėmimo mechanizmus Komisija teigia, kad „Bertelsmann“ bendrai nekontroliuos naujojo subjekto. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgdama į naujojo subjekto būsimų verslo planų ir biudžeto aptarimo bei priėmimo mechanizmus Komisija teigia, kad „Bertelsmann“ bendrai nekontroliuos naujojo subjekto.

| (50) | Todėl Komisija pažymi, kad jokia teise „Bertelsmann“ nesuteikiama veto teisė priimant naujojo subjekto strateginius sprendimus. |
| --- | --- |

(50)

Todėl Komisija pažymi, kad jokia teise „Bertelsmann“ nesuteikiama veto teisė priimant naujojo subjekto strateginius sprendimus.

(C)   Bendras naudojimasis balsavimo teisėmis

| (51) | Dalyvaudama akcininkų susirinkimuose, išskyrus akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje nurodytus klausimus (aptartus (43)–(45) punktuose), „Bertelsmann“ negalės prieštarauti „Bouygues“ pozicijai. |
| --- | --- |

(51)

Dalyvaudama akcininkų susirinkimuose, išskyrus akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje nurodytus klausimus (aptartus (43)–(45) punktuose), „Bertelsmann“ negalės prieštarauti „Bouygues“ pozicijai.

| (52) | Direktorių valdybos posėdžiuose, išskyrus akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje nurodytus klausimus ir naujojo subjekto generalinio direktoriaus paskyrimą (aptartus (43)–(47) punktuose), „Bertelsmann“ turi teisę prieštarauti bet kokiam sprendimui, kurį laikys neteisėtu arba prieštaraujančiu naujojo subjekto socialiniams interesams (akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnis). |
| --- | --- |

(52)

Direktorių valdybos posėdžiuose, išskyrus akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje nurodytus klausimus ir naujojo subjekto generalinio direktoriaus paskyrimą (aptartus (43)–(47) punktuose), „Bertelsmann“ turi teisę prieštarauti bet kokiam sprendimui, kurį laikys neteisėtu arba prieštaraujančiu naujojo subjekto socialiniams interesams (akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnis).

| (53) | Socialinių interesų sąvokai netaikomos specialios sąlygos. „Bouygues“ nurodė šią informaciją: i) akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnyje numatyta išimtis yra įprasta ir būdinga ne tik audiovizualiniam sektoriui; ii) ji taikoma tik kraštutiniais atvejais; iii) šia išimtimi siekiama išvengti „Bertelsmann“ paskirtų narių civilinės ir (arba) baudžiamosios atsakomybės (45). Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad išimties taikymo sritis yra ribota. |
| --- | --- |

(53)

Socialinių interesų sąvokai netaikomos specialios sąlygos. „Bouygues“ nurodė šią informaciją: i) akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnyje numatyta išimtis yra įprasta ir būdinga ne tik audiovizualiniam sektoriui; ii) ji taikoma tik kraštutiniais atvejais; iii) šia išimtimi siekiama išvengti „Bertelsmann“ paskirtų narių civilinės ir (arba) baudžiamosios atsakomybės (45

| (54) | Tai reiškia, kad, remiantis akcininkų susitarimo nuostatomis, „Bertelsmann“ neturės de jure galimybės daryti lemiamą įtaką naujajam subjektui. Reikia įvertinti, ar bendras naudojimasis balsavimo teisėmis taip pat galėtų egzistuoti de facto. |
| --- | --- |

(54)

Tai reiškia, kad, remiantis akcininkų susitarimo nuostatomis, „Bertelsmann“ neturės de jure

| (55) | Visų pirma „Bertelsmann“ turi praktinės patirties audiovizualiniame sektoriuje, kuri neapsiriboja naujojo subjekto veikla. Be to, net jei „Bertelsmann“ negalės primesti savo pozicijos, „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ turės suderinti nuomones, kad prieš kiekvieną naujojo subjekto direktorių valdybos posėdį arba akcininkų susirinkimą susitartų dėl bendros balsavimo pozicijos. Šia prasme nereikėtų atmesti galimybės, kad naujojo subjekto sprendimus priimančiuose organuose „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ veiks kaip vienas subjektas. Be to, naujojo subjekto būsimasis generalinis direktorius ir toliau „Bertelsmann“ atliks keletą vaidmenų (46). |
| --- | --- |

(55)

Visų pirma „Bertelsmann“ turi praktinės patirties audiovizualiniame sektoriuje, kuri neapsiriboja naujojo subjekto veikla. Be to, net jei „Bertelsmann“ negalės primesti savo pozicijos, „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ turės suderinti nuomones, kad prieš kiekvieną naujojo subjekto direktorių valdybos posėdį arba akcininkų susirinkimą susitartų dėl bendros balsavimo pozicijos. Šia prasme nereikėtų atmesti galimybės, kad naujojo subjekto sprendimus priimančiuose organuose „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ veiks kaip vienas subjektas. Be to, naujojo subjekto būsimasis generalinis direktorius ir toliau „Bertelsmann“ atliks keletą vaidmenų (46

| (56) | „Bouygues“ turi savo patirties audiovizualiniame sektoriuje ir šiuo atžvilgiu bus visiškai nepriklausoma nuo „Bertelsmann“. Be to, „Bertelsmann“ su naujuoju subjektu neturės jokių reikšmingų komercinių ryšių (47). Galiausiai „Bouygues“ pasilieka teisę atleisti naujojo subjekto generalinį direktorių be „Bertelsmann“ galimybės prieštarauti. |
| --- | --- |

(56)

„Bouygues“ turi savo patirties audiovizualiniame sektoriuje ir šiuo atžvilgiu bus visiškai nepriklausoma nuo „Bertelsmann“. Be to, „Bertelsmann“ su naujuoju subjektu neturės jokių reikšmingų komercinių ryšių (47

| (57) | Tai reiškia, kad nėra įrodymų, patvirtinančių „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ siejančius stiprius bendrus interesus. |
| --- | --- |

(57)

Tai reiškia, kad nėra įrodymų, patvirtinančių „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ siejančius stiprius bendrus interesus.

| (58) | Komisija teigia, kad jeigu tokių interesų nėra, galimybė keistis smulkiųjų akcininkų susivienijimams paprastai leidžia daryti prielaidą, jog bendros kontrolės de facto nėra. Tačiau aptariamuoju atveju gali būti, kad tiek direktorių valdyboje, tiek akcininkų susirinkime „Bouygues“ galėtų suvienyti jėgas su kitais smulkiaisiais akcininkais klausimais, kuriais „Bertelsmann“ būtų suinteresuota balsuoti ne „Bouygues“ naudai. |
| --- | --- |

(58)

Komisija teigia, kad jeigu tokių interesų nėra, galimybė keistis smulkiųjų akcininkų susivienijimams paprastai leidžia daryti prielaidą, jog bendros kontrolės de facto

| (59) | Be to, Komisija pažymi, kad, kilus nesutarimų tarp „Bouygues“ ir „Bertelsmann“, „Bertelsmann“ privalo išlaikyti savo akcijas tik [saugojimo laikotarpio trukmė] saugojimo laikotarpiu. Pasibaigus šiam laikotarpiui „Bertelsmann“ galės parduoti savo akcijas, suteikdama „Bouygues“ pirmumo teisę įsigyti [akcijų kiekis] akcijas. Likusios akcijos galės būti nevaržomai parduodamos [su sąlyga, kad pasirinktas pirkėjas nekelia konkurencijos prieštaravimų]. Taigi, Komisijos manymu, kilę nesutarimai naujojo subjekto veiklos tęstinumui įtakos neturėtų. |
| --- | --- |

(59)

Be to, Komisija pažymi, kad, kilus nesutarimų tarp „Bouygues“ ir „Bertelsmann“, „Bertelsmann“ privalo išlaikyti savo akcijas tik [saugojimo laikotarpio trukmė] saugojimo laikotarpiu. Pasibaigus šiam laikotarpiui „Bertelsmann“ galės parduoti savo akcijas, suteikdama „Bouygues“ pirmumo teisę įsigyti [akcijų kiekis] akcijas. Likusios akcijos galės būti nevaržomai parduodamos [su sąlyga, kad pasirinktas pirkėjas nekelia konkurencijos prieštaravimų]. Taigi, Komisijos manymu, kilę nesutarimai naujojo subjekto veiklos tęstinumui įtakos neturėtų.

| (60) | Komisija daro išvadą, kad susitarimai ir akcininkų susitarimas nereiškia bendro naudojimosi balsavimo teisėmis de facto. |
| --- | --- |

(60)

Komisija daro išvadą, kad susitarimai ir akcininkų susitarimas nereiškia bendro naudojimosi balsavimo teisėmis de facto.

(D)   Lemiamas balsas

| (61) | Suvestinio pranešimo apie jurisdikciją 82 punkte numatyta, kad, norint nustatyti bendrosios įmonės kontrolę, nė viena patronuojančioji įmonė negali turėti lemiamo balso, nes tokia įmonė turėtų vienvaldę kontrolę. |
| --- | --- |

(61)

Suvestinio pranešimo apie jurisdikciją 82 punkte numatyta, kad, norint nustatyti bendrosios įmonės kontrolę, nė viena patronuojančioji įmonė negali turėti lemiamo balso, nes tokia įmonė turėtų vienvaldę kontrolę.

| (62) | Šiuo atveju „Bouygues“ kontroliuos pusę direktorių valdybos, įskaitant generalinį direktorių, (48) kurio balsas yra lemiamas. Šia prasme „Bertelsmann“ balsavimas nėra būtinas norint priimti „Bouygues“ poziciją direktorių valdyboje, nebent kalbama apie akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje iš anksto numatytus klausimus (dėl kurių nėra galimybės bendrai naudotis balsavimo teisėmis). Be to, akcininkų susirinkime „Bertelsmann“ galės prieštarauti „Bouygues“ pozicijai tik akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje iš anksto numatytais klausimais (dėl kurių nėra galimybės bendrai naudotis balsavimo teisėmis). |
| --- | --- |

(62)

Šiuo atveju „Bouygues“ kontroliuos pusę direktorių valdybos, įskaitant generalinį direktorių, (48

| (63) | Be to, „Bouygues“ priklauso lemiamas balsas, todėl „Bertelsmann“ bendrai nekontroliuos naujojo subjekto. |
| --- | --- |

(63)

Be to, „Bouygues“ priklauso lemiamas balsas, todėl „Bertelsmann“ bendrai nekontroliuos naujojo subjekto.

(E)   Naujojo subjekto vienvaldė kontrolė

| (64) | Kaip buvo nurodyta, Komisija pažymi, kad „Bouygues“ turės įgaliojimus paskirti pusę naujojo subjekto direktorių valdybos. Remiantis Prancūzijos prekybos kodekso nuostatomis (49), „Bouygues“ paskirtas naujojo subjekto generalinis direktorius turės lemiamą balsą, balsams pasiskirsčius po lygiai. Vadinasi, „Bouygues“ galės primesti savo sprendimus naujojo subjekto direktorių valdybai. Komisija pažymi, kad šiomis teisėmis „Bouygues“ suteikiama vienvaldė teisinė naujojo subjekto kontrolė. |
| --- | --- |

(64)

Kaip buvo nurodyta, Komisija pažymi, kad „Bouygues“ turės įgaliojimus paskirti pusę naujojo subjekto direktorių valdybos. Remiantis Prancūzijos prekybos kodekso nuostatomis (49

| (65) | Be to, pagal akcininkų susitarimo 2.5 straipsnio nuostatas, išskyrus akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje iš anksto nurodytus klausimus (kurių pobūdis nėra suteikti bendrą kontrolę), akcininkų susirinkimuose „Bertelsmann“ turės balsuoti „Bouygues“ naudai. Vadinasi, naujojo subjekto akcininkų susirinkime „Bouygues“ faktiškai valdys maždaug 46 % balsavimo teisių. Remiantis „Bouygues“ pateiktais ankstesniais konsoliduotais statistiniais duomenimis, tai sudaro daugiau nei pusę balsavimo teisių, faktiškai atstovaujamų akcininkų susirinkimuose (50). Komisija pažymi, kad „Bouygues“ taip pat vykdys de facto vienvaldę naujojo subjekto kontrolę. Lentelėje pateikiami nuo 2019 m. TF1 ir M6 dalyvavimo akcininkų susirinkimuose konsoliduoti duomenys.

  1 lentelė


  TF1 ir M6 dalyvavimo akcininkų susirinkimuose ankstesni konsoliduoti duomenys









  Metai | Konsoliduotas dalyvavimo aktyvumas | Numatomas „Bouygues“ nuosavybės dydis | „Bouygues“ dalyvavimo aktyvumas, palyginti su visais konsoliduotais balsais |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | [...] % | 46 % | [Daugiau nei pusė] % |
| 2020 | [...] % | 46 % | [Daugiau nei pusė] % |
| 2019 | [...] % | 46 % | [Daugiau nei pusė] % |

(65)

Be to, pagal akcininkų susitarimo 2.5 straipsnio nuostatas, išskyrus akcininkų susitarimo 2.1.4 straipsnyje iš anksto nurodytus klausimus (kurių pobūdis nėra suteikti bendrą kontrolę), akcininkų susirinkimuose „Bertelsmann“ turės balsuoti „Bouygues“ naudai. Vadinasi, naujojo subjekto akcininkų susirinkime „Bouygues“ faktiškai valdys maždaug 46 % balsavimo teisių. Remiantis „Bouygues“ pateiktais ankstesniais konsoliduotais statistiniais duomenimis, tai sudaro daugiau nei pusę balsavimo teisių, faktiškai atstovaujamų akcininkų susirinkimuose (50

1 lentelė

1 lentelė

TF1 ir M6 dalyvavimo akcininkų susirinkimuose ankstesni konsoliduoti duomenys

TF1 ir M6 dalyvavimo akcininkų susirinkimuose ankstesni konsoliduoti duomenys

Metai

Konsoliduotas dalyvavimo aktyvumas

Numatomas „Bouygues“ nuosavybės dydis

„Bouygues“ dalyvavimo aktyvumas, palyginti su visais konsoliduotais balsais

2021

[...] %

46 %

[Daugiau nei pusė] %

2020

[...] %

46 %

[Daugiau nei pusė] %

2019

[...] %

46 %

[Daugiau nei pusė] %

Šaltinis:„Bouygues“ atsakymas į RFI 2 prašymo pateikti informaciją 3 klausimą

Šaltinis:

| (66) | Komisija mano, kad „Bouygues“ vykdys vienvaldę naujojo subjekto kontrolę tiek teisiškai, tiek faktiškai. |
| --- | --- |

(66)

Komisija mano, kad „Bouygues“ vykdys vienvaldę naujojo subjekto kontrolę tiek teisiškai, tiek faktiškai.

(F)   Išvada dėl naujojo subjekto kontrolės pobūdžio

| (67) | Dėl nurodytų priežasčių Komisija mano, kad naująjį subjektą kontroliuos išimtinai „Bouygues“. |
| --- | --- |

(67)

Dėl nurodytų priežasčių Komisija mano, kad naująjį subjektą kontroliuos išimtinai „Bouygues“.

3.3.2.   Išvada dėl sandoryje dalyvaujančių įmonių

Išvada dėl sandoryje dalyvaujančių įmonių

| (68) | Komisija mano, kad dėl naujojo subjekto vienvaldės „Bouygues“ kontrolės sandoryje dalyvaujančios įmonės yra „Bouygues“ (įskaitant TF1) – įsigyjančioji įmonė ir M6 – tikslinė įmonė. |
| --- | --- |

(68)

Komisija mano, kad dėl naujojo subjekto vienvaldės „Bouygues“ kontrolės sandoryje dalyvaujančios įmonės yra „Bouygues“ (įskaitant TF1) – įsigyjančioji įmonė ir M6 – tikslinė įmonė.

3.4.   Išvada dėl sandorio Europos mastu

Išvada dėl sandorio Europos mastu

| (69) | Atsižvelgdama į tai, kad tiek „Bouygues“, tiek M6 Prancūzijoje sukuria daugiau kaip du trečdalius savo apyvartos, Komisija mano, kad sandoris nėra Europos masto koncentracija. |
| --- | --- |

(69)

Atsižvelgdama į tai, kad tiek „Bouygues“, tiek M6 Prancūzijoje sukuria daugiau kaip du trečdalius savo apyvartos, Komisija mano, kad sandoris nėra Europos masto koncentracija.

4.   IŠVADA

IŠVADA

| (70) | Komisija neturi jurisdikcijos įvertinti sandorį. |
| --- | --- |

(70)

Komisija neturi jurisdikcijos įvertinti sandorį.

| (71) | Apie šį sprendimą bus pranešta „Iliad“ ir jis bus paskelbtas Oficialiajame leidinyje be jokių konfidencialių ar verslo paslapčių. |
| --- | --- |

(71)

Apie šį sprendimą bus pranešta „Iliad“ ir jis bus paskelbtas Oficialiajame leidinyje be jokių konfidencialių ar verslo paslapčių.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (toliau – Susijungimų reglamentas). Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) padaryti tam tikri pakeitimai, pavyzdžiui, žodis „Bendrija“ pakeistas žodžiu „Sąjunga“, o „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Šiame sprendime vartojami SESV terminai.

1

(2)  Raginimas imtis veiksmų, 1 priedas.

2

(3)  2021 m. lapkričio 30 d., atsakydamas į Komisijos prašymą pateikti pastabas (toliau – „Bouygues“ pastabos), „Bouygues“ informavo Komisiją, kad raginimą imtis veiksmų „pasirašė akcinės bendrovės „Iliad“ direktorių valdybos pirmininkas, neturintis atstovavimo įgaliojimų ir todėl neturintis įgaliojimų veikti „Iliad“ vardu ir jos naudai.“ 2021 m. gruodžio 6 d. Komisijai nusiųstu ratifikavimo raštu (kaip apibrėžta Prancūzijos civilinio kodekso 1156 straipsnio 3 pastraipa ir 1998 straipsnio 2 pastraipa) ir kartotiniu dokumentu „Iliad“ patvirtino, kad „Iliad“ generalinis direktorius suteikė žodinį įgaliojimą „Iliad“ direktorių valdybos pirmininkui išsiųsti Komisijai raginimą imtis veiksmų (žr. „Iliad“ atsakymą RFI 1). Dėl šios priežasties Komisija mano, kad „Iliad“ raginimą imtis veiksmų pateikė pagrįstai.

3

pasirašė akcinės bendrovės „Iliad“ direktorių valdybos pirmininkas, neturintis atstovavimo įgaliojimų ir todėl neturintis įgaliojimų veikti „Iliad“ vardu ir jos naudai.

(4)  Suvestinis pranešimas dėl Komisijos jurisdikcijos pagal Susijungimų reglamentą, pataisytą (OL C 43, 2009 2 21, p. 10), 129 punktas (toliau – Konsoliduotas pranešimas apie jurisdikciją).

4

(5)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 134 dalis.

5

(6)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 139 dalis.

6

(7)  Žr. 2021 m. lapkričio 30 d. ADLC atliktos sandoriui taikomos Susijungimų reglamento analizės p. 7 ir „ Bouygues“ pastabų p. 10.

7

(8)  Raginimas imtis veiksmų, p. 1–3.

8

(9)  Įskaitant M6.

9

(10)  Pirmasis naujojo subjekto generalinis direktorius bus Nicolas de Tavernost, dabartinis M6 pirmininkas.

10

(11)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 7 dalis.

11

(12)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 8 dalis.

12

(13)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 10–12 dalys.

13

(14)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 16–20 dalys.

14

(15)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 22–23 dalys.

15

(16)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 24–26 dalys.

16

(17)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 27–33 dalys.

17

(18)  Žr. 2021 m. lapkričio 30 d. ADLC atliktos sandoriui taikomos Susijungimų reglamento analizės p. 7 ir „ Bouygues“ pastabų p. 10.

18

(19)  „Bouygues“ pastabos, p. 5.

19

(20)  „Bouygues“ pastabos, p. 8.

20

(21)  „Bouygues“ pastabos, p. 5–6.

21

(22)  „Bouygues“ pastabos, p. 5.

22

(23)  „Bouygues“ pastabos, p. 6.

23

(24)  „Bouygues“ pastabos, p. 6 ir 9.

24

(25)  „Bouygues“ pastabos, p. 9.

25

(26)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 62 dalis.

26

(27)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 65 dalis.

27

(28)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 74 dalis.

28

(29)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 74–76 dalys.

29

(30)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 82 dalis.

30

(31)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 82 dalis.

31

(32)  Suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos, 82 dalis.

32

(33)  Šis įsipareigojimas netaikomas „Bouygues“ ir „Bertelsmann“ pasiūlytiems nepriklausomiems nariams.

33

(34)  „Bouygues“ patvirtina, kad nuo 2011 m. TF1 šias ribas viršijo tik tris kartus, o M6 jų niekada neviršijo. Be to, atsakydamas į RFI 2 prašymą pateikti informaciją, „Bouygues“ patvirtino, kad, jei reikia, sujungus TF1 ir M6 grupių ankstesnius duomenis, 2.1.4 straipsnyje apibrėžtos ribos vis tiek nebus viršijamos (žr. RFI 2 atsakymą į 2 klausimą ir priedą). Komisijos teigimu, ribos yra pakankamai aukštos, kad „Bertelsmann“ nebūtų suteikta veto teisė priimant naujojo subjekto strateginius sprendimus.

34

(35)  Akcininkų susitarimo 2.3 straipsnis.

35

(36)  Akcininkų susitarimo 3.2 straipsnyje nustatyta, kad, išskyrus išimtis, „Bertelsmann“ išlaikys savo investicijas naujajame subjekte [nustatytas laikotarpis] (toliau – saugojimo laikotarpis).

36

(37)  Akcininkų susitarimo 2.3 straipsnis.

37

(38)  Akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnis.

38

(39)  Akcininkų susitarimo 2.3 straipsnis.

39

(40)  Akcininkų susitarimo 2.2.1 straipsnis.

40

(41)  Akcininkų susitarimo 2.2.1 straipsnis. Be to, atsakydamas į RFI 2 prašymą pateikti informaciją, „Bouygues“ patvirtino, kad susitarimais suteikiama galimybė „Bouygues“ per trumpą laiką pakeisti verslo planą ir atšaukti pirmąjį biudžetą (žr. RFI 2 atsakymą į 5 klausimo b punktą).

41

(42)  Akcininkų susitarimo 2.1.2 straipsnis.

42

(43)  Akcininkų susitarimo 2.2.1 straipsnis.

43

(44)  Žr. toliau nurodytą (62) punktą.

44

(45)  Žr. RFI 2 atsakymą į 1 klausimą.

45

(46)  Raginimas imtis veiksmų, 2 priedo 23 dalis.

46

(47)  Atsakydama į RFI 2 prašymą pateikti informaciją, „Bouygues“ patvirtino, kad M6 ir „Bertelsmann“ santykiams grupės viduje lemta nutrūkti (žr. RFI 2 atsakymą į 4 klausimo b punktą). „Bouygues“ pažymi, kad naujasis subjektas, kaip ir bet kuris kitas operatorius, galėtų naudotis „Bertelsmann“ patronuojamųjų įmonių paslaugomis rinkos sąlygomis.

47

(48)  Bendrasis Teismas jau konstatavo, kad, siekiant taikyti Susijungimų reglamentą, akcininko paskirto atstovo nepriklausomumas neturi įtakos šio nepriklausomo atstovo gebėjimui atsižvelgti į jį skiriančio asmens nuomonę (šiuo klausimu žr. 2006 m. vasario 23 d. Bendrojo Teismo sprendimo byloje T-282/02 „Cementbouw Handel & Industrie“ prieš Komisiją 74 dalį). Kadangi nėra prieštaraujančių įrodymų, Komisija mano, kad du nepriklausomi „Bouygues“ paskirti naujojo subjekto direktorių valdybos nariai veiks „Bouygues“ naudai.

48

„Cementbouw Handel & Industrie“ prieš Komisiją

(49)  Prancūzijos prekybos kodekso L.225-37 straipsnis.

49

(50)  Žr. RFI 2 atsakymą į 3 klausimą.

50

---