# Službeni list C 47/7. v

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 47 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.7. veljače 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 47

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.7. veljače 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 4. do 7. srpnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 4. do 7. srpnja 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 5. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o siromaštvu žena u Europi (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o indopacifičkoj strategiji u području trgovine i ulaganja (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o budućoj trgovinskoj i investicijskoj suradnji EU-a i Indije (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. Prema zajedničkom europskom djelovanju u području skrbi (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o mentalnom zdravlju u digitalnom svijetu rada (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2021. (2021/2184(INI)) | 75 |
| | srijeda, 6. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za 2021. (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izvješću Komisije o Srbiji za 2021. (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o Izvješću Komisije o Kosovu za 2021. (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o EU-u i obrani multilateralizma (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o rješavanju pitanja sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o akcijskom planu EU-a za socijalnu ekonomiju (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o intersekcijskoj diskriminaciji u Europskoj uniji: socioekonomski položaj žena afričkog, bliskoistočnog, latinskoameričkog i azijskog podrijetla (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o nacionalnim vetima kojima se narušava globalni porezni sporazum (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | četvrtak, 7. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o uhićenju kardinala Zena i upravitelja Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o položaju branitelja autohtonih naroda i okoliša u Brazilu i ubojstvu Doma Phillipsa i Bruna Pereire (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o stanju u tadžikistanskoj autonomnoj pokrajini Gorski Badahšan (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021. (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2020. (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o boljoj regulativi: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o odluci Vrhovnog suda SAD-a o ukidanju prava na pobačaj u Sjedinjenim Američkim Državama i potrebi za zaštitom prava na pobačaj i zdravlja žena u EU-u (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 5. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/23 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji od 5. srpnja 2022. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji o pregovorima o sporazumu o suradnji između Europske unije i Međunarodne organizacije kriminalističke policije (ICPO-Interpol) (2022/2025(INI)) | 273 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 5. srpnja 2022.

2023/C 47/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o siromaštvu žena u Europi (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o indopacifičkoj strategiji u području trgovine i ulaganja (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o budućoj trgovinskoj i investicijskoj suradnji EU-a i Indije (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. Prema zajedničkom europskom djelovanju u području skrbi (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o mentalnom zdravlju u digitalnom svijetu rada (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2021. (2021/2184(INI))

75

srijeda, 6. srpnja 2022.

2023/C 47/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za 2021. (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izvješću Komisije o Srbiji za 2021. (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o Izvješću Komisije o Kosovu za 2021. (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o EU-u i obrani multilateralizma (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o rješavanju pitanja sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o akcijskom planu EU-a za socijalnu ekonomiju (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o intersekcijskoj diskriminaciji u Europskoj uniji: socioekonomski položaj žena afričkog, bliskoistočnog, latinskoameričkog i azijskog podrijetla (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o nacionalnim vetima kojima se narušava globalni porezni sporazum (2022/2734(RSP))

198

četvrtak, 7. srpnja 2022.

2023/C 47/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o uhićenju kardinala Zena i upravitelja Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o položaju branitelja autohtonih naroda i okoliša u Brazilu i ubojstvu Doma Phillipsa i Bruna Pereire (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o stanju u tadžikistanskoj autonomnoj pokrajini Gorski Badahšan (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021. (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2020. (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o boljoj regulativi: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o odluci Vrhovnog suda SAD-a o ukidanju prava na pobačaj u Sjedinjenim Američkim Državama i potrebi za zaštitom prava na pobačaj i zdravlja žena u EU-u (2022/2742(RSP))

268

PREPORUKE

Europski parlament

utorak, 5. srpnja 2022.

2023/C 47/23

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji od 5. srpnja 2022. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji o pregovorima o sporazumu o suradnji između Europske unije i Međunarodne organizacije kriminalističke policije (ICPO-Interpol) (2022/2025(INI))

273

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 6. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/24 | Odluka Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta u vezi s člankom 216. o sjednicama odbora (2022/2069(REG)) | 283 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 6. srpnja 2022.

2023/C 47/24

Odluka Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta u vezi s člankom 216. o sjednicama odbora (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 5. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Akt o digitalnim uslugama ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Akt o digitalnim tržištima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima s mogućnošću neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru i izmjeni direktiva (EU) 2019/1937 i (EU) 2020/1828 (Akt o digitalnim tržištima) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Privremene mjere liberalizacije trgovine za Moldovu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na moldavske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na proizvode iz Republike Moldove na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane | 293 |
| | srijeda, 6. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Agresija Rusije na Ukrajinu: krizne mjere u sektorima ribarstva i akvakulture ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni i ispravku Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu posebnih mjera za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržištâ uzrokovanog tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu posebnih mjera za ublažavanje posljedica agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanog tim agresivnim ratom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture | 294 |
| | četvrtak, 7. srpnja 2022. |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Invazija Rusije na Ukrajinu: privremene mjere u pogledu vozačkih isprava koje je izdala Ukrajina ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera, s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu, u pogledu vozačkih isprava koje je Ukrajina izdala u skladu sa svojim zakonodavstvom (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera u pogledu vozačkih isprava koje je izdala Ukrajina u skladu sa svojim zakonodavstvom, s obzirom na invaziju Rusije na Ukrajinu | 295 |
| 2023/C 47/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o odluci Vijeća o utvrđivanju kršenja Unijinih mjera ograničavanja kao područja kriminaliteta koje ispunjava kriterije iz članka 83. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Izvanredna makrofinancijska pomoć Ukrajini***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. srpnja 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini | 297 |
| 2023/C 47/34 | Amandmani koje je donio Europski parlament 7. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 5. srpnja 2022.

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Akt o digitalnim uslugama ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Akt o digitalnim tržištima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima s mogućnošću neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru i izmjeni direktiva (EU) 2019/1937 i (EU) 2020/1828 (Akt o digitalnim tržištima)

288

2023/C 47/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Privremene mjere liberalizacije trgovine za Moldovu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na moldavske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na proizvode iz Republike Moldove na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane

293

srijeda, 6. srpnja 2022.

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Agresija Rusije na Ukrajinu: krizne mjere u sektorima ribarstva i akvakulture ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni i ispravku Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu posebnih mjera za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržištâ uzrokovanog tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu posebnih mjera za ublažavanje posljedica agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanog tim agresivnim ratom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture

294

četvrtak, 7. srpnja 2022.

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Invazija Rusije na Ukrajinu: privremene mjere u pogledu vozačkih isprava koje je izdala Ukrajina ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera, s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu, u pogledu vozačkih isprava koje je Ukrajina izdala u skladu sa svojim zakonodavstvom (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera u pogledu vozačkih isprava koje je izdala Ukrajina u skladu sa svojim zakonodavstvom, s obzirom na invaziju Rusije na Ukrajinu

295

2023/C 47/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o odluci Vijeća o utvrđivanju kršenja Unijinih mjera ograničavanja kao područja kriminaliteta koje ispunjava kriterije iz članka 83. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Izvanredna makrofinancijska pomoć Ukrajini***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. srpnja 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini

297

2023/C 47/34

Amandmani koje je donio Europski parlament 7. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 47/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022.–2023.

Dnevne sjednice od 4. do 7. srpnja 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 5. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Siromaštvo žena u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o siromaštvu žena u Europi (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 8., 9., 151., 153. i 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8., 9., 151., 153. i 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), a posebno njezine odredbe o socijalnim pravima i ravnopravnosti žena i muškaraca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), a posebno njezine odredbe o socijalnim pravima i ravnopravnosti žena i muškaraca,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen”, a posebno cilj br. 1 kojim se nastoji iskorijeniti siromaštvo, cilj br. 5 kojim se nastoje postići rodna ravnopravnost i poboljšati životni uvjeti za žene te cilj br. 8 kojim se nastoji postići održiv gospodarski rast, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen”, a posebno cilj br. 1 kojim se nastoji iskorijeniti siromaštvo, cilj br. 5 kojim se nastoje postići rodna ravnopravnost i poboljšati životni uvjeti za žene te cilj br. 8 kojim se nastoji postići održiv gospodarski rast,

| — | uzimajući u obzir strategiju rasta EU-a Europa 2020., a posebno njezin cilj smanjenja broja ljudi u EU-u koji žive ispod nacionalne granice siromaštva za 25 % do 2020., čime bi se iz siromaštva izbavilo više od 20 milijuna ljudi, kao i potrebu da se sustavi socijalne sigurnosti i mirovinski sustavi u državama članicama iskoriste u punoj mjeri kako bi se zajamčila odgovarajuća potpora dohotku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju rasta EU-a Europa 2020., a posebno njezin cilj smanjenja broja ljudi u EU-u koji žive ispod nacionalne granice siromaštva za 25 % do 2020., čime bi se iz siromaštva izbavilo više od 20 milijuna ljudi, kao i potrebu da se sustavi socijalne sigurnosti i mirovinski sustavi u državama članicama iskoriste u punoj mjeri kako bi se zajamčila odgovarajuća potpora dohotku,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju br. 190 Međunarodne organizacije rada o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju br. 190 Međunarodne organizacije rada o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi (3) (Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi (3) (Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2005. o ženama i siromaštvu u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2005. o ženama i siromaštvu u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o ženskom poduzetništvu u malim i srednjim poduzećima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o ženskom poduzetništvu u malim i srednjim poduzećima (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o naslovljenu „Siromaštvo: rodna perspektiva” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o naslovljenu „Siromaštvo: rodna perspektiva” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. naslovljenu: „Starenje Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020.” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. naslovljenu: „Starenje Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020.” (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvu unatoč zaposlenju (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvu unatoč zaposlenju (16),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 5. ožujka 2020. naslovljeno „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Peking + 25: Peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 5. ožujka 2020. naslovljeno „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Peking + 25: Peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada od 27. svibnja 2020. naslovljeno „COVID-19 and the world of work. Fourth edition” (COVID-19 i svijet rada, četvrto izdanje), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada od 27. svibnja 2020. naslovljeno „COVID-19 and the world of work. Fourth edition” (COVID-19 i svijet rada, četvrto izdanje),

| — | uzimajući u obzir sažetak politike Eurofounda i EIGE-a od 15. srpnja 2021. naslovljen „Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?” (Uzlazna konvergencija u rodnoj ravnopravnosti: Koliko je blizu Unija ravnopravnosti?), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak politike Eurofounda i EIGE-a od 15. srpnja 2021. naslovljen „Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?” (Uzlazna konvergencija u rodnoj ravnopravnosti: Koliko je blizu Unija ravnopravnosti?),

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku iz prosinca 2017. naslovljenu „Gender perspective on access to energy in the EU” (Rodna perspektiva pristupa energiji u EU-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku iz prosinca 2017. naslovljenu „Gender perspective on access to energy in the EU” (Rodna perspektiva pristupa energiji u EU-u),

| — | uzimajući u obzir indekse rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) za 2019. i 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indekse rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) za 2019. i 2020.,

| — | uzimajući u obzir dokument o stajalištu organizacije Make Mothers Matter iz srpnja 2021. naslovljen „Mothers’ Poverty in the EU” (Siromaštvo majki u EU-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument o stajalištu organizacije Make Mothers Matter iz srpnja 2021. naslovljen „Mothers’ Poverty in the EU” (Siromaštvo majki u EU-u),

| — | uzimajući u obzir procjenu Europske mreže za borbu protiv siromaštva iz veljače 2021. o Godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2021. naslovljenu „Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic” (Prema socijalno uključivom oporavku od pandemije bolesti COVID-19 koji ne dovodi do siromaštva), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu Europske mreže za borbu protiv siromaštva iz veljače 2021. o Godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2021. naslovljenu „Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic” (Prema socijalno uključivom oporavku od pandemije bolesti COVID-19 koji ne dovodi do siromaštva),

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku od 19. svibnja 2021. naslovljenu „COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty: Insights from 5 European Countries” (COVID-19 i njegov gospodarski učinak na žene i siromaštvo žena: uvidi iz pet europskih zemalja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku od 19. svibnja 2021. naslovljenu „COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty: Insights from 5 European Countries” (COVID-19 i njegov gospodarski učinak na žene i siromaštvo žena: uvidi iz pet europskih zemalja),

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku od 14. lipnja 2021. naslovljenu „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds” (Rodna ravnopravnost: Gospodarska vrijednost skrbi iz perspektive primjenjivih sredstava EU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku od 14. lipnja 2021. naslovljenu „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds” (Rodna ravnopravnost: Gospodarska vrijednost skrbi iz perspektive primjenjivih sredstava EU-a),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (17) i mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost o tome, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (17) i mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost o tome,

| — | uzimajući u obzir rad Platforme EU-a za borbu protiv beskućništva koja je pokrenuta u lipnju 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Platforme EU-a za borbu protiv beskućništva koja je pokrenuta u lipnju 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0194/2022),

| A. | budući da je rodna ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti Unije utvrđena u članku 2. UEU-a; budući da se člankom 8. UFEU-a utvrđuje načelo rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

A.

budući da je rodna ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti Unije utvrđena u članku 2. UEU-a; budući da se člankom 8. UFEU-a utvrđuje načelo rodno osviještene politike;

| B. | budući da je iskorjenjivanje siromaštva jedan od prioriteta EU-a sadržan u članku 3. UEU-a i članku 34. Povelje te je jedan od glavnih ciljeva akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava u kojemu se odražava predanost EU-a borbi protiv siromaštva u svim njegovim politikama; |
| --- | --- |

B.

budući da je iskorjenjivanje siromaštva jedan od prioriteta EU-a sadržan u članku 3. UEU-a i članku 34. Povelje te je jedan od glavnih ciljeva akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava u kojemu se odražava predanost EU-a borbi protiv siromaštva u svim njegovim politikama;

| C. | budući da je u EU-u broj žena koje žive u siromaštvu i dalje veći od broja muškaraca koji žive u siromaštvu (18); budući da su unatoč smanjenju siromaštva u EU-u i među ženama i među muškarcima žene i dalje nerazmjerno češće pogođene siromaštvom i izložene riziku od socijalne isključenosti nego muškarci, posebno žene koje doživljavaju višedimenzionalne oblike diskriminacije; budući da je 2020. rizik od siromaštva i socijalne isključenosti (AROPE) u EU-u bio viši za žene (22,9 %) nego za muškarce (20,9 %), iako se u oba slučaja smanjio u odnosu na 2015. (24,9 % za žene i 23,1 % za muškarce); budući da su se od 2017. rodne razlike u pogledu siromaštva povećale u 21 državi članici (19); budući da se, prema podacima, stopa žena pogođenih siromaštvom uvelike razlikuje među državama članicama; budući da je zbog snažne povezanosti siromaštva žena i siromaštva djece jedno od četvero djece u EU-u izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je u EU-u broj žena koje žive u siromaštvu i dalje veći od broja muškaraca koji žive u siromaštvu (18); budući da su unatoč smanjenju siromaštva u EU-u i među ženama i među muškarcima žene i dalje nerazmjerno češće pogođene siromaštvom i izložene riziku od socijalne isključenosti nego muškarci, posebno žene koje doživljavaju višedimenzionalne oblike diskriminacije; budući da je 2020. rizik od siromaštva i socijalne isključenosti (AROPE) u EU-u bio viši za žene (22,9 %) nego za muškarce (20,9 %), iako se u oba slučaja smanjio u odnosu na 2015. (24,9 % za žene i 23,1 % za muškarce); budući da su se od 2017. rodne razlike u pogledu siromaštva povećale u 21 državi članici (19); budući da se, prema podacima, stopa žena pogođenih siromaštvom uvelike razlikuje među državama članicama; budući da je zbog snažne povezanosti siromaštva žena i siromaštva djece jedno od četvero djece u EU-u izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti;

| D. | budući da su prema procjenama za 2019. u zemljama EU-27 žene posebno pogođene rizikom od siromaštva (AROPE) i da stopa siromaštva iznosi 17,1 % nakon socijalnih transfera; budući da su od početka pandemije bolesti COVID-19 žene nerazmjerno pogođene u socioekonomskoj sferi, među ostalim i gubitkom radnog mjesta; budući da je stopa zaposlenosti žena još znatnije pala nego za vrijeme recesije 2008.; budući da je to, među ostalim, uzrokovano i porastom neplaćenog rada u području skrbi, rada u kućanstvu i rada na obrazovanju djece koji uglavnom obavljaju žene, što je uzrokovalo znatan porast siromaštva žena; budući da su i prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 na nesigurnim radnim mjestima i u radnim odnosima na nepuno radno vrijeme najviše bile zastupljene žene te da je taj trend ojačan pandemijom; budući da učinci pandemije bolesti COVID-19 još nisu u potpunosti razumljivi i da će se socioekonomski učinak i dalje osjećati u godinama koje slijede; budući da je stoga ključno razmotriti siromaštvo žena u kontekstu suočavanja s posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da mjere poduzete za izlazak iz financijske krize 2008. nisu dovoljne za smanjivanje siromaštva žena; budući da smanjenje financiranja javnih socijalnih usluga i smanjenje plaća nerazmjerno utječu na žene jer se više oslanjanju na socijalne javne usluge i naknade; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema procjenama za 2019. u zemljama EU-27 žene posebno pogođene rizikom od siromaštva (AROPE) i da stopa siromaštva iznosi 17,1 % nakon socijalnih transfera; budući da su od početka pandemije bolesti COVID-19 žene nerazmjerno pogođene u socioekonomskoj sferi, među ostalim i gubitkom radnog mjesta; budući da je stopa zaposlenosti žena još znatnije pala nego za vrijeme recesije 2008.; budući da je to, među ostalim, uzrokovano i porastom neplaćenog rada u području skrbi, rada u kućanstvu i rada na obrazovanju djece koji uglavnom obavljaju žene, što je uzrokovalo znatan porast siromaštva žena; budući da su i prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 na nesigurnim radnim mjestima i u radnim odnosima na nepuno radno vrijeme najviše bile zastupljene žene te da je taj trend ojačan pandemijom; budući da učinci pandemije bolesti COVID-19 još nisu u potpunosti razumljivi i da će se socioekonomski učinak i dalje osjećati u godinama koje slijede; budući da je stoga ključno razmotriti siromaštvo žena u kontekstu suočavanja s posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da mjere poduzete za izlazak iz financijske krize 2008. nisu dovoljne za smanjivanje siromaštva žena; budući da smanjenje financiranja javnih socijalnih usluga i smanjenje plaća nerazmjerno utječu na žene jer se više oslanjanju na socijalne javne usluge i naknade;

| E. | budući da rodno osviještena politika podrazumijeva uzimanje u obzir rodnih razlika u cijelom ciklusu politike te uvođenje intersekcijskog pristupa kojim se uzima u obzir raznolikost žena i muškaraca pri osmišljavanju, provedbi i ocjenjivanju politika, programa i projekata, radi jačanja rodne ravnopravnosti; budući da se u okviru politika EU-a dosad nisu provodile istinski osviještene politike niti su one uključivale intersekcijski pristup; |
| --- | --- |

E.

budući da rodno osviještena politika podrazumijeva uzimanje u obzir rodnih razlika u cijelom ciklusu politike te uvođenje intersekcijskog pristupa kojim se uzima u obzir raznolikost žena i muškaraca pri osmišljavanju, provedbi i ocjenjivanju politika, programa i projekata, radi jačanja rodne ravnopravnosti; budući da se u okviru politika EU-a dosad nisu provodile istinski osviještene politike niti su one uključivale intersekcijski pristup;

| F. | budući da članak 3. stavak 3. UEU-a obvezuje Uniju na to da „suzbija društvenu isključenost i diskriminaciju” i „promiče socijalnu pravdu i zaštitu [te] ravnopravnost žena i muškaraca” u skladu s konceptom socijalnog tržišnog gospodarstva; budući da je poseban cilj Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava do 2030. smanjiti broj osoba izloženih riziku od siromaštva za najmanje 15 milijuna, od čega je pet milijuna djece; budući da su socijalni i zeleni program i program rodne ravnopravnosti međusobno povezani te su im zajednički ciljevi osiguravanja održivog rasta i osiguravanja pravedne raspodjele resursa; budući da bi u okviru rasprave o preispitivanju postojećeg modela EU-a za socioekonomsko upravljanje trebalo uzeti u obzir obvezu EU-a da smanji neravnopravnost i iskorijeni siromaštvo, posebno siromaštvo žena; |
| --- | --- |

F.

budući da članak 3. stavak 3. UEU-a obvezuje Uniju na to da „suzbija društvenu isključenost i diskriminaciju” i „promiče socijalnu pravdu i zaštitu [te] ravnopravnost žena i muškaraca” u skladu s konceptom socijalnog tržišnog gospodarstva; budući da je poseban cilj Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava do 2030. smanjiti broj osoba izloženih riziku od siromaštva za najmanje 15 milijuna, od čega je pet milijuna djece; budući da su socijalni i zeleni program i program rodne ravnopravnosti međusobno povezani te su im zajednički ciljevi osiguravanja održivog rasta i osiguravanja pravedne raspodjele resursa; budući da bi u okviru rasprave o preispitivanju postojećeg modela EU-a za socioekonomsko upravljanje trebalo uzeti u obzir obvezu EU-a da smanji neravnopravnost i iskorijeni siromaštvo, posebno siromaštvo žena;

| G. | budući da je posebni izvjestitelj UN-a za ekstremno siromaštvo i ljudska prava Olivier De Schutter istaknuo da bi Europska unija trebala razviti strategiju za borbu protiv siromaštva na razini Europske unije kojom bi se zajamčio strukturni i široki pristup iskorjenjivanju siromaštva žena; budući da je potreban pravedniji socijalni ugovor za Europsku uniju nakon pandemije, uključujući gospodarske politike usmjerene na smanjenje ekonomskih nejednakosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je posebni izvjestitelj UN-a za ekstremno siromaštvo i ljudska prava Olivier De Schutter istaknuo da bi Europska unija trebala razviti strategiju za borbu protiv siromaštva na razini Europske unije kojom bi se zajamčio strukturni i široki pristup iskorjenjivanju siromaštva žena; budući da je potreban pravedniji socijalni ugovor za Europsku uniju nakon pandemije, uključujući gospodarske politike usmjerene na smanjenje ekonomskih nejednakosti;

| H. | budući da siromaštvo roditelja često dovodi do siromaštva djece; budući da se ulaganjem u politike za pružanje potpore ženama unapređuju i životni uvjeti njihovih obitelji, posebno njihove djece; budući da EU i države članice moraju poštovati, štititi i ostvarivati prava djece u skladu s UEU-a; budući da su prava djece ugrožena u stanju siromaštva; budući da je iskorjenjivanje siromaštva među djecom uključeno u 11. načelo europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da siromaštvo roditelja često dovodi do siromaštva djece; budući da se ulaganjem u politike za pružanje potpore ženama unapređuju i životni uvjeti njihovih obitelji, posebno njihove djece; budući da EU i države članice moraju poštovati, štititi i ostvarivati prava djece u skladu s UEU-a; budući da su prava djece ugrožena u stanju siromaštva; budući da je iskorjenjivanje siromaštva među djecom uključeno u 11. načelo europskog stupa socijalnih prava;

| I. | budući da su obitelji sa samohranim roditeljem izloženije riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te je kod njih vjerojatnije da će se siromaštvo prenijeti na nekoliko generacija; budući da je u 85 % obitelji sa samohranim roditeljem glava obitelji žena; budući da je 2020. 42,1 % stanovništva EU-a koje živi u kućanstvima sa samo jednom odraslom osobom i uzdržavanom djecom bilo izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

I.

budući da su obitelji sa samohranim roditeljem izloženije riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te je kod njih vjerojatnije da će se siromaštvo prenijeti na nekoliko generacija; budući da je u 85 % obitelji sa samohranim roditeljem glava obitelji žena; budući da je 2020. 42,1 % stanovništva EU-a koje živi u kućanstvima sa samo jednom odraslom osobom i uzdržavanom djecom bilo izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti;

| J. | budući da je siromaštvo žena posljedica cjeloživotne diskriminacije; budući da rodni stereotipi i dalje utječu na podjelu rada kod kuće, u obrazovnom sustavu, na radnom mjestu i u društvu te na pristup vlasti i donošenju odluka; budući da su pružanje njege i rad u kućanstvu, koje uglavnom obavljaju žene, za njih nerazmjeran teret za koji nisu plaćene; budući da na globalnoj razini žene čine više od 70 % radnika u sektoru zdravstva i skrbi; budući da se ta vrsta radnih mjesta sustavno podcjenjuje jer su ih žene u kućanstvima uvijek obavljale te i dalje obavljaju besplatno; budući da žene imaju nižu plaću od muškarca; budući da žene imaju više ugovora na nepuno radno vrijeme zbog vremenskog siromaštva; budući da žene trpe siromaštvo unatoč zaposlenju koje dovodi do većeg rizika od siromaštva i socijalne isključenosti zbog niskog intenziteta rada; |
| --- | --- |

J.

budući da je siromaštvo žena posljedica cjeloživotne diskriminacije; budući da rodni stereotipi i dalje utječu na podjelu rada kod kuće, u obrazovnom sustavu, na radnom mjestu i u društvu te na pristup vlasti i donošenju odluka; budući da su pružanje njege i rad u kućanstvu, koje uglavnom obavljaju žene, za njih nerazmjeran teret za koji nisu plaćene; budući da na globalnoj razini žene čine više od 70 % radnika u sektoru zdravstva i skrbi; budući da se ta vrsta radnih mjesta sustavno podcjenjuje jer su ih žene u kućanstvima uvijek obavljale te i dalje obavljaju besplatno; budući da žene imaju nižu plaću od muškarca; budući da žene imaju više ugovora na nepuno radno vrijeme zbog vremenskog siromaštva; budući da žene trpe siromaštvo unatoč zaposlenju koje dovodi do većeg rizika od siromaštva i socijalne isključenosti zbog niskog intenziteta rada;

| K. | budući da bi posebno trebalo uzeti u obzir preporuke iz europskog stupa socijalnih prava o rodnoj ravnopravnosti, jednakim mogućnostima i aktivnoj potpori pri zapošljavanju; |
| --- | --- |

K.

budući da bi posebno trebalo uzeti u obzir preporuke iz europskog stupa socijalnih prava o rodnoj ravnopravnosti, jednakim mogućnostima i aktivnoj potpori pri zapošljavanju;

| L. | budući da je siromaštvo žena višedimenzionalno te se zbog toga moramo boriti protiv svih uzroka i posljedica svih aspekata siromaštva žena, među ostalim protiv materijalne deprivacije i nedostatka pristupa različitim resursima i uslugama, kojima se ograničava njihova mogućnost punog ostvarenja građanskih prava; budući da na siromaštvo žena izravno utječu nedostatak pravedne procjene posla koji uglavnom obavljaju žene, prekidi u karijeri zbog rodiljnog dopusta ili obveza skrbi, nejednaka raspodjela neplaćenih obveza skrbi i kućanskih poslova te segregacija u obrazovanju i poslije na tržištu rada; budući da siromaštvo žena dovodi do njihova isključivanja iz određenih društvenih i političkih sfera života; budući da usto nedostatak odgovarajućeg pristupa resursima i uslugama povećava rizik od siromaštva ili trajnog siromaštva žena, što pokazuje međuovisnost siromaštva i socijalne i političke isključenosti; |
| --- | --- |

L.

budući da je siromaštvo žena višedimenzionalno te se zbog toga moramo boriti protiv svih uzroka i posljedica svih aspekata siromaštva žena, među ostalim protiv materijalne deprivacije i nedostatka pristupa različitim resursima i uslugama, kojima se ograničava njihova mogućnost punog ostvarenja građanskih prava; budući da na siromaštvo žena izravno utječu nedostatak pravedne procjene posla koji uglavnom obavljaju žene, prekidi u karijeri zbog rodiljnog dopusta ili obveza skrbi, nejednaka raspodjela neplaćenih obveza skrbi i kućanskih poslova te segregacija u obrazovanju i poslije na tržištu rada; budući da siromaštvo žena dovodi do njihova isključivanja iz određenih društvenih i političkih sfera života; budući da usto nedostatak odgovarajućeg pristupa resursima i uslugama povećava rizik od siromaštva ili trajnog siromaštva žena, što pokazuje međuovisnost siromaštva i socijalne i političke isključenosti;

| M. | budući da je utjecaj siromaštva na žene i muškarce različit i da je stoga potrebno uzeti u obzir i druge pokazatelje feminizacije siromaštva kao što su dob, očekivani životni vijek, nejednakosti u prihodima, razlika u plaćama između žena i muškaraca, vrsta kućanstva i socijalni transferi; budući da sinergije među različitim aktivnostima koje se provode i političkih mjera kojima se podupiru rodna ravnopravnost, zapošljavanje, obrazovanje, porezne politike i stanovanje mogu pomoći u učinkovitijoj borbi protiv duboko ukorijenjenih uzroka siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

M.

budući da je utjecaj siromaštva na žene i muškarce različit i da je stoga potrebno uzeti u obzir i druge pokazatelje feminizacije siromaštva kao što su dob, očekivani životni vijek, nejednakosti u prihodima, razlika u plaćama između žena i muškaraca, vrsta kućanstva i socijalni transferi; budući da sinergije među različitim aktivnostima koje se provode i političkih mjera kojima se podupiru rodna ravnopravnost, zapošljavanje, obrazovanje, porezne politike i stanovanje mogu pomoći u učinkovitijoj borbi protiv duboko ukorijenjenih uzroka siromaštva i socijalne isključenosti;

| N. | budući da određene skupine žena imaju povećan rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, a one uključuju samohrane majke, žene starije od 65 godina, žene s invaliditetom, žene s niskom razinom obrazovanja i žene migrantskog podrijetla; |
| --- | --- |

N.

budući da određene skupine žena imaju povećan rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, a one uključuju samohrane majke, žene starije od 65 godina, žene s invaliditetom, žene s niskom razinom obrazovanja i žene migrantskog podrijetla;

| O. | budući da je u 27 država članica EU-a broj žena u starijoj dobi veći od broja muškaraca; budući da je tijekom 2019. broj vrlo starih žena (u dobi od 85 godina ili više) bio više nego dvostruko veći od broja vrlo starih muškaraca; budući da će starenje stanovništva imati velike posljedice za vlade, poslovne subjekte i civilno društvo, što će posebno utjecati na zdravstvene sustave i sustave socijalne skrbi, tržišta rada, javne financije i mirovinska prava; |
| --- | --- |

O.

budući da je u 27 država članica EU-a broj žena u starijoj dobi veći od broja muškaraca; budući da je tijekom 2019. broj vrlo starih žena (u dobi od 85 godina ili više) bio više nego dvostruko veći od broja vrlo starih muškaraca; budući da će starenje stanovništva imati velike posljedice za vlade, poslovne subjekte i civilno društvo, što će posebno utjecati na zdravstvene sustave i sustave socijalne skrbi, tržišta rada, javne financije i mirovinska prava;

| P. | budući da podaci pokazuju da je u prosjeku 29,5 % žena s invaliditetom u EU-u izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti za razliku od 27,5 % muškaraca s invaliditetom; |
| --- | --- |

P.

budući da podaci pokazuju da je u prosjeku 29,5 % žena s invaliditetom u EU-u izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti za razliku od 27,5 % muškaraca s invaliditetom;

| Q. | budući da se žene iz ranjivijih skupina, kao što su mlade žene, žene s invaliditetom, žene migrantskog podrijetla, Romkinje, pripadnice vjerskih ili etničkih manjina, kao i žene iz zajednice LGBTQI+, suočavaju s dodatnim i isprepletenim oblicima diskriminacije tijekom pristupa obrazovanju, zdravstvenoj zaštiti, zaposlenju i socijalnim uslugama te su stoga izložene većem riziku od siromaštva; |
| --- | --- |

Q.

budući da se žene iz ranjivijih skupina, kao što su mlade žene, žene s invaliditetom, žene migrantskog podrijetla, Romkinje, pripadnice vjerskih ili etničkih manjina, kao i žene iz zajednice LGBTQI+, suočavaju s dodatnim i isprepletenim oblicima diskriminacije tijekom pristupa obrazovanju, zdravstvenoj zaštiti, zaposlenju i socijalnim uslugama te su stoga izložene većem riziku od siromaštva;

| R. | budući da se Romi suočavaju s diskriminacijom u pristupu inicijativama za zapošljavanje kao što je Garancija za mlade; budući da javni zavodi za zapošljavanje često nemaju kapacitet da dopru do njih ili primjenjuju neizravne diskriminirajuće prakse; |
| --- | --- |

R.

budući da se Romi suočavaju s diskriminacijom u pristupu inicijativama za zapošljavanje kao što je Garancija za mlade; budući da javni zavodi za zapošljavanje često nemaju kapacitet da dopru do njih ili primjenjuju neizravne diskriminirajuće prakse;

| S. | budući da, kad je riječ o podacima o siromaštvu, statistička jedinica za kućanstva definira siromaštvo u okviru kućanstava te ne uzima u obzir rodne nejednakosti u unutarnjoj raspodjeli sredstava, zbog čega je teško dobiti pouzdane podatke raščlanjene po spolu; |
| --- | --- |

S.

budući da, kad je riječ o podacima o siromaštvu, statistička jedinica za kućanstva definira siromaštvo u okviru kućanstava te ne uzima u obzir rodne nejednakosti u unutarnjoj raspodjeli sredstava, zbog čega je teško dobiti pouzdane podatke raščlanjene po spolu;

| T. | budući da siromaštvo žena povećava rizik od beskućništva, smanjenog pristupa odgovarajućem stanovanju i energetskog siromaštva; budući da je potrebno donijeti prilagođene mjere politika, posebno za samohrane roditelje; |
| --- | --- |

T.

budući da siromaštvo žena povećava rizik od beskućništva, smanjenog pristupa odgovarajućem stanovanju i energetskog siromaštva; budući da je potrebno donijeti prilagođene mjere politika, posebno za samohrane roditelje;

| U. | budući da je rodna ravnopravnost na tržištu rada važan instrument za iskorjenjivanje siromaštva među ženama koji ne koristi samo ženama nego i cijelom gospodarstvu te pozitivno utječe na BDP, razine zaposlenosti i produktivnost; budući da bi poboljšanje rodne ravnopravnosti do 2050. dovelo do povećanja BDP-a po stanovniku EU-a od 6,1 % do 9,6 % i do dodatnih 10,5 milijuna radnih mjesta, od čega bi imali koristi i žene i muškarci; |
| --- | --- |

U.

budući da je rodna ravnopravnost na tržištu rada važan instrument za iskorjenjivanje siromaštva među ženama koji ne koristi samo ženama nego i cijelom gospodarstvu te pozitivno utječe na BDP, razine zaposlenosti i produktivnost; budući da bi poboljšanje rodne ravnopravnosti do 2050. dovelo do povećanja BDP-a po stanovniku EU-a od 6,1 % do 9,6 % i do dodatnih 10,5 milijuna radnih mjesta, od čega bi imali koristi i žene i muškarci;

| V. | budući da se rad u sektorima u kojima u velikoj mjeri prevladavaju žene podcjenjuje i da je manje plaćen od rada u sektorima u kojima prevladavaju muškarci, usprkos tome što je ključan i ima visoku socioekonomsku vrijednost; budući da je hitno potrebno ponovno procijeniti primjerenost plaća u sektorima u kojima prevladavaju žene s obzirom na njihovu društvenu i gospodarsku vrijednost te ostvariti napredak u pogledu minimalnih plaća, minimalnog dohotka i transparentnosti plaća u propisima EU-a; |
| --- | --- |

V.

budući da se rad u sektorima u kojima u velikoj mjeri prevladavaju žene podcjenjuje i da je manje plaćen od rada u sektorima u kojima prevladavaju muškarci, usprkos tome što je ključan i ima visoku socioekonomsku vrijednost; budući da je hitno potrebno ponovno procijeniti primjerenost plaća u sektorima u kojima prevladavaju žene s obzirom na njihovu društvenu i gospodarsku vrijednost te ostvariti napredak u pogledu minimalnih plaća, minimalnog dohotka i transparentnosti plaća u propisima EU-a;

| W. | budući da je pravo na rad ključan preduvjet za ekonomsku neovisnost i profesionalnu realizaciju žena kao i za ostvarenje jednakosti prava; |
| --- | --- |

W.

budući da je pravo na rad ključan preduvjet za ekonomsku neovisnost i profesionalnu realizaciju žena kao i za ostvarenje jednakosti prava;

| X. | budući da razlika u zapošljavanju između spolova u prosjeku iznosi 11,5 % i da su žene nerazmjerno više zastupljene u slabije plaćenim i nesigurnim radnim sektorima; budući da su žene više zastupljene u fleksibilnim oblicima rada, netipičnim i fleksibilnim ugovorima (rad na nepuno radno vrijeme, rad na određeno vrijeme itd.); budući da se žene suočavaju s diskriminacijom zbog trudnoće i majčinstva; budući da je razlika u plaći na temelju spola 2019. iznosila 14,1 % na razini EU-a, iako su postojale znatne razlike među državama članicama (20); budući da se od 2010. rodna razlika u zaradi povećala u 17 država članica, dok se rodna razlika u primanjima povećala u 19 država članica, što je dovelo do ukupnog povećanja rodne neravnopravnosti u zaradi i prihodima u EU-u (21); budući da je oko 10 % radno sposobnog stanovništva u EU-u izloženo riziku od siromaštva i da uglavnom žene primaju plaću manju od plaće dostatne za život, među ostalim zbog njihove veće zastupljenosti u neformalnom gospodarstvu; budući da suzbijanje neprijavljenog rada i utvrđivanje odgovarajućih i pravednih razina minimalnih plaća koje omogućuju dostojanstven životni standard mogu pridonijeti smanjenju nejednakosti plaća i razlika u plaći između spolova te siromaštva žena; |
| --- | --- |

X.

budući da razlika u zapošljavanju između spolova u prosjeku iznosi 11,5 % i da su žene nerazmjerno više zastupljene u slabije plaćenim i nesigurnim radnim sektorima; budući da su žene više zastupljene u fleksibilnim oblicima rada, netipičnim i fleksibilnim ugovorima (rad na nepuno radno vrijeme, rad na određeno vrijeme itd.); budući da se žene suočavaju s diskriminacijom zbog trudnoće i majčinstva; budući da je razlika u plaći na temelju spola 2019. iznosila 14,1 % na razini EU-a, iako su postojale znatne razlike među državama članicama (20); budući da se od 2010. rodna razlika u zaradi povećala u 17 država članica, dok se rodna razlika u primanjima povećala u 19 država članica, što je dovelo do ukupnog povećanja rodne neravnopravnosti u zaradi i prihodima u EU-u (21); budući da je oko 10 % radno sposobnog stanovništva u EU-u izloženo riziku od siromaštva i da uglavnom žene primaju plaću manju od plaće dostatne za život, među ostalim zbog njihove veće zastupljenosti u neformalnom gospodarstvu; budući da suzbijanje neprijavljenog rada i utvrđivanje odgovarajućih i pravednih razina minimalnih plaća koje omogućuju dostojanstven životni standard mogu pridonijeti smanjenju nejednakosti plaća i razlika u plaći između spolova te siromaštva žena;

| Y. | budući da se Europskom socijalnom poveljom priznaje pravo svih radnika, a time i radnica, na pravednu naknadu dostatnu za pristojan životni standard za sebe i svoju obitelj te pravo na jednaku plaću za rad jednake vrijednosti; budući da je njome utvrđeno i pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti te da doprinosi smanjenju postojećih razlika u plaći između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

Y.

budući da se Europskom socijalnom poveljom priznaje pravo svih radnika, a time i radnica, na pravednu naknadu dostatnu za pristojan životni standard za sebe i svoju obitelj te pravo na jednaku plaću za rad jednake vrijednosti; budući da je njome utvrđeno i pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti te da doprinosi smanjenju postojećih razlika u plaći između muškaraca i žena;

| Z. | budući da stopa transrodnih osoba zaposlenih na plaćenim radnim mjestima iznosi samo 51 %, u usporedbi sa stopom od 69,3 % među općim stanovništvom; budući da je nezaposlenost poseban problem transrodnih žena, za koje je vjerojatnost da će biti nezaposlene gotovo tri puta veća od prosjeka općeg stanovništva (22); |
| --- | --- |

Z.

budući da stopa transrodnih osoba zaposlenih na plaćenim radnim mjestima iznosi samo 51 %, u usporedbi sa stopom od 69,3 % među općim stanovništvom; budući da je nezaposlenost poseban problem transrodnih žena, za koje je vjerojatnost da će biti nezaposlene gotovo tri puta veća od prosjeka općeg stanovništva (22);

| AA. | budući da je samo 20,7 % žena s invaliditetom i 28,6 % muškaraca s invaliditetom zaposleno na puno radno vrijeme; budući da u nekim državama članicama osobe s invaliditetom prilikom stupanja u radni odnos često izgube svoja prava povezana s invaliditetom, zbog čega su izloženiji riziku od siromaštva unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

AA.

budući da je samo 20,7 % žena s invaliditetom i 28,6 % muškaraca s invaliditetom zaposleno na puno radno vrijeme; budući da u nekim državama članicama osobe s invaliditetom prilikom stupanja u radni odnos često izgube svoja prava povezana s invaliditetom, zbog čega su izloženiji riziku od siromaštva unatoč zaposlenju;

| AB. | budući da je 2019. razlika u mirovinama između žena i muškaraca u prosjeku iznosila 29,4 % (23) zbog neravnoteže stvorene trajnim cjeloživotnim nejednakostima; budući da ta razlika u mirovinama znači da postoji veća vjerojatnost da će se žene u starijoj dobi naći ispod granice siromaštva i s obzirom na to da je očekivani životni vijek žena dulji od očekivanog životnog vijeka muškaraca, čime se produbljuju posljedice siromaštva i socijalne isključenosti; budući da će veća uključenost na tržištu rada tijekom njihova životnog vijeka doprinijeti uklanjanju razlike u mirovinama među spolovima; |
| --- | --- |

AB.

budući da je 2019. razlika u mirovinama između žena i muškaraca u prosjeku iznosila 29,4 % (23) zbog neravnoteže stvorene trajnim cjeloživotnim nejednakostima; budući da ta razlika u mirovinama znači da postoji veća vjerojatnost da će se žene u starijoj dobi naći ispod granice siromaštva i s obzirom na to da je očekivani životni vijek žena dulji od očekivanog životnog vijeka muškaraca, čime se produbljuju posljedice siromaštva i socijalne isključenosti; budući da će veća uključenost na tržištu rada tijekom njihova životnog vijeka doprinijeti uklanjanju razlike u mirovinama među spolovima;

| AC. | budući da tehnološka i digitalna revolucija kojoj svjedočimo poboljšava digitalni napredak i nove poslovne prilike, budući da ona mijenja gospodarske obrasce, socijalne sustave i tržište rada; budući da svi u našem društvu, a posebno žene, moraju imati priliku sudjelovati u tom blagostanju; |
| --- | --- |

AC.

budući da tehnološka i digitalna revolucija kojoj svjedočimo poboljšava digitalni napredak i nove poslovne prilike, budući da ona mijenja gospodarske obrasce, socijalne sustave i tržište rada; budući da svi u našem društvu, a posebno žene, moraju imati priliku sudjelovati u tom blagostanju;

| AD. | budući da je potrebno dodatno promicati politike usmjerene na veće sudjelovanje žena u područjima povezanima sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom (STEM), kao i umjetnom inteligencijom, te usvajanje višerazinskog pristupa za uklanjanje rodnog jaza na svim razinama obrazovanja i zapošljavanja u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

AD.

budući da je potrebno dodatno promicati politike usmjerene na veće sudjelovanje žena u područjima povezanima sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom (STEM), kao i umjetnom inteligencijom, te usvajanje višerazinskog pristupa za uklanjanje rodnog jaza na svim razinama obrazovanja i zapošljavanja u digitalnom sektoru;

| AE. | budući da djevojčice u školi postižu bolje rezultate od dječaka, ali često nailaze na veće poteškoće ili zbog obiteljskih i drugih pritisaka ne mogu pretvoriti taj uspjeh u obrazovanju u profesionalna postignuća; |
| --- | --- |

AE.

budući da djevojčice u školi postižu bolje rezultate od dječaka, ali često nailaze na veće poteškoće ili zbog obiteljskih i drugih pritisaka ne mogu pretvoriti taj uspjeh u obrazovanju u profesionalna postignuća;

| AF. | budući da su žene koje žive u ruralnim područjima posebno pogođene siromaštvom; budući da mnoge žene koje žive u ruralnim područjima nisu uopće evidentirane na tržištu rada ni registrirane kao nezaposlene; budući da je stopa nezaposlenosti žena u ruralnim područjima izrazito visoka, a one koje su zaposlene imaju vrlo niska primanja; budući da žene u ruralnim područjima imaju ograničen pristup obrazovanju; |
| --- | --- |

AF.

budući da su žene koje žive u ruralnim područjima posebno pogođene siromaštvom; budući da mnoge žene koje žive u ruralnim područjima nisu uopće evidentirane na tržištu rada ni registrirane kao nezaposlene; budući da je stopa nezaposlenosti žena u ruralnim područjima izrazito visoka, a one koje su zaposlene imaju vrlo niska primanja; budući da žene u ruralnim područjima imaju ograničen pristup obrazovanju;

| AG. | budući da bi zajednički pristup EU-a sektoru skrbi zajedno s politikama država članica stvorio znatnu dodanu vrijednost; budući da žene pružaju neplaćenu skrb češće nego muškarci i da je stoga skrb o djeci ili uzdržavanim osobama jedan od najčešćih razloga zbog kojih žene skraćuju svoje radno vrijeme ili se povlače s tržišta rada; budući da žene češće prekidaju karijeru ili rade kratkoročno, na nepuno radno vrijeme ili na nesigurnim, pa čak i neformalnim radnim mjestima koja se mogu prilagoditi rasporedu pružanja skrbi, što utječe na njihovu zaradu i doprinose koji se uplaćuju u mirovinske fondove, što potom utječe na njihovu ekonomsku neovisnost u starijoj dobi; budući da je univerzalan pristup visokokvalitetnim zdravstvenim i socijalnim uslugama i ustanovama po pristupačnim cijenama, kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje ili skrb za druge uzdržavane osobe, ključan za izbjegavanje rastućeg siromaštva, posebno za žene, ali i za gospodarstvo koje služi javnom interesu; budući da ulaganje u te usluge stoga ima pozitivan učinak na ekonomsku neovisnost žena i njihovu sposobnost sudjelovanja na tržištu rada; budući da su mjere socijalne zaštite apsolutno ključne za borbu protiv siromaštva žena, i to ne samo u gospodarskom smislu nego i u pogledu njihove višedimenzionalnosti; |
| --- | --- |

AG.

budući da bi zajednički pristup EU-a sektoru skrbi zajedno s politikama država članica stvorio znatnu dodanu vrijednost; budući da žene pružaju neplaćenu skrb češće nego muškarci i da je stoga skrb o djeci ili uzdržavanim osobama jedan od najčešćih razloga zbog kojih žene skraćuju svoje radno vrijeme ili se povlače s tržišta rada; budući da žene češće prekidaju karijeru ili rade kratkoročno, na nepuno radno vrijeme ili na nesigurnim, pa čak i neformalnim radnim mjestima koja se mogu prilagoditi rasporedu pružanja skrbi, što utječe na njihovu zaradu i doprinose koji se uplaćuju u mirovinske fondove, što potom utječe na njihovu ekonomsku neovisnost u starijoj dobi; budući da je univerzalan pristup visokokvalitetnim zdravstvenim i socijalnim uslugama i ustanovama po pristupačnim cijenama, kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje ili skrb za druge uzdržavane osobe, ključan za izbjegavanje rastućeg siromaštva, posebno za žene, ali i za gospodarstvo koje služi javnom interesu; budući da ulaganje u te usluge stoga ima pozitivan učinak na ekonomsku neovisnost žena i njihovu sposobnost sudjelovanja na tržištu rada; budući da su mjere socijalne zaštite apsolutno ključne za borbu protiv siromaštva žena, i to ne samo u gospodarskom smislu nego i u pogledu njihove višedimenzionalnosti;

| AH. | budući da siromaštvo pogoršava učinke rodno uvjetovanog nasilja na žene jer im veće ekonomske poteškoće otežavaju napuštanje partnera koji ih zlostavlja; budući da je rodno uvjetovano nasilje strukturni problem koji se javlja u svim socioekonomskim skupinama bez obzira na podrijetlo ili vjerovanja; budući da su žene zbog siromaštva izložene većem riziku od trgovine ljudima i seksualnog iskorištavanja jer su zbog njega žene i njihove obitelji ekonomski ovisne o svojim zlostavljačima; budući da rodno uvjetovano nasilje također doprinosi siromaštvu i socijalnoj isključenosti jer nasilje ima posljedice na zdravlje i može dovesti do gubitka posla i beskućništva; |
| --- | --- |

AH.

budući da siromaštvo pogoršava učinke rodno uvjetovanog nasilja na žene jer im veće ekonomske poteškoće otežavaju napuštanje partnera koji ih zlostavlja; budući da je rodno uvjetovano nasilje strukturni problem koji se javlja u svim socioekonomskim skupinama bez obzira na podrijetlo ili vjerovanja; budući da su žene zbog siromaštva izložene većem riziku od trgovine ljudima i seksualnog iskorištavanja jer su zbog njega žene i njihove obitelji ekonomski ovisne o svojim zlostavljačima; budući da rodno uvjetovano nasilje također doprinosi siromaštvu i socijalnoj isključenosti jer nasilje ima posljedice na zdravlje i može dovesti do gubitka posla i beskućništva;

| AI. | budući da uznemiravanje na radnome mjestu, uključujući spolno i psihološko uznemiravanje, čije su žrtve obično žene, ima odvraćajući učinak na žene, uključujući povećano izostajanje s posla, smanjenu produktivnost, a time i gubitak prihoda, te doprinosi njihovu izlasku s tržišta rada, što negativno utječe na karijeru i ekonomsku neovisnost pojedinca; budući da prijavljivanje uznemiravanja na radnom mjestu može dovesti do otpuštanja ili izolacije žrtve; |
| --- | --- |

AI.

budući da uznemiravanje na radnome mjestu, uključujući spolno i psihološko uznemiravanje, čije su žrtve obično žene, ima odvraćajući učinak na žene, uključujući povećano izostajanje s posla, smanjenu produktivnost, a time i gubitak prihoda, te doprinosi njihovu izlasku s tržišta rada, što negativno utječe na karijeru i ekonomsku neovisnost pojedinca; budući da prijavljivanje uznemiravanja na radnom mjestu može dovesti do otpuštanja ili izolacije žrtve;

| AJ. | budući da se procjenjuje da si trenutačno jedna od deset djevojaka ne može priuštiti higijenske proizvode; budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u pozvao sve države članice da ukinu takozvani porez na njegu i tampone tako da iskoriste fleksibilnost uvedenu Direktivom o PDV-u i primijene izuzeće iz poreza ili stopu PDV-a od 0 % na te osnovne proizvode; |
| --- | --- |

AJ.

budući da se procjenjuje da si trenutačno jedna od deset djevojaka ne može priuštiti higijenske proizvode; budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u pozvao sve države članice da ukinu takozvani porez na njegu i tampone tako da iskoriste fleksibilnost uvedenu Direktivom o PDV-u i primijene izuzeće iz poreza ili stopu PDV-a od 0 % na te osnovne proizvode;

| AK. | budući da ruski rat protiv Ukrajine dovodi do daljnjeg povećanja siromaštva, posebno među ženama, i zato što prisiljava ukrajinske žene i djecu da bježe u susjedne zemlje i zbog sve većih cijena osnovnih usluga i robe s kojima se suočavaju svi Europljani, ali koje posebno pogađaju osobe koje već imaju manje sredstava; |
| --- | --- |

AK.

budući da ruski rat protiv Ukrajine dovodi do daljnjeg povećanja siromaštva, posebno među ženama, i zato što prisiljava ukrajinske žene i djecu da bježe u susjedne zemlje i zbog sve većih cijena osnovnih usluga i robe s kojima se suočavaju svi Europljani, ali koje posebno pogađaju osobe koje već imaju manje sredstava;

| 1. | ističe da prema podacima Eurostata trenutačno u državama članicama 64,6 milijuna žena i 57,6 milijuna muškaraca živi u siromaštvu, što pokazuje da je utjecaj siromaštva na žene i muškarce različit; poziva Komisiju da izradi ambicioznu europsku strategiju za borbu protiv siromaštva do 2030. s konkretnim ciljevima za smanjivanje siromaštva i naglaskom na iskorjenjivanju siromaštva žena i prekidanju međugeneracijskog ciklusa rizika od siromaštva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se siromaštvo žena treba analizirati u skladu s intersekcijskim pristupom, koji uključuje rodno osjetljivu analizu u kojoj se uzima u obzir intersekcijska diskriminacija na temelju obilježja kao što su socioekonomski položaj, migrantsko i etničko podrijetlo, dob, rasa, seksualna orijentacija, rodni identitet ili rodno izražavanje; poziva na to da se EIGE-ov indeks rodne ravnopravnosti uključi u pregled socijalnih pokazatelja; poziva EIGE da osigura podatke razvrstane intersekcijski i po rodu te poziva države članice da upotrebljavaju te podatke kako bi bolje mogle riješiti probleme relevantne za pojedinu državu, kao i da razviju nacionalne planove oporavka te poboljšaju sinergije među raznim paketima, fondovima i politikama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost politika kojima se uzimaju u obzir demografski izazovi i promiču jednake mogućnosti za sve, posebno one koje je kriza najviše pogodila, kao što su ranjive skupine, obitelji u svoj njihovoj raznolikosti, mlade generacije i starije osobe, te osiguravanja da sve poslovne prilike koje nudi trenutačna tehnološka i digitalna revolucija budu usmjerene na žene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da na sličan način i redovito prikupljaju i analiziraju raščlanjene podatke kad osmišljavaju ili ocjenjuju svoje politike i prakse kako bi prikupile informacije i brojke o položaju žena u posebnim nesigurnim uvjetima, kao što su žene koje pate zbog energetske nesigurnosti, digitalnog jaza, profesionalnih bolesti, pothranjenosti i loše prehrane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče Komisiju i države članice da učinkovito riješe problem nejednakosti s kojima se žene suočavaju te da uklone njihove glavne sastavnice, a time i prepreke na tržištu rada, kao i da osiguraju pristup cjenovno pristupačnim kvalitetnim uslugama kao što su skrb o djeci i usluge dugotrajne skrbi, te da promiču pristup javnim mirovinskim sustavima za samozaposlene osobe, neaktivne osobe, nezaposlene (kratkoročno ili dugoročno) i osobe u „netipičnom” radnom odnosu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da se siromaštvo i dalje mjeri na temelju zbirnog dohotka kućanstva, pri čijem se izračunu pretpostavlja da svi članovi kućanstva jednako zarađuju i raspoređuju sredstva; poziva na uvođenje individualiziranih prava i izračuna na osnovi individualnih prihoda kako bi se suzbio istinski razmjer siromaštva žena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na višedimenzionalnost pri mjerenju siromaštva, uključujući vremensko siromaštvo; poziva Eurostat da s državama članicama koordinira rodno osjetljivo oblikovanje i raspored provedbe europske ankete o korištenju vremena (ETUS); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja najavu Komisije o europskoj strategiji za skrb, ali je poziva da premaši mjere u sektoru skrbi i osigura prelazak na ekonomiju skrbi u kojoj se primjenjuje sveobuhvatan, rodno osjetljiv i cjeloživotni pristup skrbi, uključujući mjere za promicanje ekološke održivosti, pravednih radnih uvjeta i primjerenih plaća kako bi se održala privlačnost rada u sektoru skrbi, okončala diskriminacija, suzbili siromaštvo, nasilje i zlostavljanje, uspostavili minimalni standardi i primjerene smjernice za kvalitetu skrbi tijekom cijelog života te kako bi se osigurale naknade za formalne i neformalne njegovatelje, neplaćene njegovatelje i osobe za koje oni skrbe; poziva države članice da stvore poticaje za poslodavce kako bi se promicala bolja ravnoteža između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da su sve države članice povećale pakete skrbi tijekom pandemije i uvele posebne odredbe za kućanstva sa samohranim roditeljima; potiče države članice da produlje primjenu tih odredaba i tijekom razdoblja oporavka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uvjeren je da izreka „rad je najbolji lijek protiv siromaštva” više ne vrijedi s obzirom na sektore s niskim plaćama, netipične i nesigurne radne uvjete i ukidanje socijalnih sustava osiguranja te da su za postizanje društva bez siromaštva potrebni učinkoviti kolektivni ugovori i sustavi minimalnih plaća; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da zajamče dostatnu financijsku zaštitu, i to ne samo za osobe s cjeloživotnim zaposlenjem nego i za one koji pružaju neplaćenu skrb uzdržavanim osobama te usluge u kućanstvu i obrazovne usluge, koji su na nesigurnim radnim mjestima i koji su suočeni s dugim razdobljima nezaposlenosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da promiču politike namijenjene iskorjenjivanju nesigurnog rada i nedobrovoljnog rada na nepuno radno vrijeme kako bi se poboljšao položaj žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe ključnu ulogu žena koje rade u društvenom sektoru te sektorima skrbi, čišćenja, obrazovanja, zdravstva i maloprodaje koji osiguravaju funkcioniranje našeg društva, što je postalo jasno za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19; poziva na ponovnu procjenu i vrednovanje poslova koje tipično obavljaju žene te na razvoj i primjenu instrumenata za međusektorsku rodno neutralnu evaluaciju radnih mjesta kako bi se bolje procijenili poslovi koje većinom obavljaju žene te za njih osigurale pravedne naknade i jednake plaće za rad jednake vrijednosti, uz istodobno jačanje ženskog poduzetništva u malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da veliku većinu zaposlenih u maloprodaji i čistača čine žene te da one često primaju samo minimalnu plaću i da su zbog pandemije bolesti COVID-19 izložene još većem riziku od siromaštva; naglašava hitnu potrebu za povećanjem plaća i borbom protiv nesigurnosti; poziva države članice da poboljšaju status zdravstvenih djelatnika kroz pristojne plaće i radne uvjete, među ostalim sklapanjem odgovarajućih ugovora o radu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je za rješavanje problema višedimenzionalnosti siromaštva žena nužno prevladati segregaciju neplaćenog rada u kućanstvu i pružanja skrbi koje većinom obavljaju žene, ojačati borbu protiv stereotipa kako bi se ojačale mjere za ravnotežu između poslovnog i privatnog života i kako bi se radni uvjeti bolje prilagodili obitelji, na primjer kroz prilagodljivo radno vrijeme i mogućnost rada na daljinu, radi promicanja modela ravnomjerne raspodjele privređivanja i skrbi (politika raspolaganja vremenom) (24) kako bi se ženama i muškarcima omogućilo da usklade svoj poslovni i privatni život; potiče države članice da u potpunosti prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života kako bi se osigurala pravedna podjela poslovnih i obiteljskih obveza te ih poziva da u tome premaše minimalne standarde navedene u toj direktivi; naglašava da je potrebno ukloniti temeljne uzroke siromaštva unatoč zaposlenju, na primjer promicanjem obrazovanja i osposobljavanja, utvrđivanjem minimalnih plaća i osiguravanjem socijalne zaštite; poziva Komisiju da potakne države članice na ulaganje u kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje i da ih u tom pogledu podupire te na razmjenu dobrih praksi i posvećivanje posebne pozornosti cjeloživotnom učenju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da su žene u nerazmjernom broju i često protiv svoje volje zaposlene na nesigurnim radnim mjestima, što uključuje visoke razine rada na nepuno radno vrijeme i slabo plaćene ugovore na određeno vrijeme i ugovore bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati; poziva države članice da primjenjuju preporuke Međunarodne organizacije rada kojima je svrha smanjiti broj nesigurnih radnih mjesta, kao što je ograničavanje slučajeva u kojima se mogu koristiti ugovori za nesigurna radna mjesta i razdoblja na koje radnici mogu biti zaposleni na temelju takvih ugovora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da provode aktivne i učinkovite politike za sprečavanje i borbu protiv uznemiravanja na radnom mjestu, uključujući spolno i psihološko uznemiravanje; poziva Komisiju i države članice da osiguraju dobre i adekvatne mehanizme financiranja za programe i mjere borbe protiv uznemiravanja na radnom mjestu, uključujući mehanizme za pružanje potpore ženama u prijavljivanju slučajeva uznemiravanja; poziva države članice i EU da ratificiraju Konvenciju br. 190 Međunarodne organizacije rada o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnost informiranja o posljedicama odluka koje žene donose na tržištu rada i važnosti njihove gospodarske neovisnosti radi zaštite od siromaštva i društvene isključenosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava zabrinutost zbog toga što su žene koje imaju djecu diskriminirane na radnom mjestu zato što su majke, a ne zato što su manje uspješne od svojih kolega; potiče države članice da aktivno promiču pozitivnu sliku o majkama kao zaposlenicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava ključnu ulogu visokokvalitetnih javnih usluga za borbu protiv siromaštva žena, posebno usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja ili skrbi za druge uzdržavane osobe kao što su starije osobe; poziva države članice da uspostave odgovarajuće mehanizme za priznavanje tog životnog postignuća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da klimatske promjene uvelike utječu na siromaštvo žena jer su žene ovisnije o prirodnim resursima i, s obzirom na to da čine većinu siromašnog stanovništva u EU-u, imaju manje resursa da bi se zaštitile od negativnih učinaka klimatskih promjena; žali zbog toga što rodna dimenzija nije dosljedno uključena u klimatske politike EU-a; poziva Komisiju da u klimatske politike i zakonodavstvo EU-a uključi ciljeve rodne ravnopravnosti; mišljenja je da bi se politike paketa za ostvarivanje cilja od 55 % („Fit for 55”) i Socijalni fond za klimatsku politiku trebali oblikovati i provoditi s jasnom rodnom dimenzijom te da bi od njih trebali imati koristi i žene i muškarci; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU i države članice da zaštite žene koje žive u energetskom siromaštvu pružanjem pravovremenog i koordiniranog odgovora kako bi se riješilo pitanje dugoročnih posljedica energetske krize; ističe da se kućanstvima s niskim dohotkom, a posebno starijim ženama i samohranim majkama, mora zajamčiti pristup cjenovno pristupačnim komunalnim uslugama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da uključe pitanje rodne ravnopravnosti u sve politike, programe i mjere te da uspostave bolje politike za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života i odgovarajuće mjere kojima se osigurava sudjelovanje žena na tržištu rada, kao što su bolji rodiljni dopust, znatno dulji očinski dopust, plaćeni i neprenosivi roditeljski dopust, fleksibilno radno vrijeme, ustanove za skrb o djeci na licu mjesta, usluge skrbi i rad na daljinu; ističe važnost rodno osviještene politike i prilagodbe odgovora gospodarske politike na pandemiju bolesti COVID-19 specifičnim potrebama žena i strukturi njihove gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da uključe cilj rodne ravnopravnosti u sve zakonodavstvo, politike, programe i mjere povezane s prometom te da uključe rodnu perspektivu u projekte mobilnosti, cjenovno pristupačnog stanovanja i urbanog planiranja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da se beskućništvo među ženama ne smije podcjenjivati i pogrešno doživljavati kao manji društveni problem u EU-u; ističe da postoji manjak sveobuhvatnih raščlanjenih podataka o prirodi i razmjeru beskućništva žena, zbog čega je taj problem manje vidljiv; apelira na EU i države članice da uključe rodnu perspektivu u politike i prakse koje se odnose na beskućništvo i nedostatak pristupa cjenovno pristupačnom i odgovarajućem smještaju i energiji, kao i da razviju posebne strategije za rješavanje tih problema do 2030. i zajamče da usluge funkcioniraju na odgovarajući i učinkovit način kako bi se odgovorilo na potrebe beskućnica; naglašava važnost priznavanja rodno uvjetovanog nasilja kao jednog od temeljnih uzroka rizika od beskućništva među ženama i ističe da je potrebno razmotriti kako se potrebe žena isprepliću sa širim socioekonomskim i strukturnim preprekama; poziva sve aktere da uključe rodnu perspektivu u Platformu EU-a za borbu protiv beskućništva; uvjeren je da načelo davanja prioriteta smještaju može imati važnu ulogu u borbi protiv beskućništva te poziva na uvođenje tih projekata u svim državama članicama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da pogoršanje socijalne i gospodarske situacije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 pogoduje uznemiravanju i nasilju nad ženama u svim njegovim oblicima, kao i prostituciji, čime se krše ljudska prava; ističe potrebu za povećanjem javnih, financijskih i ljudskih resursa kako bi se pomoglo skupinama kojima prijeti siromaštvo te kako bi se uhvatilo u koštac s rizičnim situacijama s kojima se susreću djeca i mladi, starije osobe, osobe s invaliditetom i beskućnici; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primjećuje da je ekonomska neovisnost žena ključna kako bi mogle izbjeći rodno uvjetovano nasilje; stoga poziva na uspostavu mjera za pružanje potpore i zaštite ženama u tim situacijama, donošenje sveobuhvatne direktive o sprečavanju i borbi protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, dodavanje rodno uvjetovanog nasilja na popis europskih kaznenih djela, ratifikaciju Istanbulske konvencije na razini EU-a te njezinu ratifikaciju u Bugarskoj, Češkoj, Mađarskoj, Latviji, Litvi i Slovačkoj; ističe da je život bez nasilja ključan kako bi žene mogle sudjelovati na tržištu rada, ostvariti svoj puni potencijal i biti financijski neovisne; osuđuje namjerne dezinformacije o alatima i inicijativama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja u EU-u; zabrinut je zbog činjenice da se te dezinformacije ukorjenjuju u Europi i na taj način dodatno otežavaju zaštitu žena od nasilja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da se bore protiv štetnih praksi kao što su genitalno sakaćenje žena, rani i prisilni brakovi te takozvano „nasilje zbog povrede časti”, koje posebno šteti mladim ženama i djevojkama i ograničava ih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je prostitucija težak oblik nasilja i iskorištavanja koji najviše pogađa žene i djecu; poziva države članice da donesu posebne mjere za borbu protiv gospodarskih, socijalnih i kulturnih uzroka prostitucije kako bi se spriječilo da žene pogođene siromaštvom i socijalnom isključenosti postanu žrtve tih mreža iskorištavanja; poziva države članice da donesu posebne mjere za potporu osobama koje se bave prostitucijom kako bi se olakšala njihova društvena i profesionalna reintegracija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da predloži proaktivne mjere u okviru Europskog socijalnog fonda i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj kako bi se promicalo zapošljavanje žena, olakšavanje pristupa socijalnim uslugama i njihov socioekonomski razvoj u ruralnim područjima; potiče države članice da u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima smanje rizik od siromaštva među ženama u ruralnim područjima tako da ih osnažuju i poboljšaju im kvalitetu života osiguravanjem kvalitetnih obrazovnih programa i uvjeta za zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima, uključujući rad na daljinu i dostojne prihode; poziva na donošenje pozitivnih mjera kojima se poljoprivrednice potiču da ostanu u ruralnim područjima, uključujući promicanje centara zajednice koji mogu pružati tehničko savjetovanje i potporu kontinuitetu i preživljavanju poljoprivrednih gospodarstava te za poticanje mladih na ulaganje u poljoprivredu i stoku radi dugoročnog preživljavanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe ključnu ulogu socijalnih fondova i programa EU-a, a posebno Europskog socijalnog fonda plus i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom, Fonda za pravednu tranziciju, Mehanizma za oporavak i otpornost te Fonda za azil, migracije i integraciju; naglašava da bi kroz ESF+ države članice i Komisija trebale nastojati ublažiti socioekonomske učinke krize, osobito na žene, kako bi se povećao broj žena u zaposlenju, olakšalo usklađivanje njihova poslovnog i privatnog života, suzbili siromaštvo i njegova rodna dimenzija te feminizacija siromaštva i rodna diskriminacija na tržištu rada i u obrazovanju i osposobljavanju te kako bi se pružila potpora najranjivijim skupinama i suzbilo siromaštvo djece; poziva države članice da u potpunosti iskoriste te fondove i pritom uzmu u obzir rodnu perspektivu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da bi se u svim državama članicama trebala ubrzati nacionalna nastojanja za uključivanje Roma; poziva Komisiju da promiče uključivanje i da time osigura sudjelovanje Romkinja svih uzrasta na svim razinama, uključujući one koje su zaposlene na lokalnoj i regionalnoj razini te razini EU-a; naglašava da bi se pritom trebala uzeti u obzir ravnopravnost muškaraca i žena te se usmjeriti na izdizanje dobrih praksi država članica na razinu Unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da dopune financijsku pomoć EU-a studijskim programima i projektima kojima se talentiranim Romkinjama pruža prilika da iskoriste kontinuirano obrazovanje kako bi se oslobodile međugeneracijskog siromaštva promicanjem njihova socijalnog uključivanja i razvojem njihova znanja u cilju poboljšanja situacije romske zajednice; poziva države članice da naznače razinu potpore koja bi im trebala za provedbu preporučenih mjera za uključivanje romskog stanovništva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da porast siromaštva među ženama ima velik utjecaj na šire društvo; izražava zabrinutost zbog utjecaja koji će to imati na siromaštvo djece; u tom pogledu pozdravlja donošenje Preporuke Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe velik doprinos žena u području zapošljavanja, kulture, obrazovanja, znanosti i istraživanja; priznaje znatno pogoršanje životnih uvjeta žena zaposlenih u području umjetnosti i kulture te u poljoprivrednim i ruralnim mikropoduzećima i malim poduzećima zbog obustave gospodarskih i kulturnih aktivnosti tijekom pandemije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na zauzimanje rodno osjetljivog pristupa digitalnog tranziciji; poziva Komisiju da se koristi postojećim programima i financijskim sredstvima te da prema potrebi stavi na raspolaganje dodatna sredstva za borbu protiv digitalnog siromaštva žena kako bi žene stekle vještine potrebne za sigurno djelovanje u digitalnom okruženju i kako bi se poboljšala njihova digitalna pismenost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju i države članice da istraže prepreke za žensko poduzetništvo, a posebno da provedu sveobuhvatnu analizu pristupa žena financiranju, što će pomoći u iskorjenjivanju siromaštva žena u EU-u njihovim osnaživanjem u tome da postanu poduzetnice i osnivačice malih i srednjih poduzeća koja doprinose usporednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji; konstatira da žensko poduzetništvo stvara radna mjesta, jača unutarnje tržište i smanjuje nezaposlenost; primjećuje da se smanjenjem birokratskog opterećenja za poduzetnike uklanjaju prepreke za veći broj žena pri pokretanju poslovanja; ističe važnost stjecanja znanja o poduzetništvu i praktičnog iskustva u obrazovanju od rane dobi; poziva Komisiju i države članice da promiču osnaživanje žena obrazovanjem, strukovnim osposobljavanjem i cjeloživotnim učenjem; posebno poziva na snažnije promicanje predmeta iz područja STEM-a, digitalnog obrazovanja, umjetne inteligencije i financijske pismenosti u cilju borbe protiv postojećih stereotipa i osiguravanja sudjelovanja većeg broja žena u tim sektorima i njihova doprinosa razvoju tih sektora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da se pobrinu da sve nove fiskalne politike, uključujući i oporezivanje koje ima jasnu rodnu dimenziju, služe suzbijanju i iskorjenjivanju svih dimenzija socioekonomskih i rodnih nejednakosti (25); poziva države članice da izbjegavaju rodnu diskriminaciju u svojim poreznim politikama te da ukinu poreze na ženske higijenske potrepštine, koji nerazmjerno ugrožavaju dostojanstvo žena s nižim dohotkom, i da time osiguraju da sve žene imaju pristup tim osnovnim proizvodima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da pri reformiranju mirovinskih sustava i prilagodbi dobi za umirovljenje uzmu u obzir rodnu dimenziju te razlike između žena i muškaraca u obrascima rada, uključujući sve oblike neplaćenog rada, kao i veći rizik od diskriminacije žena, osobito onih starijih, na tržištu rada; poziva države članice da poduzmu konkretne mjere za sprečavanje i suzbijanje rizika od siromaštva kod starijih i umirovljenih žena uzrokovanog starenjem stanovništva i udjelom starijih žena u nepovoljnom ili osjetljivom položaju; poziva države članice da u svoje mirovinske sustave uračunaju razdoblja neplaćenog pružanja skrbi, na primjer u obliku bodova za skrb ili drugih mjera koje se dodaju mirovini pružatelja skrbi, bez obzira na to pruža li se skrb maloljetnoj djeci, starijim osobama, bolesnim osobama ili osobama s invaliditetom, te da istodobno potiču muškarce da postanu pružatelji skrbi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da izbjegava promicanje bilo kakvih političkih preporuka koje bi dovele do povećanja nesigurnih radnih odnosa, deregulacije radnog vremena, smanjenja plaća, napada na kolektivno pregovaranje ili privatizacije javnih usluga i sustava socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja trenutačne pregovore o donošenju direktive o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji; poziva institucije EU-a da donesu okvir EU-a za uspostavu ili prilagodbu minimalne plaće po državi na temelju nacionalne košarice robe i usluga po stvarnim cijenama, uključujući, među ostalim, odgovarajuće stanovanje, zdravu i uravnoteženu prehranu, odjeću, održiv prijevoz i održivu energiju, zdravstvenu skrb i resurse koji ljudima omogućuju da smisleno sudjeluju u društvu, kulturi i obrazovanju, što bi osiguralo dostojan životni standard koji bi djelomično pomogao u smanjenju siromaštva unatoč zaposlenju, osobito među ženama; poziva na pravedne i primjerene minimalne plaće u državama članicama kao nužnu zaštitnu mjeru kako bi se osigurala pravednija raspodjela plaća i zajamčila minimalna plaća kojom se štite žene i muškarci na tržištu rada; mišljenja je da se okvir za minimalnu plaću mora stvoriti i očuvati primjenom jasnih pravila, transparentnih postupaka, učinkovitih praksi i kriterija i vodećih pokazatelja za ocjenu prikladnosti te uz doprinos, među ostalim, savjetodavnih tijela i socijalnih partnera; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da ambiciozno provode europsko jamstvo za djecu i Direktivu o transparentnosti plaća, kao i buduću direktivu o minimalnim plaćama te preporuku o minimalnom dohotku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žali zbog toga što se, općenito gledajući, rodno osviještena politika još ne primjenjuje u cijelom proračunu EU-a, kao što je istaknuo Europski revizorski sud, te poziva na hitno rješavanje te situacije; ističe da se rodno osviještena politika mora uključiti u sve razine ciklusa politika i da se mora temeljiti na pouzdanim podacima; ističe važnost provedbe rodno osjetljivog proračuna, među ostalim u svim programima obuhvaćenima proračunom za 2022., kako bi se postigla rodna ravnopravnost i iskorijenilo siromaštvo žena; u tom kontekstu poziva Komisiju da ubrza uvođenje učinkovite, transparentne i sveobuhvatne metodologije i da blisko surađuje s Parlamentom u mjerenju relevantnih rodnih rashoda, kao što je utvrđeno u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o Boljoj izradi zakonodavstva (26), kako bi se mogli pokazati konkretni rezultati za proračun za 2022. i radi proširenja metodologije na sve programe višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da je zbog fiskalnog kapaciteta EU-a možda potrebna revizija trenutačnog gospodarskog i društvenog upravljanja kako bi se smanjilo nejednakosti i siromaštvo žena i postiglo ravnopravnost spolova; poziva na usklađivanje gospodarskog i društvenog upravljanja s postizanjem ciljeva rodne ravnopravnosti i iskorjenjivanja siromaštva žena; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Vijeće da uspostavi poseban sastav za rodnu ravnopravnost kako bi se donijele zajedničke i konkretne mjere za rješavanje problema u području prava žena i rodne ravnopravnosti te kako bi se osiguralo da se o pitanjima rodne ravnopravnosti raspravlja na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju i države članice da analiziraju nejednaki učinak inflacije i povećanja cijena energije na spolove do kojeg je došlo u kontekstu ruskog rata protiv Ukrajine te da tu razliku uzmu u obzir pri provedbi mjera za ublažavanje njihova učinka na najsiromašnije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(2)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(3)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(4)  SL C 233 E, 28.9.2006., str. 130.

(5)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 77.

(6)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 56.

(7)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(8)  SL C 298, 23.8.2018., str. 14.

(9)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(10)  SL C 346, 27.9.2018., str. 6.

(11)  SL C 363, 28.10.2020., str. 80.

(12)  SL C 411, 27.11.2020., str. 38.

(13)  SL C 331, 17.8.2021., str. 5.

(14)  SL C 456, 10.11.2021., str. 191.

(15)  SL C 99, 1.3.2022., str. 122.

(16)  SL C 465, 17.11.2021., str. 62.

(17)  SL C 58, 15.2.2018., str. 192.

(18)  Web stranica Eurostata „Životni uvjeti u Europi – siromaštvo i socijalna isključenost”, pristupljeno 30. svibnja 2022. Dostupna je na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Europski institut za ravnopravnost spolova, „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work” (Indeks rodne ravnopravnosti za 2020.: Digitalizacija i budućnost rada), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.

(20)  Web stranica Eurostata „Statistički podaci o razlici u plaći između spolova”, pristupljeno 30. svibnja 2022. Dostupna je na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(21)  „Statistički podaci o razlici u plaći između spolova”.

(22)  https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1

(23)  Članak Eurostata od 3. veljače 2021.„Uklanjanje rodne razlike u mirovinama?”.

(24)  EIGE, Baza podataka o rodnoj statistici, pristupljeno 30. svibnja 2022. Dostupna je na sljedećoj adresi: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  Izvješće Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja iz travnja 2017. naslovljeno „Rodna ravnopravnost i oporezivanje u Europskoj uniji”.

(26)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Indopacifička strategija u području trgovine i ulaganja

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o indopacifičkoj strategiji u području trgovine i ulaganja (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji (JOIN(2021)0024),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji,

| — | uzimajući u obzir strategiju Nizozemske za indo-pacifičku regiju od 13. studenoga 2020. pod naslovom „Indo-pacifička regija: smjernice za jačanje suradnje Nizozemske i EU-a s partnerima u Aziji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Nizozemske za indo-pacifičku regiju od 13. studenoga 2020. pod naslovom „Indo-pacifička regija: smjernice za jačanje suradnje Nizozemske i EU-a s partnerima u Aziji”,

| — | uzimajući u obzir političke smjernice njemačke savezne vlade za indo-pacifičku regiju iz rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice njemačke savezne vlade za indo-pacifičku regiju iz rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. pod naslovom „Globalna poveznica” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. pod naslovom „Globalna poveznica” (JOIN(2021)0030),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 19. rujna 2018. po naslovom „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 19. rujna 2018. po naslovom „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” (JOIN(2018)0031),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118),

| — | uzimajući u obzir govor o stanju Unije 2021. predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 15. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor o stanju Unije 2021. predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 15. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje za medije Europske službe za vanjsko djelovanje i Ministarstva vanjskih poslova SAD-a od 3. prosinca 2021. o savjetovanjima na visokoj razini o indo-pacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje za medije Europske službe za vanjsko djelovanje i Ministarstva vanjskih poslova SAD-a od 3. prosinca 2021. o savjetovanjima na visokoj razini o indo-pacifičkoj regiji,

| — | uzimajući u obzir 11. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe održan u Kambodži 16. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe održan u Kambodži 16. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”, kako je predstavljena u strateškom pregledu EU-a i Kine od 12. ožujka 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”, kako je predstavljena u strateškom pregledu EU-a i Kine od 12. ožujka 2019.,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni sporazum o ulaganjima koji su EU i Kina u načelu sklopili 30. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni sporazum o ulaganjima koji su EU i Kina u načelu sklopili 30. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 21. listopada 2021. upućenu potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 21. listopada 2021. upućenu potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (1),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 29. travnja 2021. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima EU-a i Indije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 29. travnja 2021. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima EU-a i Indije (2),

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. na temu „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini te njegov akcijski plan u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. na temu „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini te njegov akcijski plan u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju”,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 16. rujna 2010. o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 16. rujna 2010. o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini (4) i Sporazum o zaštiti ulaganja od 19. listopada 2018. između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini (4) i Sporazum o zaštiti ulaganja od 19. listopada 2018. između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Singapura, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini (5) i Sporazum o zaštiti ulaganja od 30. lipnja 2019. između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini (5) i Sporazum o zaštiti ulaganja od 30. lipnja 2019. između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (6),

| — | uzimajući u obzir sklapanje Sporazuma o partnerstvu između Europske unije, s jedne strane, i članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sklapanje Sporazuma o partnerstvu između Europske unije, s jedne strane, i članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije, Novog Zelanda i Indonezije, koji su u tijeku, te pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Malezije, Tajlanda i Filipina, koji su trenutačno na čekanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije, Novog Zelanda i Indonezije, koji su u tijeku, te pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Malezije, Tajlanda i Filipina, koji su trenutačno na čekanju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (7),

| — | uzimajući u obzir odluku donesenu na sastanku ministara EU-a i ASEAN-a održanom 21. siječnja 2019. o uspostavi strateškog partnerstva EU-a i ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku donesenu na sastanku ministara EU-a i ASEAN-a održanom 21. siječnja 2019. o uspostavi strateškog partnerstva EU-a i ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir 29. sastanak Zajedničkog odbora za suradnju EU-a i ASEAN-a, koji je održan 11. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 29. sastanak Zajedničkog odbora za suradnju EU-a i ASEAN-a, koji je održan 11. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir inauguracijski međuregionalni dijalog Međuparlamentarne skupštine Europskog parlamenta i ASEAN-a (AIPA) održan 22. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inauguracijski međuregionalni dijalog Međuparlamentarne skupštine Europskog parlamenta i ASEAN-a (AIPA) održan 22. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama od 12. prosinca 2015. i Komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama od 12. prosinca 2015. i Komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 27. listopada 2021. o provedbi i izvršenju trgovinskih sporazuma EU-a (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 27. listopada 2021. o provedbi i izvršenju trgovinskih sporazuma EU-a (COM(2021)0654),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o provedbi zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o provedbi zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018. (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Koreje (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Koreje (14),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0170/2022),

| A. | budući da je indopacifička regija postala geopolitička i geoekonomska realnost; budući da zbog sve veće gospodarske, demografske i političke važnosti ta regija postaje jedan od ključnih aktera u oblikovanju međunarodnog poretka i rješavanju globalnih izazova; budući da se težište svjetskog gospodarstva premjestilo s Atlantika na Pacifik; |
| --- | --- |

A.

budući da je indopacifička regija postala geopolitička i geoekonomska realnost; budući da zbog sve veće gospodarske, demografske i političke važnosti ta regija postaje jedan od ključnih aktera u oblikovanju međunarodnog poretka i rješavanju globalnih izazova; budući da se težište svjetskog gospodarstva premjestilo s Atlantika na Pacifik;

| B. | budući da su Europa i indopacifička regija zajedno odgovorne za više od 70 % svjetske trgovine robom i uslugama te više od 60 % izravnih stranih ulaganja, a njihova je godišnja trgovina 2019. dosegla 1,5 bilijuna EUR; budući da indopacifička regija čini 60 % svjetskog bruto domaćeg proizvoda (BDP) i da doprinosi dvjema trećinama svjetskog gospodarskog rasta; budući da je EU najveći ulagač u regiji, što uključuje četiri od deset najvećih svjetskih trgovinskih partnera EU-a (Kina, Japan, Južna Koreja i Indija) (15); |
| --- | --- |

B.

budući da su Europa i indopacifička regija zajedno odgovorne za više od 70 % svjetske trgovine robom i uslugama te više od 60 % izravnih stranih ulaganja, a njihova je godišnja trgovina 2019. dosegla 1,5 bilijuna EUR; budući da indopacifička regija čini 60 % svjetskog bruto domaćeg proizvoda (BDP) i da doprinosi dvjema trećinama svjetskog gospodarskog rasta; budući da je EU najveći ulagač u regiji, što uključuje četiri od deset najvećih svjetskih trgovinskih partnera EU-a (Kina, Japan, Južna Koreja i Indija) (15);

| C. | budući da EU trenutačno ima četiri bilateralna trgovinska sporazuma u toj regiji (s Japanom, Singapurom, Južnom Korejom i Vijetnamom), pet strateških partnerstava (s ASEAN-om, Kinom, Indijom, Japanom i Južnom Korejom) i dva partnerstva o povezanosti (s Japanom i Indijom); |
| --- | --- |

C.

budući da EU trenutačno ima četiri bilateralna trgovinska sporazuma u toj regiji (s Japanom, Singapurom, Južnom Korejom i Vijetnamom), pet strateških partnerstava (s ASEAN-om, Kinom, Indijom, Japanom i Južnom Korejom) i dva partnerstva o povezanosti (s Japanom i Indijom);

| D. | budući da su Europska unija i ASEAN otvorili novo poglavlje u svojim dugotrajnim odnosima sklapanjem strateškog partnerstva u prosincu 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da su Europska unija i ASEAN otvorili novo poglavlje u svojim dugotrajnim odnosima sklapanjem strateškog partnerstva u prosincu 2020.;

| E. | budući da bi poboljšani međuparlamentarni odnosi i parlamentarna diplomacija između Europskog parlamenta i parlamenata jugoistočne Azije – putem Međuparlamentarne skupštine s ASEAN-om (AIPA) – trebali odražavati budući program širih i dubljih odnosa EU-a i ASEAN-a; budući da su Europski parlament i ASEAN prirodni partneri sa znatnim potencijalom za doprinos jačanju odnosa EU-a i ASEAN-a; |
| --- | --- |

E.

budući da bi poboljšani međuparlamentarni odnosi i parlamentarna diplomacija između Europskog parlamenta i parlamenata jugoistočne Azije – putem Međuparlamentarne skupštine s ASEAN-om (AIPA) – trebali odražavati budući program širih i dubljih odnosa EU-a i ASEAN-a; budući da su Europski parlament i ASEAN prirodni partneri sa znatnim potencijalom za doprinos jačanju odnosa EU-a i ASEAN-a;

| F. | budući da se odnosi EU-a i ASEAN-a temelje na zajedničkim vrijednostima i načelima međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, učinkovitom i održivom multilateralizmu te slobodnoj i poštenoj trgovini; budući da su subjekti sa sjedištem u EU-u najveći pružatelj izravnih stranih ulaganja u regiju ASEAN-a; budući da je EU treći najveći trgovinski partner ASEAN-a i da je ASEAN u cjelini treći najveći trgovinski partner EU-a izvan Europe; budući da su pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a obustavljeni uzajamnim dogovorom od 2009.; |
| --- | --- |

F.

budući da se odnosi EU-a i ASEAN-a temelje na zajedničkim vrijednostima i načelima međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, učinkovitom i održivom multilateralizmu te slobodnoj i poštenoj trgovini; budući da su subjekti sa sjedištem u EU-u najveći pružatelj izravnih stranih ulaganja u regiju ASEAN-a; budući da je EU treći najveći trgovinski partner ASEAN-a i da je ASEAN u cjelini treći najveći trgovinski partner EU-a izvan Europe; budući da su pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a obustavljeni uzajamnim dogovorom od 2009.;

| G. | budući da napori Koreje u pogledu provedbe poglavlja o trgovini i održivom razvoju nisu optimalni; budući da su potrebna konkretnija poboljšanja; |
| --- | --- |

G.

budući da napori Koreje u pogledu provedbe poglavlja o trgovini i održivom razvoju nisu optimalni; budući da su potrebna konkretnija poboljšanja;

| H. | budući da nekoliko indo-pacifičkih zemalja ima koristi od carinskih povlastica EU-a u okviru općeg sustava povlastica (OSP), čime je olakšan pristup tržištima EU-a, te budući da najmanje razvijene zemlje u regiji imaju koristi od sporazuma „Sve osim oružja” bez carina i kvota (EBA); budući da su Pakistan, Filipini i Šri Lanka korisnici posebnog dogovora o poticajima za održivi razvoj i dobro upravljanje (OSP+); budući da su ti instrumenti doprinijeli gospodarskom razvoju tih zemalja, njihovu poštovanju ljudskih i radničkih prava, zaštiti okoliša i poboljšanjima u dobrom upravljanju; |
| --- | --- |

H.

budući da nekoliko indo-pacifičkih zemalja ima koristi od carinskih povlastica EU-a u okviru općeg sustava povlastica (OSP), čime je olakšan pristup tržištima EU-a, te budući da najmanje razvijene zemlje u regiji imaju koristi od sporazuma „Sve osim oružja” bez carina i kvota (EBA); budući da su Pakistan, Filipini i Šri Lanka korisnici posebnog dogovora o poticajima za održivi razvoj i dobro upravljanje (OSP+); budući da su ti instrumenti doprinijeli gospodarskom razvoju tih zemalja, njihovu poštovanju ljudskih i radničkih prava, zaštiti okoliša i poboljšanjima u dobrom upravljanju;

| I. | budući da se geopolitičko natjecanje u svjetskom poretku između glavnih aktera i dalje intenzivira, posebno između Sjedinjenih Američkih Država i Kine, što znatno utječe na svjetsku trgovinu; budući da su nedavni događaji utjecali na globalne održive lance opskrbe i nabavu kritičnih sirovina, što je dovelo do povećanja cijena energije i hrane; budući da su odnosi EU-a i Kine višestrane prirode, pri čemu je Kina partner za suradnju, ali i gospodarski konkurent te stalni rival u nizu područja; |
| --- | --- |

I.

budući da se geopolitičko natjecanje u svjetskom poretku između glavnih aktera i dalje intenzivira, posebno između Sjedinjenih Američkih Država i Kine, što znatno utječe na svjetsku trgovinu; budući da su nedavni događaji utjecali na globalne održive lance opskrbe i nabavu kritičnih sirovina, što je dovelo do povećanja cijena energije i hrane; budući da su odnosi EU-a i Kine višestrane prirode, pri čemu je Kina partner za suradnju, ali i gospodarski konkurent te stalni rival u nizu područja;

| J. | budući da je Sveobuhvatni i progresivni sporazum za transpacifičko partnerstvo (CPTPP) otvoren trgovinski sporazum okrenut budućnosti čiji je cilj osigurati jednake uvjete i trgovinsko okruženje utemeljeno na pravilima u indopacifičkoj regiji, pružajući model regionalne trgovinske integracije; budući da se SAD povukao iz tog sporazuma u siječnju 2017., dok su Kina, Tajvan i Ujedinjena Kraljevina službeno podnijeli zahtjev za pristupanje 2021. godine; |
| --- | --- |

J.

budući da je Sveobuhvatni i progresivni sporazum za transpacifičko partnerstvo (CPTPP) otvoren trgovinski sporazum okrenut budućnosti čiji je cilj osigurati jednake uvjete i trgovinsko okruženje utemeljeno na pravilima u indopacifičkoj regiji, pružajući model regionalne trgovinske integracije; budući da se SAD povukao iz tog sporazuma u siječnju 2017., dok su Kina, Tajvan i Ujedinjena Kraljevina službeno podnijeli zahtjev za pristupanje 2021. godine;

| K. | budući da je Regionalno sveobuhvatno gospodarsko partnerstvo (RCEP), pod vodstvom ASEAN-a, koje su također potpisale i Australija, Kina, Japan, Republika Koreja i Novi Zeland, stupilo na snagu u siječnju 2022., čime je stvoren najveći svjetski trgovinski blok; budući da RCEP namjerava promicati veću regionalnu suradnju u trgovini i ulaganjima i u digitalnoj trgovini, istodobno rješavajući regulatorna pitanja kako bi se olakšala prekogranična kretanja, uz uvrštavanje tek ograničenih odredbi o radu i okolišu; |
| --- | --- |

K.

budući da je Regionalno sveobuhvatno gospodarsko partnerstvo (RCEP), pod vodstvom ASEAN-a, koje su također potpisale i Australija, Kina, Japan, Republika Koreja i Novi Zeland, stupilo na snagu u siječnju 2022., čime je stvoren najveći svjetski trgovinski blok; budući da RCEP namjerava promicati veću regionalnu suradnju u trgovini i ulaganjima i u digitalnoj trgovini, istodobno rješavajući regulatorna pitanja kako bi se olakšala prekogranična kretanja, uz uvrštavanje tek ograničenih odredbi o radu i okolišu;

| L. | budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 ubrzala niz geopolitičkih trendova koji su već bili u tijeku; budući da je, osim toga, naglasila potrebu za produbljenjem međunarodne suradnje, primjerice u zdravstvenom sektoru; budući da je također prokazala nedostatak otpornosti gospodarstava država članica i ukazala na slabe točke u globalnim lancima opskrbe i istaknula potrebu za većom diversifikacijom; |
| --- | --- |

L.

budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 ubrzala niz geopolitičkih trendova koji su već bili u tijeku; budući da je, osim toga, naglasila potrebu za produbljenjem međunarodne suradnje, primjerice u zdravstvenom sektoru; budući da je također prokazala nedostatak otpornosti gospodarstava država članica i ukazala na slabe točke u globalnim lancima opskrbe i istaknula potrebu za većom diversifikacijom;

| M. | budući da se geopolitička stvarnost drastično promijenila od ruske invazije na Ukrajinu u veljači 2022., zbog čega je daljnja suradnja EU-a s indopacifičkim partnerima još važnija i hitnija kako bi se diversificirali naši trgovinski odnosi, produbila naša suradnja u području ključnih tehnologija i tehnologija u nastajanju, digitalnih pitanja i sirovina, ojačali i diversificirali lanci opskrbe, njihova otpornost i održivost te pomoglo u suočavanju s globalnim izazovima; |
| --- | --- |

M.

budući da se geopolitička stvarnost drastično promijenila od ruske invazije na Ukrajinu u veljači 2022., zbog čega je daljnja suradnja EU-a s indopacifičkim partnerima još važnija i hitnija kako bi se diversificirali naši trgovinski odnosi, produbila naša suradnja u području ključnih tehnologija i tehnologija u nastajanju, digitalnih pitanja i sirovina, ojačali i diversificirali lanci opskrbe, njihova otpornost i održivost te pomoglo u suočavanju s globalnim izazovima;

| N. | budući da su klimatske promjene i uništavanje okoliša egzistencijalne prijetnje indo-pacifičkoj regiji, Europi i ostatku svijeta; budući da je samo 2021. više od 57 milijuna ljudi u indo-pacifičkoj regiji bilo pogođeno katastrofama povezanima s klimatskim promjenama (16); |
| --- | --- |

N.

budući da su klimatske promjene i uništavanje okoliša egzistencijalne prijetnje indo-pacifičkoj regiji, Europi i ostatku svijeta; budući da je samo 2021. više od 57 milijuna ljudi u indo-pacifičkoj regiji bilo pogođeno katastrofama povezanima s klimatskim promjenama (16);

| O. | budući da, kako je navedeno u reviziji trgovinske politike, EU surađuje sa svojim partnerima kako bi se zajamčilo poštovanje univerzalnih vrijednosti, posebno promicanje i zaštita ljudskih prava; budući da to uključuje temeljne standarde rada, socijalnu zaštitu, rodnu ravnopravnost te borbu protiv klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

O.

budući da, kako je navedeno u reviziji trgovinske politike, EU surađuje sa svojim partnerima kako bi se zajamčilo poštovanje univerzalnih vrijednosti, posebno promicanje i zaštita ljudskih prava; budući da to uključuje temeljne standarde rada, socijalnu zaštitu, rodnu ravnopravnost te borbu protiv klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti;

| P. | budući da su najudaljenije regije i prekomorske zemlje i područja EU-a, koji su ustavno povezani s državama članicama, važan dio pristupa EU-a indo-pacifičkoj regiji; |
| --- | --- |

P.

budući da su najudaljenije regije i prekomorske zemlje i područja EU-a, koji su ustavno povezani s državama članicama, važan dio pristupa EU-a indo-pacifičkoj regiji;

| 1. | pozdravlja strategiju EU-a za suradnju u indopacifičkoj regiji, u kojoj su održiva i poštena trgovina i ulaganja utvrđeni kao prioritet; smatra da je ključan njezin glavni naglasak na uključivosti i suradnji na temelju zajedničkih vrijednosti i načela, uključujući predanost poštovanju demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; poziva na razvoj strateškog pristupa i suradnje EU-a s indopacifičkom regijom na temelju multilateralnog međunarodnog poretka zasnovanog na pravilima, u čijem je središtu modernizirana Svjetska trgovinska organizacija, utemeljena na načelima otvorenog okruženja za trgovinu i ulaganja, jednakih uvjeta, reciprociteta i uzajamne koristi; ističe da bi taj novi pristup trebao predstavljati temeljito preusmjeravanje na temelju zajedničkih interesa jer je ta regija bitna za blagostanje EU-a; napominje da se u indopacifičkoj regiji nalaze veliki plovni putovi koji su od ključne važnosti za trgovinu EU-a, pri čemu 40 % vanjske trgovine EU-a prolazi kroz Južno kinesko more, što upravljanje oceanima i stabilnost u toj regiji čini zajedničkim pitanjem i područjem suradnje; ističe potrebu za održavanjem slobodnog i otvorenog indopacifičkog područja za sve i očuvanjem slobodnih i otvorenih pomorskih opskrbnih pravaca uz potpuno poštovanje međunarodnog prava, posebno Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) i načela slobode plovidbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da ojača partnerstva sa svim relevantnim akterima u indopacifičkoj regiji, uzimajući u obzir podregionalnu dinamiku i posebnosti, kojima se jača međunarodni poredak utemeljen na pravilima i rješavaju zajednički globalni izazovi te poziva Komisiju da blisko surađuje sa svojim indopacifičkim partnerima sličnih stavova kako bi se vrijednosni lanci osnažili jačanjem otpornosti, održivosti i kružnosti naših gospodarstava i diversifikacijom trgovinskih odnosa radi smanjivanja strateških ovisnosti u kritičnim lancima opskrbe s posebnim naglaskom na tehnologijama, sirovinama i poljoprivrednim proizvodima, radom na potpunoj provedbi i boljem izvršenju postojećih trgovinskih sporazuma, dovršetkom tekućih trgovinskih pregovora i razvojem suradnje u strateškim sektorima; ističe važnost suradnje s indopacifičkim zemljama sličnih stavova na utvrđivanju tehničkih i industrijskih standarda radi daljnjeg promicanja EU-a kao globalnog predvodnika u postavljanju standarda; ističe važnost razvoja novih sporazuma o digitalnom partnerstvu koji se temelje na odlukama o primjerenosti zaštite podataka, počevši s Japanom, Republikom Korejom i Singapurom; nadalje poziva Komisiju da blisko surađuje s indopacifičkim partnerima u postupku provedbe planiranog okvira za dužnu pažnju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na predanost EU-a jačanju prava žena i ljudskih prava te praćenju rodnog učinka njegovih trgovinskih povlastica; ponovo izražava potporu rodno osviještenoj politici u trgovinskoj politici i poziva na učinkovite mjere za borbu protiv iskorištavanja žena u industrijama usmjerenima na izvoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi EU trebao bolje i strateški usmjerenije koristiti svoj gospodarski utjecaj, poštujući pritom političke i gospodarske osobitosti svojih partnerskih zemalja i njihovih interesa, kako bi ostvario svoje geopolitičke i transformacijske ciljeve, i to primjenom cijelog integriranog raspona političkih instrumenata u tu svrhu, uključujući mehanizam OSP-a, te kako bi promicao globalne standarde održivog razvoja, Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja, kružno gospodarstvo, ljudska prava, uključujući prava etničkih i vjerskih manjina, radnička prava, konvencije Međunarodne organizacije rada, rodnu ravnopravnost, dobro upravljanje, borbu protiv klimatskih promjena i provedbu Pariškog sporazuma, borbu protiv krčenja šuma i gubitka biološke raznolikosti te održivo ribarstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na brzu provedbu nedavno donesene strategije EU-a Global Gateway u koordinaciji sa strategijom za indo-pacifičku regiju kako bi se potaknula održiva povezivost u indo-pacifičkoj regiji i s njom; u tom kontekstu pozdravlja napredak postignut u partnerstvima za povezivost s Japanom i Indijom; zalaže se za uspostavu partnerstva za povezivost s ASEAN-om radi povezivanja s postojećim glavnim planom ASEAN-a o povezivosti; traži pojačanu suradnju s drugim regionalnim partnerima kao što su Australija i Republika Koreja; naglašava potrebu za povezivanjem strategije Global Gateway s drugim inicijativama za pouzdanu povezivost, kao što su Build Back Better World i mreža Blue Dot, te za poticanjem suradnje u području visokokvalitetne infrastrukture s Četverostranim dijalogom o sigurnosti (QUAD); |
| --- | --- |

5.

Sporazumi o slobodnoj trgovini i sporazumi o zaštiti ulaganja koji su na snazi: izvršenje, provedba i modernizacija

| 6. | pozdravlja znatan rast bilateralne trgovine između EU-a i Južne Koreje od stupanja na snagu Sporazuma o slobodnoj trgovini 2011.; zadovoljan je nedavnim koracima koje je Južna Koreja poduzela u pogledu ratifikacije i provedbe konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 29, 87 i 98 te provedenim promjenama u zakonodavstvu o radu slijedom izvješća panela stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj; očekuje konkretnu provedbu ratifikacija; podsjeća da panel primjećuje da u tekstu Sporazuma o slobodnoj trgovini ne postoje izričiti ciljevi i ključne etape povezane s ratifikacijom konvencija Međunarodne organizacije rada; poziva Južnu Koreju da brzo poduzme potrebne korake kako bi ratificirala preostalu Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 105 te da nastavi ostvarivati napredak u pogledu rodne ravnopravnosti i prava žena; podržava daljnju suradnju između EU-a i Južne Koreje u pogledu poluvodiča; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva preostale države članice EU-a da nastave s unutarnjom ratifikacijom Sporazuma o zaštiti ulaganja između EU-a i Singapura i Sporazuma o partnerstvu i suradnji potpisanih u listopadu 2018., posebno s obzirom na važnost Singapura kao najvećeg odredišta izravnih stranih ulaganja EU-a u Aziji, pri čemu su krajem 2020. izravna strana ulaganja EU-a u Singapur iznosila 256 milijardi EUR; poziva Singapur da uloži veće napore u ratifikaciju i provedbu temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana (EPA) ima ključnu ulogu u stvaranju održivije trgovine; pozdravlja povećanje stopa iskorištenosti povlastica za izvoz iz EU-a u Japan tijekom 2020.; poziva na početak pregovora o uključivanju odredbi o tokovima podataka u Sporazum o gospodarskom partnerstvu; primjećuje da je ostvaren napredak u proširenju popisa za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla za obje strane, stopama iskorištenosti carinskih kvota koje je Japan otvorio izvoznicima iz EU-a i postupku ratifikacije Konvencije Međunarodne organizacije rada br. 105 u Japanu; ističe da je potreban daljnji brz napredak u provedbi sporazuma, uključujući liberalizaciju trgovine uslugama i ratifikaciju konvencije Međunarodne organizacije rada br. 111; ponavlja svoj poziv na ranu reviziju poglavlja o trgovini i održivom razvoju kako bi se ojačale njegove provedbene odredbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da ratificiraju Sporazum o zaštiti ulaganja između EU-a i Vijetnama kako bi stupio na snagu i stvorio povoljne uvjete za poticanje ulaganja EU-a u Vijetnam i regiju, posebno u područjima kojima se promiču zelena transformacija i kružno gospodarstvo; ističe važnost poglavlja o trgovini i održivom razvoju za EU i traži brz dovršetak uspostave unutarnjih savjetodavnih skupina; podsjeća na zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava; smatra da je revizija kaznenog zakona Vijetnama važna kako bi se osigurala učinkovita provedba temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; poziva Vijetnam da dovrši svoje ključne reforme u skladu s tim sporazumom i da brzo osigura ratifikaciju Konvencije br. 87 do 2023.; apelira na Vijetnam da nastavi raditi na postizanju jednakog postupanja prema državama članicama EU-a u pogledu farmaceutskih proizvoda i da zajamči potpunu provedbu sanitarnih i fitosanitarnih odredbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na nastavak djelovanja usmjerenih na senzibilizaciju među poduzećima, dionicima, civilnim društvom, socijalnim partnerima i građanima o postojećim sporazumima o slobodnoj trgovini i prilikama koje oni pružaju; poziva na pojačanu tehničku i financijsku potporu kada je to potrebno kako bi se partnerskim zemljama pomoglo da učinkovito provedu sporazume o slobodnoj trgovini, posebno poglavlja o trgovini i održivom razvoju; poziva Komisiju da surađuje s našim indo-pacifičkim partnerima i u kontekstu revizije trgovine i održivog razvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na važnost parlamentarne diplomacije u ubrzavanju pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i država članica ASEAN-a; |
| --- | --- |

11.

Bilateralni sporazumi o slobodnoj trgovini u fazi pregovora i/ili ratifikacije (pozitivni trgovinski program)

| 12. | poziva na znatan napredak pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije te EU-a i Novog Zelanda tako da do njihova dovršetka dođe do sredine 2022. kako bi Europski parlament mogao propisno ratificirati te uravnotežene sporazume u trenutačnom parlamentarnom mandatu ne dovodeći u pitanje sadržaj sporazuma; smatra da je, posebno u aktualnoj geopolitičkoj situaciji, iznimno važno da demokracije ojačaju svoje uzajamne odnose, među ostalim i u području trgovine; ističe važnost sveobuhvatnog i provedivog poglavlja o trgovini i održivom razvoju te podsjeća na potrebu da Pariški sporazum bude ključna klauzula kako bi se odrazila ambicija da on u tim područjima postane sporazum zlatnog standarda; ponavlja da je potrebno uzeti u obzir specifičnost i osjetljivost poljoprivrednog sektora te postići zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla u objema zemljama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja odluku o nastavku pregovora o sveobuhvatnom i uzajamno korisnom trgovinskom sporazumu s Indijom kojim se promiču zajedničke demokratske vrijednosti i ljudska prava, temeljna radnička prava i rodna ravnopravnost, predanost promicanju uključivog i dosljednog globalnog poretka utemeljenog na pravilima, učinkovit multilateralizam i pojačana provedba u području trgovine i održivog razvoja s naglaskom na suzbijanju klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti; pozdravlja odluku o pokretanju pregovora o zasebnom sporazumu o zaštiti ulaganja i sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla; pozdravlja uspostavu stalnih struktura između EU-a i Indije kao što su dijalozi na visokoj razini u nekoliko sektora; pozdravlja angažiranost Indije na ispunjenju ambicija EU-a u pogledu sadržaja i rasporeda; pozdravlja zajednički prijedlog predsjednice von der Leyen i premijera Modija o osnivanju Vijeća EU-a i Indije za trgovinu i tehnologiju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu da se EU uključi u sveobuhvatan dijalog s Kinom kojim će se odlučno braniti interesi i vrijednosti EU-a, uzimajući u obzir trenutačni geopolitički globalni kontekst pun izazova, uključujući rusku invaziju na Ukrajinu; ističe da je Kina partner EU-a za suradnju i pregovore, ali i konkurent u sve većem broju područja i stalni rival; ponovno upućuje poziv da EU, kako je istaknuto u Rezoluciji Parlamenta od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu, razvije asertivniju, sveobuhvatniju i dosljedniju strategiju za Kinu kojom se ujedinjuju sve države članice i odnosi s Kinom oblikuju u interesu cijelog EU-a; ističe da bi se tom strategijom trebao promicati multilateralni poredak koji se temelji na pravilima, da bi u njezinu središtu trebala biti obrana vrijednosti i interesa EU-a te da bi se ona trebala temeljiti na trima načelima: suradnje tamo gdje je to moguće, konkurencije tamo gdje je to potrebno, i konfrontiranja tamo gdje je to nužno; ističe da je osobito važno nastaviti suradnju s Kinom kako bi se promicala rješenja za zajedničke izazove i surađuju u pitanjima od zajedničkog interesa kao što je borba protiv klimatskih promjena; potvrđuje da je potpora Kine bila ključna za sklapanje Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potvrđuje da kontinuirano kašnjenje Kine u usklađivanju sa svim pravilima WTO-a i dalje komplicira trgovinske odnose između EU-a i Kine; smatra da su glavni problemi koje treba riješiti višestruke prepreke s kojima se europska poduzeća suočavaju pri pristupu kineskom tržištu, zaštita prava intelektualnog vlasništva, krivotvorenje, pitanja sigurnosti proizvoda, socijalni i ekološki standardi, prisilni prijenosi tehnologije, obvezni zajednički pothvati, nepoštene subvencije i nepošteno tržišno natjecanje poduzeća u državnom vlasništvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje da su rasprave o ratifikaciji Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima između EU-a i Kine trenutačno obustavljene u Europskom parlamentu zbog odluke Kine da među ostalim sankcionira pet zastupnika u Europskom parlamentu i njegov stalni Pododbor za ljudska prava zbog kritiziranja stanja ljudskih prava u Kini; ističe da Europski parlament ne može započeti postupak razmatranja i ratifikacije Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima dok se ne ukinu kineske sankcije protiv zastupnika u Europskom parlamentu i institucija EU-a; nadalje podsjeća na prisilan pritisak koji Kina vrši na države članice, primjerice u slučaju Litve, i snažno osuđuje tu praksu; podsjeća da je ključno da se Kina pridržava međunarodnih standarda, među ostalim u pogledu njezina utjecaja na klimu, okoliš, biološku raznolikost, siromaštvo, zdravlje, radnička prava i ljudska prava te u pogledu sprečavanja i suzbijanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno potiče EU da pokrene strukturirani dijalog s Tajvanom o suradnji u području zelene tehnologije i digitalnog gospodarstva, uključujući industriju poluvodiča, s ciljem potpisivanja memoranduma o razumijevanju koji će koristiti i EU-u i Tajvanu; ponavlja svoj poziv Komisiji da započne procjenu učinka, javna savjetovanja i utvrđivanje područja primjene bilateralnog sporazuma o ulaganjima s Tajvanom radi pripreme za pregovore o produbljivanju bilateralnih gospodarskih veza; također poziva Komisiju da razmotri mogućnosti za jačanje suradnje u pogledu otpornih lanaca opskrbe s Tajvanom; ističe da je Tajvan član WTO-a; traži bližu suradnju u globalnim zdravstvenim krizama i trgovini medicinskim potrepštinama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja nedavni napredak u pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu o gospodarskom partnerstvu s Indonezijom, među ostalim u područjima povezanima s održivošću, i ponovno izraženu predanost obiju strana sklapanju tog sporazuma; ističe da bi, prema navodima Svjetske banke (17), taj sporazum mogao dovesti do rasta od 2,13 % BDP-a Indonezije do 2030.; ističe ključnu potrebu za daljnjim koracima koje treba razmotriti prije sklapanja sporazuma, posebno u pogledu održivosti, krčenja šuma s naglaskom na palminom ulju te provedivijeg poglavlja o trgovini i održivom razvoju, kao i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da su Filipini zemlja s nižim dohotkom koja ostvaruje korist od Eu-ova mehanizma OSP +; podsjeća da će Filipini od 2024. morati ponovno podnijeti zahtjev za povlastice OSP+ u okviru nove Uredbe o OSP-u; ističe činjenicu da su pregovori o bilateralnom sporazumu o trgovini i ulaganjima s Filipinima, koji su započeli 2015., stavljeni na čekanje; podsjeća na ozbiljnu zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava; podsjeća da bi se pregovori trebali nastaviti tek nakon poboljšanja zabrinjavajućeg i kritičnog stanja u pogledu ljudskih prava, dobrog upravljanja i vladavine prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje činjenicu da su pregovori o bilateralnom sporazumu o trgovini i ulaganjima s Malezijom na čekanju od 2012.; poziva malezijske vlasti da zauzmu stajalište o mogućem nastavku pregovora i poziva obje strane da razmotre zaključke procjene učinka na održivost; ističe da bi mogućem nastavku pregovora trebalo prethoditi opipljivo poboljšanje stanja ljudskih prava u zemlji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da su pregovori o bilateralnom sporazumu o trgovini i ulaganjima s Tajlandom započeli 2013. te stavljeni na čekanje 2014.; uviđa da je EU posljednjih godina poduzeo korake prema proširenju suradnje s Tajlandom; naglašava važnost poduzimanja koraka (u skladu sa zaključcima Vijeća iz 2019.) prema nastavku pregovora o ambicioznom i sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini te poziva tajlandske vlasti da pruže jasne naznake u tom pogledu i da poduzmu strukturne reforme; ističe da bi mogućem nastavku pregovora o sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini trebalo prethoditi opipljivo poboljšanje stanja demokracije u toj zemlji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da pomno prati stanje u Mjanmaru nakon državnog udara 2021. i da procijeni treba li pokrenuti istragu radi mogućeg povlačenja trgovinskih povlastica iz aranžmana „Sve osim oružja” (EBA); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i vlasti Kambodže da rade na postizanju zajedničkog dogovora o koracima koje treba poduzeti kako bi se postigli uvjeti za ponovnu uspostavu trgovinskih povlastica iz aranžmana „Sve osim oružja” za Kambodžu u okviru tog programa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja reviziju Uredbe o OSP-u; ističe da će se u skladu s novom Uredbom o OSP-u od sadašnjih zemalja korisnica OSP+ i zemalja obuhvaćenih aranžmanom „Sve osim oružja”, a koje su zemlje s nižim srednjim dohotkom zahtijevati da (ponovno) podnesu zahtjev za dobivanje statusa OSP+; poziva zemlje korisnice OSP-a, OSP-a+ i aranžmana „Sve osim oružja” u regiji da se uključe u jačanje učinkovite provedbe svojih međunarodnih obveza u pogledu ljudskih prava, radničkih prava, okoliša, dobrog upravljanja i održivog razvoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja odavno očekivano načelno sklapanje instrumenta EU-a za međunarodnu javnu nabavu kako bi se postigli reciprocitet i jednaki uvjeti na međunarodnim tržištima javne nabave; naglašava potrebu za daljnjim jačanjem instrumenata trgovinske zaštite EU-a brzim donošenjem snažne uredbe o stranim subvencijama i zauzimanjem jasnog stajališta protiv ekonomske prisile trećih zemalja, kao što je kinesko neprihvatljivo vršenje prisile na Litvu krajem 2021., pomoću novog instrumenta za borbu protiv prisile; |
| --- | --- |

25.

Stav EU-a prema regionalnim i multilateralnim odnosima i pregovorima

| 26. | poziva na daljnju suradnju s ASEAN-om i njegovim državama članicama te na razvoj i promicanje strateškog partnerstva EU-a i ASEAN-a; poziva obje strane da iskoriste zamah planiranog sastanka na vrhu EU-a i ASEAN-a 2022. povodom 45. godišnjice bilateralnog odnosa EU-a i ASEAN-a, da predstave novi akcijski plan EU-a i ASEAN-a za nadolazeće razdoblje kako bi se promicala povećana višedimenzionalna suradnja u ključnim područjima i ističe potrebu za oživljavanjem inicijative za međuregionalni sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a, na temelju zajedničkih vrijednosti i načela, uključujući održivi razvoj i promicanje temeljnih prava i rodne ravnopravnosti, nakon što se ispune uvjeti; traži parlamentarnu dimenziju 45. obljetničkog sastanka na vrhu i ponavlja svoju namjeru da osnuje parlamentarnu skupštinu EU-a i ASEAN-a kako bi se ojačala demokratska dimenzija partnerstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva da se zauzme novi strateški pristup Sveobuhvatnom i progresivnom sporazumu za transpacifičko partnerstvo kao ključnom elementu strategije EU-a za indopacifičku regiju; naglašava da bi bliža suradnja omogućila EU-u da ostvari važne gospodarske koristi u pogledu moguće veće dobrobiti, diversifikacije lanaca opskrbe i smanjenja strateških ovisnosti te bi EU-u pružila priliku da nastavi oblikovati standarde u indopacifičkoj regiji i u svjetskim razmjerima; naglašava da bi EU trebao proučiti mogućnost pristupanja Sveobuhvatnom i progresivnom sporazumu za transpacifičko partnerstvo u budućnosti i istražiti mogućnosti povezivanja postojećih sporazuma s partnerima, primjerice u okviru njihovih protokola o pravilima o podrijetlu, kako bi se povećala stopa iskorištenosti povlastica tih sporazuma i maksimalno povećala njihova dodana vrijednost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da nastavi pomno pratiti izravne gospodarske učinke RCEP-a na gospodarstvo EU-a i da ocijeni njihove dugoročne strateške i geopolitičke posljedice; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Međuparlamentarne skupštine ASEAN-a, te vladama i parlamentima predmetnih zemalja u indo-pacifičkoj regiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  SL C 184, 5.5.2022., str. 170.

(2)  SL C 506, 15.12.2021., str. 109.

(3)  SL L 127, 14.5.2011., str. 6.

(4)  SL L 294, 14.11.2019., str. 3.

(5)  SL L 186, 12.6.2020., str. 3.

(6)  SL L 330, 27.12.2018., str. 3.

(7)  SL C 346, 27.9.2018., str. 44.

(8)  SL C 425, 20.10.2021., str. 155.

(9)  SL C 15, 12.1.2022., str. 170.

(10)  SL C 117, 11.3.2022., str. 40.

(11)  SL C 456, 10.11.2021., str. 117.

(12)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(13)  SL C 395, 29.9.2021., str. 14.

(14)  SL C 307, 30.8.2018., str. 109.

(15)  Zajednička komunikacija od 16. rujna 2021. o strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji (JOIN(2021)0024).

(16)  Observer Research Foundation, „Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific”, 14. siječnja 2022.

(17)  Vidi stranicu 9. radnog dokumenta World Bank Policy Research Working Paper „Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia”.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

Buduća trgovinska i investicijska suradnja EU-a i Indije

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o budućoj trgovinskoj i investicijskoj suradnji EU-a i Indije (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu na sastanku čelnika EU-a i Indije održanom u Portu 8. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu na sastanku čelnika EU-a i Indije održanom u Portu 8. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu i plan za strateško partnerstvo EU-a i Indije do 2025. koji su usvojeni na 15. sastanku na vrhu EU-a i Indije održanom 15. srpnja 2020. i druge zajedničke izjave donesene u području borbe protiv terorizma, klime i energetike, urbanizacije, migracija i mobilnosti te partnerstva u području voda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu i plan za strateško partnerstvo EU-a i Indije do 2025. koji su usvojeni na 15. sastanku na vrhu EU-a i Indije održanom 15. srpnja 2020. i druge zajedničke izjave donesene u području borbe protiv terorizma, klime i energetike, urbanizacije, migracija i mobilnosti te partnerstva u području voda,

| — | uzimajući u obzir prve dijaloge na visokoj razini o trgovini i ulaganjima održane u veljači i travnju 2021. između izvršnog potpredsjednika Komisije i indijskog ministra trgovine i industrije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prve dijaloge na visokoj razini o trgovini i ulaganjima održane u veljači i travnju 2021. između izvršnog potpredsjednika Komisije i indijskog ministra trgovine i industrije,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. studenog 2018. naslovljenu „Elementi strategije EU-a za Indiju” (JOIN(2018)0028) i popratne zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. studenog 2018. naslovljenu „Elementi strategije EU-a za Indiju” (JOIN(2018)0028) i popratne zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća od 19. travnja 2007. o pregovaračkom mandatu za pregovore o trgovini i ulaganjima s Indijom te od 14. srpnja 2011. o mandatu za pregovore o trgovini i ulaganjima s Indijom: pregovaračke smjernice za pregovore o trgovini i ulaganjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća od 19. travnja 2007. o pregovaračkom mandatu za pregovore o trgovini i ulaganjima s Indijom te od 14. srpnja 2011. o mandatu za pregovore o trgovini i ulaganjima s Indijom: pregovaračke smjernice za pregovore o trgovini i ulaganjima,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji” (JOIN(2021)0024),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (2) i od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (2) i od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (3),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 29. travnja 2021. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima EU-a i Indije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 29. travnja 2021. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima EU-a i Indije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezolucija od 7. srpnja 2021. o aspektima i posljedicama pandemije bolesti COVID-19 povezanima s trgovinom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezolucija od 7. srpnja 2021. o aspektima i posljedicama pandemije bolesti COVID-19 povezanima s trgovinom (6),

| — | uzimajući u obzir zajednički prijedlog rezolucije od 29. siječnja 2020. o izmjeni indijskog Zakona o državljanstvu iz 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički prijedlog rezolucije od 29. siječnja 2020. o izmjeni indijskog Zakona o državljanstvu iz 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0193/2022),

| A. | budući da su EU i Indija u svibnju 2021. sazvali sastanak čelnika nakon što su se obvezali da će se redovito sastajati na najvišoj razini i osnažiti svoje strateško partnerstvo u cilju jačanja gospodarske i političke suradnje; |
| --- | --- |

A.

budući da su EU i Indija u svibnju 2021. sazvali sastanak čelnika nakon što su se obvezali da će se redovito sastajati na najvišoj razini i osnažiti svoje strateško partnerstvo u cilju jačanja gospodarske i političke suradnje;

| B. | budući da EU i Indija, kao dvije najveće demokracije na svijetu, imaju snažne političke, gospodarske, društvene i kulturne veze; budući da, međutim, bilateralni trgovinski odnosi još nisu dosegli svoj puni potencijal; |
| --- | --- |

B.

budući da EU i Indija, kao dvije najveće demokracije na svijetu, imaju snažne političke, gospodarske, društvene i kulturne veze; budući da, međutim, bilateralni trgovinski odnosi još nisu dosegli svoj puni potencijal;

| C. | budući da su čelnici EU-a i Indije potvrdili svoju odlučnost u očuvanju i promicanju učinkovitog multilateralizma i multilateralnog poretka utemeljenog na pravilima, u čijem su središtu UN i Svjetska trgovinska organizacija (WTO); |
| --- | --- |

C.

budući da su čelnici EU-a i Indije potvrdili svoju odlučnost u očuvanju i promicanju učinkovitog multilateralizma i multilateralnog poretka utemeljenog na pravilima, u čijem su središtu UN i Svjetska trgovinska organizacija (WTO);

| D. | budući da je Indija na 11. izvanrednoj posebnoj sjednici Opće skupštine UN-a o rezoluciji od 24. ožujka 2022. naslovljenoj „Humanitarne posljedice agresije na Ukrajinu” bila suzdržana, dok je 140 drugih zemalja glasovalo za tu rezoluciju; |
| --- | --- |

D.

budući da je Indija na 11. izvanrednoj posebnoj sjednici Opće skupštine UN-a o rezoluciji od 24. ožujka 2022. naslovljenoj „Humanitarne posljedice agresije na Ukrajinu” bila suzdržana, dok je 140 drugih zemalja glasovalo za tu rezoluciju;

| E. | budući da je EU treći po veličini trgovinski partner Indije i vodeći strani ulagač, dok je Indija deveti trgovinski partner po veličini EU-a i čini tek manje od 2,1 % ukupne trgovine robom 2021.; budući da postoji neiskorišteni potencijal za snažniju, dublju i uzajamno korisnu gospodarsku suradnju, pod uvjetom da europski standardi budu zaštićeni, koja bi mogla dovesti do stvaranja novih radnih mjesta i više prilika za oba partnera; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU treći po veličini trgovinski partner Indije i vodeći strani ulagač, dok je Indija deveti trgovinski partner po veličini EU-a i čini tek manje od 2,1 % ukupne trgovine robom 2021.; budući da postoji neiskorišteni potencijal za snažniju, dublju i uzajamno korisnu gospodarsku suradnju, pod uvjetom da europski standardi budu zaštićeni, koja bi mogla dovesti do stvaranja novih radnih mjesta i više prilika za oba partnera;

| F. | budući da područje slobodne trgovine ASEAN-a i Indije (AIFTA), koje uključuje Sporazum o trgovini robom, Sporazum o trgovini uslugama i Sporazum o ulaganju, postoji od 2003.; |
| --- | --- |

F.

budući da područje slobodne trgovine ASEAN-a i Indije (AIFTA), koje uključuje Sporazum o trgovini robom, Sporazum o trgovini uslugama i Sporazum o ulaganju, postoji od 2003.;

| G. | budući da se u strateškom okviru EU-a za Indiju utvrđenom strateškim partnerstvom EU-a i Indije, njegovom globalnom strategijom, strategijom za Indiju, strategijom povezivanja EU-a i Azije, njegovim partnerstvom za povezanost Indije i EU-a, dijalogom o ljudskim pravima Indije i EU-a i strategijom EU-a za suradnju u Indopacifiku ističe presudna važnost suradnje s Indijom na globalnom programu djelovanja EU-a; budući da su EU i Indija 25. travnja 2022. postigli dogovor o osnivanju Vijeća za trgovinu i tehnologiju; |
| --- | --- |

G.

budući da se u strateškom okviru EU-a za Indiju utvrđenom strateškim partnerstvom EU-a i Indije, njegovom globalnom strategijom, strategijom za Indiju, strategijom povezivanja EU-a i Azije, njegovim partnerstvom za povezanost Indije i EU-a, dijalogom o ljudskim pravima Indije i EU-a i strategijom EU-a za suradnju u Indopacifiku ističe presudna važnost suradnje s Indijom na globalnom programu djelovanja EU-a; budući da su EU i Indija 25. travnja 2022. postigli dogovor o osnivanju Vijeća za trgovinu i tehnologiju;

| H. | budući da se Indija i dalje suočava s bitnim izazovima u pogledu održivog razvoja, ljudskih prava i okoliša, posebno što se tiče položaja manjina i temeljnih sloboda; budući da je Parlament izrazio zabrinutost zbog izmjene Zakona o državljanstvu iz 2019. kojom se muslimani isključuju iz zaštite državljanstvom; |
| --- | --- |

H.

budući da se Indija i dalje suočava s bitnim izazovima u pogledu održivog razvoja, ljudskih prava i okoliša, posebno što se tiče položaja manjina i temeljnih sloboda; budući da je Parlament izrazio zabrinutost zbog izmjene Zakona o državljanstvu iz 2019. kojom se muslimani isključuju iz zaštite državljanstvom;

| I. | budući da Indija još uvijek nije ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, posebno Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje (Konvencija br. 87) i Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje (Konvencija br. 98); budući da u Indiji radna snaga u neformalnom gospodarstvu i dalje čini više od 90 % ukupne radne snage; budući da zbog toga milijuni ljudi nemaju socijalno osiguranje i žive u neizvjesnim uvjetima (7); |
| --- | --- |

I.

budući da Indija još uvijek nije ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, posebno Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje (Konvencija br. 87) i Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje (Konvencija br. 98); budući da u Indiji radna snaga u neformalnom gospodarstvu i dalje čini više od 90 % ukupne radne snage; budući da zbog toga milijuni ljudi nemaju socijalno osiguranje i žive u neizvjesnim uvjetima (7);

| 1. | poziva Komisiju, Vijeće Europske unije i Europsku službu za vanjsko djelovanje da ulože sve moguće napore u poboljšanje i produbljivanje odnosa s Indijom, strateškim partnerom EU-a; ponovno naglašava potrebu za dubljim partnerstvom zasnovanim na zajedničkim vrijednostima slobode, demokracije, pluralizma, vladavine prava, dobrog upravljanja, jednakosti, poštovanja ljudskih prava, radničkih prava, prava žena i rodne ravnopravnosti, predanom promicanju uključivog i usklađenog globalnog poretka utemeljenog na pravilima, učinkovitom multilateralizmu, održivom razvoju, borbi protiv klimatskih promjena i promicanju mira i stabilnosti u svijetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sporazum između EU-a i Indije o pokretanju Vijeća za trgovinu i tehnologiju kojim će se ojačati naše strateško partnerstvo te se obvezuje pružiti potporu njegovoj provedbi; smatra da je taj novi mehanizam smislen forum za rješavanje novih izazova u području trgovine, tehnologije i sigurnosti te ističe važnost jačanja trgovine u tehnološkom sektoru, s posebnim naglaskom na tehnologijama za borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se trgovina između EU-a i Indije povećala za više od 70 % između 2009. i 2019. te da obje strane dijele zajednički interes za poticanje bližih i dubljih gospodarskih veza; uviđa da je Indija važan partner EU-a koji želi diversificirati svoje opskrbne lance; nadalje uviđa da postoje osjetljiva pitanja na obje strane, ali smatra da bi se ona mogla riješiti na zadovoljstvo i u korist obaju partnera; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da strategija „od polja do stola” obuhvaća obvezu smanjenja upotrebe pesticida za 50 % do 2030. i povećanja udjela poljoprivrednog zemljišta namijenjenog ekološkoj poljoprivredi na 25 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očekuje da će nakon sastanka čelnika EU-a i Indije u svibnju 2021. brzo uslijediti nastavak kako bi se otvoreno raspravilo o suradnji na najvišoj razini u području trgovine i ulaganja, utemeljenoj na vrijednostima; pozdravlja spremnost obaju partnera da rade na sklapanju ambicioznog, uravnoteženog, sveobuhvatnog i uzajamno korisnog trgovinskog sporazuma koji se temelji na vrijednostima, kao i samostalnog sporazuma o zaštiti ulaganja i sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava gospodarsku i stratešku važnost tog sporazuma, koji će biti uspješan samo ako se njime EU i Indija postupno usklade prema zajedničkom programu i vrijednostima u vezi s održivim razvojem kako bi se zajednički generiralo blagostanje, rast i zapošljavanje, potaknula konkurentnost, borilo protiv siromaštva, ostvario napredak u postizanju ciljeva održivog razvoja, promicala borba protiv klimatskih promjena i provedba Pariškog sporazuma, podupirala prava radnika i temeljne slobode te promicala rodna ravnopravnost i osnaživanje žena, te ako se u njemu izričito uzme u obzir ishod postupka revizije trgovine i održivog razvoja koji je u tijeku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je EU najveći trgovinski partner Indije u poljoprivredno-prehrambenom sektoru; podsjeća na to da poljoprivredni sektor čini velik udio u indijskom gospodarstvu i da obuhvaća 41 % radnih mjesta u Indiji; ističe osjetljivost ali i potencijal određenih poljoprivrednih sektora i u EU-u i u Indiji; naglašava da veći pristup tržištu za poljoprivredne proizvode ne bi trebao dovesti do toga da ijedna strana ima nepoštenu konkurentsku prednost; skreće pozornost na potrebu da se osigura da uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz Indije zadovoljava zdravstvene i sigurnosne standarde EU-a; smatra da bi EU trebao poduprijeti Indiju kako bi se njezinim poljoprivrednicima pomoglo da smanje upotrebu pesticida; naglašava potrebu za bliskom suradnjom EU-a i Indije kako bi se riješile posljedice tekućeg ruskog rata u Ukrajini na sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je jedan od ciljeva budućih sporazuma o trgovini i ulaganjima između EU-a i Indije jačanje gospodarskog, trgovinskog i ulagačkog odnosa između EU-a i Indije uz potpuno poštovanje međunarodno priznatih ljudskih prava te okolišnih i radnih standarda i sporazuma, stvaranje dobrog, transparentnog, otvorenog, nediskriminirajućeg i predvidljivog regulatornog i poslovnog okruženja za poduzeća s obje strane te oslobađanje neiskorištenog potencijala dvosmjerne gospodarske suradnje između EU-a i Indije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno najoštrije osuđuje nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu ratnu agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu; uviđa neutralan položaj Indije od njezine neovisnosti; ističe da su EU i Indija voljni surađivati na postizanju prosperitetnog i mirnog svijeta, no žali zbog oklijevanja Indije da osudi vojnu agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu; ističe važnost suradnje među demokracijama i usklađivanja u ključnim područjima, a posebno u pogledu temeljnih vrijednosti i otvorene i održive trgovine zasnovane na pravilima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je postojeći pregovarački mandat za trgovinski sporazum, zaseban sporazum o zaštiti ulaganja i sporazum o oznakama zemljopisnog podrijetla sveobuhvatan i dovoljno širok za ponovno pokretanje pregovora te da bi ga trebalo tumačiti u skladu s modernim standardima; smatra da je potrebno zajamčiti da budući sveobuhvatni trgovinski sporazum kao temeljne elemente ima standarde za okolišna i ljudska prava i da među svojim sastavnim dijelovima sadrži zasebno poglavlje za mala i srednja poduzeća, zasebno poglavlje o digitalnoj trgovini, zasebno poglavlje o sirovinama radi povećanja pristupa tržištu te ambiciozno i provedivo poglavlje o trgovini i održivom razvoju usklađeno s Pariškim sporazumom; nadalje smatra da bi sporazum trebao sadržavati odredbe o održivim prehrambenim sustavima i rodu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva indijsku vladu da predstavi plan za ratifikaciju dviju preostalih temeljnih konvencija MOR-a br. 87 i 98a te smatra da se njihova načela trebaju pravodobno i propisno provesti; naglašava da, s obzirom na neformalnu prirodu indijskog tržišta rada, postoje brojni izazovi povezani s provedbom i primjenom međunarodnih standarda rada; potiče Komisiju da zajamči da se temeljna načela MOR-a primjenjuju u budućem trgovinskom sporazumu; poziva Komisiju da osigura da budući trgovinski sporazum između EU-a i Indije bude u skladu s europskim zelenim planom, strategijom „od polja do stola” i konferencijom COP26; |
| --- | --- |

11.

| 12. | slaže se s čelnicima EU-a i Indije da je, kako bi se zadržao zamašnjak oko ponovnog pokretanja pregovora, ključno pronaći rješenja za dugotrajna pitanja pristupa tržištu; stoga potiče pregovarače da pronađu brza rješenja za dugotrajna pitanja pristupa tržištu na svim razinama upravljanja i u svim sektorima (npr. automobili, automobilski dijelovi, poljoprivreda, medicinski proizvodi, farmaceutski proizvodi, sanitarni i fitosanitarni iritanti, javna nabava, necarinske prepreke kao što su nalozi za kontrolu kvalitete, certifikacija, poštovanje međunarodnih standarda i zahtjevi za lokalizaciju), bez kompromitiranja sadržaja sporazuma radi njegova brzoga sklapanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče pregovarače da ostvare dobar napredak u postizanju sveobuhvatnog, uzajamno korisnog, najsuvremenijeg sporazuma o slobodnoj trgovini usklađenog s WTO-om i zasnovanog na pravilima, dajući prednost područjima koja pogoduju održivom rastu, rješavajući pritom nejednakosti, te digitalnoj i zelenoj pravednoj tranziciji, kako slijedi:






  (i) | sveobuhvatno ukidanje carina i kvota na uzajamnoj osnovi, istodobno obraćajući pozornost na osjetljive proizvode i osiguravajući da se smanjenja neće nadoknađivati povećanjem domaćih poreza i pristojbi na uvezene proizvode, uključujući na državnoj razini; |
| --- | --- | --- |

13.

(i)

sveobuhvatno ukidanje carina i kvota na uzajamnoj osnovi, istodobno obraćajući pozornost na osjetljive proizvode i osiguravajući da se smanjenja neće nadoknađivati povećanjem domaćih poreza i pristojbi na uvezene proizvode, uključujući na državnoj razini;

| (ii) | ubrzani, transparentniji i manje zahtjevni carinski postupci te jedinstveni i sveobuhvatni elektronički postupak certificiranja i uklanjanje nerazmjernih zabrana uvoza; |
| --- | --- |

(ii)

ubrzani, transparentniji i manje zahtjevni carinski postupci te jedinstveni i sveobuhvatni elektronički postupak certificiranja i uklanjanje nerazmjernih zabrana uvoza;

| (iii) | transparentno i brzo odobravanje pristupa tržištu, regionalizacija i postupci revizije koji se temelje na znanstveno opravdanim sanitarnim i fitosanitarnim uvoznim mjerama, međunarodnim standardima i disciplinama koje nadilaze Sporazum WTO-a o SPS-u; sporazumom bi se trebala nastojati osigurati suradnja povezana sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i brzo odobrenje Indije za sve postojeće i buduće prijave za pristup tržištu, uključujući one koje su kasnile zbog probnih isporuka i izdavanja potvrda; |
| --- | --- |

(iii)

transparentno i brzo odobravanje pristupa tržištu, regionalizacija i postupci revizije koji se temelje na znanstveno opravdanim sanitarnim i fitosanitarnim uvoznim mjerama, međunarodnim standardima i disciplinama koje nadilaze Sporazum WTO-a o SPS-u; sporazumom bi se trebala nastojati osigurati suradnja povezana sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i brzo odobrenje Indije za sve postojeće i buduće prijave za pristup tržištu, uključujući one koje su kasnile zbog probnih isporuka i izdavanja potvrda;

| (iv) | uklanjanje sve većeg broja tehničkih prepreka trgovini, uključujući preispitivanje prepreka informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, medicinskim proizvodima, igračkama, alkoholnim pićima, poliranim dijamantima, poljoprivrednim proizvodima, hrani i čeliku; sporazumom bi se trebalo nastojati ostvariti usklađenost s međunarodnim normama Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO), Međunarodne elektrotehničke komisije (IEC) i Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU), nadići okvire Sporazuma WTO-a o tehničkim preprekama trgovini, osigurati da nema dupliciranja ispitivanja i certificiranja te pojednostavniti sustave licenciranja, naloge za kontrolu kvalitete i klinička ispitivanja; |
| --- | --- |

(iv)

uklanjanje sve većeg broja tehničkih prepreka trgovini, uključujući preispitivanje prepreka informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, medicinskim proizvodima, igračkama, alkoholnim pićima, poliranim dijamantima, poljoprivrednim proizvodima, hrani i čeliku; sporazumom bi se trebalo nastojati ostvariti usklađenost s međunarodnim normama Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO), Međunarodne elektrotehničke komisije (IEC) i Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU), nadići okvire Sporazuma WTO-a o tehničkim preprekama trgovini, osigurati da nema dupliciranja ispitivanja i certificiranja te pojednostavniti sustave licenciranja, naloge za kontrolu kvalitete i klinička ispitivanja;

| (v) | sveobuhvatno poglavlje o javnoj nabavi na svim razinama upravljanja kako bi se učinkovitim pravnim lijekovima provela načela transparentnosti i nediskriminacije u javnoj nabavi; u tom pogledu poziva Indiju da pristupi Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi i da zabrani diskriminirajuće prakse „kupuj nacionalno”, kao što su određene prakse povezane s proizvodima „Make in India” i „Atmanirbhar Bharat” („Samodostatna Indija”), s obzirom na to da im je cilj dati prednost domaćoj proizvodnji i obeshrabriti uvoz te znatno utjecati na pristup tržištu za poduzeća iz EU-a; |
| --- | --- |

(v)

sveobuhvatno poglavlje o javnoj nabavi na svim razinama upravljanja kako bi se učinkovitim pravnim lijekovima provela načela transparentnosti i nediskriminacije u javnoj nabavi; u tom pogledu poziva Indiju da pristupi Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi i da zabrani diskriminirajuće prakse „kupuj nacionalno”, kao što su određene prakse povezane s proizvodima „Make in India” i „Atmanirbhar Bharat” („Samodostatna Indija”), s obzirom na to da im je cilj dati prednost domaćoj proizvodnji i obeshrabriti uvoz te znatno utjecati na pristup tržištu za poduzeća iz EU-a;

| (vi) | osiguravanje jednakih uvjeta u pogledu subvencija i poslovnih praksi poduzeća u državnom vlasništvu; |
| --- | --- |

(vi)

osiguravanje jednakih uvjeta u pogledu subvencija i poslovnih praksi poduzeća u državnom vlasništvu;

| (vii) | sveobuhvatno poglavlje o visokoj razini zaštite prava intelektualnog vlasništva, u kojem će naglasak među ostalim biti na odredbama o suradnji i tehnološkim prijenosima, a što bi trebalo olakšati nerestriktivan i brz postupak prijave patenata te brzu i učinkovitu provedbu standarda prava intelektualnog vlasništva, uključujući zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla; međutim, posebna pozornost mora se posvetiti sposobnosti Indije da proizvodi cjenovno pristupačne generičke lijekove za domaće zdravstvene potrebe ili za izvoz u druge zemlje u razvoju kojima je potrebna pomoć u skladu s Deklaracijom iz Dohe o Sporazumu TRIPS o javnom zdravlju; |
| --- | --- |

(vii)

sveobuhvatno poglavlje o visokoj razini zaštite prava intelektualnog vlasništva, u kojem će naglasak među ostalim biti na odredbama o suradnji i tehnološkim prijenosima, a što bi trebalo olakšati nerestriktivan i brz postupak prijave patenata te brzu i učinkovitu provedbu standarda prava intelektualnog vlasništva, uključujući zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla; međutim, posebna pozornost mora se posvetiti sposobnosti Indije da proizvodi cjenovno pristupačne generičke lijekove za domaće zdravstvene potrebe ili za izvoz u druge zemlje u razvoju kojima je potrebna pomoć u skladu s Deklaracijom iz Dohe o Sporazumu TRIPS o javnom zdravlju;

| (viii) | zasebno poglavlje o MSP-ovima kako bi se uzele u obzir posebne potrebe MSP-ova i pružila pravna sigurnost; ističe potrebu za regulatornim okruženjem koje pogoduje poslovanju za MSP-ove, uključujući usklađene i pojednostavnjene carinske postupke i smanjeno administrativno i regulatorno opterećenje kako bi se prevladale sve carinske i necarinske prepreke koje sprečavaju MSP-ove da uđu na indijsko tržište; ističe potrebu za olakšavanjem razmjene informacija o pristupu tržištu, trgovinskim propisima, trgovinskim postupcima i pravilima o podrijetlu; |
| --- | --- |

(viii)

zasebno poglavlje o MSP-ovima kako bi se uzele u obzir posebne potrebe MSP-ova i pružila pravna sigurnost; ističe potrebu za regulatornim okruženjem koje pogoduje poslovanju za MSP-ove, uključujući usklađene i pojednostavnjene carinske postupke i smanjeno administrativno i regulatorno opterećenje kako bi se prevladale sve carinske i necarinske prepreke koje sprečavaju MSP-ove da uđu na indijsko tržište; ističe potrebu za olakšavanjem razmjene informacija o pristupu tržištu, trgovinskim propisima, trgovinskim postupcima i pravilima o podrijetlu;

| (ix) | uvrštenje ambicioznog poglavlja o trgovini i održivom razvoju kojim se jamči suradnja utemeljena na vrijednostima u trgovini i ulaganjima te promiču najviši međunarodni standardi u pogledu radničkih prava, uključujući snažne mjere za iskorjenjivanje dječjeg i prisilnog rada, osiguravanje zaštite okoliša i promicanje rodne ravnopravnosti, nadahnuto najnovijim i modernim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini; ističe da se održivost mora transverzalno odražavati u sporazumu s pomoću provedivih odredbi uzimajući u obzir reviziju poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

(ix)

uvrštenje ambicioznog poglavlja o trgovini i održivom razvoju kojim se jamči suradnja utemeljena na vrijednostima u trgovini i ulaganjima te promiču najviši međunarodni standardi u pogledu radničkih prava, uključujući snažne mjere za iskorjenjivanje dječjeg i prisilnog rada, osiguravanje zaštite okoliša i promicanje rodne ravnopravnosti, nadahnuto najnovijim i modernim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini; ističe da se održivost mora transverzalno odražavati u sporazumu s pomoću provedivih odredbi uzimajući u obzir reviziju poglavlja o trgovini i održivom razvoju;

| (x) | uspostava modernih, usklađenih i recipročnih pravila o podrijetlu pogodnih za MSP-ove, u skladu s najmodernijim i sveobuhvatnim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

(x)

uspostava modernih, usklađenih i recipročnih pravila o podrijetlu pogodnih za MSP-ove, u skladu s najmodernijim i sveobuhvatnim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini;

| (xi) | uključivanje nedavno predstavljenog akcijskog plana za kružno gospodarstvo kako bi se osiguralo manje otpada i jačanje položaja potrošača čime bi održivi proizvodi postali pravilo i kako bi se predvodili globalni napori za postizanje kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

(xi)

uključivanje nedavno predstavljenog akcijskog plana za kružno gospodarstvo kako bi se osiguralo manje otpada i jačanje položaja potrošača čime bi održivi proizvodi postali pravilo i kako bi se predvodili globalni napori za postizanje kružnog gospodarstva;

| (xii) | zabrana neautomatskih postupaka izdavanja uvoznih ili izvoznih dozvola, osim u opravdanim slučajevima; |
| --- | --- |

(xii)

zabrana neautomatskih postupaka izdavanja uvoznih ili izvoznih dozvola, osim u opravdanim slučajevima;

| (xiii) | uklanjanje svih diskriminirajućih i nerazmjernih prepreka poslovnom nastanu i u uslužnom i u proizvodnom sektoru, kao i pružanju prekograničnih usluga, kako bi se osigurali jednaki uvjeti između pružatelja usluga iz EU-a i indijskih pružatelja usluga; |
| --- | --- |

(xiii)

uklanjanje svih diskriminirajućih i nerazmjernih prepreka poslovnom nastanu i u uslužnom i u proizvodnom sektoru, kao i pružanju prekograničnih usluga, kako bi se osigurali jednaki uvjeti između pružatelja usluga iz EU-a i indijskih pružatelja usluga;

| (xiv) | poboljšana pravila digitalne trgovine utemeljena na standardima i globalnim praksama EU-a; posebno smatra da se 5G mreža ne smije uvesti uz korištenje obveznog prijenosa tehnologije kao što je prisilno otkrivanje izvornih kodova, algoritama i kriptografskih ključeva; |
| --- | --- |

(xiv)

poboljšana pravila digitalne trgovine utemeljena na standardima i globalnim praksama EU-a; posebno smatra da se 5G mreža ne smije uvesti uz korištenje obveznog prijenosa tehnologije kao što je prisilno otkrivanje izvornih kodova, algoritama i kriptografskih ključeva;

| (xv) | potvrda prava i obveza obiju strana na temelju sporazuma WTO-a (antidamping, antisubvencijske mjere i zaštitne mjere), istraživanje područja od zajedničkog interesa koja nadilaze te standarde WTO-a te uključivanje privremenog bilateralnog zaštitnog mehanizma; |
| --- | --- |

(xv)

potvrda prava i obveza obiju strana na temelju sporazuma WTO-a (antidamping, antisubvencijske mjere i zaštitne mjere), istraživanje područja od zajedničkog interesa koja nadilaze te standarde WTO-a te uključivanje privremenog bilateralnog zaštitnog mehanizma;

| (xvi) | jamstvo dobrog upravljanja i vladavine prava te rješenje za prepreke nastale zbog pravne nesigurnosti; |
| --- | --- |

(xvi)

jamstvo dobrog upravljanja i vladavine prava te rješenje za prepreke nastale zbog pravne nesigurnosti;

| 14. | podsjeća da su mala i srednja poduzeća okosnica društveno-gospodarskog razvoja Indije i da čine 45 % ukupne industrijske proizvodnje te zemlje; smatra da bi Indija i EU trebali nastaviti raditi na osiguravanju povoljnog i stabilnog poslovnog okruženja za mala i srednja poduzeća, olakšati im pristup međunarodnim tržištima i omogućiti im da u potpunosti iskoriste trgovinske mogućnosti; u tom pogledu pozdravlja uspostavu indijske službe za pomoć malim i srednjim poduzećima u području intelektualnog vlasništva, koja MSP-ovima pruža potporu prve razine o tome kako zaštititi i provesti svoja prava intelektualnog vlasništva te poziva Komisiju da se nadoveže na tu inicijativu kako bi se stvorile dodatne digitalne platforme koje bi pomogle u smanjenju troškova trgovine i administrativnog opterećenja, uz istodobno povećanje sudjelovanja MSP-ova u međunarodnoj trgovini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži od obiju strana da razmotre osiguravanje interoperabilnih protoka podataka između jurisdikcija Indije i EU-a u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (8) na temelju procjene; potiče Indiju da uskladi svoj novi Zakon o zaštiti podataka s najvišim međunarodno priznatim standardima o zaštiti podataka i pravilima o privatnosti; poziva Indiju da se pridruži inicijativi EU-a o međunarodnim standardima zaštite podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva pregovarački tim EU-a, ali i institucije EU-a i države članice, da na najbolji način iskoriste predanost Indije multilateralizmu i međunarodnom trgovinskom poretku utemeljenom na pravilima te poziva Indiju da preuzme konstruktivnu ulogu u osiguravanju sadržajnih rezultata na 12. i 13. Ministarskoj konferenciji WTO-a; pozdravlja prijedlog reforme Tijela WTO-a za rješavanje sporova koji su zajednički predstavili EU i Indija te poziva Indiju da se pridruži višestranom privremenom mehanizmu za arbitražu u žalbenom postupku; pohvaljuje predanost čelnika EU-a i Indije poboljšanju koordinacije globalnog gospodarskog upravljanja, posebno u WTO-u i skupini G20; očekuje da će biti obaviješten o rezultatima dijaloga viših dužnosnika EU-a i Indije, čiji je cilj produbiti bilateralnu suradnju u pitanjima kojima se bavi WTO u okviru dijaloga na visokoj razini o trgovini i ulaganjima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog toga što i dalje postoje nesigurnosti za ulagače iz EU-a, posebno zbog odluke Indije da 2016. jednostrano raskine sve svoje bilateralne ugovore o ulaganju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje spremnost obiju strana na pregovore o samostalnom sporazumu o zaštiti ulaganja, što bi povećalo pravnu sigurnost za ulagače s obje strane i dodatno ojačalo bilateralne trgovinske odnose te privuklo više ulaganja iz EU-a u Indiju i podupire mogućnost da stranke iskoriste sva domaća pravna sredstva; preporučuje rad na postizanju zajedničkih i uzajamno korisnih ciljeva u tim područjima kako bi se potaknuli održivi gospodarski rast i inovacije; ističe da bi takav sporazum trebao, među ostalim, sadržavati zaštitu od diskriminacije na temelju podrijetla, nezakonitog izvlaštenja, uskraćivanja pravne zaštite, bitnih povreda pravičnog postupka, očite proizvoljnosti, ciljane diskriminacije na temelju očito protupravnog postupanja i zlostavljanja; predlaže da se prije završetka pregovora provede sveobuhvatna procjena učinka; pozdravlja indijska ulaganja u Europi kao pokretače gospodarske dinamike, povećane konkurentnosti i diversificirane proizvodnje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno potvrđuje da bi sporazum o zaštiti ulaganja mogao biti odgovarajući temelj za daljnje jačanje bilateralnih trgovinskih odnosa; potiče pregovarače da postignu dogovor o osnivanju multilateralnog suda za ulaganja te o posebnom sustavu sudova za ulaganja EU-a i Indije koji bi bio privremeno rješenje do osnivanja multilateralnog suda za ulaganja kojega bi trebali priznati EU i Indija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja predanost čelnika sklapanju zasebnog sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla, bilo da je riječ o samostalnom sporazumu ili o njegovoj integraciji u sveobuhvatni trgovinski sporazum; smatra da je takav sporazum prioritet za poljoprivredni i poljoprivredno-prehrambeni sektor EU-a kako bi se zaštitile oznake zemljopisnog podrijetla EU-a te poziva Komisiju da radi na izradi sveobuhvatnog popisa oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da se EU treba zalagati za ljudska prava i pravo na hranu koja bi trebala biti središnje načelo i prioritet prehrambenih sustava te temeljni alat za preobrazbu prehrambenih sustava; poziva EU da provede Deklaraciju UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima te da zajamči da najmarginaliziranije skupine imaju pristup hranjivim namirnicama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatira da je, iako pravni poredak Indije dopušta uzgoj genetski modificiranih organizama (GMO) s ciljem njihove prerade u hranu i hranu za životinje, njezin režim GMO-a vrlo sličan režimu EU-a u pogledu poštovanja propisa i strogosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatira da je važno odlučno napredovati u zabrani svih antibiotika i veterinarskih lijekova koji nisu u skladu sa standardima Codexa Alimentariusa u pogledu hrane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da EU mora osigurati da se u skladu sa sporazumom o suradnji s Indijom poveća razina uzajamne suradnje i da obje strane poštuju sve gospodarske, socijalne, ekološke, zdravstvene, sigurnosne i kvalitativne standarde EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da provede studiju mogućega gospodarskog utjecaja tog sporazuma s obzirom na to da poljoprivredna i stočarska proizvodnja u Indiji ne podliježu europskim pravilima koji dovode do većih troškova proizvodnje u Europi te da to može dovesti do nepoštenog tržišnog natjecanja, kao što se već dogodilo nakon sklapanja drugih sporazuma sa zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da u tekstu sporazuma, kao što je to ostvareno u dosadašnjim sporazumima Unije o slobodnoj trgovini, osigura zaštitu zajedničkog jedinstvenog tržišta EU-a, koja će onemogućavati:






  (i) | uvoz neautoriziranih genetski modificiranih organizama u hrani, hrani za životinje i sjemenu; |
| --- | --- | --- |

26.

(i)

uvoz neautoriziranih genetski modificiranih organizama u hrani, hrani za životinje i sjemenu;

| (ii) | uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s većim razinama ostataka pesticida nego što je dopušteno pravnim propisima EU-a sustavnom primjenom pravila EU-a o maksimalnim razinama ostataka; |
| --- | --- |

(ii)

uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s većim razinama ostataka pesticida nego što je dopušteno pravnim propisima EU-a sustavnom primjenom pravila EU-a o maksimalnim razinama ostataka;

| (iii) | uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda pri čijoj su se proizvodnji upotrijebili hormonski proizvodi zabranjeni u EU-u; |
| --- | --- |

(iii)

uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda pri čijoj su se proizvodnji upotrijebili hormonski proizvodi zabranjeni u EU-u;

| (iv) | unošenje mikrobnih sojeva otpornih na antimikrobike. |
| --- | --- |

(iv)

unošenje mikrobnih sojeva otpornih na antimikrobike.

| 27. | podsjeća na to da je 14. prosinca 2021. WTO osudio Indiju zbog vrlo velikih subvencija dodijeljenih za njezinu proizvodnju i izvoz šećera; stoga poziva na ukidanje kvote CXL od 10 000 tona za indijski šećer jer nije predviđena revizija subvencija koje nisu u skladu s pravilima WTO-a; traži da se u predstojećim trgovinskim pregovorima između EU-a i Indije osigura ukidanje subvencija za šećer koje nisu u skladu s pravilima WTO-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja osnivanje dviju zajedničkih radnih skupina za jačanje regulatorne suradnje u području robe i usluga, među ostalim u području zelenih i digitalnih tehnologija te otpornih lanaca opskrbe uz savjetovanje s predstavnicima raznih dionika pod jednakim uvjetima; naglašava ključnu ulogu dijaloga na visokoj razini o trgovini i ulaganjima u osiguravanju dobrog napretka općenito, uključujući u pogledu dugotrajnih pitanja pristupa tržištu; očekuje da će ga se odmah i redovito obavještavati o rezultatima tih dijaloga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva pregovarače da prioritetno postignu dogovor o uspostavi bilateralne platforme za ex ante i ex post savjetovanje između EU-a i Indije kako bi se unaprijed olakšale rasprave i savjetovanja o bilo kojim novim mjerama ili subvencijama koje bi mogle negativno utjecati na trgovinu ili ulaganja; smatra da bi takva platforma trebala olakšati dijalog s predstavnicima širokog kruga dionika, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva; smatra da bi poslovna i industrijska udruženja trebala moći skrenuti pozornost tajništva te platforme na sve nove prepreke trgovini ili ulaganjima; smatra da bi ta platforma u konačnici trebala postati sastavni dio okvira upravljanja budućim trgovinskim sporazumom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi upravljanje potencijalnim sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Indije trebalo podrazumijevati zajednički odbor zadužen za zajedničko praćenje, strukturirani dijalog i nadzor Europskog parlamenta i oba doma parlamenta Indije; naglašava da je sudjelovanje civilnog društva u praćenju provedbe sporazuma ključno i traži brzo osnivanje unutarnjih savjetodavnih skupina nakon stupanja na snagu sporazuma te uravnoteženu zastupljenost poslovnih organizacija, sindikata i civilnog društva, uključujući neovisne organizacije iz sektora rada i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Indije. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(2)  SL C 337, 20.9.2018., str. 48.

(3)  SL C 456, 10.11.2021., str. 117.

(4)  SL C 506, 15.12.2021., str. 109.

(5)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(6)  SL C 99, 1.3.2022., str. 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Prema zajedničkom europskom djelovanju u području skrb

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. Prema zajedničkom europskom djelovanju u području skrbi (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir ciljeve utvrđene člankom 3. UEU-a, posebno borbu protiv društvene isključenosti i diskriminacije, promicanje socijalne pravde, ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta kao i ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve utvrđene člankom 3. UEU-a, posebno borbu protiv društvene isključenosti i diskriminacije, promicanje socijalne pravde, ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta kao i ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju,

| — | uzimajući u obzir članak 8. o rodno osviještenoj politici, u kojemu se utvrđuje cilj EU-a da ukloni nejednakosti i promiče ravnopravnost žena i muškaraca, te horizontalnu socijalnu klauzulu iz članka 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. o rodno osviještenoj politici, u kojemu se utvrđuje cilj EU-a da ukloni nejednakosti i promiče ravnopravnost žena i muškaraca, te horizontalnu socijalnu klauzulu iz članka 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir ciljeve socijalne politike utvrđene u člancima 151. i 153. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve socijalne politike utvrđene u člancima 151. i 153. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, posebno njezin članak 15. o pravima osoba s invaliditetom na neovisnost, društvenu integraciju i sudjelovanje te članak 23. o pravu starijih osoba na socijalnu zaštitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, posebno njezin članak 15. o pravima osoba s invaliditetom na neovisnost, društvenu integraciju i sudjelovanje te članak 23. o pravu starijih osoba na socijalnu zaštitu,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), posebno njezin članak 25. o pravu starijih osoba na neovisnost i dostojan život te članak 26. o integraciji osoba s invaliditetom, kao i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda na koju se upućuje u članku 6. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), posebno njezin članak 25. o pravu starijih osoba na neovisnost i dostojan život te članak 26. o integraciji osoba s invaliditetom, kao i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda na koju se upućuje u članku 6. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir načela europskog stupa socijalnih prava, posebno načelo 17. o uključenosti osoba s invaliditetom i načelo 18. o pravu na dugotrajnu skrb, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela europskog stupa socijalnih prava, posebno načelo 17. o uključenosti osoba s invaliditetom i načelo 18. o pravu na dugotrajnu skrb,

| — | uzimajući u obzir UN-ovo Desetljeće zdravog starenja za razdoblje 2021.–2030. i okvir Svjetske zdravstvene organizacije za postizanje integriranog kontinuiteta dugotrajne skrbi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovo Desetljeće zdravog starenja za razdoblje 2021.–2030. i okvir Svjetske zdravstvene organizacije za postizanje integriranog kontinuiteta dugotrajne skrbi (1),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan za europski stup socijalnih prava i njegove glavne ciljeve za 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan za europski stup socijalnih prava i njegove glavne ciljeve za 2030.,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, posebno cilj br. 3. „Dobro zdravlje i dobrobit”, cilj br. 5. „Rodna ravnopravnost”, cilj br. 8. „Dostojanstven rad i gospodarski rast” i cilj br. 10. „Smanjenje nejednakosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, posebno cilj br. 3. „Dobro zdravlje i dobrobit”, cilj br. 5. „Rodna ravnopravnost”, cilj br. 8. „Dostojanstven rad i gospodarski rast” i cilj br. 10. „Smanjenje nejednakosti”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće neovisnog stručnjaka UN-a o utjecaju bolesti COVID-19 na ostvarivanje svih ljudskih prava starijih osoba od 22. srpnja 2020. A/75/2020 (2) i njezinu izjavu o autonomiji i skrbi za starije osobe s 30. sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće neovisnog stručnjaka UN-a o utjecaju bolesti COVID-19 na ostvarivanje svih ljudskih prava starijih osoba od 22. srpnja 2020. A/75/2020 (2) i njezinu izjavu o autonomiji i skrbi za starije osobe s 30. sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava (3),

| — | uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (MOR), a posebno Konvenciju br. 149 o osoblju za medicinsku njegu iz 1977. i popratnu Preporuku br. 157, Konvenciju br. 183 o zaštiti majčinstva iz 2000. i popratnu Preporuku br. 191, Konvenciju br. 189 o radnicima u kućanstvu iz 2011. i popratnu Preporuku br. 201, Konvenciju br. 190 o nasilju i uznemiravanju iz 2019. i popratnu Preporuku br. 206 te Preporuku br. 202 o minimalnim razinama socijalne zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (MOR), a posebno Konvenciju br. 149 o osoblju za medicinsku njegu iz 1977. i popratnu Preporuku br. 157, Konvenciju br. 183 o zaštiti majčinstva iz 2000. i popratnu Preporuku br. 191, Konvenciju br. 189 o radnicima u kućanstvu iz 2011. i popratnu Preporuku br. 201, Konvenciju br. 190 o nasilju i uznemiravanju iz 2019. i popratnu Preporuku br. 206 te Preporuku br. 202 o minimalnim razinama socijalne zaštite,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada od 19. prosinca 2019. naslovljeno The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries (Učinak ostvarenja ciljeva održivog razvoja na otvaranje radnih mjesta u predškolskoj skrbi, obrazovanju te zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi u 45 zemalja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada od 19. prosinca 2019. naslovljeno The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries (Učinak ostvarenja ciljeva održivog razvoja na otvaranje radnih mjesta u predškolskoj skrbi, obrazovanju te zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi u 45 zemalja),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju MOR-a donesenu na 109. zasjedanju Međunarodne konferencije rada u lipnju 2021. o globalnom pozivu na djelovanje za pristup oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 koji je usmjeren na čovjeka, uključiv, održiv i otporan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju MOR-a donesenu na 109. zasjedanju Međunarodne konferencije rada u lipnju 2021. o globalnom pozivu na djelovanje za pristup oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 koji je usmjeren na čovjeka, uključiv, održiv i otporan,

| — | uzimajući u obzir izvješće MOR-a od 7. ožujka 2022. naslovljeno Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work („Skrb na djelu: Ulaganje u dopust radi skrbi i usluge za rodno ravnopravniji svijet rada”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće MOR-a od 7. ožujka 2022. naslovljeno Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work („Skrb na djelu: Ulaganje u dopust radi skrbi i usluge za rodno ravnopravniji svijet rada”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC),

| — | uzimajući u obzir političke smjernice predsjednice Komisije Ursule von der Leyen, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice predsjednice Komisije Ursule von der Leyen,

| — | uzimajući u obzir program rada Komisije za 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program rada Komisije za 2022.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/522 o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. (7) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/522 o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. (7)

| — | uzimajući u obzir zajedničku inicijativu OECD-a i Europske komisije „Stanje zdravlja u EU-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku inicijativu OECD-a i Europske komisije „Stanje zdravlja u EU-u”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2022/431 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2022. o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnikâ od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2022/431 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2022. o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnikâ od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (11),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020., naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020., naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za poticanje socijalne ekonomije i stvaranje radnih mjesta od 9. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za poticanje socijalne ekonomije i stvaranje radnih mjesta od 9. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije o starenju od 27. siječnja 2021. (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije o starenju od 27. siječnja 2021. (COM(2021)0050),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije iz 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije iz 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja”,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju donesenu na četvrtoj ministarskoj konferenciji Gospodarske komisije UN-a za Europu o starenju održanoj u Lisabonu 22. rujna 2017., pod nazivom „Održivo društvo za sve uzraste: Ostvarivanje potencijala duljeg života”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju donesenu na četvrtoj ministarskoj konferenciji Gospodarske komisije UN-a za Europu o starenju održanoj u Lisabonu 22. rujna 2017., pod nazivom „Održivo društvo za sve uzraste: Ostvarivanje potencijala duljeg života”,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 4. ožujka 2021. o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 4. ožujka 2021. o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama (COM(2021)0093),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji od 28. listopada 2020. (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji od 28. listopada 2020. (COM(2020)0682),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EGSO) SOC/687-EESC-2021 od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Prema novom modelu skrbi za starije osobe: pouke izvučene iz pandemije bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EGSO) SOC/687-EESC-2021 od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Prema novom modelu skrbi za starije osobe: pouke izvučene iz pandemije bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EGSO) SOC/535 – EESC-2016 od 21. rujna 2012. naslovljeno „Prava njegovatelja koji žive u kućanstvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EGSO) SOC/535 – EESC-2016 od 21. rujna 2012. naslovljeno „Prava njegovatelja koji žive u kućanstvu”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o dugotrajnoj skrbi za 2021. Odbora za socijalnu zaštitu i Europske komisije (GU EMPL) naslovljeno Trends, challenges and opportunities in an ageing society (Trendovi, izazovi i prilike u društvu koje stari), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o dugotrajnoj skrbi za 2021. Odbora za socijalnu zaštitu i Europske komisije (GU EMPL) naslovljeno Trends, challenges and opportunities in an ageing society (Trendovi, izazovi i prilike u društvu koje stari),

| — | uzimajući u obzir mišljenje stručne skupine od 23. lipnja 2021. za učinkovite načine ulaganja u zdravlje o potpori mentalnom zdravlju zdravstvenih radnika i drugih ključnih radnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje stručne skupine od 23. lipnja 2021. za učinkovite načine ulaganja u zdravlje o potpori mentalnom zdravlju zdravstvenih radnika i drugih ključnih radnika,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 14. lipnja 2021. o socioekonomskom učinku bolesti COVID-19 na rodnu ravnopravnost (ST 8884/21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 14. lipnja 2021. o socioekonomskom učinku bolesti COVID-19 na rodnu ravnopravnost (ST 8884/21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (17),

| — | uzimajući u obzir Preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja od 22. svibnja 2019. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja od 22. svibnja 2019. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta (19),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2022. o jačanju Europe u borbi protiv raka – put prema sveobuhvatnoj i koordiniranoj strategiji (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2022. o jačanju Europe u borbi protiv raka – put prema sveobuhvatnoj i koordiniranoj strategiji (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (23),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (25),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. lipnja 2021. naslovljenu „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021. – 2027. – Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. lipnja 2021. naslovljenu „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021. – 2027. – Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja” (COM(2021)0323),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o novom strateškom okviru EU-a za zdravlje i sigurnost na radu nakon 2020. (uključujući bolju zaštitu radnika od izloženosti štetnim tvarima, stresa na radu i povreda nastalih čestim ponavljanjem pokreta) (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o novom strateškom okviru EU-a za zdravlje i sigurnost na radu nakon 2020. (uključujući bolju zaštitu radnika od izloženosti štetnim tvarima, stresa na radu i povreda nastalih čestim ponavljanjem pokreta) (26),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog sindikalnog instituta i Europske federacije sindikata javnih službi o transparentnosti plaća te ulozi rodno neutralnog ocjenjivanja i klasifikacije radnih mjesta u javnim službama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog sindikalnog instituta i Europske federacije sindikata javnih službi o transparentnosti plaća te ulozi rodno neutralnog ocjenjivanja i klasifikacije radnih mjesta u javnim službama,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (27),

| — | uzimajući u obzir aktivnosti Europskog nadzornog tijela za rad, a posebno suradnju s državama članicama u borbi protiv neprijavljenog rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti Europskog nadzornog tijela za rad, a posebno suradnju s državama članicama u borbi protiv neprijavljenog rada,

| — | uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova za 2021. i njegovu tematsku usmjerenost na zdravlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova za 2021. i njegovu tematsku usmjerenost na zdravlje,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0189/2022),

| A. | budući da su socijalna prava dio ljudskih i ustavnih prava, a prava žena temeljna ljudska prava, i budući da Venecijanska komisija Vijeća Europe, Europski sud za ljudska prava i Povelja naglašavaju da su ljudska prava dio vladavine prava; budući da se akcijskim planom za europski stup socijalnih prava utvrđuju konkretne inicijative za provedbu načela ključnih u smislu izgradnje snažnije socijalne Europe za pravednu tranziciju i oporavak, kao što su rodna ravnopravnost, jednake mogućnosti, ravnoteža između poslovnog i privatnog života, skrb o djeci i potpora djeci, uključenost osoba s invaliditetom i dugotrajna skrb; budući da će proširenje i jačanje vrijednosti i prava radne snage u sektoru skrbi biti preduvjet za provedbu tih inicijativa, među ostalim inicijativa koje se odnose i na 17. i na 18. načelo; budući da bi europski semestar i pregled socijalnih pokazatelja trebali biti upotrijebljeni za izgradnju pravednijeg, ravnopravnog, održivog i otpornog društva; budući da je uživanje u najvišem mogućem standardu zdravstvene zaštite temeljno pravo i potrebno je svim politikama i aktivnostima Unije zajamčiti i provesti visoku razinu zdravstvene zaštite; budući da je pristup kvalitetnim javnim uslugama odlučujući čimbenik kvalitete života kao dio strategije za skrb i povećana ulaganja u taj sektor; |
| --- | --- |

A.

budući da su socijalna prava dio ljudskih i ustavnih prava, a prava žena temeljna ljudska prava, i budući da Venecijanska komisija Vijeća Europe, Europski sud za ljudska prava i Povelja naglašavaju da su ljudska prava dio vladavine prava; budući da se akcijskim planom za europski stup socijalnih prava utvrđuju konkretne inicijative za provedbu načela ključnih u smislu izgradnje snažnije socijalne Europe za pravednu tranziciju i oporavak, kao što su rodna ravnopravnost, jednake mogućnosti, ravnoteža između poslovnog i privatnog života, skrb o djeci i potpora djeci, uključenost osoba s invaliditetom i dugotrajna skrb; budući da će proširenje i jačanje vrijednosti i prava radne snage u sektoru skrbi biti preduvjet za provedbu tih inicijativa, među ostalim inicijativa koje se odnose i na 17. i na 18. načelo; budući da bi europski semestar i pregled socijalnih pokazatelja trebali biti upotrijebljeni za izgradnju pravednijeg, ravnopravnog, održivog i otpornog društva; budući da je uživanje u najvišem mogućem standardu zdravstvene zaštite temeljno pravo i potrebno je svim politikama i aktivnostima Unije zajamčiti i provesti visoku razinu zdravstvene zaštite; budući da je pristup kvalitetnim javnim uslugama odlučujući čimbenik kvalitete života kao dio strategije za skrb i povećana ulaganja u taj sektor;

| B. | budući da djeca čine 18,3 % stanovništva EU-a (28); budući da je 2020. 47,5 % kućanstava u EU-u imalo najmanje jedno dijete, a 14 % kućanstava činila su djeca i samohrani roditelj (29), od kojih su većina žene; |
| --- | --- |

B.

budući da djeca čine 18,3 % stanovništva EU-a (28); budući da je 2020. 47,5 % kućanstava u EU-u imalo najmanje jedno dijete, a 14 % kućanstava činila su djeca i samohrani roditelj (29), od kojih su većina žene;

| C. | budući da veliku većinu formalnih i neformalnih, plaćenih i neplaćenih, pružatelja skrbi čine žene; budući da obveze u pogledu skrbi u kućanstvu oblikuju mogućnost, trajanje i vrstu plaćenog rada koji žene mogu obavljati tijekom cijelog radnog vijeka, što utječe na njihovu sposobnost sudjelovanja u društvenom, gospodarskom, kulturnom i političkom životu; budući da se stereotipima koji se odnose na žene kao bolje pružatelje skrbi i percepcijom neplaćene skrbi i rada u kućanstvu kao „ženskog rada” osnažuje model „muškarac hranitelj obitelji – žena njegovateljica”, koji i dalje oblikuje pristup socijalnim pravima te stoga utječe na gospodarsku neovisnost žena; također pridonosi podcjenjivanju i gospodarskoj nevidljivosti skrbi, posebno doprinosa pružatelja skrbi koji su članovi obitelji, kao i podcjenjivanju njegovatelja u privatnim i javnim institucijama; |
| --- | --- |

C.

budući da veliku većinu formalnih i neformalnih, plaćenih i neplaćenih, pružatelja skrbi čine žene; budući da obveze u pogledu skrbi u kućanstvu oblikuju mogućnost, trajanje i vrstu plaćenog rada koji žene mogu obavljati tijekom cijelog radnog vijeka, što utječe na njihovu sposobnost sudjelovanja u društvenom, gospodarskom, kulturnom i političkom životu; budući da se stereotipima koji se odnose na žene kao bolje pružatelje skrbi i percepcijom neplaćene skrbi i rada u kućanstvu kao „ženskog rada” osnažuje model „muškarac hranitelj obitelji – žena njegovateljica”, koji i dalje oblikuje pristup socijalnim pravima te stoga utječe na gospodarsku neovisnost žena; također pridonosi podcjenjivanju i gospodarskoj nevidljivosti skrbi, posebno doprinosa pružatelja skrbi koji su članovi obitelji, kao i podcjenjivanju njegovatelja u privatnim i javnim institucijama;

| D. | budući da 80 % ukupne dugotrajne skrbi u Europi osiguravaju neformalni pružatelji skrbi (30), velikom većinom žene, koje ne rade u pravednim radnim uvjetima, u većini slučajeva neplaćene i/ili bez odgovarajuće potpore, zbog čega taj sektor snažno karakterizira njegov rodni aspekt; budući da je pružanje neformalne skrbi povezano s nedostatkom prava, kao što su pravo na bolovanje i godišnji odmor, kao i rodiljni, očinski i roditeljski dopust, smanjenjem stopa zaposlenosti, povećanjem stopa siromaštva i socijalne isključenosti, pogoršanjem mentalnog zdravlja i povećanim osjećajem socijalne izolacije i usamljenosti, što negativno utječe na njihovo fizičko i mentalno zdravlje, dobrobit i socijalnu uključenost; budući da je procijenjeno da doprinos žena u neplaćenim poslovima skrbi donosi dodatnih 11 USD (31) globalnom gospodarstvu svake godine, što iznosi 9 % globalnog BDP-a (32); |
| --- | --- |

D.

budući da 80 % ukupne dugotrajne skrbi u Europi osiguravaju neformalni pružatelji skrbi (30), velikom većinom žene, koje ne rade u pravednim radnim uvjetima, u većini slučajeva neplaćene i/ili bez odgovarajuće potpore, zbog čega taj sektor snažno karakterizira njegov rodni aspekt; budući da je pružanje neformalne skrbi povezano s nedostatkom prava, kao što su pravo na bolovanje i godišnji odmor, kao i rodiljni, očinski i roditeljski dopust, smanjenjem stopa zaposlenosti, povećanjem stopa siromaštva i socijalne isključenosti, pogoršanjem mentalnog zdravlja i povećanim osjećajem socijalne izolacije i usamljenosti, što negativno utječe na njihovo fizičko i mentalno zdravlje, dobrobit i socijalnu uključenost; budući da je procijenjeno da doprinos žena u neplaćenim poslovima skrbi donosi dodatnih 11 USD (31) globalnom gospodarstvu svake godine, što iznosi 9 % globalnog BDP-a (32);

| E. | budući da je 15,4 % mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) u toj situaciji jer skrbe o djeci ili onesposobljenim odraslim osobama ili imaju druge obiteljske obveze; budući da 88 % NEET-ova čine žene (33); |
| --- | --- |

E.

budući da je 15,4 % mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) u toj situaciji jer skrbe o djeci ili onesposobljenim odraslim osobama ili imaju druge obiteljske obveze; budući da 88 % NEET-ova čine žene (33);

| F. | budući da je nužno priznati da se sva ljudska bića od djetinjstva do starosti u različitoj mjeri oslanjaju na skrb ovisno, između ostalog, o dobi, socioekonomskom statusu, fizičkom stanju i osobnom podrijetlu; budući da je potrebno razlikovati skrb i potporu za osobe s invaliditetom ili zdravstvenim poteškoćama; budući da se društvena i gospodarska vrijednost poslova skrbi, i plaćenih i neplaćenih, ne cijeni i ne priznaje te je treba ponovno procijeniti i staviti u središte gospodarskih politika; budući da je potrebno hitno odgovoriti na socijalne učinke, učinke na rodnu ravnopravnost i ekonomske učinke na osobe koje su odgovorne za pružanje skrbi, posebno s obzirom na demografske promjene; |
| --- | --- |

F.

budući da je nužno priznati da se sva ljudska bića od djetinjstva do starosti u različitoj mjeri oslanjaju na skrb ovisno, između ostalog, o dobi, socioekonomskom statusu, fizičkom stanju i osobnom podrijetlu; budući da je potrebno razlikovati skrb i potporu za osobe s invaliditetom ili zdravstvenim poteškoćama; budući da se društvena i gospodarska vrijednost poslova skrbi, i plaćenih i neplaćenih, ne cijeni i ne priznaje te je treba ponovno procijeniti i staviti u središte gospodarskih politika; budući da je potrebno hitno odgovoriti na socijalne učinke, učinke na rodnu ravnopravnost i ekonomske učinke na osobe koje su odgovorne za pružanje skrbi, posebno s obzirom na demografske promjene;

| G. | budući da su države članice i EU obvezani Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), uključujući njezinim člankom 19. o donošenju učinkovitih i odgovarajućih mjera kojima se jamči jednako pravo svih osoba s invaliditetom na neovisnost te sudjelovanje i uključenost u zajednicu; budući da je jednak i učinkovit pristup cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi i pomoći ključan preduvjet za neovisan život osoba s invaliditetom, njihovo sudjelovanje u životu u zajednici i socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

G.

budući da su države članice i EU obvezani Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), uključujući njezinim člankom 19. o donošenju učinkovitih i odgovarajućih mjera kojima se jamči jednako pravo svih osoba s invaliditetom na neovisnost te sudjelovanje i uključenost u zajednicu; budući da je jednak i učinkovit pristup cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi i pomoći ključan preduvjet za neovisan život osoba s invaliditetom, njihovo sudjelovanje u životu u zajednici i socijalnu uključenost;

| H. | budući da skrb obuhvaća sve usluge kojima se potiče autonomija i neovisnost osoba kojima je potrebna skrb, kao i one kojima se odgovara na fizičke, psihološke, emotivne, socijalne i osobne potrebe te potrebe u kućanstvu pojedinaca i skupina u ranjivoj situaciji; budući da bi skrb trebala biti priznata kao pravo kojim se jamči jednako ostvarivanje prava, dostojanstvo, autonomija, uključenost i dobrobit osoba koje trebaju skrb; budući da Europska unija može dopuniti i poduprijeti djelovanje država članica u poboljšanju usluga skrbi za osobe koje primaju skrb i one koje pružaju skrb; |
| --- | --- |

H.

budući da skrb obuhvaća sve usluge kojima se potiče autonomija i neovisnost osoba kojima je potrebna skrb, kao i one kojima se odgovara na fizičke, psihološke, emotivne, socijalne i osobne potrebe te potrebe u kućanstvu pojedinaca i skupina u ranjivoj situaciji; budući da bi skrb trebala biti priznata kao pravo kojim se jamči jednako ostvarivanje prava, dostojanstvo, autonomija, uključenost i dobrobit osoba koje trebaju skrb; budući da Europska unija može dopuniti i poduprijeti djelovanje država članica u poboljšanju usluga skrbi za osobe koje primaju skrb i one koje pružaju skrb;

| I. | budući da se poslovi skrbi odnose na raspon usluga koje pružaju pojedinci, obitelji, zajednice, plaćeni pružatelji usluga, javne organizacije i državne institucije u različitim okruženjima, od institucija do privatnih kućanstava; |
| --- | --- |

I.

budući da se poslovi skrbi odnose na raspon usluga koje pružaju pojedinci, obitelji, zajednice, plaćeni pružatelji usluga, javne organizacije i državne institucije u različitim okruženjima, od institucija do privatnih kućanstava;

| J. | budući da Komisija osobne i kućanske usluge definira kao „široki raspon aktivnosti kojima se doprinosi dobrobiti obitelji i pojedinaca u njihovu domu, uključujući skrb o djeci, dugotrajnu skrb i skrb za osobe s invaliditetom, kućanske poslove, dopunsku nastavu, popravke u kućanstvu, vrtlarstvo i podršku za IKT”; budući da osobne i kućanske usluge uključuju usluge skrbi i one koje nisu povezane sa skrbi, kao i izravne i neizravne usluge; budući da se na globalnoj razini osobne i kućanske usluge nazivaju „radom u kućanstvu”; budući da se uključivanjem radnika u kućanstvu u radnu snagu u sektoru skrbi stoga priznaje da pružanje skrbi ne uključuje samo osobnu skrb, već i neizravnu skrb koju pružaju nesrodnici, čime se ispunjavaju potrebni preduvjeti za pružanje osobne skrbi; budući da su u osobnim i kućanskim uslugama aktivnosti skrbi i aktivnosti koje nisu povezane sa skrbi veoma isprepletene te veliki dio radnika obavlja oboje te stoga pripada radnoj snazi u sektoru skrbi; |
| --- | --- |

J.

budući da Komisija osobne i kućanske usluge definira kao „široki raspon aktivnosti kojima se doprinosi dobrobiti obitelji i pojedinaca u njihovu domu, uključujući skrb o djeci, dugotrajnu skrb i skrb za osobe s invaliditetom, kućanske poslove, dopunsku nastavu, popravke u kućanstvu, vrtlarstvo i podršku za IKT”; budući da osobne i kućanske usluge uključuju usluge skrbi i one koje nisu povezane sa skrbi, kao i izravne i neizravne usluge; budući da se na globalnoj razini osobne i kućanske usluge nazivaju „radom u kućanstvu”; budući da se uključivanjem radnika u kućanstvu u radnu snagu u sektoru skrbi stoga priznaje da pružanje skrbi ne uključuje samo osobnu skrb, već i neizravnu skrb koju pružaju nesrodnici, čime se ispunjavaju potrebni preduvjeti za pružanje osobne skrbi; budući da su u osobnim i kućanskim uslugama aktivnosti skrbi i aktivnosti koje nisu povezane sa skrbi veoma isprepletene te veliki dio radnika obavlja oboje te stoga pripada radnoj snazi u sektoru skrbi;

| K. | budući da su pristup kvalitetnoj skrbi i stvaranje okruženja prilagođenih starijim osobama ključni za duži, zdraviji i aktivan život; budući da se predviđa porast broja osoba u EU-u kojima je potrebna dugotrajna skrb s 30,8 milijuna u 2019. na 38,1 milijun u 2050. (34); budući da se nekoliko država članica već suočava s nedostatkom radne snage u sektoru dugotrajne skrbi koji će se samo povećavati kako se povećava potražnja za uslugama dugotrajne skrbi i budući da to zahtijeva ulaganja u radnu snagu te njihove dostojanstvene uvjete zapošljavanja i radne uvjete; |
| --- | --- |

K.

budući da su pristup kvalitetnoj skrbi i stvaranje okruženja prilagođenih starijim osobama ključni za duži, zdraviji i aktivan život; budući da se predviđa porast broja osoba u EU-u kojima je potrebna dugotrajna skrb s 30,8 milijuna u 2019. na 38,1 milijun u 2050. (34); budući da se nekoliko država članica već suočava s nedostatkom radne snage u sektoru dugotrajne skrbi koji će se samo povećavati kako se povećava potražnja za uslugama dugotrajne skrbi i budući da to zahtijeva ulaganja u radnu snagu te njihove dostojanstvene uvjete zapošljavanja i radne uvjete;

| L. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila ključnu ulogu radnika u sektoru osobnih i kućanskih usluga u našim društvima, ukazujući na hitnu potrebu za potpunim priznavanjem tih radnika u svim državama članica uz kolektivna pregovaračka prava, socijalnu sigurnost i socijalnu zaštitu; budući da su zbog stalnog nedostatka odgovarajućeg priznavanja tih radnika u nekoliko država članica mnogi od njih izgubili posao tijekom pandemije bolesti COVID-19 bez mogućnosti da ostvare korist od državnih programa naknade plaće i programa za očuvanje radnih mjesta; budući da je pandemija dovela do gubitka smještaja za brojne radnike u sektoru osobnih i kućanskih usluga te ih izložila nasilju i uznemiravanju na radnom mjestu; |
| --- | --- |

L.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila ključnu ulogu radnika u sektoru osobnih i kućanskih usluga u našim društvima, ukazujući na hitnu potrebu za potpunim priznavanjem tih radnika u svim državama članica uz kolektivna pregovaračka prava, socijalnu sigurnost i socijalnu zaštitu; budući da su zbog stalnog nedostatka odgovarajućeg priznavanja tih radnika u nekoliko država članica mnogi od njih izgubili posao tijekom pandemije bolesti COVID-19 bez mogućnosti da ostvare korist od državnih programa naknade plaće i programa za očuvanje radnih mjesta; budući da je pandemija dovela do gubitka smještaja za brojne radnike u sektoru osobnih i kućanskih usluga te ih izložila nasilju i uznemiravanju na radnom mjestu;

| M. | budući da se, unatoč činjenici da svaki pojedinac tijekom cijelog života barem jednom preuzme ulogu skrbnika i primatelja skrbi, događa stigmatizacija i stereotipizacija međuovisnosti, fizičkih ili mentalnih poteškoća, bolesti, slabosti i potrebe za skrbi i pomoći preklapaju s diskriminacijama na drugim osnovama, prije svega na osnovi roda i seksualne orijentacije, dobi, invaliditeta, nacionalnosti, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, kao i socioekonomskog ili migrantskog podrijetla te drugih nepovoljnih položaja, čime se pogoršava rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

M.

budući da se, unatoč činjenici da svaki pojedinac tijekom cijelog života barem jednom preuzme ulogu skrbnika i primatelja skrbi, događa stigmatizacija i stereotipizacija međuovisnosti, fizičkih ili mentalnih poteškoća, bolesti, slabosti i potrebe za skrbi i pomoći preklapaju s diskriminacijama na drugim osnovama, prije svega na osnovi roda i seksualne orijentacije, dobi, invaliditeta, nacionalnosti, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, kao i socioekonomskog ili migrantskog podrijetla te drugih nepovoljnih položaja, čime se pogoršava rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti;

| N. | budući da stanovništvo EU-a stari i 2018. 19 % građana EU-a bilo je u dobi od 65 ili više godina (35); budući da su diskriminacija na temelju dobi te nezadovoljene, neprimijećene i nepriznate potrebe za skrbi još uvijek trajni problemi u sektoru skrbi u Europi; budući da se broj osoba koje ovise o pomoći drugih ili im je potrebna zdravstvena i dugotrajna skrb povećava s dobi; |
| --- | --- |

N.

budući da stanovništvo EU-a stari i 2018. 19 % građana EU-a bilo je u dobi od 65 ili više godina (35); budući da su diskriminacija na temelju dobi te nezadovoljene, neprimijećene i nepriznate potrebe za skrbi još uvijek trajni problemi u sektoru skrbi u Europi; budući da se broj osoba koje ovise o pomoći drugih ili im je potrebna zdravstvena i dugotrajna skrb povećava s dobi;

| O. | budući da su reumatske i mišićno-koštane bolesti među najzastupljenijim, onesposobljavajućim i opterećujućim nezaraznim bolestima na svijetu koje pogađaju više od 100 milijuna Europljana i čine više od 50 % godina života s invaliditetom (YLD) u Europi; budući da su zbog zastupljenosti, onesposobljavajućih posljedica i povezanosti s visokom učestalosti komorbiditeta osobe koje boluju od reumatskih i mišićno-koštanih bolesti znatan izvor potražnje za dugotrajnom formalnom i neformalnom skrbi u Europi; |
| --- | --- |

O.

budući da su reumatske i mišićno-koštane bolesti među najzastupljenijim, onesposobljavajućim i opterećujućim nezaraznim bolestima na svijetu koje pogađaju više od 100 milijuna Europljana i čine više od 50 % godina života s invaliditetom (YLD) u Europi; budući da su zbog zastupljenosti, onesposobljavajućih posljedica i povezanosti s visokom učestalosti komorbiditeta osobe koje boluju od reumatskih i mišićno-koštanih bolesti znatan izvor potražnje za dugotrajnom formalnom i neformalnom skrbi u Europi;

| P. | budući da su mnogi njegovatelji i radnici u kućanstvu pripadnici etničke manjine ili migranti (36) koji se suočavaju s vrlo nesigurnim situacijama i intersekcijskom diskriminacijom zbog svoje rase ili etničkog podrijetla, roda, socioekonomskog statusa i nacionalnosti te rade kao njegovatelji koji žive u kućanstvu s često neograničenim radnim vremenom, čime se krši zakonodavstvo o radnom vremenu u formalnom i neformalnom gospodarstvu; budući da su ti radnici uglavnom žene bez službenog ugovora o radu te su stoga izloženiji iskorištavanju i često nemaju pristup svojim pravima, posebno u pogledu pristupa dostojanstvenom radu i socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

P.

budući da su mnogi njegovatelji i radnici u kućanstvu pripadnici etničke manjine ili migranti (36) koji se suočavaju s vrlo nesigurnim situacijama i intersekcijskom diskriminacijom zbog svoje rase ili etničkog podrijetla, roda, socioekonomskog statusa i nacionalnosti te rade kao njegovatelji koji žive u kućanstvu s često neograničenim radnim vremenom, čime se krši zakonodavstvo o radnom vremenu u formalnom i neformalnom gospodarstvu; budući da su ti radnici uglavnom žene bez službenog ugovora o radu te su stoga izloženiji iskorištavanju i često nemaju pristup svojim pravima, posebno u pogledu pristupa dostojanstvenom radu i socijalnoj zaštiti;

| Q. | budući da u svim državama članicama nedostaju dovoljno kvalitetne, dostupne, raspoložive i cjenovno prihvatljive usluge skrbi, među ostalim u ruralnim regijama koje su posebno pogođene starenjem stanovništva; budući da je praćenje formalne i neformalne skrbi te oblika i sredstava postojećih usluga skrbi otežano nedostatkom podataka, uključujući raščlanjene podatke, nedostatkom pokazatelja kvalitete, kao što su europska ispitivanja utrošenog vremena (ETUS) za evaluaciju i praćenje pruženih usluga, planova provedbe, nedostatak znanja među pružateljima zdravstvene skrbi o bolestima koje uzrokuju privremeni invaliditet; |
| --- | --- |

Q.

budući da u svim državama članicama nedostaju dovoljno kvalitetne, dostupne, raspoložive i cjenovno prihvatljive usluge skrbi, među ostalim u ruralnim regijama koje su posebno pogođene starenjem stanovništva; budući da je praćenje formalne i neformalne skrbi te oblika i sredstava postojećih usluga skrbi otežano nedostatkom podataka, uključujući raščlanjene podatke, nedostatkom pokazatelja kvalitete, kao što su europska ispitivanja utrošenog vremena (ETUS) za evaluaciju i praćenje pruženih usluga, planova provedbe, nedostatak znanja među pružateljima zdravstvene skrbi o bolestima koje uzrokuju privremeni invaliditet;

| R. | budući da je jedno od najvažnijih temeljnih prava u pogledu skrbi i pomoći pravo na odabir vrste i mjesta pružanja usluge; budući da je pravo na odabir vrste skrbi često narušeno nedovoljnom dostupnošću pomoći i osobne asistencije kod kuće; budući da države članice rijetko dovoljno podupiru osobnu asistenciju i mnogi si ju ne mogu priuštiti; budući da čak 75 % starijih osoba kojima je potrebna dugotrajna skrb navodi da bi bile ispod praga rizika od siromaštva kad bi bile prisiljene platiti usluge kućne njege po punoj tržišnoj cijeni (37); budući da čak i u većini gospodarski najrazvijenijih zemalja sustavi socijalne zaštite pokrivaju manje od 40 % ukupnih troškova dugotrajne skrbi za osobe s umjerenim potrebama (38); budući da države članice moraju osigurati pružanje kvalitetnih, prikladno financiranih i funkcionalnih usluga skrbi, sustave socijalne zaštite i bolju integraciju kvalitetne dugotrajne skrbi u okviru njih, što je od ključne važnosti za povećanje razine socijalne pravednosti i doprinijet će rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

R.

budući da je jedno od najvažnijih temeljnih prava u pogledu skrbi i pomoći pravo na odabir vrste i mjesta pružanja usluge; budući da je pravo na odabir vrste skrbi često narušeno nedovoljnom dostupnošću pomoći i osobne asistencije kod kuće; budući da države članice rijetko dovoljno podupiru osobnu asistenciju i mnogi si ju ne mogu priuštiti; budući da čak 75 % starijih osoba kojima je potrebna dugotrajna skrb navodi da bi bile ispod praga rizika od siromaštva kad bi bile prisiljene platiti usluge kućne njege po punoj tržišnoj cijeni (37); budući da čak i u većini gospodarski najrazvijenijih zemalja sustavi socijalne zaštite pokrivaju manje od 40 % ukupnih troškova dugotrajne skrbi za osobe s umjerenim potrebama (38); budući da države članice moraju osigurati pružanje kvalitetnih, prikladno financiranih i funkcionalnih usluga skrbi, sustave socijalne zaštite i bolju integraciju kvalitetne dugotrajne skrbi u okviru njih, što je od ključne važnosti za povećanje razine socijalne pravednosti i doprinijet će rodnoj ravnopravnosti;

| S. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 produbila i istaknula postojeće nejednakosti i izazove, ukazujući na brojne strukturne probleme ukorijenjene u europskom sustavu socijalne skrbi, tj. kao što su nedostatna sredstva za ustanove za skrb i zdravstvene sustave ili nedostatak ulaganja; u pogledu pristupa uslugama formalne skrbi i kućanskim uslugama, uključujući pravovremeno, cjenovno pristupačno i kvalitetno liječenje, te je naglasila postojeće krize u sektoru skrbi uzrokovane znatno povećanim radnim opterećenjem u sektoru, nedostatkom radne snage u sektoru skrbi, nedovoljno financiranim preopterećenim sustavima zdravstvene zaštite i prekomjernim oslanjanjem na neformalnu neplaćenu skrb ili neprijavljeni rad; budući da to dovodi do povećanja psihosocijalnih rizika s kojima se suočavaju njegovatelji koji su ostali u sektoru, koji su uglavnom žene; budući da su izazovi pandemije rezultirali usamljenošću i društvenom izolacijom te povećali rizik od zlostavljanja, zanemarivanja, pogoršanja fizičkog i mentalnog zdravlja osoba kojima je potrebna skrb te opće dobrobiti svih generacija u cijelom EU-u, posebno tamo gdje su prije pandemije razine ulaganja u skrb bile niže (39); budući da se ti dugotrajni učinci na zdravlje i dobrobit pojedinaca te njezine društvene i gospodarske posljedice tek trebaju u potpunosti procijeniti i uključiti u relevantna područja politike; |
| --- | --- |

S.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 produbila i istaknula postojeće nejednakosti i izazove, ukazujući na brojne strukturne probleme ukorijenjene u europskom sustavu socijalne skrbi, tj. kao što su nedostatna sredstva za ustanove za skrb i zdravstvene sustave ili nedostatak ulaganja; u pogledu pristupa uslugama formalne skrbi i kućanskim uslugama, uključujući pravovremeno, cjenovno pristupačno i kvalitetno liječenje, te je naglasila postojeće krize u sektoru skrbi uzrokovane znatno povećanim radnim opterećenjem u sektoru, nedostatkom radne snage u sektoru skrbi, nedovoljno financiranim preopterećenim sustavima zdravstvene zaštite i prekomjernim oslanjanjem na neformalnu neplaćenu skrb ili neprijavljeni rad; budući da to dovodi do povećanja psihosocijalnih rizika s kojima se suočavaju njegovatelji koji su ostali u sektoru, koji su uglavnom žene; budući da su izazovi pandemije rezultirali usamljenošću i društvenom izolacijom te povećali rizik od zlostavljanja, zanemarivanja, pogoršanja fizičkog i mentalnog zdravlja osoba kojima je potrebna skrb te opće dobrobiti svih generacija u cijelom EU-u, posebno tamo gdje su prije pandemije razine ulaganja u skrb bile niže (39); budući da se ti dugotrajni učinci na zdravlje i dobrobit pojedinaca te njezine društvene i gospodarske posljedice tek trebaju u potpunosti procijeniti i uključiti u relevantna područja politike;

| T. | budući da potrebe neformalnih pružatelja skrbi u Europi nisu zadovoljene, a pandemija bolesti COVID-19 ukazala je na poteškoće neformalnih pružatelja skrbi i osoba koje primaju neformalnu skrb te otkrila nerazmjerno oslanjanje na žene i djevojčice (40); budući da su nedostatak priznavanja radnika koji pružaju osobne i kućanske usluge i/ili pogrešna klasifikacija njihovog radnog statusa značili da mnogi koji su izgubili zaposlenje tijekom pandemije bolesti COVID-19 nisu bili u mogućnosti pristupiti mjerama socijalne zaštite; |
| --- | --- |

T.

budući da potrebe neformalnih pružatelja skrbi u Europi nisu zadovoljene, a pandemija bolesti COVID-19 ukazala je na poteškoće neformalnih pružatelja skrbi i osoba koje primaju neformalnu skrb te otkrila nerazmjerno oslanjanje na žene i djevojčice (40); budući da su nedostatak priznavanja radnika koji pružaju osobne i kućanske usluge i/ili pogrešna klasifikacija njihovog radnog statusa značili da mnogi koji su izgubili zaposlenje tijekom pandemije bolesti COVID-19 nisu bili u mogućnosti pristupiti mjerama socijalne zaštite;

| U. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće rodne nejednakosti, posebno u pogledu povećanja opsega neplaćenog rada u području skrbi i neravnoteže između poslovnog i privatnog života te je dovela do dvostrukog opterećenja za mnoge žene, koje su odrađivale dulje smjene na poslu i pružale dodatnu neformalnu skrb kod kuće; budući da je prije pandemije bolesti COVID-19 (41)37,5 % žena u EU-u svakodnevno skrbilo o djeci, starijim osobama ili osobama s invaliditetom, u usporedbi s 24,7 % muškaraca; budući da je pandemija u prosjeku dovela do oko 13 dodatnih sati neplaćenog rada tjedno za žene (42); budući da su žene koje rade od kuće, žene zaposlene na nepuno radno vrijeme ili nezaposlene žene izložene još većem pritisku jer su nastavile obavljati većinu obiteljskih obveza i rada u kućanstvu (43); budući da još nisu u potpunosti poznati svi učinci pandemije bolesti COVID-19 i da će se socioekonomski učinak na žene i dalje osjećati; |
| --- | --- |

U.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće rodne nejednakosti, posebno u pogledu povećanja opsega neplaćenog rada u području skrbi i neravnoteže između poslovnog i privatnog života te je dovela do dvostrukog opterećenja za mnoge žene, koje su odrađivale dulje smjene na poslu i pružale dodatnu neformalnu skrb kod kuće; budući da je prije pandemije bolesti COVID-19 (41)37,5 % žena u EU-u svakodnevno skrbilo o djeci, starijim osobama ili osobama s invaliditetom, u usporedbi s 24,7 % muškaraca; budući da je pandemija u prosjeku dovela do oko 13 dodatnih sati neplaćenog rada tjedno za žene (42); budući da su žene koje rade od kuće, žene zaposlene na nepuno radno vrijeme ili nezaposlene žene izložene još većem pritisku jer su nastavile obavljati većinu obiteljskih obveza i rada u kućanstvu (43); budući da još nisu u potpunosti poznati svi učinci pandemije bolesti COVID-19 i da će se socioekonomski učinak na žene i dalje osjećati;

| V. | budući da su prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji do polovice smrtnih slučajeva od bolesti COVID-19 u Europi činile osobe koje borave u ustanovama za dugotrajnu skrb (44); budući da je više od 70 % socijalnih i zdravstvenih radnika koji su se na prvoj liniji borili protiv pandemije bolesti COVID-19 bilo žene, od kojih su se mnoge suočile s učincima i dugotrajnim posljedicama infekcije bolešću COVID-19, izolacijom te s dosad nezabilježenim razinama stresa, tjeskobe, depresije i suicidalnih misli, pa čak i s posttraumatskim stresnim poremećajem; budući da je 2021. 30 % medicinskih sestara u EU-u napustilo tu profesiju (45); budući da su visoka učestalost bolesti COVID-19 i stopa smrtnosti od bolesti COVID-19 u ustanovama za dugotrajnu skrb, među ostalim zbog nedostatka pristupa zaštitnoj opremi, testiranju i liječenju, naglasile sustavne slabosti povezane s presporim prijelazom s institucionalne skrbi na usluge skrbi u obitelji i u zajednici, nedostacima osoblja uzrokovanim poteškoćama u privlačenju i zadržavanju radnika, lošim uvjetima zapošljavanja i radnim uvjetima, nemogućnosti napredovanja u karijeri radnika u sektoru skrbi, poteškoćama za prekogranične pružatelje skrbi te nedostatkom potpore i pristupa socijalnoj sigurnosti za neformalne pružatelje skrbi; |
| --- | --- |

V.

budući da su prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji do polovice smrtnih slučajeva od bolesti COVID-19 u Europi činile osobe koje borave u ustanovama za dugotrajnu skrb (44); budući da je više od 70 % socijalnih i zdravstvenih radnika koji su se na prvoj liniji borili protiv pandemije bolesti COVID-19 bilo žene, od kojih su se mnoge suočile s učincima i dugotrajnim posljedicama infekcije bolešću COVID-19, izolacijom te s dosad nezabilježenim razinama stresa, tjeskobe, depresije i suicidalnih misli, pa čak i s posttraumatskim stresnim poremećajem; budući da je 2021. 30 % medicinskih sestara u EU-u napustilo tu profesiju (45); budući da su visoka učestalost bolesti COVID-19 i stopa smrtnosti od bolesti COVID-19 u ustanovama za dugotrajnu skrb, među ostalim zbog nedostatka pristupa zaštitnoj opremi, testiranju i liječenju, naglasile sustavne slabosti povezane s presporim prijelazom s institucionalne skrbi na usluge skrbi u obitelji i u zajednici, nedostacima osoblja uzrokovanim poteškoćama u privlačenju i zadržavanju radnika, lošim uvjetima zapošljavanja i radnim uvjetima, nemogućnosti napredovanja u karijeri radnika u sektoru skrbi, poteškoćama za prekogranične pružatelje skrbi te nedostatkom potpore i pristupa socijalnoj sigurnosti za neformalne pružatelje skrbi;

| W. | budući da je, uz nezadovoljene medicinske potrebe, pandemija bolesti COVID-19 značajno negativno utjecala na pristup obrazovanju, pristojnom stanovanju i uslugama koje su ključne za dobrobit i razvoj djece, stvarajući dodatno opterećenje u pogledu obveza skrbi i obrazovanja za sve roditelje, a prvenstveno sve žene i samohrane roditelje (46); budući da empirijski dokazi potvrđuju da se smanjenjem usluga skrbi i povećanjem neplaćenih poslova skrbi koje su obavljale žene tijekom pandemije bolesti COVID-19 ponovno uspostavilo i ojačalo rodne nejednakosti; |
| --- | --- |

W.

budući da je, uz nezadovoljene medicinske potrebe, pandemija bolesti COVID-19 značajno negativno utjecala na pristup obrazovanju, pristojnom stanovanju i uslugama koje su ključne za dobrobit i razvoj djece, stvarajući dodatno opterećenje u pogledu obveza skrbi i obrazovanja za sve roditelje, a prvenstveno sve žene i samohrane roditelje (46); budući da empirijski dokazi potvrđuju da se smanjenjem usluga skrbi i povećanjem neplaćenih poslova skrbi koje su obavljale žene tijekom pandemije bolesti COVID-19 ponovno uspostavilo i ojačalo rodne nejednakosti;

| X. | budući da pružanje kvalitetne skrbi ovisi o postojanju dovoljno brojne, dobro obučene, motivirane i specijalizirane radne snage, stvaranju privlačnih i pristojnih radnih uvjeta socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem, odgovarajućim i pravednim plaćama te integriranim uslugama i odgovarajućem financiranju; budući da se sektor skrbi već dugo suočava s manjkom radne snage i da je u razdoblju od 2019. do 2020. 421 000 radnika napustilo sektor rezidencijalne skrbi (47); budući da su kvalitetni poslovi skrbi kvalificirano zanimanje koje zahtijeva osposobljavanje i iskustvo te da će se potražnja za kvalificiranim njegovateljima samo povećati u narednim godinama; budući da zapošljavanje i trajno osposobljavanje na radnom mjestu profesionalizacijom sektora mogu doprinijeti većoj kvaliteti pružanja usluga skrbi; budući da u kontekstu načina pružanja dugotrajne skrbi te razvoja praksi i tehnologije pružatelji skrbi sakupljaju znanje koje treba priznati; budući da se direktiva o stečenim pravima (2001/23/EZ) mora primjenjivati svaki put kada se ugovori o radu prenose na pružatelja skrbi u ulozi preuzimatelja; |
| --- | --- |

X.

budući da pružanje kvalitetne skrbi ovisi o postojanju dovoljno brojne, dobro obučene, motivirane i specijalizirane radne snage, stvaranju privlačnih i pristojnih radnih uvjeta socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem, odgovarajućim i pravednim plaćama te integriranim uslugama i odgovarajućem financiranju; budući da se sektor skrbi već dugo suočava s manjkom radne snage i da je u razdoblju od 2019. do 2020. 421 000 radnika napustilo sektor rezidencijalne skrbi (47); budući da su kvalitetni poslovi skrbi kvalificirano zanimanje koje zahtijeva osposobljavanje i iskustvo te da će se potražnja za kvalificiranim njegovateljima samo povećati u narednim godinama; budući da zapošljavanje i trajno osposobljavanje na radnom mjestu profesionalizacijom sektora mogu doprinijeti većoj kvaliteti pružanja usluga skrbi; budući da u kontekstu načina pružanja dugotrajne skrbi te razvoja praksi i tehnologije pružatelji skrbi sakupljaju znanje koje treba priznati; budući da se direktiva o stečenim pravima (2001/23/EZ) mora primjenjivati svaki put kada se ugovori o radu prenose na pružatelja skrbi u ulozi preuzimatelja;

| Y. | budući da je u Europskoj uniji najmanje 3,1 milijun radnika koji pružaju osobne i kućanske usluge zaposleno na neprijavljen način, da ih se ne priznaje i da nemaju temeljna prava radnika kao što su kolektivno pregovaranje, socijalna sigurnost i socijalna zaštita (48); budući da neprijavljeni rad dovodi do manje razine zaštite za radnike, omogućava iskorištavanje i zlostavljanje te smanjuje prihode država članica; budući da su uvjeti državljana trećih zemalja bez osobnih dokumenata koji rade u sektoru skrbi posebno izazovni u pogledu njihovih socijalnih prava i pristupa pristojnim radnim uvjetima; |
| --- | --- |

Y.

budući da je u Europskoj uniji najmanje 3,1 milijun radnika koji pružaju osobne i kućanske usluge zaposleno na neprijavljen način, da ih se ne priznaje i da nemaju temeljna prava radnika kao što su kolektivno pregovaranje, socijalna sigurnost i socijalna zaštita (48); budući da neprijavljeni rad dovodi do manje razine zaštite za radnike, omogućava iskorištavanje i zlostavljanje te smanjuje prihode država članica; budući da su uvjeti državljana trećih zemalja bez osobnih dokumenata koji rade u sektoru skrbi posebno izazovni u pogledu njihovih socijalnih prava i pristupa pristojnim radnim uvjetima;

| Z. | budući da je Europska platforma za borbu protiv neprijavljenog rada pretvorena u stalnu radnu skupinu Europskog nadzornog tijela za rad (ELA) u cilju jačanja suradnje s tijelima država članica u borbi protiv neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

Z.

budući da je Europska platforma za borbu protiv neprijavljenog rada pretvorena u stalnu radnu skupinu Europskog nadzornog tijela za rad (ELA) u cilju jačanja suradnje s tijelima država članica u borbi protiv neprijavljenog rada;

| AA. | budući da studije pokazuju da bi više od 90 % starijih osoba htjelo živjeti u vlastitim domovima u odmakloj dobi; međutim, samo 20 % starijih osoba provede posljednje godine života u privatnom smještaju, dok mnogi žive u ustanovama za institucionalnu skrb (49); budući da postoji nedostatak usluga skrbi koje su prilagođene potrebama i sklonostima pojedinca; budući da to zahtijeva (50) transformaciju struktura skrbi, tj. prelazak s centraliziranih ustanova za skrb na na skrb usmjerenu na pacijenta, obiteljsku skrb i skrb u zajednici kako bi se bolje podržala autonomija osoba kojima je potrebna skrb i pomoć, što donosi konkretne gospodarske i socijalne koristi te povećava razinu dobrobiti za primatelje skrbi; budući da rezidencijalna skrb često ne zadovoljava standarde potpore neovisnosti osoba koje se koriste tim uslugama i da se često povezuje s krajem života osobe, umjesto mjestom za dostojanstven život, razvijanje i daljnje sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu; budući da se taj prelazak nije dogodio ili se događa presporo, nema dovoljno resursa i potrebno je uzeti u obzir različite potrebe i slabosti zajednica, na primjer u pogledu prihoda i drugih nejednakosti; budući da bi države članice trebale ulagati u tom smjeru; |
| --- | --- |

AA.

budući da studije pokazuju da bi više od 90 % starijih osoba htjelo živjeti u vlastitim domovima u odmakloj dobi; međutim, samo 20 % starijih osoba provede posljednje godine života u privatnom smještaju, dok mnogi žive u ustanovama za institucionalnu skrb (49); budući da postoji nedostatak usluga skrbi koje su prilagođene potrebama i sklonostima pojedinca; budući da to zahtijeva (50) transformaciju struktura skrbi, tj. prelazak s centraliziranih ustanova za skrb na na skrb usmjerenu na pacijenta, obiteljsku skrb i skrb u zajednici kako bi se bolje podržala autonomija osoba kojima je potrebna skrb i pomoć, što donosi konkretne gospodarske i socijalne koristi te povećava razinu dobrobiti za primatelje skrbi; budući da rezidencijalna skrb često ne zadovoljava standarde potpore neovisnosti osoba koje se koriste tim uslugama i da se često povezuje s krajem života osobe, umjesto mjestom za dostojanstven život, razvijanje i daljnje sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu; budući da se taj prelazak nije dogodio ili se događa presporo, nema dovoljno resursa i potrebno je uzeti u obzir različite potrebe i slabosti zajednica, na primjer u pogledu prihoda i drugih nejednakosti; budući da bi države članice trebale ulagati u tom smjeru;

| AB. | budući da je važno provoditi daljnja istraživanja o zlostavljanju u svim okruženjima skrbi, informirati o čimbenicima koji dovode to tih praksi, podizati razinu osviještenosti, osposobljavanje, otkrivanje i borbu protiv zlostavljanja za sve profesije u sektoru skrbi i stvarati javne platforme za prijavljivanje takvih praksi; |
| --- | --- |

AB.

budući da je važno provoditi daljnja istraživanja o zlostavljanju u svim okruženjima skrbi, informirati o čimbenicima koji dovode to tih praksi, podizati razinu osviještenosti, osposobljavanje, otkrivanje i borbu protiv zlostavljanja za sve profesije u sektoru skrbi i stvarati javne platforme za prijavljivanje takvih praksi;

| AC. | budući da je tržište rada često rodno segregirano i pridaje malo važnosti sektorima u kojima žene čine većinu radne snage; budući da je 2020. bruto satnica žena bila u prosjeku 13,0 % niža od bruto satnice muškaraca u EU-u (51); |
| --- | --- |

AC.

budući da je tržište rada često rodno segregirano i pridaje malo važnosti sektorima u kojima žene čine većinu radne snage; budući da je 2020. bruto satnica žena bila u prosjeku 13,0 % niža od bruto satnice muškaraca u EU-u (51);

| AD. | budući da je skrb i dalje često podcijenjena i rijetko se priznaje te da neformalni pružatelji skrbi primaju nedostatnu financijsku naknadu ili je uopće ne primaju; budući da su pridavanje male važnosti poslovima skrbi i radu u kućanstvu u pogledu plaće i radnih uvjeta, kao i njihova nevidljivost usko povezani s prevladavajućim rodnim ulogama i normama prema kojima su žene njegovateljice, a muškarci hranitelji te sa začaranim krugom „dvostrukog obezvređivanja”, pri čemu je skrb često delegirana najviše obespravljenim skupinama društva zbog nedostatka vrijednosti, što pak dovodi do smanjenja vrijednosti aktivnosti skrbi jer ju provode skupine koje su najviše obespravljene te zbog činjenice da se kućna njega i druge osobne i kućanske usluge skrbi pružaju iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

AD.

budući da je skrb i dalje često podcijenjena i rijetko se priznaje te da neformalni pružatelji skrbi primaju nedostatnu financijsku naknadu ili je uopće ne primaju; budući da su pridavanje male važnosti poslovima skrbi i radu u kućanstvu u pogledu plaće i radnih uvjeta, kao i njihova nevidljivost usko povezani s prevladavajućim rodnim ulogama i normama prema kojima su žene njegovateljice, a muškarci hranitelji te sa začaranim krugom „dvostrukog obezvređivanja”, pri čemu je skrb često delegirana najviše obespravljenim skupinama društva zbog nedostatka vrijednosti, što pak dovodi do smanjenja vrijednosti aktivnosti skrbi jer ju provode skupine koje su najviše obespravljene te zbog činjenice da se kućna njega i druge osobne i kućanske usluge skrbi pružaju iza zatvorenih vrata;

| AE. | budući da feminizacija sektora skrbi pridonosi rodnim razlikama u zaposlenosti, plaćama i mirovinama zbog udjela žena koje rade u formalnoj i neformalnoj skrbi te može dovesti do povećanog rizika od siromaštva, kao i do smanjenja poreza koji se plaćaju državama članicama, uz godišnji gubitak BDP-a za Europu u iznosu od 370 milijardi EUR (52); |
| --- | --- |

AE.

budući da feminizacija sektora skrbi pridonosi rodnim razlikama u zaposlenosti, plaćama i mirovinama zbog udjela žena koje rade u formalnoj i neformalnoj skrbi te može dovesti do povećanog rizika od siromaštva, kao i do smanjenja poreza koji se plaćaju državama članicama, uz godišnji gubitak BDP-a za Europu u iznosu od 370 milijardi EUR (52);

| AF. | budući da žene i migranti, posebno mobilni radnici iz EU-a i iz trećih zemalja, prevladavaju u sektoru skrbi, od kojih žene čine 76 % od ukupno 49 milijuna prijavljenih njegovatelja u EU-u (53) i više od 85 % u neplaćenoj skrbi u svim državama članicama, ako se uzme u obzir i dnevni i tjedni angažman (54); |
| --- | --- |

AF.

budući da žene i migranti, posebno mobilni radnici iz EU-a i iz trećih zemalja, prevladavaju u sektoru skrbi, od kojih žene čine 76 % od ukupno 49 milijuna prijavljenih njegovatelja u EU-u (53) i više od 85 % u neplaćenoj skrbi u svim državama članicama, ako se uzme u obzir i dnevni i tjedni angažman (54);

| AG. | budući da u sektoru pružanja dugotrajne skrbi radi 6,3 milijuna stručnjaka, među kojima su žene prekomjerno zastupljene (one čine udio od 81 %), i da raste broj radnika starijih od 50 godina, radnika koji rade nepuno radno vrijeme, u nesigurnim uvjetima i putem platformi kao i radnika migranata, neformalnih te mobilnih radnika, uključujući njegovatelje koji žive u kućanstvu (oko 8 % radnika u sektoru skrbi nije domaće stanovništvo); budući da su 2020. radnici migranti i mobilni radnici činili 28 % osobnih njegovatelja (55); budući da su deficiti skrbi u nekim regijama EU-a pogoršani tim „odljevom pružatelja skrbi” i pojavom globalnih lanaca skrbi; budući da je zbog toga nemoguće razmišljati o skrbi samo unutar nacionalnih granica; budući da još uvijek postoje prepreke koje otežavaju slobodno pružanje usluga skrbi u EU-u; budući da su ti radnici ključni za naše društvo, kako u pogledu javnog zdravlja tako i u pogledu socijalne uključenosti korisnika skrbi, koji su ponekad izolirani; |
| --- | --- |

AG.

budući da u sektoru pružanja dugotrajne skrbi radi 6,3 milijuna stručnjaka, među kojima su žene prekomjerno zastupljene (one čine udio od 81 %), i da raste broj radnika starijih od 50 godina, radnika koji rade nepuno radno vrijeme, u nesigurnim uvjetima i putem platformi kao i radnika migranata, neformalnih te mobilnih radnika, uključujući njegovatelje koji žive u kućanstvu (oko 8 % radnika u sektoru skrbi nije domaće stanovništvo); budući da su 2020. radnici migranti i mobilni radnici činili 28 % osobnih njegovatelja (55); budući da su deficiti skrbi u nekim regijama EU-a pogoršani tim „odljevom pružatelja skrbi” i pojavom globalnih lanaca skrbi; budući da je zbog toga nemoguće razmišljati o skrbi samo unutar nacionalnih granica; budući da još uvijek postoje prepreke koje otežavaju slobodno pružanje usluga skrbi u EU-u; budući da su ti radnici ključni za naše društvo, kako u pogledu javnog zdravlja tako i u pogledu socijalne uključenosti korisnika skrbi, koji su ponekad izolirani;

| AH. | budući da je u svim državama članicama plaća u sektoru skrbi i rada u kućanstvu znatno niža od prosječne plaće i niža od plaće koju radnici dobivaju za isti posao u drugim sektorima, posebno u zdravstvu (56); budući da je to posljedica neformalnog rada, niže pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem u tim sektorima, kao i podcjenjivanja sektora u kojima prevladavaju žene, kao što je sektor skrbi; budući da zaposlenici koji rade u profitnim i neprofitnim sektorima često nemaju pristup zastupanju radnika i kolektivnom pregovaranju; budući da je razlika u odnosu na prosječnu plaću najmanja u državama članicama s kolektivnim ugovorima za dijelove sektora (57); budući da su zastupanje radnika, uključujući sindikate, i kolektivno pregovaranje ključni u zastupanju i obrani prava i interesa radnika u svim okruženjima skrbi, kao i u podizanju i održavanju standarda u cijelom sektoru skrbi; |
| --- | --- |

AH.

budući da je u svim državama članicama plaća u sektoru skrbi i rada u kućanstvu znatno niža od prosječne plaće i niža od plaće koju radnici dobivaju za isti posao u drugim sektorima, posebno u zdravstvu (56); budući da je to posljedica neformalnog rada, niže pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem u tim sektorima, kao i podcjenjivanja sektora u kojima prevladavaju žene, kao što je sektor skrbi; budući da zaposlenici koji rade u profitnim i neprofitnim sektorima često nemaju pristup zastupanju radnika i kolektivnom pregovaranju; budući da je razlika u odnosu na prosječnu plaću najmanja u državama članicama s kolektivnim ugovorima za dijelove sektora (57); budući da su zastupanje radnika, uključujući sindikate, i kolektivno pregovaranje ključni u zastupanju i obrani prava i interesa radnika u svim okruženjima skrbi, kao i u podizanju i održavanju standarda u cijelom sektoru skrbi;

| AI. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila nekoliko problema u pogledu uvjeta zapošljavanja radnika u dugotrajnoj skrbi; budući da su radnici u dugotrajnoj skrbi bili izloženi još većem riziku od zaraze bolešću COVID-19 od zdravstvenih radnika u bolnicama zbog nedostatka osobne zaštitne opreme i odgovarajućeg osposobljavanja za provedbu protokola za zaraze i drugih preventivnih aktivnosti; |
| --- | --- |

AI.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila nekoliko problema u pogledu uvjeta zapošljavanja radnika u dugotrajnoj skrbi; budući da su radnici u dugotrajnoj skrbi bili izloženi još većem riziku od zaraze bolešću COVID-19 od zdravstvenih radnika u bolnicama zbog nedostatka osobne zaštitne opreme i odgovarajućeg osposobljavanja za provedbu protokola za zaraze i drugih preventivnih aktivnosti;

| AJ. | budući da unatoč tome što pruža emocionalno zadovoljstvo velikoj većini njegovatelja, pružanje skrbi često ima negativne učinke na fizičko i mentalno zdravlje pružatelja i stvara poteškoće u usklađivanju skrbi s plaćenim radom, što je posebno važno u slučaju pružateljica skrbi (58); budući da je mentalno zdravlje formalnih i neformalnih pružatelja skrbi nerazmjerno pogođeno tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da su se tijekom pandemije povećali mentalni problemi zbog kojih se teret skrbi povećao; budući da je pružanje skrbi često povezano s radom u smjenama, ponuđenom u kratkom roku i s dugim radnim vremenom; budući da su zdravstveni rizici i loša kvaliteta radnog vremena glavni uzroci relativno visokog izostajanja s posla u sektoru dugotrajne skrbi; budući da 38 % stručnih pružatelja skrbi smatra da zbog nepovoljnih učinaka svojeg rada neće moći nastaviti raditi do navršenih 60 godina (59); |
| --- | --- |

AJ.

budući da unatoč tome što pruža emocionalno zadovoljstvo velikoj većini njegovatelja, pružanje skrbi često ima negativne učinke na fizičko i mentalno zdravlje pružatelja i stvara poteškoće u usklađivanju skrbi s plaćenim radom, što je posebno važno u slučaju pružateljica skrbi (58); budući da je mentalno zdravlje formalnih i neformalnih pružatelja skrbi nerazmjerno pogođeno tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da su se tijekom pandemije povećali mentalni problemi zbog kojih se teret skrbi povećao; budući da je pružanje skrbi često povezano s radom u smjenama, ponuđenom u kratkom roku i s dugim radnim vremenom; budući da su zdravstveni rizici i loša kvaliteta radnog vremena glavni uzroci relativno visokog izostajanja s posla u sektoru dugotrajne skrbi; budući da 38 % stručnih pružatelja skrbi smatra da zbog nepovoljnih učinaka svojeg rada neće moći nastaviti raditi do navršenih 60 godina (59);

| AK. | budući da je u Europi 33 % radnika u dugotrajnoj skrbi bilo izloženo nekoj vrsti nepovoljnog društvenog ponašanja (uključujući verbalno zlostavljanje, prijetnje i ponižavajuće ponašanje) te da se samo 22 % radnika u dugotrajnoj skrbi smatra vrlo zadovoljnim svojim radnim uvjetima; (60) |
| --- | --- |

AK.

budući da je u Europi 33 % radnika u dugotrajnoj skrbi bilo izloženo nekoj vrsti nepovoljnog društvenog ponašanja (uključujući verbalno zlostavljanje, prijetnje i ponižavajuće ponašanje) te da se samo 22 % radnika u dugotrajnoj skrbi smatra vrlo zadovoljnim svojim radnim uvjetima; (60)

| AL. | budući da postoje različiti oblici zapošljavanja formalnih njegovatelja koji žive u kućanstvu, kao što su poduzeća za skrb ili agencije za privremeno zapošljavanje i posrednici; |
| --- | --- |

AL.

budući da postoje različiti oblici zapošljavanja formalnih njegovatelja koji žive u kućanstvu, kao što su poduzeća za skrb ili agencije za privremeno zapošljavanje i posrednici;

| AM. | budući da žene čine većinu osoba koje primaju skrb, a 44 milijuna osoba u EU-u pruža neformalnu dugotrajnu skrb članovima obitelji, susjedima ili prijateljima (61), uglavnom žene, te da 12 % žena i 7 % muškaraca koji pružaju neformalnu dugotrajnu skrb to čini više od 40 sati tjedno (62); budući da gotovo 30 % osoba starijih od 65 godina živi s dvije ili više nezaraznih bolesti; budući da nezarazne bolesti predstavljaju znatan i sve veći teret za pacijente, njegovatelje, društva i zdravstvene sustave; |
| --- | --- |

AM.

budući da žene čine većinu osoba koje primaju skrb, a 44 milijuna osoba u EU-u pruža neformalnu dugotrajnu skrb članovima obitelji, susjedima ili prijateljima (61), uglavnom žene, te da 12 % žena i 7 % muškaraca koji pružaju neformalnu dugotrajnu skrb to čini više od 40 sati tjedno (62); budući da gotovo 30 % osoba starijih od 65 godina živi s dvije ili više nezaraznih bolesti; budući da nezarazne bolesti predstavljaju znatan i sve veći teret za pacijente, njegovatelje, društva i zdravstvene sustave;

| AN. | budući da velik broj primatelja skrbi kojima je potrebna neformalna skrb, što je izravna posljedica nedostupnosti i cjenovne nepristupačnosti kvalitetnih profesionalnih usluga koje su prilagođene njihovim potrebama, kao i uobičajenog izbora mnogih država članica da se oslanjaju na neplaćenu neformalnu skrb kao glavni izvor pružanja skrbi (63); budući da pružanje neformalne skrbi mora biti izbor umjesto nužnost zbog nedostatka dostupnih usluga skrbi; |
| --- | --- |

AN.

budući da velik broj primatelja skrbi kojima je potrebna neformalna skrb, što je izravna posljedica nedostupnosti i cjenovne nepristupačnosti kvalitetnih profesionalnih usluga koje su prilagođene njihovim potrebama, kao i uobičajenog izbora mnogih država članica da se oslanjaju na neplaćenu neformalnu skrb kao glavni izvor pružanja skrbi (63); budući da pružanje neformalne skrbi mora biti izbor umjesto nužnost zbog nedostatka dostupnih usluga skrbi;

| AO. | budući da znatan udio službenog sektora njegovatelja koji žive u kućanstvu djeluje u sivoj zoni, što negativno utječe na kvalitetu kućne njege; budući da nema dovoljno podataka na temelju kojih bi se mogao točno utvrditi broj njegovatelja u sivoj zoni; |
| --- | --- |

AO.

budući da znatan udio službenog sektora njegovatelja koji žive u kućanstvu djeluje u sivoj zoni, što negativno utječe na kvalitetu kućne njege; budući da nema dovoljno podataka na temelju kojih bi se mogao točno utvrditi broj njegovatelja u sivoj zoni;

| AP. | budući da žene u EU-u u pružanju neplaćene skrbi i radu u kućanstvu tjedno provedu 13 sati više od muškaraca (64); budući da su pristup cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama formalne dugotrajne skrbi za uzdržavane članove obitelji te nejednaka raspodjela neplaćene skrbi i kućanskih poslova između muškaraca i žena ključni čimbenici kojima se utvrđuje hoće li žene biti i ostati zaposlene te kakva će biti kvaliteta poslova koje obavljaju; budući da se 7,7 milijuna žena, u odnosu na samo 450 000 muškaraca, u EU-u zbog svojih obveza u području neformalne skrbi i dalje nalazi izvan tržišta rada, a 29 % žena zaposlenih na nepuno radno vrijeme smatra da su obveze skrbi glavni razlog za zapošljavanje na nepuno radno vrijeme (65); budući da samo 6 % muškaraca kaže da je glavni razlog za rad na nepuno radno vrijeme obveza skrbi, u usporedbi s 29 % žena, a samo 64 % očeva u EU-u svakodnevno pruža skrb (66); |
| --- | --- |

AP.

budući da žene u EU-u u pružanju neplaćene skrbi i radu u kućanstvu tjedno provedu 13 sati više od muškaraca (64); budući da su pristup cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama formalne dugotrajne skrbi za uzdržavane članove obitelji te nejednaka raspodjela neplaćene skrbi i kućanskih poslova između muškaraca i žena ključni čimbenici kojima se utvrđuje hoće li žene biti i ostati zaposlene te kakva će biti kvaliteta poslova koje obavljaju; budući da se 7,7 milijuna žena, u odnosu na samo 450 000 muškaraca, u EU-u zbog svojih obveza u području neformalne skrbi i dalje nalazi izvan tržišta rada, a 29 % žena zaposlenih na nepuno radno vrijeme smatra da su obveze skrbi glavni razlog za zapošljavanje na nepuno radno vrijeme (65); budući da samo 6 % muškaraca kaže da je glavni razlog za rad na nepuno radno vrijeme obveza skrbi, u usporedbi s 29 % žena, a samo 64 % očeva u EU-u svakodnevno pruža skrb (66);

| AQ. | budući da žene također češće prekidaju karijeru, obično rade kraće sate i vjerojatnije su zaposlene na nepuno radno vrijeme, na nesigurnom radnom mjestu ili privremeno; budući da su sektorska segregacija, nejednaka raspodjela neplaćene skrbi i kućanskih poslova ključni uzroci trajne razlike u zaposlenosti, plaćama i mirovinama te većeg rizika od siromaštva i socijalne isključenosti žena; budući da je 2020. razlika u mirovinama između žena i muškaraca u prosjeku iznosila 27 % (67); budući da jednaka raspodjela neplaćene skrbi i kućanskih poslova, što znači jednaka uključenost muškaraca, ima jasan pozitivan učinak na udio žena u plaćenom zaposlenju i smanjenje razlike u plaćama na temelju spola; budući da su obveze skrbi o djeci uzrok promjene u zapošljavanju za 60 % žena u usporedbi sa 17 % zaposlenih muškaraca te dovode do smanjenja broja radnih sati za 18 % zaposlenih žena i čak 3 % muškaraca (68); budući da su raspoloživost, dostupnost i cjenovna pristupačnost visokokvalitetnih ustanova za skrb o djeci ključne kako bi se osobama, posebno ženama, koje skrbe o drugima omogućilo sudjelovanje na tržištu rada; budući da su tegobe u području javnog zdravlja, kao što je migrena, češće u žena (69) i da je velik udio pogođenih žena još uvijek na prvoj liniji kad je riječ o skrbi o djeci i kućanskim poslovima; |
| --- | --- |

AQ.

budući da žene također češće prekidaju karijeru, obično rade kraće sate i vjerojatnije su zaposlene na nepuno radno vrijeme, na nesigurnom radnom mjestu ili privremeno; budući da su sektorska segregacija, nejednaka raspodjela neplaćene skrbi i kućanskih poslova ključni uzroci trajne razlike u zaposlenosti, plaćama i mirovinama te većeg rizika od siromaštva i socijalne isključenosti žena; budući da je 2020. razlika u mirovinama između žena i muškaraca u prosjeku iznosila 27 % (67); budući da jednaka raspodjela neplaćene skrbi i kućanskih poslova, što znači jednaka uključenost muškaraca, ima jasan pozitivan učinak na udio žena u plaćenom zaposlenju i smanjenje razlike u plaćama na temelju spola; budući da su obveze skrbi o djeci uzrok promjene u zapošljavanju za 60 % žena u usporedbi sa 17 % zaposlenih muškaraca te dovode do smanjenja broja radnih sati za 18 % zaposlenih žena i čak 3 % muškaraca (68); budući da su raspoloživost, dostupnost i cjenovna pristupačnost visokokvalitetnih ustanova za skrb o djeci ključne kako bi se osobama, posebno ženama, koje skrbe o drugima omogućilo sudjelovanje na tržištu rada; budući da su tegobe u području javnog zdravlja, kao što je migrena, češće u žena (69) i da je velik udio pogođenih žena još uvijek na prvoj liniji kad je riječ o skrbi o djeci i kućanskim poslovima;

| AR. | budući da su te razlike potvrđene na globalnoj razini jer su žene u prosjeku 3,2 puta više vremena (201 radnih dana godišnje) posvetile neplaćenom pružanju skrbi od muškaraca (63 radna dana) te su te razlike najizraženije u slučaju djevojčica i žena koje žive u zemljama sa srednjim dohotkom, s nižim obrazovnim postignućima, koje žive u ruralnim područjima i imaju djecu mlađu od školske dobi (70); |
| --- | --- |

AR.

budući da su te razlike potvrđene na globalnoj razini jer su žene u prosjeku 3,2 puta više vremena (201 radnih dana godišnje) posvetile neplaćenom pružanju skrbi od muškaraca (63 radna dana) te su te razlike najizraženije u slučaju djevojčica i žena koje žive u zemljama sa srednjim dohotkom, s nižim obrazovnim postignućima, koje žive u ruralnim područjima i imaju djecu mlađu od školske dobi (70);

| AS. | budući da su žene značajno zastupljene među ključnim radnicima (4 od 16 drugih profesionalnih kategorija koje se smatraju ključnima imaju više od 50 % žena u svojoj radnoj snazi u EU-u) (71) kao što su stručni pružatelji skrbi, čije se zadaće uglavnom ne mogu obavljati na daljinu, i u sektorima koji su najteže pogođeni pandemijom te su stoga bile izložene visokom riziku od zaraze, velikom radnom opterećenju, narušavanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života i gubitku zaposlenja; budući da su se radni i životni uvjeti posebno pogoršali za žene s malom djecom u plaćenom radnom odnosu (72); |
| --- | --- |

AS.

budući da su žene značajno zastupljene među ključnim radnicima (4 od 16 drugih profesionalnih kategorija koje se smatraju ključnima imaju više od 50 % žena u svojoj radnoj snazi u EU-u) (71) kao što su stručni pružatelji skrbi, čije se zadaće uglavnom ne mogu obavljati na daljinu, i u sektorima koji su najteže pogođeni pandemijom te su stoga bile izložene visokom riziku od zaraze, velikom radnom opterećenju, narušavanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života i gubitku zaposlenja; budući da su se radni i životni uvjeti posebno pogoršali za žene s malom djecom u plaćenom radnom odnosu (72);

| AT. | budući da je skrb i dalje jedno od glavnih područja u kojima se nastavljaju rodni arhetipovi, što je dodatno pojačano nedostatkom ulaganja u kvalitetne usluge i rodnom pristranošću u drugim politikama koje nerazmjerno utječu na samoodređenje žena u društvenom i profesionalnom životu, kao što je sustav poreznih olakšica; |
| --- | --- |

AT.

budući da je skrb i dalje jedno od glavnih područja u kojima se nastavljaju rodni arhetipovi, što je dodatno pojačano nedostatkom ulaganja u kvalitetne usluge i rodnom pristranošću u drugim politikama koje nerazmjerno utječu na samoodređenje žena u društvenom i profesionalnom životu, kao što je sustav poreznih olakšica;

| AU. | budući da poduzeća socijalne ekonomije mogu imati znatan potencijal i pridonositi olakšavanju reintegracije njegovatelja na tržište rada; |
| --- | --- |

AU.

budući da poduzeća socijalne ekonomije mogu imati znatan potencijal i pridonositi olakšavanju reintegracije njegovatelja na tržište rada;

| AV. | budući da nekoliko država članica i regija u EU-u i dalje ne uspijeva ostvariti cilj pružanja skrbi za 90 % djece u dobi između tri godine i obvezne školske dobi te za 33 % djece u dobi od tri godine i mlađe; budući da nedostatak infrastrukture kojom se nudi kvalitetna i pristupačna skrb o djeci za sve, osobito usluge u ranom djetinjstvu, posebno pogađa djecu iz obitelji u nepovoljnom položaju, što se odražava u ispodprosječnim stopama upisa djece s invaliditetom, djece iz romske zajednice i drugih manjinskih zajednica, djece migranata, djece koja žive u siromaštvu i djece iz drugih skupina u nepovoljnom položaju, koja bi imala najviše koristi od rane skrbi o djeci (73); |
| --- | --- |

AV.

budući da nekoliko država članica i regija u EU-u i dalje ne uspijeva ostvariti cilj pružanja skrbi za 90 % djece u dobi između tri godine i obvezne školske dobi te za 33 % djece u dobi od tri godine i mlađe; budući da nedostatak infrastrukture kojom se nudi kvalitetna i pristupačna skrb o djeci za sve, osobito usluge u ranom djetinjstvu, posebno pogađa djecu iz obitelji u nepovoljnom položaju, što se odražava u ispodprosječnim stopama upisa djece s invaliditetom, djece iz romske zajednice i drugih manjinskih zajednica, djece migranata, djece koja žive u siromaštvu i djece iz drugih skupina u nepovoljnom položaju, koja bi imala najviše koristi od rane skrbi o djeci (73);

| AW. | budući da je 2020. godine 22,2 % djece u EU-u, tj. njih gotovo 18 milijuna bilo izloženo riziku od siromaštva i društvene isključenosti; budući da se djeca iz obitelji s niskim prihodima, djeca beskućnici, djeca s invaliditetom, djeca migrantskog podrijetla, djeca manjinskog etničkog podrijetla, posebno romska djeca, djeca u institucionalnoj skrbi, djeca u nesigurnim obiteljskim situacijama, djeca koju odgaja samohrani roditelj, djeca iz obitelji pripadnika LGBTIQ+ skupine te djeca iz obitelji u kojima su roditelji odsutni zbog posla suočavaju s ozbiljnim poteškoćama, poput teških stambenih uvjeta ili prenapučenosti, preprekama u pristupu temeljnim i osnovnim uslugama; budući da je kod djece s invaliditetom u EU-u neproporcionalno veća vjerojatnost smještaja u institucionalnu skrb nego što je to slučaj kod djece bez invaliditeta te se čini da je kod njih daleko manja vjerojatnost da će imati koristi od nastojanja da se omogući prijelaz s institucionalne na skrb koja se temelji na zajednici te obiteljsku skrb (74); budući da je europsko jamstvo za djecu instrument EU-a čija je svrha spriječiti i suzbiti siromaštvo te društvenu isključenost, što će se postići na način da se djeci kojoj je potrebna pomoć zajamči slobodan i učinkovit pristup osnovnim uslugama skrbi, kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje, obrazovne i školske aktivnosti, zdravstvena zaštita i najmanje jedan zdravi obrok po školskom danu, kao i da se svoj djeci koja je potrebna pomoć zajamči djelotvoran pristup zdravoj prehrani i odgovarajućem stanovanju (75); budući da je dostupnost cjenovno pristupačne kvalitetne skrbi o djeci i obrazovanja ključna za osobni razvoj i dobrobit djece; budući da postoji nedvosmislena pozitivna korelacija između pristupa uslugama skrbi o djeci s jedne strane te zapošljavanja i prihoda muškaraca i osobito žena s druge strane (76); |
| --- | --- |

AW.

budući da je 2020. godine 22,2 % djece u EU-u, tj. njih gotovo 18 milijuna bilo izloženo riziku od siromaštva i društvene isključenosti; budući da se djeca iz obitelji s niskim prihodima, djeca beskućnici, djeca s invaliditetom, djeca migrantskog podrijetla, djeca manjinskog etničkog podrijetla, posebno romska djeca, djeca u institucionalnoj skrbi, djeca u nesigurnim obiteljskim situacijama, djeca koju odgaja samohrani roditelj, djeca iz obitelji pripadnika LGBTIQ+ skupine te djeca iz obitelji u kojima su roditelji odsutni zbog posla suočavaju s ozbiljnim poteškoćama, poput teških stambenih uvjeta ili prenapučenosti, preprekama u pristupu temeljnim i osnovnim uslugama; budući da je kod djece s invaliditetom u EU-u neproporcionalno veća vjerojatnost smještaja u institucionalnu skrb nego što je to slučaj kod djece bez invaliditeta te se čini da je kod njih daleko manja vjerojatnost da će imati koristi od nastojanja da se omogući prijelaz s institucionalne na skrb koja se temelji na zajednici te obiteljsku skrb (74); budući da je europsko jamstvo za djecu instrument EU-a čija je svrha spriječiti i suzbiti siromaštvo te društvenu isključenost, što će se postići na način da se djeci kojoj je potrebna pomoć zajamči slobodan i učinkovit pristup osnovnim uslugama skrbi, kao što su rani i predškolski odgoj i obrazovanje, obrazovne i školske aktivnosti, zdravstvena zaštita i najmanje jedan zdravi obrok po školskom danu, kao i da se svoj djeci koja je potrebna pomoć zajamči djelotvoran pristup zdravoj prehrani i odgovarajućem stanovanju (75); budući da je dostupnost cjenovno pristupačne kvalitetne skrbi o djeci i obrazovanja ključna za osobni razvoj i dobrobit djece; budući da postoji nedvosmislena pozitivna korelacija između pristupa uslugama skrbi o djeci s jedne strane te zapošljavanja i prihoda muškaraca i osobito žena s druge strane (76);

| AX. | budući da je pristup kvalitetnim uslugama skrbi, a naročito dugotrajnoj skrbi, u sve većoj mjeri uvjetovan osobnim i obiteljskim prihodima, mjestom boravišta, dostupnošću usluga i kapacitetom isporuke te geografskom dostupnošću i slobodnim kapacitetima pružatelja usluga; budući da se procjenjuje da dvije od tri osobe kojima je potrebna skrb nemaju pristup uslugama skrbi, uglavnom zbog njihove nedostupnosti i cjenovne nepristupačnosti (77); budući da se kućanstva s niskim primanjima, nižim razinama obrazovanja i migrantska kućanstva suočavaju s najvećim poteškoćama u pristupu formalnim uslugama dugotrajne kućne njege; budući da je diljem EU-a trećina, a u pet država članica čak i više od polovice kućanstava, izvijestila da su im potrebne profesionalne usluge dugotrajne skrbi, ali im ne mogu pristupiti zbog financijskih razloga (78); budući da bi pristup zdravstvenoj zaštiti i skrbi trebao biti univerzalan, učinkovit, neovisno o ekonomskim uvjetima ili različitom boravištu ili administracijskim situacijama i statusu; budući da su osobe s nižim prihodima također skupina koja češće ima potrebe za skrbi (79); |
| --- | --- |

AX.

budući da je pristup kvalitetnim uslugama skrbi, a naročito dugotrajnoj skrbi, u sve većoj mjeri uvjetovan osobnim i obiteljskim prihodima, mjestom boravišta, dostupnošću usluga i kapacitetom isporuke te geografskom dostupnošću i slobodnim kapacitetima pružatelja usluga; budući da se procjenjuje da dvije od tri osobe kojima je potrebna skrb nemaju pristup uslugama skrbi, uglavnom zbog njihove nedostupnosti i cjenovne nepristupačnosti (77); budući da se kućanstva s niskim primanjima, nižim razinama obrazovanja i migrantska kućanstva suočavaju s najvećim poteškoćama u pristupu formalnim uslugama dugotrajne kućne njege; budući da je diljem EU-a trećina, a u pet država članica čak i više od polovice kućanstava, izvijestila da su im potrebne profesionalne usluge dugotrajne skrbi, ali im ne mogu pristupiti zbog financijskih razloga (78); budući da bi pristup zdravstvenoj zaštiti i skrbi trebao biti univerzalan, učinkovit, neovisno o ekonomskim uvjetima ili različitom boravištu ili administracijskim situacijama i statusu; budući da su osobe s nižim prihodima također skupina koja češće ima potrebe za skrbi (79);

| AY. | budući da digitalne tehnologije imaju potencijal za pružanje potpore i formalnim i neformalnim pružateljima skrbi te smanjenje opterećenja s kojim se suočavaju, na primjer, pri prijevozu pacijenata na savjetovanja koja bi se mogla održati na internetu; budući da istraživanje Eurocarers iz 2021. upućuje na to da se 78 % neformalnih pružatelja skrbi nikada nije koristilo tehnologijama povezanima sa skrbi (80); budući da je potrebno uzeti u obzir digitalizaciju i internet stvari u sektoru skrbi, ali oni ne bi trebali u potpunosti zamijeniti ljudsku interakciju povezanu sa skrbi; budući da bi trebalo poticati istraživačke i pilot-projekte kako bi se ispitala izvedivost i djelotvornost digitalnih usluga; budući da starije osobe, posebno one koje primaju skrb, imaju poteškoća u pristupu digitalnim uslugama; budući da bi pristup digitalnim uslugama, među ostalim pristup digitalnoj pismenosti, trebalo smatrati pravom primatelja skrbi; budući da je drastični prelazak na rad na daljinu ukazao na potrebu za boljom provedbom, revizijom i ažuriranjem zakonodavstva povezanog s radnim uvjetima u digitalnom okruženju i upotrebom umjetne inteligencije u profesionalnom životu; |
| --- | --- |

AY.

budući da digitalne tehnologije imaju potencijal za pružanje potpore i formalnim i neformalnim pružateljima skrbi te smanjenje opterećenja s kojim se suočavaju, na primjer, pri prijevozu pacijenata na savjetovanja koja bi se mogla održati na internetu; budući da istraživanje Eurocarers iz 2021. upućuje na to da se 78 % neformalnih pružatelja skrbi nikada nije koristilo tehnologijama povezanima sa skrbi (80); budući da je potrebno uzeti u obzir digitalizaciju i internet stvari u sektoru skrbi, ali oni ne bi trebali u potpunosti zamijeniti ljudsku interakciju povezanu sa skrbi; budući da bi trebalo poticati istraživačke i pilot-projekte kako bi se ispitala izvedivost i djelotvornost digitalnih usluga; budući da starije osobe, posebno one koje primaju skrb, imaju poteškoća u pristupu digitalnim uslugama; budući da bi pristup digitalnim uslugama, među ostalim pristup digitalnoj pismenosti, trebalo smatrati pravom primatelja skrbi; budući da je drastični prelazak na rad na daljinu ukazao na potrebu za boljom provedbom, revizijom i ažuriranjem zakonodavstva povezanog s radnim uvjetima u digitalnom okruženju i upotrebom umjetne inteligencije u profesionalnom životu;

| AZ. | budući da se žene koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom suočavaju i s dodatnim preprekama u pristupu uslugama zdravstvene zaštite i skrbi te da se posebna pozornost mora posvetiti rješavanju posljedica implicitnih pristranosti u pogledu pristupa privatnim i javnim uslugama koje nastaju na temelju trajnih stereotipa i nedovoljne zastupljenosti određenih skupina u tim institucijama; |
| --- | --- |

AZ.

budući da se žene koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom suočavaju i s dodatnim preprekama u pristupu uslugama zdravstvene zaštite i skrbi te da se posebna pozornost mora posvetiti rješavanju posljedica implicitnih pristranosti u pogledu pristupa privatnim i javnim uslugama koje nastaju na temelju trajnih stereotipa i nedovoljne zastupljenosti određenih skupina u tim institucijama;

| BA. | budući da posebnu pozornost treba posvetiti vrlo starim osobama kako bi se, kada je to potrebno, pomoglo osobama koje su izgubile svoju neovisnost i kako bi se spriječila njihova izolacija; |
| --- | --- |

BA.

budući da posebnu pozornost treba posvetiti vrlo starim osobama kako bi se, kada je to potrebno, pomoglo osobama koje su izgubile svoju neovisnost i kako bi se spriječila njihova izolacija;

| BB. | budući da je potrebno na odgovarajući način uzeti u obzir važnost prevencije i gerijatrijske rehabilitacije za zdravo i dostojanstveno starenje; |
| --- | --- |

BB.

budući da je potrebno na odgovarajući način uzeti u obzir važnost prevencije i gerijatrijske rehabilitacije za zdravo i dostojanstveno starenje;

| BC. | budući da je potrebno preoblikovati zdravstvenu njegu pružanjem, gdje je to moguće, besplatne ili cjenovno pristupačne kućne zdravstvene njege; |
| --- | --- |

BC.

budući da je potrebno preoblikovati zdravstvenu njegu pružanjem, gdje je to moguće, besplatne ili cjenovno pristupačne kućne zdravstvene njege;

| BD. | budući da bi povećano ulaganje u gospodarstvo skrbi u skladu s ciljevima održivog razvoja do 2035. na globalnoj razini stvorilo dodatnih gotovo 300 milijuna radnih mjesta (81); ona bi uključivala 96 milijuna izravnih radnih mjesta u sektoru skrbi o djeci, 136 milijuna izravnih radnih mjesta u dugotrajnoj skrbi i 67 milijuna neizravnih radnih mjesta u sektorima koji nisu u sektoru skrbi; budući da bi ta razina otvaranja radnih mjesta zahtijevala ulaganje od 3,2 % svjetskog BDP-a, uzimajući u obzir ukupne troškove umanjene za porezne prihode (82); budući da Europska komisija procjenjuje da se do 2030. u sektoru skrbi u EU-u očekuje da se otvori 8 milijuna novih radnih mjesta (83); |
| --- | --- |

BD.

budući da bi povećano ulaganje u gospodarstvo skrbi u skladu s ciljevima održivog razvoja do 2035. na globalnoj razini stvorilo dodatnih gotovo 300 milijuna radnih mjesta (81); ona bi uključivala 96 milijuna izravnih radnih mjesta u sektoru skrbi o djeci, 136 milijuna izravnih radnih mjesta u dugotrajnoj skrbi i 67 milijuna neizravnih radnih mjesta u sektorima koji nisu u sektoru skrbi; budući da bi ta razina otvaranja radnih mjesta zahtijevala ulaganje od 3,2 % svjetskog BDP-a, uzimajući u obzir ukupne troškove umanjene za porezne prihode (82); budući da Europska komisija procjenjuje da se do 2030. u sektoru skrbi u EU-u očekuje da se otvori 8 milijuna novih radnih mjesta (83);

| BE. | budući da će demografske promjene i prateće starenje stanovništva povećati potražnju za uslugama skrbi; budući da automatizacija vjerojatno neće zamijeniti poslove pružanja skrbi niti smanjiti njihovu količinu; budući da bi to trebalo potaknuti EU i države članice da ulažu u gospodarstvo skrbi kao obećavajući sektor u kojem se otvaraju radna mjesta, u okviru digitalne tranzicije, kako bi se povećao broj kvalificiranog osoblja i privuklo više ljudi u taj sektor; |
| --- | --- |

BE.

budući da će demografske promjene i prateće starenje stanovništva povećati potražnju za uslugama skrbi; budući da automatizacija vjerojatno neće zamijeniti poslove pružanja skrbi niti smanjiti njihovu količinu; budući da bi to trebalo potaknuti EU i države članice da ulažu u gospodarstvo skrbi kao obećavajući sektor u kojem se otvaraju radna mjesta, u okviru digitalne tranzicije, kako bi se povećao broj kvalificiranog osoblja i privuklo više ljudi u taj sektor;

| BF. | budući da standardi kvalitete za skrb, posebno za usluge socijalne skrbi, i dalje ne postoje ili nisu primjereni; |
| --- | --- |

BF.

budući da standardi kvalitete za skrb, posebno za usluge socijalne skrbi, i dalje ne postoje ili nisu primjereni;

| BG. | budući da su sektoru skrbi potrebna znatna ulaganja, sredstva i reforme; budući da je 2018. procijenjeni godišnji investicijski jaz u socijalnoj infrastrukturi u Europi iznosio 100 – 150 milijardi EUR (84); budući da se u Izvješću o starenju stanovništva za 2021. predviđa povećanje javnih rashoda potrebnih za pokrivanje troškova dugotrajne skrbi i pomoći u iznosu do 2,9 % BDP-a godišnje 2070., u usporedbi s 1,7 % 2016., dok se scenarijem „zdravog starenja” taj trošak može znatno smanjiti, a potpuna pokrivenost potreba za dugotrajnom skrbi znatno ga povećava; |
| --- | --- |

BG.

budući da su sektoru skrbi potrebna znatna ulaganja, sredstva i reforme; budući da je 2018. procijenjeni godišnji investicijski jaz u socijalnoj infrastrukturi u Europi iznosio 100 – 150 milijardi EUR (84); budući da se u Izvješću o starenju stanovništva za 2021. predviđa povećanje javnih rashoda potrebnih za pokrivanje troškova dugotrajne skrbi i pomoći u iznosu do 2,9 % BDP-a godišnje 2070., u usporedbi s 1,7 % 2016., dok se scenarijem „zdravog starenja” taj trošak može znatno smanjiti, a potpuna pokrivenost potreba za dugotrajnom skrbi znatno ga povećava;

| BH. | budući da je ključno razumjeti interakciju između formalne i neformalne skrbi; budući da se uslugama formalne skrbi može pružiti potpora neformalnim pružateljima skrbi, primjerice tako da im se omogući da uzmu dopust i da im se osigura osposobljavanje; budući da su nedostatak službenog priznanja neformalnih njegovatelja i povezani nedostatak podataka o njima i njihovim potrebama prepreke za tu interakciju; |
| --- | --- |

BH.

budući da je ključno razumjeti interakciju između formalne i neformalne skrbi; budući da se uslugama formalne skrbi može pružiti potpora neformalnim pružateljima skrbi, primjerice tako da im se omogući da uzmu dopust i da im se osigura osposobljavanje; budući da su nedostatak službenog priznanja neformalnih njegovatelja i povezani nedostatak podataka o njima i njihovim potrebama prepreke za tu interakciju;

| BI. | budući da pružanje skrbi ovisi o prikladno financiranim i funkcionalnim javnim uslugama i sustavima socijalne zaštite; |
| --- | --- |

BI.

budući da pružanje skrbi ovisi o prikladno financiranim i funkcionalnim javnim uslugama i sustavima socijalne zaštite;

| BJ. | budući da se profili neformalnih pružatelja skrbi znatno razlikuju; budući da se njihove potrebe razlikuju ovisno o njihovu socioekonomskom kontekstu, sudjelovanju na tržištu rada, potrebama njihovih primatelja skrbi i vremenu koje provode na skrb o uzdržavanim osobama; |
| --- | --- |

BJ.

budući da se profili neformalnih pružatelja skrbi znatno razlikuju; budući da se njihove potrebe razlikuju ovisno o njihovu socioekonomskom kontekstu, sudjelovanju na tržištu rada, potrebama njihovih primatelja skrbi i vremenu koje provode na skrb o uzdržavanim osobama;

| BK. | budući da su neurodegenerativne bolesti, kao što su Alzheimerova bolest i drugi oblici bolesti koje onemogućuju sjećanje, i dalje nedovoljno dijagnosticirane u većini europskih zemalja; budući da postoje jasne naznake da će se trenutačni broj od 9 milijuna potvrđenih slučajeva demencije do 2050. udvostručiti; budući da su žene i dalje nerazmjerno pogođene demencijom (85); |
| --- | --- |

BK.

budući da su neurodegenerativne bolesti, kao što su Alzheimerova bolest i drugi oblici bolesti koje onemogućuju sjećanje, i dalje nedovoljno dijagnosticirane u većini europskih zemalja; budući da postoje jasne naznake da će se trenutačni broj od 9 milijuna potvrđenih slučajeva demencije do 2050. udvostručiti; budući da su žene i dalje nerazmjerno pogođene demencijom (85);

| BL. | budući da je u veljači 2021. Europski ombudsman na vlastitu inicijativu pokrenuo istragu o ulozi Komisije u postupku deinstitucionalizacije u EU-u, s naglaskom na ispunjavanje obveze Komisije da osigura da države članice upotrebljavaju sredstva EU-a na način kojim se promiče prelazak s ustanova za rezidencijalnu skrb na neovisan život i sudjelovanje u životu zajednice; |
| --- | --- |

BL.

budući da je u veljači 2021. Europski ombudsman na vlastitu inicijativu pokrenuo istragu o ulozi Komisije u postupku deinstitucionalizacije u EU-u, s naglaskom na ispunjavanje obveze Komisije da osigura da države članice upotrebljavaju sredstva EU-a na način kojim se promiče prelazak s ustanova za rezidencijalnu skrb na neovisan život i sudjelovanje u životu zajednice;

| BM. | budući da je mehanizam predviđen Direktivom o privremenoj zaštiti iz 2001. prvi put aktiviran kao odgovor na masovni priljev izbjeglica, prije svega žena s djecom i drugih uzdržavanih osoba koje bježe od rata u Ukrajini, čime se raseljenim osobama jamči jednak pristup tržištu rada i stanovanju, zdravstvenoj pomoći i pristupu obrazovanju za djecu; budući da će aktivacija navedenog mehanizma imati značajan izravan učinak na sektor skrbi, čime će se povećati broj osoba u EU-u kojima su potrebne sveobuhvatne i personalizirane usluge skrbi, ali i broj neformalnih i formalnih pružatelja skrbi; |
| --- | --- |

BM.

budući da je mehanizam predviđen Direktivom o privremenoj zaštiti iz 2001. prvi put aktiviran kao odgovor na masovni priljev izbjeglica, prije svega žena s djecom i drugih uzdržavanih osoba koje bježe od rata u Ukrajini, čime se raseljenim osobama jamči jednak pristup tržištu rada i stanovanju, zdravstvenoj pomoći i pristupu obrazovanju za djecu; budući da će aktivacija navedenog mehanizma imati značajan izravan učinak na sektor skrbi, čime će se povećati broj osoba u EU-u kojima su potrebne sveobuhvatne i personalizirane usluge skrbi, ali i broj neformalnih i formalnih pružatelja skrbi;

| BN. | budući da se podaci o kvaliteti usluga skrbi gotovo isključivo temelje na nestandardnim anketama o zadovoljstvu klijenata; |
| --- | --- |

BN.

budući da se podaci o kvaliteti usluga skrbi gotovo isključivo temelje na nestandardnim anketama o zadovoljstvu klijenata;

| BO. | budući da poteškoće povezane s pružanjem odgovarajućeg, pristojnog i cjenovno pristupačnog stanovanja, posebno za starije osobe, samce, osobe s invaliditetom, osobe kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost, obitelji s malom djecom i samohrane roditelje, znatno otežavaju pristup kvalitetnim uslugama skrbi; |
| --- | --- |

BO.

budući da poteškoće povezane s pružanjem odgovarajućeg, pristojnog i cjenovno pristupačnog stanovanja, posebno za starije osobe, samce, osobe s invaliditetom, osobe kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost, obitelji s malom djecom i samohrane roditelje, znatno otežavaju pristup kvalitetnim uslugama skrbi;

| BP. | budući da u 11 zemalja OECD-a medijalna plaća za radnike u dugotrajnoj skrbi iznosi samo 9 EUR po satu, dok plaće bolničkih radnika, od kojih većinu čine muškarci, u prosjeku iznose 14 EUR po satu (86); |
| --- | --- |

BP.

budući da u 11 zemalja OECD-a medijalna plaća za radnike u dugotrajnoj skrbi iznosi samo 9 EUR po satu, dok plaće bolničkih radnika, od kojih većinu čine muškarci, u prosjeku iznose 14 EUR po satu (86);

| BQ. | budući da više od polovine njegovatelja tvrdi da ne zarađuju dovoljno za osnovne potrebe kao što su stanovanje i hrana, a 31 % nema odgovarajući pristup osobnoj zaštitnoj opremi (87); |
| --- | --- |

BQ.

budući da više od polovine njegovatelja tvrdi da ne zarađuju dovoljno za osnovne potrebe kao što su stanovanje i hrana, a 31 % nema odgovarajući pristup osobnoj zaštitnoj opremi (87);

| BR. | budući da većina njegovatelja ne zarađuje dovoljno da bi sebi i svojim obiteljima mogla priuštiti pristojan životni standard (88); |
| --- | --- |

BR.

budući da većina njegovatelja ne zarađuje dovoljno da bi sebi i svojim obiteljima mogla priuštiti pristojan životni standard (88);

Europa koja skrbi

| 1. | konstatira da je od presudne važnosti osigurati dostojanstvo, neovisnost, autonomiju, dobrobit i sudjelovanje u društvenom životu cjeloživotnom kvalitetnom skrbi od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do usluga skrbi za starije osobe i pomoći za osobe s invaliditetom, imajući na umu da su ljudska bića međuovisna i da bilo tko može u nekom trenutku svojeg života trebati skrb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe važnost pristupačnosti i dostupnosti javne skrbi te kvalitete, pristupačnosti, dostupnosti, cjenovne prihvatljivosti i primjerenosti skrbi kao i to da bi sve osobe kojima je potrebna skrb i njihovi pružatelji skrbi trebali imati pravo na stvarni izbor kada je riječ o uslugama skrbi koje odgovaraju njima i njihovim obiteljima i njihovom obliku (obiteljska skrb, skrb u zajednici, skrb usmjerena na pacijenta, personalizirana skrb ili drugi oblici), mjestima pružanja skrbi i intenzitetu skrbi, s posebnim naglaskom na pružanje i pristup za one koji žive u udaljenim područjima (433) kao što su ruralna područja ili najudaljenije regije; smatra da su ulaganja u pružanje kvalitetnih javnih i socijalnih usluga ključne poluge za sprječavanje prijenosa nepovoljnog položaja s jedne generacije na drugu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da je skrb i različite političke pristupe skrbi potrebno razvijati i ponovno kreirati u skladu s potrebama pojedinaca, uviđa da su modeli i obrasci organizacije skrbi različiti u državama članicama i naglašava da svaka osoba ima pravo odabrati kvalitetne usluge skrbi koje najbolje odgovaraju njihovoj pojedinačnoj situaciji te da to pravo trebaju zajamčiti države članice i EU putem njegovih politika; napominje da prema načelu 18. europskog stupa socijalnih prava svatko ima pravo na cjenovno prihvatljive i kvalitetne usluge dugotrajne skrbi, osobito na kućnu njegu i usluge koje se pružaju u zajednici, te ističe da bi trebalo proširiti pružanje skrbi kako bi se ostvarilo to načelo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da žene čine većinu radne snage (76 %) u sektoru formalne skrbi i obavljaju glavni dio pružanja neformalne skrbi, a istovremeno čine većinu primatelja skrbi, da je skrb i dalje podcijenjena, nepriznata i jamči nedovoljnu ili često nikakvu financijsku naknadu za njegovatelje i da je to podcjenjivanje u pogledu plaće, radnih uvjeta i nedostatka vidljivosti usko povezano s feminizacijom sektora zbog velikog udjela žena koje rade u području formalne i neformalne skrbi; naglašava da se taj rodni aspekt mora uzeti u obzir pri osmišljavanju strategija i politika o skrbi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost zbog utjecaja strukturnih ograničenja i financijskih ograničenja na vrstu usluga skrbi koje su dostupne pojedincima i priznaje da je integracija skrbi u cijeloj Europi ograničena zbog nedostatka odgovarajućih poticaja i struktura; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost integriranog pristupa zajedničkom europskom djelovanju u području skrbi utemeljenog na pravima u sklopu kojeg se jednaka pozornost posvećuje fizičkim, mentalnim, psihološkim i društvenim te osobnim potrebama i potrebama ljudi u kućanstvu; naglašava važnost otvaranja puta za koherentniji pristup između zdravstvenih i socijalnih sustava, kao i između formalne i neformalne skrbi te koordinacije između lokalnih, regionalnih i nacionalnih politika skrbi u državama članicama EU-a, uz horizontalnu i sektorsku integraciju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava nužnost razvoja ambiciozne i uključive europske strategije za skrb kojom se osigurava jednak pristup skrbi za sve s posebnim naglaskom na pojedince u ranjivim situacijama i pridonosi socijalnoj pravdi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je prevencija ključna; poziva na to da primarna prevencija, sekundarna prevencija i tercijarna prevencija (89), uključujući odgovarajuću upotrebu relevantnog obrazovanja i informacija, probir, rano otkrivanje, prevenciju i odgovarajuće praćenje nezaraznih bolesti budu dio komponenata cjelovite europske strategije za skrb; potiče Komisiju da usvoji sveobuhvatan i holistički pristup skrbi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | snažno potiče Komisiju da ojača otpornost i izgradnju kapaciteta EU-a u zdravstvenim krizama; potiče Komisiju da promiče istraživanje i inovacije uspostavljanjem prioritetnih područja za buduće istraživanje i razvoj na temelju sadašnjih i budućih bolesti, kao i daljnji razvoj mogućnosti povezanih sa sektorom skrbi, među ostalim za privatne aktere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da bi cilj svih mjera EU-a u području skrbi, tržišta rada i socijalnih usluga trebalo biti promicanje modela jednakosti u zarađivanju i pružanju skrbi, u kojem muškarci i žene jednako sudjeluju u plaćenom radu na tržištu rada i neplaćenom radu u kućanstvu i u pogledu skrbi; podsjeća na važnost uvođenja rodne perspektive u sve politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da ulažu u sektor skrbi, ojačaju i osiguraju održiva, povećana i primjerena ulaganja i financiranje kako bi se zajamčio jednak pristup osobama kojima je potrebna skrb cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi i kućanskim uslugama za koje je osigurano odgovarajuće osoblje, kao i aktivan i ispunjen profesionalni život za njegovatelje s primjerenim plaćama koje omogućavaju pristojan život te prilike za napredovanje u karijeri u tom sektoru s pomoću certificiranja i vrednovanja vještina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju dostupnost financiranja za sve vrste usluga skrbi i na najbolji način iskoriste europske strukturne i investicijske fondove za ulaganje u skrb o djeci i skrb za starije osobe i druge kojima je potrebna skrb, putem fonda ESF+, InvestEU i drugih financijskih instrumenata kojima se potiču socijalna ulaganja, kao i Mehanizma za oporavak i otpornost, programa EU4Health i europskih strukturnih i investicijskih fondova za ulaganje u javno zajamčenu skrb i olakšavanje pristupačnih i cjenovno prihvatljivih usluga za sve; poziva Komisiju da ostvari rodnu ravnopravnost, uključenost osoba iz ranjivih skupina i norme postavljene za ulaganja u digitalnu i zelenu transformaciju te stvori sinergije u tom pogledu, na primjer kako bi podržala ozelenjivanje skrbi i projekata skrbi te pokrenula inicijativu o okolišno održivoj skrbi, s obzirom na to da infrastrukture skrbi imaju značajne negativne učinke na okoliš koje je potrebno riješiti i ublažiti, u okviru vodećih načela; poziva Komisiju da u tom smislu izradi smjernice i plan za zajedničke norme za države članice; poziva Europsku investicijsku banku da razmotri uključivanje u njezin godišnji proračun razvoj sektora skrbi i gospodarstva skrbi u okviru provedbe njezine vlastite strategije za rodnu jednakost i ekonomsko osnaživanje žena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na namjenski investicijski paket za promicanje sektora i gospodarstva skrbi u EU-u, kao i za osiguranje koordinacije između različitih programa i inicijativa za učinkovitu provedbu strategije; ponovno poziva na razvoj alata za izradu proračuna kojim se uzima u obzir rodna perspektiva u VFO-u i povezanim programima, kojima bi se omogućilo praćenje posebnih sredstava dodijeljenih za promicanje rodne jednakosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na obveze i predanost EU-a i država članica u pogledu prijelaza sa segregiranih institucionalnih okruženja na skrb u zajednici i u obitelji te na promicanje raznih modela neovisnog života i potpore; poziva države članice da iskoriste dostupna europska i nacionalna sredstva kako bi se ubrzao taj prijelaz i pružila potpora individualnoj autonomiji i neovisnom životu podupiranjem načina za povećanje neovisnosti, kao što su prilagodba doma ili instalacija digitalnih sustava za otkrivanje i pomoćnih tehnologija kod kuće, uz potpuno poštovanje odredbi i ciljeva Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; potiče Komisiju da poduzme učinkovite mjere kako bi osigurala da se sredstva EU-a koriste za prijelaz s institucionalizirane skrbi na skrb u zajednici i u obitelji, istovremeno osiguravajući obiteljsku skrb u svoj njezinoj raznolikosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je, kako bi se smanjio neprijavljeni rad u formalnoj skrbi, važno osigurati javno financiranje za istinske pružatelje usluga skrbi u okviru sustava socijalne sigurnosti ili putem poreznih rashoda koji će zakonito i pravedno pružanje usluga skrbi učiniti cjenovno pristupačnim; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da osiguraju univerzalnu zdravstvenu zaštitu, povećaju ulaganja u zdravstvenu skrb i daju prednost financiranju skrbi u zajednici i primarne skrbi; poziva države članice da hitno uklone postojeće prepreke zdravstvenoj skrbi za sve, uključujući migrante bez osobnih dokumenata, s posebnim naglaskom na ženama koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom; poziva na osiguravanje viših i pravednih plaća i pristojnih radnih uvjeta za pružatelje skrbi, zdravstvene asistente i drugo pomoćno osoblje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da se velik broj modela skrbi, usluga i ustanova temelji na institucionaliziranom zastarjelom modelu ispod suvremenih kriterija kvalitete i da ne zadovoljavaju fizičke, socijalne i psihološke potrebe i želje primatelja skrbi; ističe da bi osobe kojima je potrebna skrb trebale biti u središtu planova skrbi tijekom svih faza osmišljavanja, provedbe i evaluacije politika i usluga skrbi, preko istraživanja inovativnih rješenja, novih modela i alata za pružanje skrbi, promicanja socijalne uključenosti i višegeneracijskog razumijevanja za individualne potrebe osoba kojima je potrebna skrb, čiji je cilj prijelaz s institucionalne na skrb u obitelji i u zajednici te promicanje raznih modela neovisnog života i potpore; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je individualizirana osobna skrb potrebna kako bi se zajamčilo dostojanstvo primatelja skrbi i njihovih njegovatelja, kao i njihovo potpuno sudjelovanje i uključenost u zajednicu; naglašava da taj pomak prema pristupu usmjerenom na osobu zahtijeva povećanu integraciju skrbi i holistički usmjerenijih načina skrbi, kako bi se poboljšale pogodnosti za primatelje skrbi, kao i kvaliteta skrbi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava potrebu da se u potpunosti iskoriste digitalna rješenja kako bi se pružila potpora osobama kojima je potrebna skrb za neovisan i autonoman život, potrebu za povećanjem razine poštovanja njihovog prava na samoodređenje, razvijanjem autonomije i za pružatelje i za primatelje skrbi, putem personaliziranog pristupa osmišljavanju i izradi proračuna u pogledu skrbi, uključujući prilagođenu zdravstvenu skrb i skrb usmjerenu na osobu s pomoću prikladnih alata, uz istodobno osiguravanje kvalitetnog ljudskog kontakta za osobe kojima je potrebna skrb i potpora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi pri razvoju skrbi trebalo uzeti u obzir sve kategorije korisnika i njihove razlike; navodi da osobe koje planiraju, osmišljavaju i pružaju usluge skrbi imaju odgovornost da budu svjesne tih potreba, osnaživanja korisnika usluga i važnosti pristupa temeljenog na korisnicima u razvoju usluga te da se usluge skrbi o starijim osobama i osobama s invaliditetom moraju planirati i razvijati u suradnji s korisnicima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da razmjenjuju informacije i najbolje prakse radi razvoja zajedničkog europskog okvira za kvalitetu formalne i neformalne skrbi utemeljenog na pravima na neovisnost, autonomiju i dobrobit i nadahnutog, među ostalim, okvirom WHO-a za potporu zemljama u ostvarenju integriranog kontinuuma dugotrajne skrbi, koji bi obuhvatio sve oblike skrbi, potaknuo uzlaznu socijalnu konvergenciju, jamčio jednaka prava za sve građane i poboljšao kvalitetu života; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da podrži države članice u poboljšanju njihovih infrastruktura za prikupljanje podataka u skladu s tim okvirom za kvalitetu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dodatno poziva na razmjenu najboljih praksi o najboljem načinu pružanja potpore skupinama kojima je potrebna posebna skrb (kao što su samohrani roditelji, uglavnom žene, roditelji s djecom s teškim bolestima te starije osobe); |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da povećanje potreba za skrbi zahtijeva zajednički pristup EU-a te poziva na konkretnu europsku strategiju za preventivnu zdravstvenu skrb kao dio rješenja za sve veći pritisak na zdravstveni sustav; napominje da bi se usluge skrbi trebale razvijati kako bi se unaprijedili kontinuitet skrbi, preventivna zdravstvena skrb, rehabilitacija i samostalan život te naglašava važnost programa za promicanje cjeloživotnog zdravlja i obrazovanja, za sprečavanje bolesti i redovite preglede, zajedno s učinkovitijim programima zdravstvene skrbi kojima se potiče zdravo starenje; poziva Komisiju i države članice da se aktivno uključe u Desetljeće zdravog starenja Svjetske zdravstvene organizacije te da izrade planove za zdravo starenje u EU-u koji će obuhvaćati pristup zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, kao i strategije za promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da u dogovoru s državama članicama i relevantnim dionicima, uključujući socijalne partnere, preuzme vodstvo u području skrbi postavljanjem ambicioznih ciljeva na razini EU-a u pogledu financiranja, pristupa, kvalitete, učinkovitosti i održivosti usluga skrbi te da razvije usklađene definicije i pokazatelje za procjenu tih ciljeva za djecu, starije osobe ili osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava potrebu za pregledom stanja kako bi se pratila provedba prava na kvalitetnu skrb u javnom, privatnom, formalnom i neformalnom kontekstu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da bi EU trebao iskoristiti okvir MOR-a „5R” za dostojanstven rad u području skrbi (prepoznavanje, smanjenje i preraspodjela neplaćenog rada u području skrbi, nagrađivanje plaćenog rada u području skrbi) zajedno s jamčenjem zastupljenosti pružatelja skrbi, socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da bi trebalo postići napredak prema gospodarstvu skrbi koje će imati integrirani, holistički, rodno osjetljiv i cjeloživotni pristup skrbi; naglašava da bi to trebalo uključivati zakonodavne mjere i ulaganja na razini EU-a kako bi se promicali pristojni radni uvjeti i privlačnost rada u sektoru skrbi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava važnost isticanja potrebe za europskim pristupom skrbi u raspravama i zaključcima o daljnjem djelovanju Konferencije o budućnosti Europe jer je skrb ključan sektor za budućnost Europe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da predstavi ambicioznu i čvrstu europsku strategiju u području skrbi koja je otporna na buduće promjene i čiji su temelji pravo svih građana na cjenovno prihvatljivu, dostupnu i visokokvalitetnu skrb, ali i druga načela utvrđena u europskom stupu socijalnih prava i strateškim dokumentima EU-a kao i individualna prava i potrebe primatelja i pružatelja skrbi te koja usto obuhvaća cijeli životni vijek te je usmjerena na potrebe ljudi u kritičnim životnim razdobljima i odgovara na njih, čime se udaraju temelji za kontinuitet usluga skrbi tijekom cijelog života i potiče solidarnost između generacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da bi se ta strategija trebala temeljiti na pouzdanim, sveobuhvatnim i usporedivim podacima, javno dostupnim, o situaciji i kategorijama njegovatelja i primatelja skrbi, razvrstanih prema spolu, dobi, nacionalnosti, etničkom podrijetlu (90), invaliditetu, socioekonomskom statusu, dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti, vrsti pružene ili primljene skrbi i različitim okruženjima skrbi (privatna ili javna, institucionalna, obiteljska ili u zajednici) te uključivati konkretne i progresivne ciljeve s rasporedom i pokazateljima za procjenu napretka i rješavanje pitanja nejednakosti uzimajući u obzir potrebe u pogledu skrbi u europskim društvima; ponavlja poziv Komisiji i državama članicama da ažuriraju statistički okvir za prikupljanje pouzdanih, usporedivih i raščlanjenih podataka, uz istodobno jamčenje potpunog poštovanja standarda privatnosti i temeljnih prava; poziva Komisiju da pripremi detaljne preglede korištenja vremena kojima se upravlja na središnjoj razini, raščlanjene prema spomenutim parametrima, kako bi se procijenila vrijednost neplaćenog rada u državama članicama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava potrebu za savjetovanjem sa svim relevantnim dionicima na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini, uključujući predstavnike neformalnih pružatelja skrbi i organizacije pacijenata, u pripremi europske strategije za skrb, kako bi se uzela u obzir raznolikost njihovih situacija i potreba te ističe da bi se u strategiji trebale utvrditi njezine ciljne skupine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da u europsku strategiju za skrb uključi sveobuhvatne mjere protiv nasilja i zlostavljanja, posebno borbu protiv svih oblika zlostavljanja starijih osoba i zlostavljačkog djelovanja protiv pružatelja skrbi kako bi se suzbile zabrinjavajuće pojave kao što su nepomaganje, zanemarivanje i neprimjerena uporaba fizičkog ili kemijskog ograničavanja slobode, posebno u području dugotrajne skrbi i potpore; poziva države članice da razviju osposobljavanje za neformalne i formalne pružatelje skrbi kako bi se spriječilo, zabranilo i suzbilo nasilje i zlostavljanje povezano sa skrbi, kao i da uspostave neovisne i učinkovite mehanizme za izvješćivanje o njemu i za pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da pruže smjernice kako bi se osiguralo da se ulaganja namijenjena za gospodarstvo skrbi uključe u (revidirane) nacionalne planove za oporavak i otpornost, kohezijske fondove i sve druge relevantne financijske instrumente EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da bi se srebrno gospodarstvo koje je u nastajanju moglo pretvoriti u jedan od glavnih gospodarskih pokretača, osobito u ruralnim područjima, te omogućiti sektorima zdravstva i dugotrajne skrbi da učinkovitije pružaju visokokvalitetnu skrb; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju EU-a da proglasi Dan ravnopravnosti u pogledu skrbi na razini EU-a, 29. veljače svake prijestupne godine, kako bi se podigla razina osviještenosti o podcjenjivanju i nevidljivosti skrbi i pružatelja skrbi u našim društvima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju i države članice da, uz odgovor na neposredne potrebe za skrbi, donesu politike i mjere za rješavanje njihovih uzroka, poput siromaštva, socijalne isključenosti i drugih strukturnih prepreka koje onemogućuju univerzalan i jednak pristup kvalitetnoj skrbi, prije svega izazova povezanih sa zapošljavanjem, obrazovanjem i osposobljavanjem, kao i pristojnim i cjenovno pristupačnim stanovanjem; |
| --- | --- |

37.

Kvalitetna skrb za svako dijete

| 38. | pozdravlja planove Komisije za reviziju ciljeva iz Barcelone u okviru paketa europske strategije za skrb; poziva na poticanje uzlazne konvergencije i veća ulaganja u visokokvalitetnu javnu skrb za svako dijete u EU-u, među ostalim revidiranjem ciljeva i znatnim povećanjem razine ambicije u pogledu dostupnosti kvalitetne skrbi za svu djecu, uključujući djecu mlađu od tri godine, i za onu djecu koja se suočavaju sa siromaštvom, socijalnom isključenošću i intersekcijskim oblicima diskriminacije te utvrđivanjem konkretnih preciznih pokazatelja za praćenje pristupa skrbi za djecu mlađu od jedne godine; poziva Komisiju da u ciljeve uključi novi cilj pružanja skrbi o djeci nakon nastave; poziva države članice koje zaostaju kad je riječ o ciljevima iz Barcelone iz 2002. da donesu sve potrebne mjere kako bi što prije ostvarile cilj pružanja skrbi za najmanje 90 % djece u dobi od tri godine do obvezne školske dobi i najmanje 33 % djece mlađe od tri godine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća da bi se sredstva EU-a (ESIF, a posebno Europski socijalni fond +, kao i Mehanizam za oporavak i otpornost) trebala koristiti kao dopuna ulaganjima država članica u skrb o djeci; poziva Komisiju da promiče ulaganja u usluge skrbi o djeci pri upotrebi financijskih instrumenata EU-a od strane država članica; naglašava da su javna ulaganja i kvalitetno zapošljavanje i radni uvjeti radnika u sektoru skrbi o djeci ključni za pružanje kvalitetne skrbi o djeci; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da osmisle politike i mjere za skrb o djeci i za obrazovanje, uključujući aktivnosti nakon škole, kao i druge politike i mjere za podupiranje sve djece i njihovih obitelji na uključiv i integriran način, koristeći se pristupom usmjerenim na dijete s posebnim naglaskom na djecu u ranjivim situacijama, kao što su siromaštvo i socijalna neimaština, ili u opasnosti od njih, kao i djecu s invaliditetom, djecu migrante i djecu pripadnike manjinskih skupina, te kojim se podupire brza i učinkovita provedba europskog jamstva za djecu, među ostalim obveza jamčenja učinkovitog i besplatnog visokokvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te skrbi za djecu kojoj je potrebna pomoć (91); poziva države članice da razviju usluge osobne pomoći za djecu s invaliditetom i osiguraju dostojanstvene i privlačne radne uvjete za stručnjake koji rade s djecom s invaliditetom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i dolazak izbjeglica zbog rata u Ukrajini mogu dodatno pogoršati situaciju djece izložene riziku od siromaštva i socijalne isključenosti ili djece kojoj je potreban pristup kvalitetnoj skrbi; stoga ponovno poziva (92) države članice i Komisiju da povećaju financiranje jamstva za djecu s namjenskim proračunom od najmanje 20 milijardi EUR kako bi se suzbilo siromaštvo koje pogađa djecu i njihove obitelji te kako bi se pridonijelo cilju smanjenja siromaštva za najmanje 15 milijuna do 2030., uključujući najmanje 5 milijuna djece u svim državama članicama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na to da su socijalna zaštita i potpora pojedincima i obiteljima, s posebnim naglaskom na skupine u ranjivim situacijama, kao što su velike obitelji, obitelji s jednim roditeljem ili obitelji s djetetom s invaliditetom, od presudne važnosti te poziva nadležna nacionalna tijela da zajamče univerzalne, odgovarajuće i pristupačne sustave socijalne zaštite za sve i integrirane sustave zaštite djece kako nitko ne bi bio zapostavljen, uključujući učinkovitu prevenciju, ranu intervenciju i potporu obiteljima, kako bi se zajamčila sigurnost i zaštita djece bez roditeljske skrbi ili djece kojoj prijeti opasnost od gubitka roditeljske skrbi, kao i mjere za podršku u prijelazu s institucionalne skrbi na kvalitetnu obiteljsku skrb i skrb u zajednici; poziva države članice da povećaju ulaganja u sustave za zaštitu djece i sustave socijalne skrbi kao važan dio provedbe Jamstva za djecu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da se pobrinu za kontinuiranu sveobuhvatnu i integriranu potporu roditeljima, između ostalog i za majčinska, očinska i roditeljska prava i mjere, koja se odražava i u mirovinskim sustavima, socijalnim uslugama s niskim pragom, kao što su dnevna skrb, savjetovanje, posredovanje ili psihosocijalna potpora, kojima se potiče značajnija uloga muškaraca i na taj način osigurava ravnopravno sudjelovanje muškaraca u obvezama neplaćene skrbi i kućanskim obavezama, uključujući skrb o vrlo maloj djeci, kao i djeci s invaliditetom; naglašava važnost odgovarajućih, pristupačnih i cjenovno prihvatljivih struktura i usluga posebno za samohrane roditelje, od kojih su velika većina žene, te za obitelji s niskim i nestabilnim prihodima kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost; poziva Komisiju i države članice da prikupe standardizirane podatke o jednakosti raščlanjene prema osnovama zaštićenim Direktivama 2000/43/EZ, 2000/78/EZ, i 2006/54/EZ, na temelju dobrovoljnog sudjelovanja, povjerljivosti, samoidentifikacije i informiranog pristanka, uz poštovanje ključnih načela i standarda zaštite podataka i temeljnih prava EU-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava važnost osiguravanja pristupačne, dostupne, cjenovno prihvatljive i uključive kvalitetne skrbi o djeci, uz primjenu pristupa usmjerenog na prava i djecu, koja zadovoljava potražnju tijekom radnog vremena roditelja i školskih praznika te omogućuje jednake mogućnosti roditeljima da se vrate na posao i uspostavlja ravnotežu između poslovnog i privatnog života jer je to jedan od glavnih čimbenika punog sudjelovanja žena na tržištu rada; naglašava da bi u isto vrijeme trebala odgovoriti na posebne potrebe djece i njihovih roditelja povezane s, primjerice, invaliditetom, bolestima i radom u određenom sektoru; podsjeća da rodne neravnoteže u skrbi i zapošljavanju imaju negativne cjeloživotne posljedice za sudjelovanje na tržištu i napredak u karijeri mnogih žena, što dovodi do velike razlike među spolovima kad je riječ o mirovinama i velikih razlika u stopama siromaštva u starijoj dobi; |
| --- | --- |

44.

Jednak pristup kvalitetnim uslugama skrbi

| 45. | poziva države članice da priznaju pravo na skrb i reformiraju i integriraju svoje socijalne usluge i sustave zaštite tako da omoguće učinkovit, sveobuhvatan, jednak i pravovremen pristup uslugama skrbi i liječenju tijekom cijelog života, ugrađujući u svoje sustave socijalne zaštite rješenja kojima se osigurava personalizirani pristup i veća autonomija korisnika pri odabiru usluga i vrste modela zapošljavanja koji najbolje odgovaraju potrebama i primatelja i pružatelja skrbi te kojima se štite njihova prava, uključujući osobne usluge u kućanstvu, osobnu asistenciju i druge modele zapošljavanja za usluge kućne njege, kako bi se poboljšao kontinuitet skrbi, preventivna zdravstvena skrb, rehabilitacija, bolja prevencija, dijagnostika i liječenje profesionalnih bolesti, autonomija, samostalan život i uključenost u zajednicu; skreće pozornost na potrebu za pristupom pravima na skrb neovisno o prihvatljivosti u pogledu drugih socijalnih transfera i uklanjanjem strukturnih prepreka koje dovode do nekorištenja usluga skrbi i drugih usluga potpore ili njihova odgađanja; nadalje ističe potrebe svih pružatelja skrbi, posebno radnika migranata s različitim statusima, koji se možda suočavaju s određenim preprekama u pristupu skrbi, intersekcijskom diskriminacijom, marginalizacijom i siromaštvu unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da pristupačnost skrbi proizlazi iz kombinacije čimbenika, kao što su dostupnost prilagođenih usluga raznolikog spektra, troškova i fleksibilnosti, ali i odgovarajući broj osoblja u području skrbi, pristojni radni uvjeti, vrijeme čekanja, geografske udaljenosti do najbliže zdravstvene ustanove, primjerena javna infrastruktura i prijevoz; smatra da bi u tom pogledu trebalo staviti na raspolaganje, promicati, cijeniti i priznati različite oblike pružanja usluga skrbi, a posebno bi pružanje usluga skrbi u obitelji i u zajednici trebalo unaprijediti i dati mu prednost u smislu prijelaza s s institucionalne na skrb u obitelji i u zajednici; ukazuje na demografsku promjenu kao važan čimbenik povećanih potreba za skrbi, što će zahtijevati značajna ulaganja EU-a i država članica, kao i prepoznavanje i uklanjanje administrativnih prepreka koje stoje na putu pravodobnom i učinkovitom pristupu primatelja skrbi i njihovih obitelji odgovarajućim rješenjima za skrb i potporu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da je, kako bi osobe kojima je potrebna skrb imale kvalitetne životne uvjete, važno da u nekom obliku imaju svakodnevni pristup prirodi i otvorenim prostorima, napominje da studije pokazuju da pristup prirodi ima znatne koristi za fizičko i mentalno zdravlje svih ljudi, posebno onih kojima je potrebna skrb, te ističe potrebu za olakšavanjem pristupa prirodi i otvorenim prostorima za osobe koje ovise o skrbi, kao i za podupiranjem prirodnih rješenja u sektoru skrbi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da su digitalne tehnologije obećavajuća pojava u podupiranju pružanja skrbi, ali samo ako su razvijene s početne točke utemeljene na korisniku te ako su modularne (93) i prilagođene; u tom smislu ističe da je potrebno da Komisija i države članice riješe problem nedostatka digitalnih vještina među formalnim i neformalnim pružateljima skrbi, kao i među primateljima skrbi, uspostavom posebnih programa usmjerenih na te skupine; naglašava da bi to trebalo nadopuniti poboljšanjem pristupa internetu i posebno prilagodljivim digitalnim rješenjima jednostavnim za korištenje koja su dostupna svim primateljima i pružateljima skrbi kako bi se podržao razvoj digitalnog zdravlja i internetskih usluga skrbi, kao i podržao potencijal tehnološkog razvoja u pogledu smanjenja nejednakosti u pristupu zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi te prepreka za prekogranično pružanje tih usluga; poziva države članice da iskoriste sredstva u okviru programa EU4Health i Digitalna Europa za potporu i povećanje digitalne pismenosti i primatelja i pružatelja skrbi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da je potrebno osigurati da se skrb ne učini robom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju i države članice da razviju alate potrebne za redovitu ocjenu pristupačnosti, dostupnosti i cjenovne prihvatljivosti usluga skrbi i liječenja; naglašava da se načelo pristupačnosti jednako primjenjuje i trebalo bi se snažno provoditi u svim uslugama skrbi i potpore, kojima se osigurava dostojanstvo i autonomija, kako u fizičkom tako i u digitalnom okruženju; poziva Komisiju i države članice da u pogledu pristupa skrbi daju prednost pokazateljima koji se temelje na rezultatima, kao što su prijavljene neispunjene potrebe za skrbi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava važnost pravodobnog ulaganja u ustanove za skrb, utvrđivanje nedostataka u vještinama te evaluaciju budućih potreba za osobljem i osposobljavanjem na razini pojedinih profesija, sektora te regija, s posebnim naglaskom na gustoću stanovništva i njihove potrebe za skrbi, kao sredstva za osiguravanje primjerenog i održivog broja osoblja te za rješavanje problema nejednakosti u pristupu uslugama i skrbi; poziva Komisiju i države članice da predlože sveobuhvatne standarde i pokazatelje kvalitete i za formalne i za neformalne usluge skrbi, kućna, privatna i javna okruženja, uključujući kompetencije i zahtjeve u pogledu osposobljavanja pružatelja skrbi, kao i alate za učinkovito praćenje njihove provedbe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da su prekogranične usluge skrbi, uključujući pružanje skrbi živeći u istom kućanstvu, koje pružaju i mobilni radnici iz EU-a i radnici migranti iz trećih zemalja, često ključne za zadovoljavanje rastućih potreba za skrbi; podsjeća da je većina tih radnika migranata žene i da su pod utjecajem globalnih lanaca skrbi; naglašava da je slobodno kretanje osoba i radnika jedan od glavnih stupova EU-a, ali da su i danas prisutni izazovi u kontekstu prekogranične skrbi; poziva na zaštitu na socijalnu sigurnost svih mobilnih pružatelja i primatelja skrbi kao dijela prava na slobodno kretanje osoba u tom sektoru, kao i na osiguranje pristojnih radnih uvjeta i iskorjenjivanje neprijavljenog rada; potiče države članice da razviju prekogranično osposobljavanje, posebno u prekograničnim regijama, kako bi olakšale prekograničnu skrb i razmijenile najbolje prakse u sektoru skrbi, između ostalog kao sredstvo za rješavanje pitanja odljeva pružatelja skrbi i nedostatka pristupa kvalitetnoj skrbi u regijama ili zemljama iz kojih dolaze pružatelji skrbi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ponavlja svoj poziv na donošenje zajedničke definicije invaliditeta kao i na uzajamno priznavanje statusa invaliditeta u državama članicama u skladu sa zaključnim napomenama Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o inicijalnom izvješću Europske unije donesenom 2015. u cilju uklanjanja temeljne prepreke za mobilnost osoba s invaliditetom unutar EU-a i omogućivanja njihova pristupa zdravstvenim uslugama, uslugama skrbi i drugim uslugama koje olakšavaju samostalan život, kao i jednakim mogućnostima obrazovanja i zapošljavanja; poziva na uvođenje i proširenje europske iskaznice za osobe s invaliditetom na sve države članice, čime se otvara put europskoj definiciji invaliditeta i omogućava osobama s invaliditetom da ostvare svoje pravo na slobodno kretanje u Europi bez prepreka; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na to da se mentalno zdravlje odredi kao prioritet i uključi u okviru politika javnog zdravlja i skrbi na razini EU-a i država članica; poziva Komisiju da predloži europsku strategiju za mentalno zdravlje s ciljem osiguravanja dobrog mentalnog zdravlja za sve, kojom bi se utvrdili izazovi povezani s mentalnim zdravljem svih generacija u svim relevantnim okruženjima te borilo protiv stereotipa i povezane stigme u pogledu mentalnog zdravlja; ističe da bi to trebalo činiti na rodno osjetljiv način, posebno vodeći računa o onima u ranjivim situacijama i najugroženijim skupinama; naglašava važnost kvalitetnog mentalnog zdravlja i skrbi tijekom cijelog života, kojima se obuhvaća rana dob, obrazovanje, svijet rada, kao i strategije za prevenciju, otkrivanje i brz pristup učinkovito dostupnom, pristupačnom i primjerenom kvalitetnom liječenju koje doprinosi kvaliteti života svih odraslih, među ostalim osoba kojima je potrebna dugotrajna skrb; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava važnost emocionalne, psihološke, socijalne i duhovne skrbi i potpore, kao i usluga mentalnog zdravlja izvan područja primjene lijekova, u poboljšanju kvalitete života osoba koje primaju palijativnu skrb; stoga poziva Komisiju i države članice da unaprijede pristup integriranim uslugama palijativne skrbi kako bi se ublažila bol i nelagoda, kao i održalo dostojanstvo i kvaliteta života osoba koje boluju od terminalne bolesti nakon što se sva sredstva aktivne skrbi pravilno razmotre i proglase neučinkovitima, te kako bi se osigurala odgovarajuća potpora njihovim pružateljima skrbi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva na to da medicinske sestre imaju lakši pristup uslugama kojima se pruža potpora za mentalno i fizičko zdravlje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice da osobama koje uživaju privremenu zaštitu zajamče trenutačan i potpun pristup kvalitetnim uslugama skrbi, bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi i s posebnim naglaskom na njihovim fizičkim i psihološkim potrebama uzrokovanima ratnim okolnostima i raseljavanjem, te da istodobno osiguraju jednake i dostojanstvene uvjete rada i zapošljavanja te pravednu plaću za osobe koje uživaju privremenu zaštitu i koje će tražiti zaposlenje u sektoru skrbi; ističe da su za to ključni dodatni kapaciteti i ulaganja u sektor skrbi; |
| --- | --- |

57.

Kvalitetna dugotrajna skrb za dug i kvalitetan život

| 58. | poziva Komisiju da uspostavi sveobuhvatan, ambiciozan i na pravima utemeljen skup ciljeva i odgovarajućih pokazatelja za dugotrajnu skrb, mehanizme izvješćivanja i alate za praćenje i raščlanjene podatke o pristupačnosti, dostupnosti, cjenovnoj prihvatljivosti i kvaliteti tretmana i usluga skrbi, kao i broju osoblja, koji su primjenjivi na sve vrste ustanova i pružatelja usluga, slično ciljevima iz Barcelone za skrb o djeci; ističe potrebu za ciljevima i pokazateljima u pogledu pristojnih radnih uvjeta, kao i kontinuiranim sudjelovanjem žena na tržištu rada koji bi se mogli koristiti za usmjeravanje ulaganja, financiranja i osposobljavanja kako bi se osigurao bolji pristup kvalitetnim uslugama za one kojima je potrebna pomoć, kao i osiguravanje kontinuiranog sudjelovanja žena na tržištu rada omogućavanjem jednakih obveza pružanja skrbi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uvjeren je da bi Komisija kao glavni cilj trebala postaviti jednak i univerzalan pristup za sve kvalitetnim uslugama dugotrajne skrbi koje se temelje na individualnim potrebama osoba koje primaju skrb i potporu, pridajući posebnu pozornost uklanjanju nejednakosti i osobama u ranjivim situacijama, kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom i žene koje se bave neformalnim i neprijavljenim radom u području skrbi; napominje da potrebe za dugotrajnom skrbi nisu ograničene na starije osobe i da se umjesto toga protežu na različite skupine kojima je potrebna skrb tijekom cijelog života, kao što su osobe s rijetkim bolestima, od kojih većina počinje u djetinjstvu; ističe da se jednak, učinkovit i pravodoban pristup uslugama skrbi i potpori najbolje može postići uključivanjem primatelja skrbi i integracijom dugotrajne skrbi u nacionalne sustave socijalne zaštite, u skladu s preporukom Odbora za socijalnu zaštitu, koji su zbog pravičnosti i učinkovitosti najprimjereniji za ostvarivanje rezultata (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe potrebu da se pokazatelji kvalitete za sve socijalne i zdravstvene usluge koji se temelje na pravima osoba kojima je potrebna skrb, na održavanju i poboljšanju njihove neovisnosti i autonomije, kao i na socijalnoj uključenosti, te koje su usmjerene na težnje dugotrajne skrbi, kao što su poboljšanje dobrobiti i kvalitete života osoba kojima su potrebne usluge dugotrajne skrbi i potpore, razvoj zdravih godina života i drugi pokazatelji kojim se u središte pozornosti stavlja cijelo iskustvo skrbi; poziva Komisiju i države članice na priznavanje koristi integriranih pristupa skrbi u sprečavanju fizičkog i kognitivnog pogoršanja stanja i produljenja autonomije primatelja skrbi; naglašava da starost, invaliditet, teška bolest ili druge okolnosti koje dovode do potrebe za dugotrajnom skrbi ne predstavljaju prepreku aktivnom sudjelovanju pojedinaca u društvu i životu zajednice; podsjeća da je socijalna isključenost osoba kojima je potrebna skrb i pomoć prije svega rezultat široko rasprostranjene negativne percepcije, društveno oblikovane slike pojedinca o sebi i trajne strukturne diskriminacije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da organizira sastanak na vrhu o skrbi kako bi doprinijela naporima skupine na visokoj razini za budućnost socijalne zaštite i socijalne države u EU-u nakon sastanka na vrhu radi temeljite i uključive rasprave sa svim relevantnim dionicima, kao što su socijalni partneri, interesne skupine, organizacije pacijenata, organizacije pružatelja skrbi, primatelji skrbi i njihovi predstavnici, javna tijela, civilno društvo, neprofitne organizacije, pružatelji usluga i drugi stručnjaci za skrb u zajednici prilagođenu za 2030. s ciljem razvoja dugogodišnje platforme, kako bi se osmislila inovativna rješenja za skrb, osigurali sustavi skrbi otporni na promjene u budućnosti i postupno ukinula institucionalizirana skrb koja bi se zamijenila skrbi u zajednici ili u obitelji i/ili upotrebom personaliziranih proračuna i personalizirano osmišljene skrbi; poziva Komisiju da usmjeri javna ulaganja u usluge dugotrajne skrbi pri upotrebi financijskih instrumenata EU-a te na donošenje okvirne direktive o dugotrajnoj formalnoj i neformalnoj skrbi kojom bi se utvrdila temeljna načela i pružili kriteriji utemeljeni na dokazima za pristupačne i integrirane kvalitetne dugoročne usluge skrbi i usluge potpore diljem EU-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice da uspostave nacionalne, uzajamno priznate, registre pružatelja usluga skrbi kako bi se nadzirala minimalna usklađenost sa standardima i pravnim zahtjevima za pružanje usluga skrbi; prima na znanje sustave ili mehanizme certificiranja u nekim državama članicama kojima se priznaju kvalifikacije i kompetencije pružatelja dugotrajne skrbi u određenim područjima pružanja skrbi; ustraje na ključnoj ulozi osposobljavanja formalnih i neformalnih pružatelja skrbi, kao i jače kontrole kvalitete i sustava zviždača za neprofitne i profitne lance skrbi u pružanju kvalitetne dugotrajne skrbi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe da je rizik od neispunjavanja njihovih potreba za dugotrajnom skrbi posebno velik za starije žene, koje čine većinu stanovništva kojem je potrebna dugotrajna skrb; ističe i da se žene suočavaju s najvećim poteškoćama u pokrivanju troškova dugotrajne skrbi zbog stalnih razlika u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena, ženskog siromaštva, horizontalne i vertikalne segregacije tržišta rada, većeg broja prekida u karijeri i prekida zbog postojećih tradicionalnih rodnih uloga prema kojima žene i dalje preuzimaju većinu obveza skrbi, strukture i stereotipa tržišta rada, kao i njihove prezastupljenosti u nesigurnom radu ili radu na nepuno radno vrijeme; zabrinut je zbog činjenice da primatelji skrbi i njima bliske osobe obično izabiru pružatelja početne skrbi u kontekstu stresa, financijskih ograničenja i ograničene dostupnosti usluga (95); |
| --- | --- |

63.

Neformalna skrb

| 64. | napominje da u EU-u između 40 i 50 milijuna osoba redovito pruža usluge neformalne skrbi, a 44 milijuna usluge dugotrajne skrbi barem jednom tjedno (96), pri čemu je većinom riječ o ženama, uključujući žene s invaliditetom koje čine oko 60 % pružatelja neformalne skrbi te provode više sati nego muškarci pružajući neformalnu skrb (97), napominje da to koči rodnu ravnopravnost i može ograničiti mogućnost formalnog rada, posebno za mlađe pružatelje skrbi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | napominje da je neformalna skrb često posljedica nedostatka dostupnosti i pristupačnosti profesionalnih usluga, među ostalim, uglavnom je dugoročan i može imati posljedice na ostvarenje političkih, građanskih, gospodarskih, društvenih i kulturnih prava pružatelja neformalne skrbi, uključujući manje mogućnosti u pogledu karijere ili prihvaćanje poslova ispod njihove razine vještina te ometanje ili isključivanje formalnog sudjelovanja na tržištu rada; osobito je zabrinut zbog negativnog utjecaja obveza u području skrbi na financijsku neovisnost žena, kao i zbog povećanog rizika od siromaštva, socijalne isključenosti, mentalnih i fizičkih zdravstvenih problema; |
| --- | --- |

65.

| 66. | napominje da pružanje neformalne skrbi može dovesti do gubitka prihoda, pogoršanja rodne diskriminacije, kao što su razlike u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena, siromaštvo u starijoj dobi i feminizacija siromaštva; naglašava da su ti štetni učinci usko povezani s intenzitetom pružene skrbi i naglašava potrebu za boljom raspodjelom neplaćenog rada u kućanstvu i u području skrbi koji uglavnom obavljaju žene te za jačanjem borbe protiv rodnih stereotipa, kao i za uvođenjem radnih režima kojima se poštuje ravnotežu između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

66.

| 67. | napominje da više od 7 milijuna (8 %) osoba starijih od 65 godina u EU-u prima neformalnu skrb, a kad je riječ o osobama u dobi od 75 godina i više, broj osoba koje se oslanjaju na neformalnu skrb iznosi 11 % (98); napominje da su starije osobe kojima je potrebna skrb većinom žene; |
| --- | --- |

67.

| 68. | napominje da je radi omogućavanja ljudima da i dalje imaju skrb u vlastitim domovima potrebno proširiti i dodatno razviti mobilnu skrb i potporu kako bi se olakšali zadaci za obiteljske pružatelje skrbi, posebno žene, ne samo s pomoću aktivnosti podizanja razine osviještenosti, već i pružanjem odgovarajuće potpore, uključujući financijsku naknadu, čime se omogućuje članovima obitelji koji pružaju skrb da nastave svoje zaposlenje i rade na usklađivanju pružanja skrbi i plaćenog rada; naglašava ključnu ulogu neformalnih pružatelja skrbi i potrebu da budu aktivno uključeni i da ih podupiru djelatnici u području skrbi te ističe da se potrebe neformalnih pružatelja skrbi moraju procijeniti i rješavati zasebno, a ne moraju biti uvjetovane uslugama ili podrškom koja se pruža primatelju skrbi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | napominje da je najmanje 8 % sve djece u Europi uključeno u pružanje neformalne dugotrajne skrbi, što negativno utječe na njihovo mentalno i fizičko zdravlje, obrazovanje, socijalnu uključenost i sudjelovanje na tržištu rada u budućnosti (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe da je potrebno osigurati zajedničku europsku minimalnu definiciju neformalne skrbi, predanost država članica i preporuke Vijeća o neformalnoj skrbi zajedno s nacionalnim preporukama; ističe da bi se tom definicijom trebalo naglasiti da pružanje neformalne skrbi mora biti izbor, a ne obveza koja proizlazi iz nužde i nedostatka dostupnih usluga skrbi te uključiti poštovanje prava na samoodređenje osoba koje primaju skrb pri odabiru željenog oblika skrbi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju da osmisli zajedničke europske smjernice te status i potporu neformalnim pružateljima skrbi s obzirom na to da neformalna skrb trenutačno nije na odgovarajući način prepoznata i priznata u svoj svojoj raznolikosti; potiče države članice da promiču aktivne politike rada i zapošljavanja usmjerene na neplaćene neformalne pružatelje skrbi, da podrže njihovo ponovno uključivanje i napredovanje na tržištu rada te da priznaju vještine stečene u neformalnom okruženju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Komisiju da Parlamentu i Vijeću predstavi europski program za pružatelje skrbi i u okviru njega europski program za neformalne pružatelje skrbi s paketom mjera na razini EU-a o neformalnoj skrbi, a u slučajevima za koje postoji nadležnost na nacionalnoj razini, poziva države članice da podrže tu europsku strategiju ambicioznim i koordiniranim mjerama i nacionalnim programima kako bi se utvrdile, prepoznale i priznale različite vrste neformalne skrbi koja se pruža u Europi, te da identificiraju različite potrebe različitih skupina pružatelja skrbi, uključujući mlade pružatelje skrbi ili mobilne pružatelje skrbi kako bi se olakšalo prijavljivanje zapošljavanja i zajamčilo osiguranje i socijalna zaštita, neovisno o njihovu različitom boravištu ili administracijskim situacijama i statusu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva države članice da razmotre formalizaciju neformalne skrbi i različitih načina pružanja financijske potpore na temelju svojih specifičnih potreba i okolnosti, kako bi pružateljima skrbi zajamčili dobre standarde prava, financijske potpore i socijalne zaštite; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća da bi se to moglo postići, na primjer, s pomoću bodova za skrb ili mirovinu kako bi se zaštitili osobe koje privremeno napuštaju zaposlenje radi pružanja skrbi članu obitelji ili nekom drugom kome je potrebna skrb, te kroz priznavanje vrijednosti rada tih njegovatelja za društvo u cjelini u okviru drugih dodatnih usluga potpore (savjetovanje ili razmjena iskustava), jasno utvrđeni dopust, zdravu ravnotežu između poslovnog i privatnog života, odmor, usluge zamjene u slučaju bolesti, usluge skrbi o djeci, usluge vraćanja na posao, psihološke usluge i usluge rehabilitacije za pružatelje i primatelje skrbi, kao i pristup obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju te naglašava važnost neprenosivog roditeljskog dopusta; u tom smislu poziva države članice i da razmotre i razmijene najbolje prakse o tome kako odražavati razdoblje provedeno pružajući skrb u mirovinskom sustavu te da brzo i u potpunosti prenesu Direktivu (EU) 2019/1158 od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi, kojom se uvodi dopust za pružatelje skrbi i mogućnost da traže uvjete fleksibilnog radnog vremena, minimalnog dopusta za pružatelje skrbi radi pružanja osobne skrbi ili potpore članovima obitelji ili osobi koja živi u istom kućanstvu s radnikom; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva države članice da ispitaju kako najbolje formalizirati pružanje neformalne skrbi, a time i ubiranje prihoda u tom području (100), uključujući sustave poreznih odbitaka i upotrebu vaučera za usluge. |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava da taj paket mjera o neformalnoj skrbi treba uključivati i zakonodavne i nezakonodavne prijedloge i odgovarajuća ulaganja kako bi se priznala prava i obveze neformalnih pružatelja skrbi kao dio njihove uloge, uz poštivanje prava na samoodređenje osoba koje primaju skrb i utvrditi određene kriterije na temelju kojih pružatelji skrbi mogu primati socijalnu potporu i druge dodatne usluge potpore (uključujući dopust i bolovanje); ponovno ističe pritisak na mentalno i fizičko zdravlje povezan s pružanjem skrbi i naglašava važnost osiguravanja pristupa pružatelja skrbi informacijama i savjetima o skrbi i ravnoteže između skrbi i privatnog života; naglašava da se paketom mjera trebaju dodatno utvrditi obveze izvješćivanja za države članice, uspostaviti jedinstvene kontaktne točke u svim državama članicama gdje bi neformalni pružatelji skrbi mogli pristupiti potpori na koju imaju pravo te promicati interoperabilnost zdravstvenih sustava i sustava socijalne sigurnosti kako bi se iskoristili postojeći podaci i smanjilo administrativno opterećenje s kojim se suočavaju neformalni pružatelji skrbi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | potiče Komisiju i države članice da podrže organizacije civilnog društva i socijalne partnere kako bi se osiguralo da su neformalni pružatelji skrbi zastupljeni te kako bi se uzeli u obzir njihovi doprinosi pri osmišljavanju, provedbi i evaluaciji politika koje se odnose na neformalnu skrb, među ostalim u izradi europske strategije za skrb; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava da je važno riješiti problem prekomjernog oslanjanja na neformalnu skrb formalizacijom i priznavanjem vještina pružatelja skrbi s pomoću postupka certifikacije te promicati programe osposobljavanja i potvrde vještina, čime se omogućuje napredak u uzajamnom priznavanju vještina, te provesti ciljane aktivnosti usavršavanja i prekvalifikacije; naglašava da bi se u tim naporima trebali koristiti, među ostalim, Programom vještina za Europu, Paktom za vještine, ESF-om plus, Inicijativom za zapošljavanje mladih, Fondom za pravednu tranziciju i programom EU4Health; poziva države članice da olakšaju ponovno uključivanje na tržište rada radnika koji su prekinuli karijeru na duže razdoblje kako bi pružali skrb članovima obitelji; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju da prepozna izazove koji ograničavaju pristup odgovarajućoj skrbi za osobe s posebnim bolestima koje zahtijevaju povećanu razinu skrbi kao što su reumatske i mišićno-koštane bolesti; ističe da osobama s mišićno-koštanim bolestima najveću prepreku u pristupu odgovarajućoj skrbi čini nedostatak reumatologa i medicinskog osposobljavanja u području reumatologije u državama članicama; stoga poziva države članice da reumatologiju uključe u kurikulume za medicinsko osposobljavanje kao standardni element i da povećaju broj reumatologa; |
| --- | --- |

79.

Dostojanstveni radni uvjeti za sve radnike u sektoru skrbi

| 80. | potiče države članice da u središte svojih politika skrbi stave odgovarajući broj osoblja te ulaganje u radnike u sektoru skrbi; poziva države članice da povećaju privlačnost zanimanja u području skrbi osiguravanjem društvenog priznanja, pristojnih radnih uvjeta i poštenih naknada, uključujući odgovarajuće radno vrijeme, što bi onda pomoglo u rješavanju pitanja postojećeg nedostatka radne snage i smanjenju potreba za radom bez dovoljne prethodne najave, naglog i ozbiljnog odljeva radne snage, osobito u regijama i državama članicama koje se suočavaju sa znatnim izazovima zbog odljeva pružatelja skrbi, te povećanju otpornosti sustava skrbi na buduće promjene uz stvaranje radnih mjesta u sektoru; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju i države članice da podrže otvaranje takvih kvalitetnih radnih mjesta u tom sektoru, među ostalim, s jasnim, održivim i privlačnim prilikama za razvoj karijere i mogućnostima za osposobljavanje i poboljšanje vještina, koji omogućuju stalan profesionalni i osobni razvoj; poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne inicijative i daju poticaje koji rad u sektoru skrbi čine privlačnijim i mladima te potiču rodno uravnoteženu raspodjelu zanimanja povezanih sa skrbi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | prima na znanje dodatne izazove povezane sa sve većim udjelom rada putem platformi u sektoru skrbi; naglašava da bi se u europskoj direktivi o radu na platformama i nacionalnom zakonodavstvu kojim se uređuje ekonomija platformi trebalo na odgovarajući način uzeti u obzir specifičnu prirodu pružanja skrbi, čime bi se utvrdili minimalni standardi za kvalitetu usluga i dostojanstvene radne uvjete za radnike; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uviđa da se skrb često pruža neprijavljena ili nedovoljno prijavljena, u izrabljivačkim uvjetima, što utječe na prava i dobrobit radnika i njihovih obitelji, kao i na primatelje skrbi; zabrinut je i zbog radnih uvjeta njegovatelja koji žive u kućanstvu koji su uglavnom žene, uključujući žene migrantice, od kojih se mnoge suočavaju s nejasnim uvjetima isplate naknada, rizikom od socijalne izolacije i nedostatkom mehanizama za pravilno ostvarenje njihovih prava; poziva Komisiju i države članice da riješe pitanje neprijavljenog rada u sektoru skrbi i da stvore jasan pravni okvir za promicanje kvalitetnih radnih mjesta sa socijalnom zaštitom za sve pružatelje skrbi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ističe da bi dostojanstven rad trebao biti sastavni dio definiranja prioriteta povezanih s održivim i kvalitetnim sustavima skrbi; naglašava da bi primatelji javnih sredstava EU-a i nacionalnih sredstava, zajmova i ugovora trebali poštivati primjenjivo radno pravo i stroge standarde; |
| --- | --- |

84.

| 85. | potiče one države članice, kao članice ILO-a, koje to još nisu učinile da ratificiraju i provedu relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada: posebno konvenciju br. 189 o dostojanstvenom radu za radnike u kućanstvu, br. 190 o nasilju i uznemiravanju u svijetu rada i br. 149 o osoblju za medicinsku skrb; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zabrinut je zbog toga što visoki udio radnika u sektoru skrbi, od toga uglavnom žene, zarađuje minimalnu plaću ili ostvaruje dohodak manji od minimalne plaće, kao i zbog posljedične postojane razlike u plaćama između muškaraca i žena te razlika u plaćama u određenim zanimanjima u području skrbi (101); stoga pozdravlja prijedloge Komisije za direktivu o primjerenim minimalnim plaćama, kojom bi se poboljšali životni i radni uvjeti u EU-u, uključujući za najmanje plaćene radnike u sektoru skrbi, kao i za direktivu o transparentnosti plaća, koja se bavi rješavanjem pitanja postojano neodgovarajuće primjene temeljnog prava na jednaku plaću za jednak rad ili rad jednake vrijednosti u EU-u; naglašava da, kako bi se prilagodila niska plaća u sektoru skrbi u kojem prevladavaju žene, socioekonomsku vrijednost poslova skrbi potrebno je ponovno procijeniti u usporedbi s vrijednošću rada u drugim sektorima u kojima često prevladavaju muškarci na temelju objektivnih kriterija s pomoću rodno neutralnih alata za ocjenjivanje ili klasifikaciju radnih mjesta kao što su obrazovni i stručni zahtjevi te zahtjevi u pogledu osposobljavanja, vještine, napori, odgovornost, dosadašnji rad i priroda uključenih zadataka; ističe da je valjani usporedivi zaposlenik važan parametar za utvrđivanje toga može li se rad smatrati radom jednake vrijednosti; u slučaju kada ne postoji mjerilo za usporedbu u stvarnom životu (kao što je često slučaj u sektorima u kojima prevladavaju žene), može se upotrijebiti hipotetsko mjerilo; potiče i javne i privatne pružatelje usluga skrbi da jamče pristojnu i primjerenu naknadu, veću od minimalnih plaća; naglašava da se prema podacima OECD-a (102) povećanje plaće povezuje s većim zapošljavanjem radnika u dugotrajnoj skrbi, duljim trajanjem radnog odnosa i manjom fluktuacijom radnika; potiče države članice da promiču reforme za priznavanje prava pružatelja i primatelja skrbi te da provedu mjere za zaštitu temeljnih radničkih prava i poboljšanje radnih uvjeta njegovatelja rješavanjem problema nesigurnosti radnog okruženja, kao što su, među ostalim, neformalno zaposlenje, dugo radno vrijeme, neodgovarajuća plaća, nedostatak osposobljavanja i nezadovoljavajuće politike u području zdravlja i sigurnosti na radu te slučajevi zlostavljanja, uznemiravanja i nasilja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ističe središnju ulogu obrazovanja i osposobljavanja, kao i programa za uključivu prekvalifikaciju i usavršavanje radnika za pružanje kvalitetnih usluga skrbi i profesionalizaciju skrbi, uzimajući u obzir kontinuiranu evoluciju zanimanja i usluga u području skrbi; ističe središnju ulogu plaćenog obrazovanja i osposobljavanja na radnom mjestu i u postupku prijelaza s rezidencijalne skrbi na skrb u zajednici i u obitelji; snažno potiče države članice da, uz potporu fondova EU-a (ESIF-a, a posebno Europskog socijalnog fonda +, kao i Mehanizma za oporavak i otpornost), osiguraju osposobljavanje osoblja u sektoru skrbi o pravima osoba kojima je potrebna skrb i potpora, posebno o pravima utvrđenima u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima djeteta; žali zbog toga što se Direktivom EU-a o priznavanju stručnih kvalifikacija ne utvrđuju usklađeni minimalni zahtjevi za osposobljavanje radnika u dugotrajnoj skrbi, čime se otežava automatsko priznavanje tih radnika u različitim dijelovima Unije; |
| --- | --- |

87.

| 88. | naglašava da je pružanje skrbi u osnovi međuljudska usluga koja zahtijeva niz složenih vještina, od kojih neke nisu priznate ni plaćene; naglašava da bi uloga njegovatelja prije svega trebala biti pružanje skrbi i potpore primateljima skrbi te stoga smatra potrebnim smanjiti nepotrebnu birokraciju i izbjeći dodjelu nepotrebnih administrativnih zadataka pružateljima skrbi; naglašava da se određeni medicinski zadaci mogu obaviti u suradnji s drugim zdravstvenim djelatnicima i ističe prednosti bliže suradnje između pružatelja skrbi i zdravstvenih djelatnika, kao što su bolja raspodjela radnog opterećenja, više vremena za primatelje skrbi i kontinuitet skrbi, kao i multidisciplinarne prakse i usklađivanje karijernih mogućnosti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju da uspostavi inicijativu EU-a za vještine potrebne za pružanje skrbi kako bi se državama članicama pomoglo da pruže bolje mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za stručnjake u sektoru skrbi te da uspješnije utvrde područja u kojima postoji nedostatak vještina, potrebne vještine, obećavajuće prakse i uspješne inicijative, kao i da osigura okvir za priznavanje i certificiranje stručnosti, vještina i kvalifikacija stečenih kroz iskustvo kao što je neformalni rad u području skrbi, kako bi se olakšao pristup formalnom zapošljavanju u tom sektoru; poziva države članice da iskoriste Program vještina za Europu kako bi osigurale daljnje osposobljavanje i usavršavanje pružatelja skrbi te podržale i pružile javne mogućnosti za sve pružatelje skrbi, uključujući neformalne pružatelje skrbi i radnike u tom sektoru koji su migranti, za sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te stjecanje kvalifikacija, posvećujući posebnu pozornost ženama koje se vraćaju na posao nakon dopusta radi pružanja skrbi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju i provedu pristojne radne uvjete za sve radnike u sektoru formalne i neformalne skrbi i njihovo pravo na osnivanje sindikata i učlanjivanje u sindikate koji ih predstavljaju te na sudjelovanje u kolektivnom pregovaranju i da u skladu s ambicijama iz nedavno donesenog strateškog okvira EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027. i onima izvan njega usvoje visoke standarde u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu; ističe potrebu da se posebna pozornost posveti specifičnim izazovima rada u sektoru skrbi, koji uključuje izloženost radnika opasnim tvarima ili lijekovima, rad u potencijalno zaraznim okruženjima te mentalne i psihosocijalne rizike povezane s emocionalno zahtjevnim radom i suočavanjem s negativnim društvenim ponašanjem, kako bi se spriječile nesreće i bolesti na radnom mjestu, a time i odsustvo s posla, fluktuacija osoblja i loše zdravlje radnika; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva države članice da priznaju COVID-19 kao profesionalnu bolest u sektoru skrbi; poziva države članice da osiguraju da svaki pružatelj usluga skrbi pripremi program za sprečavanje i kontrolu zaraze i da zajamče godišnje obuke o zaraznim bolestima za radnike u području skrbi, kao i da radnicima pruže ažurirane informacije o zaraznim bolestima; |
| --- | --- |

91.

| 92. | podsjeća da određeni lijekovi koje radnici u području skrbi redovito upotrebljavaju sadrže jednu ili više karcinogenih, mutagenih ili reproduktivno toksičnih tvari koje su obuhvaćene područjem primjene Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim, mutagenim ili reproduktivno toksičnim tvarima na radu; u tom kontekstu podsjeća na četvrtu izmjenu te Direktive i obuhvaćanje rada koji uključuje izloženost opasnim lijekovima; sa zanimanjem iščekuje predviđenu objavu smjernica za postupanje s tim tvarima tijekom 2022., kao i izradu definicije i okvirnog popisa takvih opasnih lijekova; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisiju i države članice da promiču i podupiru radna okruženja prilagođena starijim osobama; ponavlja svoj poziv Komisiji da poveća ambicije i predloži širu i sveobuhvatniju direktivu o prevenciji mišićno-koštanih poremećaja i reumatskih bolesti povezanih s radom i upravljanju njima te ublažili psihosocijalni rizici i negativne posljedice pružanja skrbi na dobrobit radnika, koji su bili posebno istaknuti tijekom pandemije; |
| --- | --- |

93.

| 94. | naglašava da bi se europskom strategijom za skrb, među ostalim, trebalo u potpunosti obuhvatiti pitanje utjecaja digitalizacije na radne uvjete radnika i utjecaja rada na daljinu i telerada na mentalno zdravlje, kao i pitanje količine i nejednake rodne podjele neplaćene skrbi i kućanskih poslova; ponavlja svoj poziv Komisiji da u dogovoru sa socijalnim partnerima predloži direktivu o psihosocijalnim rizicima i dobrobiti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva države članice da uspostave minimalne standarde za pružatelje skrbi koji žive u kućanstvu, među ostalim u pogledu: radnog vremena, naknade i smještaja pružatelja skrbi kako bi se u obzir uzela posebnost njihova rada, a posebno činjenice da žive i rade u istom kućanstvu s osobom kojoj je potrebna skrb; trebalo bi izračunati prosječno radno vrijeme jer pružatelji skrbi rade u smjenama; visina naknade ovisi o potrebama za skrbi, kao i o vještinama pružatelja skrbi; pružatelji skrbi koji žive u kućanstvu zajedno s uzdržavanim osobama imaju pristup zasebnoj prostoriji, toaletu, kuhinji i, ako je moguće, internetu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva države članice da ojačaju socijalni dijalog i promiču kolektivno pregovaranje i kolektivne ugovore u sektoru skrbi, javne i privatne, profitne i neprofitne, institucionalne te skrbi u obitelji i u zajednici, kao ključne mehanizme za poboljšanje uvjeta zapošljavanja i rada te za suočavanje s problemom razlike u plaćama između spolova te ujedno kao najučinkovitije alate za osiguravanje veće minimalne plaće, tj. plaća općenito; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva države članice da promiču širu pokrivenost kolektivnim pregovaranjem i zajamče pravo na udruživanje i slobodu udruživanja u sektoru skrbi, osiguravajući bolji pristup i informacije za zastupnike radnika i sindikate koji žele zastupati radnike i okupiti članove iz sektora skrbi te uklanjanjem svih prepreka uspostavi sindikata, kao i nepotrebnih prepreka na radnim mjestima u javnom sektoru, uključujući privatne izvođače koji rade na javnim ugovorima, koje ograničavaju sposobnost sindikata da organiziraju radnike u javnom sektoru i povećavaju njihovo članstvo; naglašava da posebno mobilni radnici, koji često rade kao pružatelji skrbi koji žive u kućanstvu i moraju biti dostupni 24 sata dnevno, nisu dovoljno upoznati s uvjetima zaposlenja koji se na njih primjenjuju ili da nisu dovoljno informirani o njima; ističe da bi se kolektivnim ugovorima, među ostalim, osigurala mirovinska prava za radnike koji trebaju smanjiti broj sati plaćenog rada ili napustiti posao kako bi se brinuli o drugima; |
| --- | --- |

97.

| 98. | podsjeća na to da mobilni radnici i radnici migranti, uključujući radnike bez osobnih dokumenata, imaju važnu ulogu u pružanju skrbi u smještajnim ustanovama za skrb, u zajednici i u obitelji u EU-u; smatra da bi se ta činjenica trebala odražavati i na odgovarajući način riješiti u nadolazećoj europskoj strategiji za skrb; poziva Komisiju i države članice da se obvežu i donesu konkretne mjere za rješavanje problema neprijavljenog rada i nezakonitih oblika zapošljavanja, kao i za promicanje dostojanstvenog rada za sve pružatelje skrbi, bez obzira na njihov status; naglašava da se radnici migranti suočavaju s posebnom ranjivošću i izazovima, kao što su pristup radnoj dozvoli ili formalnom zapošljavanju, pokrivenost socijalnom zaštitom i rizik od neprijavljenog rada; poziva na njihovu zaštitu primjenom, provedbom i praćenjem relevantnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisiju i države članice da zajamče pravednu mobilnost i zapošljavanje radnika iz EU-a i trećih zemalja poboljšanjem uzajamnog priznavanja njihovih kvalifikacija i uklanjanjem razlika u transnacionalnoj socijalnoj zaštiti; ponovno poziva na pravilno praćenje i provedbu pravila koja se odnose na mobilnost i bolje informiranje radnika o njihovim pravima; ističe ulogu Europskog nadzornog tijela za rad u pomaganju državama članicama i Komisiji da djelotvorno provode i primjenjuju pravo EU-a u području mobilnosti radne snage te koordiniraju sustav socijalne sigurnosti unutar EU-a; naglašava da je potrebno razmotriti preispitivanje mandata Europskog nadzornog tijela za rad u okviru evaluacije koja se treba provesti 2024. kako bi se obuhvatile odredbe o zdravlju i sigurnosti na radu; poziva Europsku agenciju za sigurnost i zdravlje na radu i Europsko nadzorno tijelo za rad da surađuju kako bi poduprli Komisiju i države članice u poboljšanju zdravlja i sigurnosti na radu mobilnih radnika i radnika migranata; naglašava da se njegovatelji koji žive u kućanstvu uglavnom zapošljavaju preko složenog lanca agencija koje upućuju radnike na rad i na koje se stoga primjenjuje Direktiva o upućivanju radnika (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | prepoznaje ulogu radnika koji pružaju osobne usluge i usluge u kućanstvu u tome da se građanima EU-a zajamči da doista imaju mogućnost izbora željenog modela skrbi; poziva Komisiju da se u europskoj strategiji za skrb uhvati u koštac s izazovnim uvjetima rada i zapošljavanja svih osobnih radnika i radnika u kućanstvu, uključujući radnika koji pružaju skrb te druge osobne usluge i usluge u kućanstvu, te da postavi temelje za priznavanje, reguliranje i profesionalizaciju osobnih i kućanskih usluga; poziva Komisiju i države članice da se učinkovito pozabave neprijavljenim radom u sektoru skrbi tako što će jamčiti socijalnu zaštitu, sigurne i dostojanstvene radne uvjete i stvoriti nove prilike za zapošljavanje u sektorima skrbi u kućanstvu; poziva na ciljanu reviziju Direktive 89/391/EEZ kako bi se osiguralo uključivanje radnika u kućanstvu u njezino područje primjene; poziva države članice da predstave odgovarajući okvir za prijavljivanje osobnih i kućanskih usluga, kao što su sustavi vaučera za usluge, da razviju mehanizme i alate za bolje praćenje skrbi u kućanstvu te da ulažu u prilagođene kvalitetne profesionalne usluge kako bi se stalo na kraj nesigurnosti u području skrbi i odvratilo od korištenja usluga skrbi koje uključuju neprijavljeni rad; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva države članice da brzo i u potpunosti prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te ih potiče da prekorače okvire minimalnih standarda utvrđenih u Direktivi; naglašava da bi samo jednaka raspodjela neplaćene odgovornosti u području skrbi između muškaraca i žena uz pomoć jednakih, neprenosivih i propisno plaćenih razdoblja dopusta omogućila ženama da u sve većoj mjeri obavljaju poslove na puno radno vrijeme, da usklade posao i privatni život te postignu osobni i društveni razvoj; nadalje naglašava važnost promicanja dodatne fleksibilnosti radnih uvjeta za određene skupine radnika, kao što su roditelji s malom djecom, samohrani roditelji, roditelji s invaliditetom i roditelji djece s invaliditetom; poziva države članice da poštuju minimalno trajanje rodiljnog i očinskog dopusta, bez obzira na status dotične osobe; podsjeća da bi politike o ravnoteži između poslovnog i privatnog života trebale potaknuti muškarce da preuzmu obveze skrbi na ravnopravnoj osnovi sa ženama te naglašava potrebu za postupnim napretkom prema potpuno plaćenim i jednako dugim rodiljnim i očinskim dopustom; snažno apelira na sve države članice da potiču i omoguće da očevi mogu koristiti očinski dopust bez straha od nepovoljnog ili diskriminirajućeg postupanja poslodavaca, što je učinkovit način da ih se potakne na preuzimanje odgovornosti za skrb o djeci i obitelji te koristan način za postizanje istinske rodne ravnopravnosti; ističe da to ne samo da zahtijeva promjene u stereotipima i rodnim normama nego i dovodi to takvih promjena, što će pak dovesti do pravednijeg i rodno ravnopravnijeg društva; poziva Komisiju i države članice da promiču transformativne mjere kao što su kampanje za podizanje razine osviještenosti o zajedničkoj odgovornosti za skrb i iskorjenjivanje stereotipne ideje da su za te dužnosti odgovorne žene; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice da razviju niz sveobuhvatnih mjera i poticaja kako bi potaknule i olakšale reintegraciju radnika na tržište rada, osobito žena na čiju karijeru i prihode češće utječu nejednake rodne uloge i dopust radi pružanja skrbi, uključujući njihovo preuzimanje tih obveza ili dulje prekide u karijeri te kako bi se radnicima zajamčilo pravo na povratak na isto ili jednakovrijedno radno mjesto; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva države članice da u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima podržavaju karijerne mogućnosti kako bi omogućile prilagodbe na radne situacije, posebno putem cjeloživotnog učenja i strukovnog osposobljavanja, odgovarajućih davanja za nezaposlenost, prenosivosti socijalnih prava i aktivnih učinkovitih politika tržišta rada; poziva Komisiju i države članice da promiču i jamče učinkovitu zaštitu i jednaku plaću za muškarce i žene s pomoću rodno transformativnog zakonodavstva i političkih rješenja kojima se nastoji riješiti problem nesigurnog zapošljavanja i podcjenjivanja rada određenih sektora u kojima prevladavaju žene, kao što je skrb, te da zajamče razvoj karijere i odgovarajuću socijalnu zaštitu; ponavlja da se ljudima u svim radnim odnosima i samozaposlenim osobama omogući da akumuliraju prava koja im pružaju sigurne dohotke u okolnostima poput nezaposlenosti, bolesti, starosti, prekida u karijeri u svrhu odgoja djece ili drugih situacija koje uključuju skrb, ili radi osposobljavanja, u skladu s Preporukom Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Komisiju da nadogradi europsku strategiju za skrb, odnosno dvije preporuke Vijeća, o skrbi o djeci (revizija ciljeva iz Barcelone) i o dugotrajnoj skrbi te da nakon strategije za skrb predstavi europski plan za skrb, koji bi trebao obuhvaćati niz politika, programa, preporuka i ulaganja na razini EU-a s ciljem poticanja prijelaza na rodno transformativno gospodarstvo skrbi u kojem se skrb prepoznaje kao pravo i vrednuje ju se kao okosnicu našeg društva; ističe da bi se njime trebalo zauzeti integrirani, sveobuhvatni i cjeloživotni pristup skrbi i promicati pristojne radne uvjete i pravedne plaće, povećati privlačnost rada u sektoru skrbi te suzbiti diskriminaciju, rodne nejednakosti i siromaštvo u sektoru; |
| --- | --- |

104.

Prepoznavanje i vrednovanje uloge skrbi u našim društvima i gospodarstvima

| 105. | ističe iznimnu važnost uključivanja skrbi i mjera za osnaživanje i profesionalni razvoj žena kao pružateljica skrbi, osoba kojima je potrebna skrb i potpora te ranjivih pojedinaca u sve relevantne nacionalne politike i politike EU-a, uz poticanje većih ulaganja u dostupne, cjenovno pristupačne i visokokvalitetne usluge skrbi; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva na to da se ti prioriteti odražavaju i u vanjskim dimenzijama politika EU-a, među ostalim u pretpristupnoj i službenoj razvojnoj pomoći; naglašava da bi pristup skrbi utemeljen na pravima te na načelu nediskriminacije omogućio takvo uključivanje u sva relevantna područja politike; naglašava potrebu za osiguranjem sustavne provedbe rodno osviještene politike i politike ravnopravnosti u svim relevantnim fazama postupka izrade proračuna, kako u okviru središnjih proračuna Komisije tako i u okviru politika i programa koje podupire EU; poziva države članice i Europsku komisiju da porade na tome da se ponovno cijene izrazito stigmatizirana formalna i neformalna zanimanja u području skrbi te države članice da donesu učinkovite politike i programe za rješavanje problema diskriminacije osoba s invaliditetom i starijih osoba, rodno uvjetovane diskriminacije i drugih oblika diskriminacije koji se isprepliću s predrasudama i stereotipima povezanima sa skrbi, paternalizmom i ideologijama ovisnosti; napominje da su žene vrijedan i neiskorišten izvor poduzetničkog potencijala u Europi i u sektoru skrbi, koji može pridonijeti novim inovacijama kao što su nove tehnologije; |
| --- | --- |

106.

| 107. | napominje da je suzbijanje ukorijenjenih rodnih normi i stereotipa prvi korak u preraspodjeli odgovornosti za neplaćenu skrb i rad u kućanstvu između muškaraca i žena te poziva Komisiju i države članice da potiču pozitivnu predodžbu javnosti i privlačnost rada u sektoru skrbi za muškarce i žene planiranjem obrazovnih i javnih informativnih kampanja te podupiranjem pilot-projekata kojima se doprinosi tom cilju i čiji je cilj povećati broj muškaraca koji pružaju skrb i promicati jednako sudjelovanje i mogućnosti za žene i muškarce na tržištu rada u području usluga skrbi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisiju da prati provedbu načela europskog stupa socijalnih prava i ciljeva održivog razvoja u kontekstu europskog semestra; posebno poziva na redovito izvješćivanje o provedbi strategije EU-a za skrb, kao i na pokazatelje koji se odnose na skrb koji se uzimaju u obzir u europskom semestru i preporukama za pojedine zemlje; smatra da bi gospodarstvo skrbi trebalo biti stup gospodarstva nakon pandemije te poziva Komisiju i države članice da skrb stave u središte oporavka nakon pandemije; čvrsto vjeruje da provedba nacionalnih planova za oporavak i otpornost mora uključivati ciljane mjere za poboljšanje rodne ravnopravnosti u svim područjima života i skrbi, uključujući mjere za smanjenje i preraspodjelu neplaćene skrbi i kućanskih poslova; |
| --- | --- |

108.

| 109. | napominje da postoji potreba za priznavanjem i vrednovanjem skrbi u europskim gospodarstvima, procesu izrade proračuna i izradi statističkih podataka; poziva Komisiju i države članice da usvoje pristupe kojima bi se moglo mjeriti i vrednovati društvene i gospodarske doprinose i rezultate koji se ostvaruju pružanjem skrbi, naročito neplaćene skrbi, kućanskih poslova i rada u kućanstvu dodavanjem neformalne skrbi u lanac vrijednosti, među ostalim na način da se razmotri uvođenje posebnih pokazatelja u sljedeću reviziju pregleda socijalnih pokazatelja; poziva Eurostat i EIGE da procijene gospodarski doprinos neformalnih pružatelja skrbi gospodarstvima država članica i poziva Komisiju i države članice da u donošenje politika uključe povezane alternativne mjere gospodarskog i socijalnog blagostanja; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ističe jasne prednosti minimalnog dohotka i programa minimalnih davanja za mirovine za pravodoban i učinkovit pristup uslugama skrbi i potpore s obzirom na nadolazeću preporuku Komisije o primjerenim minimalnim plaćama, kao i za osiguravanje dostojanstvenog životnog standarda za pružatelje skrbi, koji su uglavnom žene, posebno onih koji pružaju neformalnu neplaćenu skrb, te poziva Komisiju da naglasi važnost razmatranja i razmjene najboljih praksi o tome kako odražavati obveze pružanja skrbi tijekom cijelog života u mirovinskim sustavima; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva Komisiju da predstojeću strategiju za skrb poveže s europskim akcijskim planom za socijalnu ekonomiju podizanjem razine osviještenosti o potencijalu socijalne ekonomije da poboljša radne uvjete u sektoru skrbi, kao i stvaranjem prilika za lakši pristup žena kvalitetnim radnim mjestima, poziva države članice da ulažu u razvoj gospodarstva skrbi uzimajući u obzir aspekte ljudskog čimbenika tog sektora; |
| --- | --- |

111.

| 112. | prepoznaje i cijeni skrb koju pružaju civilno društvo i neprofitne organizacije kao što su nevladine organizacije, organizacije pacijenata, dobrotvorne i vjerske ili druge ustanove; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva države članice da u trajnom socijalnom i civilnom dijalogu sa socijalnim partnerima, stručnjacima, nevladinim organizacijama civilnog društva, javnim tijelima na nacionalnoj razini i na razini EU-a, predstavničkim organizacijama primatelja skrbi te formalnim i neformalnim pružateljima skrbi pruže potporu stvaranju učinkovitih rješenja u okviru politike socijalne skrbi koja bi odgovarala potrebama ljudi na terenu; naglašava važnost aktivnog savjetovanja s pružateljima i primateljima skrbi te njihovim predstavničkim organizacijama u razvoj, provedbu i praćenje nadolazeće europske strategije za skrb; poziva Komisiju i države članice da pokrenu raspravu o povezanosti tehnologije i kvalitete skrbi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Europsku komisiju da provede istraživanja kako bi bolje razumjela utjecaj neodgovarajućeg pružanja skrbi osobama kojima je potrebna skrb i potpora na društvo i gospodarstvo te da osigura financijska sredstva, osobito u okviru buduće platforme, za istraživačke projekte o posljedicama rijetkih bolesti iz perspektive pacijenata, kao i za mreže i inovativne projekte na razini EU-a koji državama članicama omogućuju da zajednički osmišljavaju i međusobno razmjenjuju dobre prakse i inovativne modele skrbi, također s posebnim naglaskom na najčešće bolesti i bolesti koje uzrokuju invaliditet, uključujući reumatske i mišićno-koštane bolesti (RMD); |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisiju da osigura da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), Eurofound i druge relevantne agencije raspolažu odgovarajućim sredstvima za praćenje i analizu toga jesu li i na koji način politike usmjerene na predviđena poboljšanja u sektoru skrbi, među ostalim, u pogledu pristupa, kvalitete, rodne ravnopravnosti, infrastrukture i ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva na vanjsku znanstvenu i etičku evaluaciju nošenja s pandemijom bolesti COVID-19 u sektoru skrbi, djelovanja Europske unije u cjelini, kao i djelovanja država članica, te na evaluaciju razine pripravnosti koju EU sada ima za pandemije te poziva države članice i Komisiju da istraže uzroke velikog broja slučajeva zaraze i smrtnih slučajeva povezanih s bolešću COVID-19 u domovima za starije osobe i osobe s invaliditetom te drugim ustanovama iz sustava socijalne skrbi, kao i jesu li ljudska prava i prava pacijenata bila zanemarena ili povrijeđena, kako bi se izvukle potrebne pouke i spriječilo ponavljanje takvih tragedija tijekom budućih kriza; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://undocs.org/Home/Mobile?FinalSymbol=A%2FHRC%2F30%2F43AAuage=E& DeviceType=DesktopAARequested=False

(4)  SL L 231, 30.6.2021., str. 21.

(5)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(6)  SL L 437, 28.12.2020., str. 30.

(7)  SL L 107, 26.3.2021., str. 1.

(8)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(9)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(10)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(11)  SL L 88, 16.3.2022., str. 1.

(12)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(13)  SL C 363, 28.10.2020., str. 80.

(14)  SL C 456, 10.11.2021., str. 191.

(15)  SL C 456, 10.11.2021., str. 208.

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0072.

(17)  SL C 456, 10.11.2021., str. 145.

(18)  SL C 189, 5.6.2019., str. 4.

(19)  SL C 474, 24.11.2021., str. 146.

(20)  SL C 371, 15.9.2021., str. 102.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0038.

(22)  SL C 445, 29.10.2021., str. 75.

(23)  SL C 99, 1.3.2022., str. 122.

(24)  SL C 362, 8.9.2021., str. 8.

(25)  SL C 363, 28.10.2020., str. 164.

(26)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0068.

(27)  SL C 387, 15.11.2019., str. 1.

(28)  Europska komisija (2021.), Strategija EU-a o pravima djeteta.

(29)  Eurostat (2020.), Statistički podaci o sastavu kućanstava.

(30)  Studija Europske komisije Informal care in Europe Exploring Formalisation, Availability and Quality (Neformalna skrb u Europi – Istraživanje formalizacije, dostupnosti i kvalitete), 2018.

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/fr/topic/neets

(34)  Europska komisija i Odbor za socijalnu zaštitu (2021.), Izvješće o dugotrajnoj skrbi za 2021.

(35)  Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Demografska prognoza za Europsku uniju, ožujak 2020., str. 3.

(36)  The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender (Socijalna konstrukcija poslova skrbi koje obavljaju migranti. Na raskrižju skrbi, migracije i spola) / Amelita King-Dejardin; Međunarodna organizacija rada – Ženeva: ILO, 2019.

(37)  Odbor za socijalnu zaštitu i Europska komisija (2021.), Izvješće o dugotrajnoj skrbi.

(38)  OECD (2020.) Djelotvornost socijalne zaštite za dugotrajnu skrb u starijoj dobi Smanjuje li se socijalnom zaštitom rizik od siromaštva povezan s potrebama za skrbi.

(39)  Studija Europskog parlamenta (2021.), Ageing policies – access to services in different Member States (Politike starenja – pristup uslugama u različitim državama članicama).

(40)  Svjetski gospodarski forum: COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality (COVID-19 naglašava kako skrb potiče rodnu neravnopravnost) – https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  Preventing and managing COVID-19 across long-term care services: Policy brief (Sprječavanje i upravljanje bolešću COVID-19 u okviru usluga dugotrajne skrbi: sažeto izvješće o politikama), WHO, 24. srpnja 2020.; Surveillance data from public online national reports on COVID-19 in long-term care facilities (Podaci o nadzoru iz javnih internetskih nacionalnih izvješća o bolesti COVID-19 u ustanovama za dugotrajnu skrb), ECDC, 2022. (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data)

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Izvješće Eurofounda (2021.),Obrazovanje, zdravstvena skrb i stanovanje: Kako se 2020. promijenio pristup za djecu i obitelji

(47)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of%20the%20LTC%2 0sector_V3.pdf

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  Europski institut za mobilnost radne snage (https://www.mobilelabour.eu/)

(50)  Studija Europske komisije Challenges in long-term care in Europe 2018 (Izazovi u području dugotrajne skrbi u Europi 2018.)

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_hr

(53)  Studija Europskog parlamenta (2021.), Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds (Rodna ravnopravnost: gospodarska vrijednost skrbi iz perspektive primjenjivih sredstava EU-a).

(54)  EIGE, Pekinška platforma za djelovanje za 2020., 2021.

(55)  Izvješće Eurofounda (2020.), Radna snaga u području dugotrajne skrbi: Zapošljavanje i uvjeti rada

(56)  Izvješće Eurofounda (2020.), Radna snaga u području dugotrajne skrbi: Zapošljavanje i uvjeti rada

(57)  Izvješće Eurofounda (2020.), Radna snaga u području dugotrajne skrbi: Zapošljavanje i uvjeti rada

(58)  Europska komisija i Odbor za socijalnu zaštitu (2021.), Izvješće o dugotrajnoj skrbi za 2021.

(59)  Studija Europskog parlamenta (2021.), Policies for long-term carers (Politike za pružatelje dugotrajne skrbi).

(60)  Eurofond, Long-term care workforce: Employment and working conditions (Radna snaga u području dugotrajne skrbi: Zapošljavanje i uvjeti rada), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.b

(61)  Izvješće Eurofounda (2020.), Radna snaga u području dugotrajne skrbi: Zapošljavanje i uvjeti rada

(62)  Europska komisija, Izvješće o dugotrajnoj skrbi. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(63)  Europska komisija, Izvješće o dugotrajnoj skrbi. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(64)  Izvješće EIGE-a, 2020.: Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodne nejednakosti u pružanju skrbi i posljedice na tržište rada), https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market

(65)  Izvješće EIGE-a (20210) Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodne nejednakosti u pružanju skrbi i posljedice na tržište rada)

(66)  Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound), Europsko istraživanje o kvaliteti života iz 2016. – Kvaliteta života, kvaliteta javnih usluga i kvaliteta društva, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2018.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  Izvješće EIGE-a (2021) Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodne nejednakosti u pružanju skrbi i posljedice na tržište rada)

(69)  The Global Burden of Disease Study 2019 (Globalna studija o teretu bolesti iz 2019.): https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#

(70)  Izvješće ILO-a (2018.) „Pružanje skrbi i poslovi pružanja skrbi za budućnost dostojanstvenog rada”.

(71)  Studija Europskog parlamenta (2021.), Policies for long-term carers (Politike za pružatelje dugotrajne skrbi).

(72)  Studija Europskog parlamenta (2021.), Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds (Rodna ravnopravnost: gospodarska vrijednost skrbi iz perspektive primjenjivih sredstava EU-a).

(73)  Zajednička izjava europskih socijalnih partnera o pružanju usluga skrbi o djeci u EU-u. https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu

(74)  Rezolucija Europskog parlamenta od 29. travnja 2021. o europskom jamstvu za djecu.

(75)  Preporuka Vijeća (EU) 2021/1004 o uspostavi europskog jamstva za djecu.

(76)  Izvješće EIGE-a (2021) Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodne nejednakosti u pružanju skrbi i posljedice na tržište rada)

(77)  Europska komisija, Izvješće o dugotrajnoj skrbi. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(78)  Odbor za socijalnu zaštitu i Europska komisija (2021.), Izvješće o dugotrajnoj skrbi.

(79)  Europska komisija, Izvješće o dugotrajnoj skrbi. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(80)  Izvješće Eurocarers iz 2021. Impact of COVID-19 on outbreak on informal carers across Europe (Učinak pandemije bolesti COVID-19 na pružatelje neformalne skrbi u cijeloj Europi).

(81)  ILO, 2022., „Skrb na djelu: Ulaganje u dopust radi skrbi i usluge za rodno ravnopravniji svijet rada”,

(82)  ILO, 2022., „Skrb na djelu: Ulaganje u dopust radi skrbi i usluge za rodno ravnopravniji svijet rada”,

(83)  Europska komisija, 2021., Zelena knjiga o starenju;

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe (2020.), Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe (Godišnjak o demenciji u Europi za 2019.: Procjena raširenosti demencije u Europi).

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average

(89)  „Primarna prevencija usmjerena je na sprečavanje početnog pojavljivanja poremećaja. Sekundarnom i tercijarnom prevencijom nastoji se zaustaviti ili usporiti postojeće bolesti i njihove učinke ranim otkrivanjem i odgovarajućim liječenjem; ili smanjiti pojavu recidiva i potvrđivanja kroničnih bolesti, primjerice, učinkovitom rehabilitacijom.” Referentni dokument: WHO, Pojmovnik promicanja zdravlja, 1998.

(90)  Podatke o etničkom podrijetlu potrebno je prikupljati na dobrovoljnoj i anonimnoj osnovi isključivo u svrhu identificiranja i suzbijanja diskriminatornog djelovanja.

(91)  U skladu s Preporukom Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu.

(92)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (2020/2084(INI)). Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (2022/2618(RSP))

(93)  Digitalna rješenja, na primjer aplikacije, koja se sastoje od različitih modula i funkcija koje se mogu kombinirati s osnovnim oblikom aplikacije kako bi se dobila aplikacija prilagođena potrebama i željama pojedinačnih korisnika.

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Odbor za socijalnu zaštitu i Europska komisija (2021.), Long-term care report: Trends, challenges and opportunities in an ageing society (Izvješće o dugotrajnoj skrbi: trendovi, izazovi i prilike u društvu koje stari), svezak 1.

(96)  Eurofound (2020.): Long-term care workforce: Employment and working conditions (Radna snaga u području dugotrajne skrbi: zapošljavanje i uvjeti rada)

(97)  Resorni odjel za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života (2021.), Studija EP-a koju je zatražio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja: Policies for long-term carers (Politike za pružatelje dugotrajne skrbi).

(98)  Resorni odjel za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života (2021.), Studija EP-a koju je zatražio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja: Policies for long-term carers (Politike za pružatelje dugotrajne skrbi).

(99)  Santini, Socci et al. (2020.): Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice (Pozitivni i negativni učinci pružanja skrbi među adolescentima koji pružaju skrb bakama i djedovima. Rezultati internetske ankete u šest europskih zemalja i implikacije za buduća istraživanja, politiku i praksu) (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Za potrebe javnih prihoda, države članice trebale bi ispitati najbolji način za formalizaciju zapošljavanja, a na taj način i ubiranje prihoda koji proizlazi iz tog zaposlenja. Pri tome bi u izračunima trebali uzeti u obzir sustave poreznih odbitaka i upotrebu vaučera za usluge.

(101)  Eurofound (2021.), Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make? (Razumijevanje razlike u plaći na temelju spola: zašto su važni sektor i zanimanje?), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg. Eurofound (2021.), Minimum Wages in 2021.: Annual review (Minimalne plaće u 2021.: godišnji pregled), serija izdanja EU-a o minimalnim plaćama, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/report_on_the_eesc_country_visits _to_uk_germany_italy_poland_0.pdf.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Mentalno zdravlje u digitalnom svijetu rada

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o mentalnom zdravlju u digitalnom svijetu rada (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 4., 6., 9., 114., 153., 169. i 191. te posebno članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4., 6., 9., 114., 153., 169. i 191. te posebno članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 14., 15., 21., 31., 32. i 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 14., 15., 21., 31., 32. i 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo načelo 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo načelo 10.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Strategiju UN-a o mentalnom zdravlju i dobrobiti iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju UN-a o mentalnom zdravlju i dobrobiti iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir manifest Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) od 18. svibnja 2020. o oporavku od pandemije bolesti COVID-19 s naglaskom na zdravlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir manifest Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) od 18. svibnja 2020. o oporavku od pandemije bolesti COVID-19 s naglaskom na zdravlje,

| — | uzimajući u obzir kampanju povodom Svjetskog dana mentalnog zdravlja 2021. Svjetske zdravstvene organizacije „Pružimo skrb za mentalno zdravlje svima: učinimo to realnošću”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kampanju povodom Svjetskog dana mentalnog zdravlja 2021. Svjetske zdravstvene organizacije „Pružimo skrb za mentalno zdravlje svima: učinimo to realnošću”,

| — | uzimajući u obzir Europski okvir WHO-a za djelovanje u području mentalnog zdravlja za 2021.–2025., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski okvir WHO-a za djelovanje u području mentalnog zdravlja za 2021.–2025.,

| — | uzimajući u obzir studiju o zdravstvenoj politici Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 8. lipnja 2021. naslovljenu „A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health” (Novo mjerilo za sustave mentalnog zdravlja: suočavanje sa socijalnim i ekonomskim troškovima lošeg metalnog zdravlja) te reviziju mentalnog zdravlja i rada od 4. studenoga 2021. naslovljenu „Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies” (Na zdravom radnom mjestu, zdravi zaposlenici: od podizanja svijesti do promjene u integriranim politikama mentalnog zdravlja, vještina i rada), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o zdravstvenoj politici Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 8. lipnja 2021. naslovljenu „A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health” (Novo mjerilo za sustave mentalnog zdravlja: suočavanje sa socijalnim i ekonomskim troškovima lošeg metalnog zdravlja) te reviziju mentalnog zdravlja i rada od 4. studenoga 2021. naslovljenu „Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies” (Na zdravom radnom mjestu, zdravi zaposlenici: od podizanja svijesti do promjene u integriranim politikama mentalnog zdravlja, vještina i rada),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenog 2003. o određenim aspektima organizacije radnog vremena (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenog 2003. o određenim aspektima organizacije radnog vremena (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/654/EEZ od 30. studenoga 1989. o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima za mjesto rada (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/654/EEZ od 30. studenoga 1989. o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima za mjesto rada (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/270/EEZ od 29. svibnja 1990. o minimalnim zahtjevima u pogledu sigurnosti i zaštite zdravlja pri radu sa zaslonima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/270/EEZ od 29. svibnja 1990. o minimalnim zahtjevima u pogledu sigurnosti i zaštite zdravlja pri radu sa zaslonima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o osnaživanju mladih u Europi: zapošljavanje nakon pandemije i socijalni oporavak (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o osnaživanju mladih u Europi: zapošljavanje nakon pandemije i socijalni oporavak (12),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (13),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. listopada 2019. o ekonomiji dobrobiti (14) kojima se poziva na sveobuhvatnu strategiju EU-a za mentalno zdravlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. listopada 2019. o ekonomiji dobrobiti (14) kojima se poziva na sveobuhvatnu strategiju EU-a za mentalno zdravlje,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 08. lipnja 2020. o poboljšanju dobrobiti na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 08. lipnja 2020. o poboljšanju dobrobiti na radnom mjestu,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. lipnja 2021. naslovljenu „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027.: Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. lipnja 2021. naslovljenu „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027.: Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja” (COM(2021)0323),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Europske komisije od 14. listopada 2005. naslovljenu „Poboljšanje mentalnog zdravlja stanovništva: ususret strategiji za mentalno zdravlje za Europsku uniju” (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Europske komisije od 14. listopada 2005. naslovljenu „Poboljšanje mentalnog zdravlja stanovništva: ususret strategiji za mentalno zdravlje za Europsku uniju” (COM(2005)0484),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. srpnja 2021. o zaposlenosti i socijalnim kretanjima u Europi naslovljeno „Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts” (Ususret snažnoj socijalnoj Europi nakon krize prouzročene bolešću COVID-19: smanjenje razlika i rješavanje distribucijskih učinaka), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. srpnja 2021. o zaposlenosti i socijalnim kretanjima u Europi naslovljeno „Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts” (Ususret snažnoj socijalnoj Europi nakon krize prouzročene bolešću COVID-19: smanjenje razlika i rješavanje distribucijskih učinaka),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za mentalno zdravlje i dobrobit iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za mentalno zdravlje i dobrobit iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog foruma mladih od 17. lipnja 2021. naslovljeno „Beyond Lockdown: the ‘pandemic scar’ on young people” (Nakon ograničenja kretanja: ‚ožiljak’ koji je pandemija ostavila na mladima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog foruma mladih od 17. lipnja 2021. naslovljeno „Beyond Lockdown: the ‘pandemic scar’ on young people” (Nakon ograničenja kretanja: ‚ožiljak’ koji je pandemija ostavila na mladima),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 9. studenoga 2021. naslovljeno „Impact of COVID-19 on young people in the EU” (Utjecaj bolesti COVID-19 na mlade u EU-u), i izvješće od 10. svibnja 2021. naslovljeno „Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year”, (Život, rad i COVID-19: pad mentalnog zdravlja i povjerenja u cijelom EU-u dok pandemija ulazi u svoju drugu godinu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 9. studenoga 2021. naslovljeno „Impact of COVID-19 on young people in the EU” (Utjecaj bolesti COVID-19 na mlade u EU-u), i izvješće od 10. svibnja 2021. naslovljeno „Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year”, (Život, rad i COVID-19: pad mentalnog zdravlja i povjerenja u cijelom EU-u dok pandemija ulazi u svoju drugu godinu),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) 7. prosinca 2020. naslovljeno „Preventing musculoskeletal disorders in a diverse workforce: risk factors for women, migrants and LGBTI workers” (Sprečavanje mišićno-koštanih poremećaja u raznolikoj radnoj snazi: čimbenici rizika za žene, migrante i LGBTI radnike), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) 7. prosinca 2020. naslovljeno „Preventing musculoskeletal disorders in a diverse workforce: risk factors for women, migrants and LGBTI workers” (Sprečavanje mišićno-koštanih poremećaja u raznolikoj radnoj snazi: čimbenici rizika za žene, migrante i LGBTI radnike),

| — | uzimajući u obzir izvješće EU-OSHA-e od 7. listopada 2011. naslovljeno „Mental health promotion in the workplace – a good practice report” (Promicanje mentalnog zdravlja na radnom mjestu – izvješće o dobroj praksi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EU-OSHA-e od 7. listopada 2011. naslovljeno „Mental health promotion in the workplace – a good practice report” (Promicanje mentalnog zdravlja na radnom mjestu – izvješće o dobroj praksi),

| — | uzimajući u obzir izvješće agencije EU-OSHA od 22. listopada 2021. naslovljeno „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications” (Rad na daljinu i zdravstveni rizici u okolnostima pandemije bolesti COVID-19: dokazi s terena i utjecaj na politiku), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće agencije EU-OSHA od 22. listopada 2021. naslovljeno „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications” (Rad na daljinu i zdravstveni rizici u okolnostima pandemije bolesti COVID-19: dokazi s terena i utjecaj na politiku),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. naslovljeno „European Year of Mental Health – Better work, better quality of life” (Europska godina mentalnog zdravlja – bolji rad, veća kvaliteta života) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. naslovljeno „European Year of Mental Health – Better work, better quality of life” (Europska godina mentalnog zdravlja – bolji rad, veća kvaliteta života) (15),

| — | uzimajući u obzir mišljenje stručne skupine Komisije za učinkovite načine ulaganja u zdravlje od 23. lipnja 2021. naslovljeno „Supporting mental health of health workforce and other essential workers” (Potpora mentalnom zdravlju zdravstvenih radnika i drugih ključnih radnika), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje stručne skupine Komisije za učinkovite načine ulaganja u zdravlje od 23. lipnja 2021. naslovljeno „Supporting mental health of health workforce and other essential workers” (Potpora mentalnom zdravlju zdravstvenih radnika i drugih ključnih radnika),

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće EU-OSHA-e i Eurofounda od 13. listopada 2014. naslovljeno „Psychosocial risks in Europe: prevalence and strategies for prevention” (Psihosocijalni rizici u Europi: pojavnost i strategije prevencije), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće EU-OSHA-e i Eurofounda od 13. listopada 2014. naslovljeno „Psychosocial risks in Europe: prevalence and strategies for prevention” (Psihosocijalni rizici u Europi: pojavnost i strategije prevencije),

| — | uzimajući u obzir Istraživanje o iskustvu zaposlenika iz 2021. koje je provelo društvo Willis Towers Watson, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Istraživanje o iskustvu zaposlenika iz 2021. koje je provelo društvo Willis Towers Watson,

| — | uzimajući u obzir predstavke podnesene Odboru za predstavke, primjerice br. 0956/2018 i br. 1186/2018, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavke podnesene Odboru za predstavke, primjerice br. 0956/2018 i br. 1186/2018,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0184/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0184/2022),

| A. | budući da je pravo na tjelesno i mentalno zdravlje temeljno ljudsko pravo te budući da svako ljudsko biće ima pravo na uživanje najviše moguće razine zdravlja; budući da Svjetska zdravstvena organizacija mentalno zdravlje definira kao „stanje mentalne dobrobiti koje ljudima omogućava da se nose sa životnim stresovima, ostvare vlastite mogućnosti, funkcionalno uče i rade te doprinose svojoj zajednici” (16); budući da je mentalno zdravlje povezano i s drugim temeljnim pravima kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo, kako je utvrđeno u članku 1. Povelje EU-a o temeljnim pravima, te pravo na integritet osobe, uključujući mentalni integritet, kako je utvrđeno člankom 3. Povelje; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na tjelesno i mentalno zdravlje temeljno ljudsko pravo te budući da svako ljudsko biće ima pravo na uživanje najviše moguće razine zdravlja; budući da Svjetska zdravstvena organizacija mentalno zdravlje definira kao „stanje mentalne dobrobiti koje ljudima omogućava da se nose sa životnim stresovima, ostvare vlastite mogućnosti, funkcionalno uče i rade te doprinose svojoj zajednici” (16); budući da je mentalno zdravlje povezano i s drugim temeljnim pravima kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo, kako je utvrđeno u članku 1. Povelje EU-a o temeljnim pravima, te pravo na integritet osobe, uključujući mentalni integritet, kako je utvrđeno člankom 3. Povelje;

| B. | budući da istraživanja pokazuju da je pandemija bolesti COVID-19 oblikovala organizacijske prakse i prakse upravljanja te promijenila radne uvjete brojnih radnika u Europi u pogledu radnom vremena, dobrobiti i fizičkog okoliša radnog mjesta; budući da je na zdravstvene i ključne radnike stavljen ogroman pritisak; budući da su se ti radnici trebali nositi sa zahtjevnim radnim okruženjem, nedostatkom zaštite i strahom za vlastitu sigurnost, što je imalo negativan psihološki utjecaj; budući da razumijevanje problema s mentalnim zdravljem ne znači samo biti svjestan mentalnog poremećaja u skladu s dijagnostičkim kriterijima Međunarodne klasifikacije bolesti za statistiku mortaliteta i morbiditeta (primjerice, depresija) (17), nego i nastojati promicati dobrobit, izbjegavati nerazumijevanje i stigmatizaciju te osmisliti i provesti prave mjere i liječenje radi upravljanja tim poremećajima (18); |
| --- | --- |

B.

budući da istraživanja pokazuju da je pandemija bolesti COVID-19 oblikovala organizacijske prakse i prakse upravljanja te promijenila radne uvjete brojnih radnika u Europi u pogledu radnom vremena, dobrobiti i fizičkog okoliša radnog mjesta; budući da je na zdravstvene i ključne radnike stavljen ogroman pritisak; budući da su se ti radnici trebali nositi sa zahtjevnim radnim okruženjem, nedostatkom zaštite i strahom za vlastitu sigurnost, što je imalo negativan psihološki utjecaj; budući da razumijevanje problema s mentalnim zdravljem ne znači samo biti svjestan mentalnog poremećaja u skladu s dijagnostičkim kriterijima Međunarodne klasifikacije bolesti za statistiku mortaliteta i morbiditeta (primjerice, depresija) (17), nego i nastojati promicati dobrobit, izbjegavati nerazumijevanje i stigmatizaciju te osmisliti i provesti prave mjere i liječenje radi upravljanja tim poremećajima (18);

| C. | budući da je pandemija dovela do naglog povećanja obveza skrbi u kombinaciji s radom, što je nerazmjerno utjecalo na žene i povećalo rodne razlike u pogledu neplaćene skrbi; budući da je to imalo negativan učinak na mentalno zdravlje ljudi s obvezama skrbi jer su se brojni radnici morali nositi s puno većim stresom preuzimajući veće obveze skrbi o djeci i školovanja kod kuće tijekom zabrane kretanja ili pružanjem neformalne skrbi ili obavljanjem bilo koje druge vrste posla za rodbinu koja ovisi o njima; |
| --- | --- |

C.

budući da je pandemija dovela do naglog povećanja obveza skrbi u kombinaciji s radom, što je nerazmjerno utjecalo na žene i povećalo rodne razlike u pogledu neplaćene skrbi; budući da je to imalo negativan učinak na mentalno zdravlje ljudi s obvezama skrbi jer su se brojni radnici morali nositi s puno većim stresom preuzimajući veće obveze skrbi o djeci i školovanja kod kuće tijekom zabrane kretanja ili pružanjem neformalne skrbi ili obavljanjem bilo koje druge vrste posla za rodbinu koja ovisi o njima;

| D. | budući da su istraživanja pokazala da je pandemija dovela do porasta rada na daljinu u velikim razmjerima, što je imalo pozitivne posljedice kao što su veća fleksibilnost i samostalnost, te u nekim slučajevima, bolja ravnotežu između poslovnog i privatnog života; međutim, budući da te pozitivne strane ne nadmašuju uvijek negativne posljedice kao što je prekomjerna povezanost, brisanje granica između poslovnog i privatnog života pojedinca, veći intenzitet rada i stres povezan s tehnologijom; budući da je prema istraživanjima Eurofounda o bolesti COVID-19 pandemija nametnula brojne izazove radnicima koji rade na daljinu; budući da se, iako znatan porast rada na daljinu može donijeti korist radnicima i poduzećima, i pravo na fizičko i mentalno zdravlje mora očuvati i promicati u tom kontekstu; |
| --- | --- |

D.

budući da su istraživanja pokazala da je pandemija dovela do porasta rada na daljinu u velikim razmjerima, što je imalo pozitivne posljedice kao što su veća fleksibilnost i samostalnost, te u nekim slučajevima, bolja ravnotežu između poslovnog i privatnog života; međutim, budući da te pozitivne strane ne nadmašuju uvijek negativne posljedice kao što je prekomjerna povezanost, brisanje granica između poslovnog i privatnog života pojedinca, veći intenzitet rada i stres povezan s tehnologijom; budući da je prema istraživanjima Eurofounda o bolesti COVID-19 pandemija nametnula brojne izazove radnicima koji rade na daljinu; budući da se, iako znatan porast rada na daljinu može donijeti korist radnicima i poduzećima, i pravo na fizičko i mentalno zdravlje mora očuvati i promicati u tom kontekstu;

| E. | budući da su psihosocijalni rizici najčešći zdravstveni rizici povezani s radom na daljinu; budući da je rašireniji rad na daljinu povezan s dugim radnim vremenom i stresom povezanim s radom; budući da prema EU-OSHA-i psihosocijalni rizici mogu dovesti do negativnih psiholoških, fizičkih i socijalnih ishoda kao što su anksioznost povezana s radom, sindrom izgaranja na poslu ili depresija; budući da uvjeti rada koji dovode do psihosocijalnih rizika mogu uključivati prekomjerno radno opterećenje, sukobljene zahtjeve, pomanjkanje jasnoće u pogledu uloge pojedinca, pomanjkanje uključenosti u odluke koje utječu na same radnike, pomanjkanje utjecaja na način izvršenja posla, loše upravljanje organizacijskim promjenama, nedostatak sigurnosti radnog mjesta, neučinkovitu komunikaciju, nedostatak potpore od rukovodstva ili kolega, psihološko ili seksualno uznemiravanje te nasilje treće strane; budući da države članice nemaju iste zakonski obvezujuće zajedničke standarde i načela za psihosocijalne rizike, što dovodi do de facto nejednake zakonske zaštite radnika; |
| --- | --- |

E.

budući da su psihosocijalni rizici najčešći zdravstveni rizici povezani s radom na daljinu; budući da je rašireniji rad na daljinu povezan s dugim radnim vremenom i stresom povezanim s radom; budući da prema EU-OSHA-i psihosocijalni rizici mogu dovesti do negativnih psiholoških, fizičkih i socijalnih ishoda kao što su anksioznost povezana s radom, sindrom izgaranja na poslu ili depresija; budući da uvjeti rada koji dovode do psihosocijalnih rizika mogu uključivati prekomjerno radno opterećenje, sukobljene zahtjeve, pomanjkanje jasnoće u pogledu uloge pojedinca, pomanjkanje uključenosti u odluke koje utječu na same radnike, pomanjkanje utjecaja na način izvršenja posla, loše upravljanje organizacijskim promjenama, nedostatak sigurnosti radnog mjesta, neučinkovitu komunikaciju, nedostatak potpore od rukovodstva ili kolega, psihološko ili seksualno uznemiravanje te nasilje treće strane; budući da države članice nemaju iste zakonski obvezujuće zajedničke standarde i načela za psihosocijalne rizike, što dovodi do de facto nejednake zakonske zaštite radnika;

| F. | budući da se sve veći broj poslodavaca u upravljanju svojim radnicima koristi digitalnim alatima kao što su aplikacije, softver i umjetna inteligencija; budući da algoritamsko upravljanje kao takvo predstavlja nove izazove za budućnost rada, primjerice kontrolu i nadzor koje omogućuje tehnologija s pomoću alata za predviđanje i označavanje, praćenje napretka i uspješnosti na daljinu u stvarnom vremenu i praćenje vremena, te podrazumijeva znatne rizike za zdravlje i sigurnost radnika, posebno njihovo mentalno zdravlje i pravo na privatnost i ljudsko dostojanstvo; budući da digitalizacija i napredne nove tehnologije kao što su umjetna inteligencija i strojevi koji se temelje na umjetnoj inteligenciji transformiraju prirodu rada; budući da se oko 40 % odjela za ljudske resurse u međunarodnim kompanijama sada koristi aplikacijama koje se temelje na umjetnoj inteligenciji, a 70 % njih smatra to visokim prioritetom za svoju organizaciju; budući da je novo digitalno gospodarstvo potrebno regulirati kako bi se njime poticao zajednički prosperitet i osigurala dobrobit cjelokupnog društva; |
| --- | --- |

F.

budući da se sve veći broj poslodavaca u upravljanju svojim radnicima koristi digitalnim alatima kao što su aplikacije, softver i umjetna inteligencija; budući da algoritamsko upravljanje kao takvo predstavlja nove izazove za budućnost rada, primjerice kontrolu i nadzor koje omogućuje tehnologija s pomoću alata za predviđanje i označavanje, praćenje napretka i uspješnosti na daljinu u stvarnom vremenu i praćenje vremena, te podrazumijeva znatne rizike za zdravlje i sigurnost radnika, posebno njihovo mentalno zdravlje i pravo na privatnost i ljudsko dostojanstvo; budući da digitalizacija i napredne nove tehnologije kao što su umjetna inteligencija i strojevi koji se temelje na umjetnoj inteligenciji transformiraju prirodu rada; budući da se oko 40 % odjela za ljudske resurse u međunarodnim kompanijama sada koristi aplikacijama koje se temelje na umjetnoj inteligenciji, a 70 % njih smatra to visokim prioritetom za svoju organizaciju; budući da je novo digitalno gospodarstvo potrebno regulirati kako bi se njime poticao zajednički prosperitet i osigurala dobrobit cjelokupnog društva;

| G. | budući da to novo stanje zahtijeva da donesemo novu i širu definiciju zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu koje se više ne može odvajati od mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

G.

budući da to novo stanje zahtijeva da donesemo novu i širu definiciju zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu koje se više ne može odvajati od mentalnog zdravlja;

| H. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 nerazmjerno utjecala na mentalnu dobrobit zdravstvenih radnika i radnika koji pružaju dugotrajnu skrb, od kojih većinu čine žene, kao i ranjivih skupina koje uključuju etničke manjine, LGBTIQ+ zajednicu, starije osobe, samohrane roditelje, osobe s invaliditetom i postojećim problemima s mentalnim zdravljem, osobe nižeg socioekonomskog statusa, nezaposlene te osobe koje žive u najudaljenijim regijama i udaljenim, slabo povezanim područjima; budući da se mentalno zdravlje mladih znatno pogoršalo tijekom pandemije, uz probleme povezane s mentalnim zdravljem koji su se udvostručili u nekoliko država članica i velik utjecaj na zapošljavanje mladih i smanjenje njihovih prihoda, ali i gubitak posla; budući da devet milijuna adolescenata u Europi (u dobi od 10 do 19 godina) živi s poremećajima mentalnog zdravlja, pri čemu anksioznost i depresija čine više od polovice tih slučajeva; |
| --- | --- |

H.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 nerazmjerno utjecala na mentalnu dobrobit zdravstvenih radnika i radnika koji pružaju dugotrajnu skrb, od kojih većinu čine žene, kao i ranjivih skupina koje uključuju etničke manjine, LGBTIQ+ zajednicu, starije osobe, samohrane roditelje, osobe s invaliditetom i postojećim problemima s mentalnim zdravljem, osobe nižeg socioekonomskog statusa, nezaposlene te osobe koje žive u najudaljenijim regijama i udaljenim, slabo povezanim područjima; budući da se mentalno zdravlje mladih znatno pogoršalo tijekom pandemije, uz probleme povezane s mentalnim zdravljem koji su se udvostručili u nekoliko država članica i velik utjecaj na zapošljavanje mladih i smanjenje njihovih prihoda, ali i gubitak posla; budući da devet milijuna adolescenata u Europi (u dobi od 10 do 19 godina) živi s poremećajima mentalnog zdravlja, pri čemu anksioznost i depresija čine više od polovice tih slučajeva;

| I. | budući da previše ljudi u EU-u nema pristup javnim uslugama mentalnog zdravlja i medicine rada; budući da je mentalna dobrobit pala svoje najniže razine u svim dobnim skupinama od nastupanja pandemije, a pogoršanje mentalnog zdravlja pripisuje se prekidima u pristupu uslugama mentalnog zdravlja, povećanom radnom opterećenju i krizi tržišta rada koji su nerazmjerno utjecali na mlade; budući da je poznato da su javne usluge mentalnog zdravlja i medicine rada su nedovoljno financirane; budući da stres povezan s radom može biti posljedica nekoliko čimbenika kao što je pritisak povezan s vremenskim okvirima, dugo i promjenjivo radno vrijeme te loša komunikacija i suradnja unutar organizacije; budući da postoji snažna povezanost između migrena i jakih glavobolja te depresije i anksioznosti, među ostalim komorbidnim psihijatrijskim poremećajima, koja ima snažan popratni učinak na obavljanje rada i izostanak zaposlenika; budući da klinička i primijenjena istraživanja u području prevencije, dijagnostike i liječenja mentalnih zdravstvenih stanja isto tako ne primaju dostatna financijska sredstva; budući da su problemi s mentalnim zdravljem trenutačno vodeći uzrok globalnog morbiditeta, uz samoubojstvo kao drugi najveći uzrok smrti mladih u Europi; budući da prevencija, informiranje, aktivnosti za dobrobit i promicanje mentalnog zdravlja te zdrave kulture na radu mogu dovesti do pozitivnih ishoda za poboljšanje zdravlja zaposlenika (19); |
| --- | --- |

I.

budući da previše ljudi u EU-u nema pristup javnim uslugama mentalnog zdravlja i medicine rada; budući da je mentalna dobrobit pala svoje najniže razine u svim dobnim skupinama od nastupanja pandemije, a pogoršanje mentalnog zdravlja pripisuje se prekidima u pristupu uslugama mentalnog zdravlja, povećanom radnom opterećenju i krizi tržišta rada koji su nerazmjerno utjecali na mlade; budući da je poznato da su javne usluge mentalnog zdravlja i medicine rada su nedovoljno financirane; budući da stres povezan s radom može biti posljedica nekoliko čimbenika kao što je pritisak povezan s vremenskim okvirima, dugo i promjenjivo radno vrijeme te loša komunikacija i suradnja unutar organizacije; budući da postoji snažna povezanost između migrena i jakih glavobolja te depresije i anksioznosti, među ostalim komorbidnim psihijatrijskim poremećajima, koja ima snažan popratni učinak na obavljanje rada i izostanak zaposlenika; budući da klinička i primijenjena istraživanja u području prevencije, dijagnostike i liječenja mentalnih zdravstvenih stanja isto tako ne primaju dostatna financijska sredstva; budući da su problemi s mentalnim zdravljem trenutačno vodeći uzrok globalnog morbiditeta, uz samoubojstvo kao drugi najveći uzrok smrti mladih u Europi; budući da prevencija, informiranje, aktivnosti za dobrobit i promicanje mentalnog zdravlja te zdrave kulture na radu mogu dovesti do pozitivnih ishoda za poboljšanje zdravlja zaposlenika (19);

| J. | budući da problemi na radnom mjestu koji utječu na mentalno zdravlje uključuju sindrom izgaranja na poslu, sindrom zasićenja, stres, uznemiravanje, nasilje, stigmatizacija, diskriminacija i ograničene mogućnosti rasta ili promicanja, koji bi mogli biti dodatno pogoršani putem interneta; budući da je WHO prošle godine otkrio da više od 300 milijuna ljudi diljem svijeta patilo od mentalnih poremećaja povezanih s radom kao što su sindrom izgaranja na poslu, anksioznost, depresija ili posttraumatski stres, što je povezano s činjenicom da jedan od četiri europska radnika osjeća da rad ima negativan utjecaj na njihovo zdravlje (20); budući da negativno radno okruženje može dovesti do problema s fizičkim i mentalnim zdravljem, korištenja štetnih tvari ili alkohola, izostajanja s posla i gubitka produktivnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da problemi na radnom mjestu koji utječu na mentalno zdravlje uključuju sindrom izgaranja na poslu, sindrom zasićenja, stres, uznemiravanje, nasilje, stigmatizacija, diskriminacija i ograničene mogućnosti rasta ili promicanja, koji bi mogli biti dodatno pogoršani putem interneta; budući da je WHO prošle godine otkrio da više od 300 milijuna ljudi diljem svijeta patilo od mentalnih poremećaja povezanih s radom kao što su sindrom izgaranja na poslu, anksioznost, depresija ili posttraumatski stres, što je povezano s činjenicom da jedan od četiri europska radnika osjeća da rad ima negativan utjecaj na njihovo zdravlje (20); budući da negativno radno okruženje može dovesti do problema s fizičkim i mentalnim zdravljem, korištenja štetnih tvari ili alkohola, izostajanja s posla i gubitka produktivnosti;

| K. | budući da su troškovi lošeg mentalnog zdravlja procijenjeni na više od 4 % BDP-a u svim državama članicama EU-a u 2015.; budući da je trošak depresije povezane s radom jedan od glavnih uzroka invalidnosti i depresije te se procjenjuje na 620 milijardi EUR godišnje, što dovodi do gubitka gospodarske proizvodnje u iznosu od 240 milijardi EUR (21); budući da procijenjeni trošak svih glavobolja u EU-u iznosi više od 110 milijardi EUR svake godine, od čega se otprilike 50 milijardi EUR pripisuje migrenama; budući da su proračuni povezani s prevencijom u svim državama članicama EU-a i dalje niskih 3 % ukupnih rashoda za zdravstvo; |
| --- | --- |

K.

budući da su troškovi lošeg mentalnog zdravlja procijenjeni na više od 4 % BDP-a u svim državama članicama EU-a u 2015.; budući da je trošak depresije povezane s radom jedan od glavnih uzroka invalidnosti i depresije te se procjenjuje na 620 milijardi EUR godišnje, što dovodi do gubitka gospodarske proizvodnje u iznosu od 240 milijardi EUR (21); budući da procijenjeni trošak svih glavobolja u EU-u iznosi više od 110 milijardi EUR svake godine, od čega se otprilike 50 milijardi EUR pripisuje migrenama; budući da su proračuni povezani s prevencijom u svim državama članicama EU-a i dalje niskih 3 % ukupnih rashoda za zdravstvo;

| L. | budući da su u okviru propisa EU-a o zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu (22) poslodavci dužni zaštititi zdravlje i sigurnost radnika u svim aspektima njihovog rada; budući da su poslodavci i dalje odgovorni za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu u kontekstu rada na daljinu; budući da sindikati i tijela nadležna za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu imaju ključnu ulogu u zaštiti temeljnih ljudskih prava na sigurno i zaštićeno radno mjesto, uključujući tijekom rada na daljinu; |
| --- | --- |

L.

budući da su u okviru propisa EU-a o zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu (22) poslodavci dužni zaštititi zdravlje i sigurnost radnika u svim aspektima njihovog rada; budući da su poslodavci i dalje odgovorni za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu u kontekstu rada na daljinu; budući da sindikati i tijela nadležna za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu imaju ključnu ulogu u zaštiti temeljnih ljudskih prava na sigurno i zaštićeno radno mjesto, uključujući tijekom rada na daljinu;

| M. | budući da su stabilno zaposlenje, zdravlje (uključujući mentalno zdravlje), uvjeti za potpuni razvoj te osjećaj utjecaja i uključenja za mlade osnovni preduvjeti za izlazak iz krize, jačanje društava i obnovu gospodarstva; |
| --- | --- |

M.

budući da su stabilno zaposlenje, zdravlje (uključujući mentalno zdravlje), uvjeti za potpuni razvoj te osjećaj utjecaja i uključenja za mlade osnovni preduvjeti za izlazak iz krize, jačanje društava i obnovu gospodarstva;

Mentalno zdravlje i digitalni rad: iskustva stečena tijekom pandemije bolesti COVID-19

| 1. | izražava žaljenje zbog činjenice što su tijekom pandemije bolesti COVID-19 mentalno zdravlje zaposlenika i samozaposlenih bili pogođeni prekidima u pružanju usluga kao što su obrazovanje, zdravlje, socijalna potpora i povećani čimbenici stresa, primjerice financijska nesigurnost, strah od nezaposlenosti, ograničeni pristup zdravstvenoj skrbi, izolacija, stres povezan s tehnologijom, promjene radnog vremena, neodgovarajuća organizacija rada i rad na daljinu; poziva da se mentalno zdravlje hitno uključi u međusektorske i integrirane politike kao dio sveobuhvatne strategije EU-a za mentalno zdravlje i europske strategije za skrb dopunjene nacionalnim akcijskim planovima; podsjeća posebice Komisiju da bi zaštita zdravlja radnika trebala biti sastavni dio planova pripravnosti EU-OSHA-e kako bi se spriječile buduće zdravstvene krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su pandemija bolesti COVID-19 i posljedična gospodarska kriza stvorile ogroman pritisak na mentalno zdravlje i dobrobit svih građana, ali prije svega zaposlenika, samozaposlenih, mladih, studenata na prijelazu u radnu snagu i starijih osoba, uz sve veću pojavu psihosocijalnih rizika povezanih s radom i više stope stresa, anksioznosti i depresije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 imala negativan učinak na prijelaz iz obrazovanja u rad te stoga može uzrokovati više razine stresa, anksioznosti i nesigurnosti za mlade na početku njihovih karijera, što će isto tako vjerojatno pogoršati njihove mogućnosti zapošljavanja i uvesti ih u začarani krug problema s mentalnim zdravljem i dobrobiti; poziva na veću potporu mentalnom zdravlju, među ostalim javne službe za zapošljavanje, u cilju poboljšanja dobrobiti nezaposlenih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog činjenice što se mentalno zdravlje ne smatra prioritetom kao što je slučaj s fizičkim zdravljem, što su za mentalno zdravlje uskraćena financijska sredstva i nema dovoljno kvalificiranog osoblja u državama članicama unatoč neraskidivim koristima poboljšanog zdravlja i dobrobiti te znatnom porastu gospodarske produktivnosti i veće razine sudjelovanja u radu koje proizlaze iz javnih ulaganja u mentalno zdravlje; vjeruje da je potrebno brzo djelovanje kako bi se poboljšalo trenutačno stanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva institucije EU-a i države članice da prepoznaju visoku razinu problema mentalnog zdravlja povezanih s radom diljem EU-a i da se snažno obvežu na mjere kojima se regulira i ostvaruje svijet digitalnog rada koji pomaže u sprječavanju problema s mentalnim zdravljem, zaštiti mentalnog zdravlja i zdravoj ravnoteži između poslovnog i privatnog života te jačanju prava socijalne zaštite na radnom mjestu; poziva na dijalog i ulaganje napora u tom cilju zajedno s poslodavcima i predstavnicima radnika, uključujući sindikate; u tom pogledu naglašava ključnu potrebu za donošenjem preventivnih planova za rizike za mentalno zdravlje na svim radnim mjestima; poziva na praćenje provedbe Europskog okvira WHO-a za djelovanje u području mentalnog zdravlja za 2021.–2025.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava žaljenje zbog nejednakosti u količini stvarno poduzetih mjera EU-a u području zdravlja i područja primjene predviđenog Ugovorom u Europskoj uniji te poziva na poduzimanje više mjera EU-a u okviru tih nadležnosti; smatra da je mentalno zdravlje sljedeća zdravstvena kriza te da bi Komisija trebala poduzeti mjere i ukloniti sve moguće rizike obvezujućim i neobvezujućim mjerama, prema potrebi, te stvoriti sveobuhvatnu strategiju EU-a za mentalno zdravlje u skladu sa zaključcima Vijeća od 24. listopada 2019. o ekonomiji dobrobiti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da bi se strategijom EU-a za mentalno zdravlje trebalo od država članica zahtijevati da, među ostalim, sjedine zdravstvenu skrb o mentalnom zdravlju sa skrbi o fizičkom zdravlju u cilju njihova zbližavanja, da na temelju dokaza i ljudskih prava pružaju učinkovitu skrb, da povećaju broj dostupnih usluga kako bi više ljudi imalo pristup liječenju te da pomognu ljudima u pronalasku i zadržavanju posla; ustraje na tome da loše mentalno zdravlje utječe na dobrobit radnika i stvara troškove sustavima socijalne skrbi s dodatnim rashodima za zdravstvenu skrb i socijalnu sigurnost; naglašava odgovornost poslodavca i ključnu ulogu poslodavca i socijalnih partnera u osmišljavanju u provedbi takvih inicijativa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je pandemija otkrila raširenu krizu u području mentalnog zdravlja diljem Europe i različite odgovore država članica na tu krizu te je pokazala važnost razmjene najboljih primjera odgovora na hitne zdravstvene situacije, otkrivanje nedostataka u predviđanju, među ostalim, u području pripremljenosti, mehanizma odgovora i odgovarajućeg financiranja; poziva Komisiju i države članice da u svoje planove odgovora i pripremljenosti na zdravstvenu krizu i hitna stanja pandemije uključe utjecaj na mentalno zdravlje; vjeruje da bi trenutačnu krizu u području mentalnog zdravlja trebalo smatrati hitnom zdravstvenom situacijom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja tekuće pregovore o uredbi kojom se stavlja izvan snage Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (23) i tekuće pregovore o reformi Europskog centra za sprječavanje i kontrolu bolesti te povećanju ovlasti Europske agencije za lijekove; |
| --- | --- |

9.

| 10. | čestita ključnim i najizloženijim radnicima koji su žrtvovali vlastitu dobrobit za obavljanje životno važnih poslova tijekom pandemije; izražava zabrinutost zbog većih rizika za mentalno zdravlje povezanih s radom za zdravstvene radnike i i radnike koji pružaju dugoročnu skrb; poziva Komisiju da u nadolazećim prijedlozima o mentalnom zdravlju na radnom mjestu posebnu pažnju posveti ključnim i najizloženijim radnicima; poziva države članice da poboljšaju svoje radne uvjete, riješe problem nedostatka osoblja te namjene potrebne resurse u cilju osiguravanja da takve žrtve više ne budu potrebne, pružajući radnicima izravan pristup odgovarajućim resursima za mentalno zdravlje i zaštitu te psihosocijalnim intervencijama koje bi trebale biti dostupne i nakon razdoblja akutne krize; naglašava da žene čine veliku većinu ključnih i najizloženijih radnika te da često imaju manje prihode i snose veće rizike za mentalno zdravlje povezane s poslom; |
| --- | --- |

10.

Digitalna tranzicija i mentalno zdravlje

| 11. | prepoznaje da kvalitetna radna mjesta mogu pojedincima pružiti svrhu kao i financijsku sigurnost i neovisnost; naglašava pozitivan odnos između dobrog mentalnog zdravlja, dobrih radnih uvjeta, primjerene plaće, radne produktivnosti, dobrobiti i kvalitete života; primjećuje da osjećaj smislenosti i identiteta za radnike može biti na kušnji u kontekstu povećane digitalizacije, što može dovesti do problema s fizičkim i mentalnim zdravljem; potvrđuje da je stoga prevencija ključna; vjeruje da odgovarajući radni uvjeti i aktivni programi tržišta rada mogu pomoći u borbi protiv psihosocijalnih rizika pružanjem prilika za kvalitetne poslove i socijalnu zaštitu; primjećuje da depresija i poremećaji mentalnog zdravlja mogu biti prepreka u pronalasku i zadržavanju posla te da je tražiteljima posla potrebna dodatna potpora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prepoznaje mogućnosti koje digitalna transformacija može otvoriti u zapošljavanju osoba s invaliditetom na otvorenom tržištu rada; u tom kontekstu naglašava da digitalna transformacija ne bi smjela dovesti do izolacije i socijalnog isključivanja; nadalje ističe poteškoće s kojima se suočavaju starije osobe koje su u posebnom riziku od digitalnog isključivanja zbog promjena radnih uvjeta i novih digitalnih alata; naglašava važnost toga da se svim radnicima, prije svega svim starijim osobama, omogući pristup cjeloživotnom učenju i profesionalnom razvoju prilagođenom njihovih individualnim potrebama; poziva države članice da prošire pružanje digitalnog obrazovanja usmjerenog na starije osobe; ističe važnost međugeneracijskih razmjena u radnom okruženju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da proaktivni pristupi digitalizaciji, kao što su poboljšanje digitalnih vještina na radnom mjestu ili omogućavanje fleksibilnog radnog vremena, mogu pomoći u ublažavanju stresa povezanog s radom; ističe da umjetna inteligencija može poboljšati radne uvjete i kvalitetu života, među ostalim, može pružiti bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života i bolju dostupnost za osobe s invaliditetom, predvidjeti kretanja na tržištu rada te pružiti potporu upravljanju ljudskim resursima u sprječavanju ljudske pristranosti; međutim, upozorava da umjetna inteligencija može dovesti u pitanje privatnost te zdravlje i sigurnost na radu u smislu prava na isključivanje te može dovesti do nerazmjernog i nezakonitog nadzora i praćenja radnika, povrede njihovog dostojanstva i privatnosti, kao i diskriminatornog postupanja u postupcima zapošljavanja i drugim područjima zbog pristranih algoritama, uključujući na temelju spola, rase i etničkog podrijetla; nadalje izražava zabrinutost što umjetna inteligencija može ugroziti slobodu i samostalnost ljudi s pomoću alata za predviđanje i označavanje, nadzor i praćenje u stvarnom vremenu i automatizirano bihevioralno poticanje te doprinijeti problemima mentalnog zdravlja radnika kao što su sindrom izgaranja na poslu, stres povezan s tehnologijom, psihološko preopterećenje i umor; naglašava da rješenja za umjetnu inteligenciju na radnom mjestu moraju biti transparentna, pravedna te da se njima moraju izbjegavati sve negativne implikacije za radnike i moraju biti dogovorena između poslodavaca i predstavnika zaposlenike, uključujući sindikate; poziva Komisiju i države članice da u tom pogledu osmisle zakonodavni prijedlog o umjetnoj inteligenciji na radnom mjestu kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita prava i dobrobiti radnika, uključujući njihovo mentalno zdravlje i temeljna prava kao što su nediskriminacija, privatnost i ljudsko dostojanstvo u sve više digitaliziranom radnom okružju; primjećuje da uznemiravanje na internetu ima nerazmjeran učinak na najranjivije skupine koje uključuju mlade, žene i LGBTQI+ radnike; naglašava da u samo 60 % država članica postoji posebno zakonodavstvo za rješavanje problema zlostavljanja i nasilja na radnom mjestu te stoga poziva Komisiju i države članice da predlože ciljane obvezne mjere kojima će se riješiti ovaj rastući problem na radnom mjestu i zaštititi žrtve svim potrebnim resursima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da se preventivne i zaštitne mjere usmjerene na iskorjenjivanje nasilja, diskriminacije i uznemiravanja u radnom okruženju, uključujući nasilje i uznemiravanje od trećih strana (tj. od strane kupaca, klijenata, posjetitelja ili pacijenata), u relevantnim slučajevima primjenjuju bez obzira na razlog i uzrok uznemiravanja te da nisu ograničene na slučajeve koji se temelje na diskriminaciji; poziva države članice na ratifikaciju Konvencije br. 190 Međunarodne organizacije rada o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada i Preporuku br. 206. o nasilju i uznemiravanju te da uspostave potrebne zakone i mjere politike kako bi se zabranilo i spriječilo nasilje i uznemiravanje u svijetu rada te riješio taj problem; poziva Komisiju da osigura da se područjem primjene predložene direktive o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (24) u potpunosti obuhvati nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu kao kazneno djelo te da radnici dobiju odgovarajuću zaštitu uz uključenje sindikata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe potrebu da se radnicima pruži zaštita kako ih poslodavci ne bi izrabljivali upravljanjem pomoću umjetne inteligencije i logaritamskog upravljanja, uključujući alate za predviđanje i označivanje ponašanja zaposlenika te utvrđivanje kršenja pravila ili prijevare kod zaposlenika ili odvraćanja od njih, praćenje napretka ili uspješnosti u stvarnom vremenu, softver za praćenje vremena ili automatizirano poticanje ponašanja; poziva na zabranu nadzora radnika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je potrebno razviti novu paradigmu za razmatranje složenosti modernog radnog mjesta u odnosu na mentalno zdravlje jer zakonodavni instrumenti koji su trenutačno na snazi nisu dovoljni za jamčenje zdravlja i sigurnosti radnika te ih je potrebno ažurirati i poboljšati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da se tehnologija i umjetna inteligencija na radnom mjestu nikada ne bi smjele upotrebljavati na štetu mentalnog zdravlja i dobrobiti radnika; primjećuje da upotreba umjetne inteligencije na radnom mjestu ne smije dovoditi do pretjeranog praćenja zbog produktivnosti ili nadzora radnika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primjećuje da postoji veliki digitalni jaz među spolovima u stručnim vještinama i zapošljavanju u sektoru IKT-a u kojem je tek 18 % žena, a 82 % muškaraca (25); smatra da je ključno da tehnološki sustavi budu dizajnirani na uključiv način kako bi se spriječila diskriminacija, problemi s mentalnim zdravljem ili drugi štetni učinci neuključivog dizajna; potiče Komisiju i države članice na blisku suradnju radi uklanjanja digitalnog jaza među spolovima za žene u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici (STEM) te da razmotre mogućnost poticaja za organizacije u području IKT-a za zapošljavanje raznolike radne snage; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja Direktivu (EU) 2019/1158 o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi jer se njome omogućuje fleksibilnost i ublažavaju problemi povezani s radom; međutim, naglašava da su žene i dalje nerazmjerno pogođene, što je pokazala pandemija; vjeruje da, iako rad na daljinu pruža brojne mogućnosti, predstavlja i brojne izazove u pogledu socijalne, stručne i digitalne podjele; naglašava da žene i dalje većinom koriste dopust zbog obiteljskih razloga, što i dalje ima negativan učinak na njihov napredak u karijeri, osobni razvoj, plaću i mirovinska prava; poziva države članice da prijeđu okvire zahtjeva direktive te da povećaju broj dana koji se odobrava za pružanje skrbi te da osiguraju naknadu za neformalne pružatelje skrbi tijekom korištenja dopusta; poziva države članice da se snažno obvežu na zaštitu obiteljskog vremena i ravnoteže između poslovnog i privatnog života radnika; poziva države članice da potaknu jednak udio obveza skrbi između žena i muškaraca putem razdoblja plaćenog dopusta koja nisu prenosiva među roditeljima, čime bi se ženama omogućilo da se u većoj mjeri uključe u rad u punom radnom vremenu; naglašava da su žene u većem riziku od stresa, iscrpljenosti, sindroma izgaranja na poslu te psihološkog nasilja zbog nove organizacije rada na daljinu te nedostatka propisa za kontrolu štetne radne prakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje prijelaz na rad na daljinu tijekom pandemije i fleksibilnost koju pruža brojnim zaposlenicima i samozaposlenim osobama; prepoznaje, međutim, da se rad na daljinu pokazao posebno izazovnim za kućanstva koje čine najugroženiji pojedinci i samohrani roditelji; priznaje da kombinacija rada na daljinu i skrbi o djeci, posebno za djecu s posebnim potrebama, može ugroziti obiteljski život i dobrobit obaju roditelja i djece; potiče poslodavce da omoguće jasna i transparentna pravila o organizaciji rada na daljinu kako bi se osiguralo da se poštuje radno vrijeme i spriječi socijalna i profesionalna izolacija te preklapanje radnog vremena s ostalim vremenom provedenim kod kuće; primjećuje da se pokazalo da rad na daljinu ima veliki učinak na organizaciju radnog vremena povećanjem fleksibilnosti i stalnom dostupnošću radnika, što je često rezultiralo sukobom poslovnog i privatnog života; ipak podsjeća da rad na daljinu, ako se na odgovarajući način regulira i provodi, može radnicima dati fleksibilnost da se prilagode svojem radnom vremenu i rasporedu kako bi mogli ostvariti svoje osobne i obiteljske potrebe; u tom pogledu naglašava da bi potpuni ili djelomični prelazak na rad na daljinu trebao biti rezultat dogovora između poslodavca i predstavnika zaposlenika; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje sa zabrinutošću da rad na daljinu još nije dostupan svi radnicima; naglašava učinak prelaska na rad na daljinu na mentalno zdravlje onih koji su u opasnosti od digitalne isključenosti; naglašava važnost suzbijanja digitalnog jaza u Europi i potrebe za ponovnom obukom mladih i starijih osoba kako bi se osigurala dovoljna razina digitalnih vještina svih radnika; poziva na usmjerenija ulaganja u omogućavanje digitalnih vještina, posebno skupinama koje su digitalno isključenije, primjerice osobe nižeg socioekonomskog statusa i ograničenog obrazovanja, starije osobe i osobe koje žive u ruralnim i udaljenim područjima; poziva Komisiju da predloži zakonodavni okvir za uspostavljanje minimalnih zahtjeva za rad na daljinu u cijelom EU-u, bez narušavanja radnih uvjeta radnika na daljinu; ističe da bi se takvim zakonodavnim okvirom trebali pojasniti radni uvjeti, osigurati da se takav rad provodi dobrovoljno te da su prava, ravnoteža između profesionalnog i privatnog života, radno opterećenje i standardi uspješnosti radnika na daljinu jednakovrijedni onima koji vrijede za radnike na samom radnom mjestu; poziva Komisiju i države članice da omoguće mjere o dostupnosti i uključivoj tehnologiji za osobe s invaliditetom; napominje da bi taj okvir trebalo razviti uz savjetovanje s državama članicama i europskim socijalnim partnerima, uz puno poštovanje nacionalnih modela tržišta rada i uzimajući u obzir okvirne sporazume europskih socijalnih partnera o radu na daljinu i digitalizaciji; poziva Komisiju i države članice da posebnu pažnju posvete osobama s mentalnim ili fizičkim invaliditetom; naglašava da su radni uvjeti radnika na daljinu jednakovrijedni onima koji vrijede za radnike na radnom mjestu te da je potrebno poduzeti posebne mjere za praćenje i podupiranje dobrobiti radnika na daljinu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je pravo na isključivanje ključno da bi se osigurala mentalna dobrobit zaposlenika i samozaposlenih osoba, posebno žena i radnika u nestandardnim oblicima rada, te bi ga trebalo dopuniti preventivnim i kolektivnim pristupom psihosocijalnim rizicima povezanima s radom; poziva Komisiju da, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, predloži direktivu o minimalnim standardima i uvjetima kako bi se zajamčilo da svi radnici mogu učinkovito ostvariti svoje pravo na isključivanje i regulirala upotreba postojećih i novih digitalnih alata za potrebe rada u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje i uzimajući u obzir okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji; poziva nadalje države članice na bolju koordinaciju razmjene najbolje prakse jer neke od njih uspostavljaju vrlo inovativne politike i projekte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primjećuje da uz druge projekte koje provode agencije EU-a i države članice, Direktiva Vijeća 89/654/EEZ i Direktiva Vijeća 90/270/EEZ o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima na radu i pri radu sa zaslonima, nakon njihove revizije i ažuriranja, mogu doprinijeti zaštiti svih radnika, uključujući radnike na platformama i samozaposlene osobe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da su omogućavanje pristupa i razumna prilagođenost primjenjivi na digitalna okruženja povezana s poslom te da bi poslodavci trebali donijeti mjere za prilagodbu i osigurati pravedne i jednake radne radne uvjete osobama s invaliditetom, uključujući osobe s problemima mentalnog zdravlja, uključujući usklađenost s relevantnim standardima o digitalnoj dostupnosti iz Direktive (EU) 2019/882; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja obvezu Komisije da modernizira zakonodavni okvir za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu revizijom Direktive Vijeća 89/654/EEZ i Direktive Vijeća 90/270/EEZ o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima na radu i pri radu sa zaslonima; |
| --- | --- |

25.

Zdravlje i sigurnost na radnom mjestu

| 26. | izražava zabrinutost zbog nepovezanosti trenutačne politike o mentalnom zdravlju i ponašanju na radnom mjestu koje ne odražava na odgovarajući način činjenicu da je zaštita zaposlenika od ključne važnosti čelnicima EU-a u ostatku desetljeća; naglašava da zbog stigmatizacije i diskriminacije zaposlenici često osjećaju da ne mogu razgovarati o problemima; poziva države članice da osiguraju da poslodavci ispunjavaju svoje obveze u pružanju potpore i jasnih informacija svim radnicima te da osiguraju pravednu reintegraciju pogođenih radnika na radno mjesto; poziva da se na radnim mjestima olakša pristup uslugama potpore mentalnom zdravlju i vanjskim uslugama te prevenciji, ranom prepoznavanju i liječenju za zaposlenike koji bi mogli imati poremećaje mentalnog zdravlja te da se podupire njihova reintegracija i da im se pomogne u sprječavanju povratka bolesti, kao i da se na razini poduzeća uspostave planovi za prevenciju problema s mentalnim zdravljem, uključujući prevenciju samoubojstva; uz to, poziva na donošenje jasnih i učinkovitih strategija prevencije kao i strategija pružanja potpore radnicima koji se vraćaju na posao nakon duže odsutnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da uznemiravanje i diskriminacija na različitoj osnovi postoji i čest je izvor stresa i isključenja s radnog mjesta; posebno podsjeća na raširenost diskriminacije na osnovi dobi, invaliditeta, spola, roda, seksualne orijentacije, rase, obrazovnog ili socioekonomskog statusa i pripadanja ranjivim skupinama te da bi takvu diskriminaciju trebali ukloniti poslodavci; naglašava važnost uključivanja politike suzbijanja uznemiravanja u zdravstvene i sigurnosne mjere u digitalnom svijetu rada te važnost potpore poduzećima, naročito MSP-ovima, u uspostavljanju politika za suzbijanje uznemiravanja i maltretiranja; poziva na provedbu kampanje informiranja o mentalnom zdravlju na razini EU-a kako bi se riješilo pitanje stigmatizacije, pogrešnog razumijevanja i socijalnog isključivanja koji se često povezuju s lošim mentalnim zdravljem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da trenutačne mjere za poticanje poboljšanja zdravlja i sigurnosti radnika nisu dostatne, posebno u pogledu procjene psihosocijalnih rizika i upravljanja njima; poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za prevenciju anksioznosti, depresije i sindroma izgaranja na poslu te reintegraciju osoba s psihosocijalnim problemima na radno mjesto; podsjeća da je u tu svrhu ključan individualan i organizacijski pristup radu (26); međutim, primjećuje da ta zdravstvena stanja mogu ovisiti o brojnim čimbenicima; poziva Komisiju da uz savjetovanje sa socijalnim partnerima nadopuni svoju preporuku od 19. rujna 2003. o europskom popisu profesionalnih bolesti (27) bolestima kao što su mišićno-koštani poremećaji povezani s radom, poremećaji mentalnog zdravlja povezani s radom, a posebno depresija, sindrom izgaranja na poslu, anksioznost i stres, sve bolesti povezane s azbestom i rak kože te reumatske i kronične upale; poziva Komisiju da tu preporuku, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, pretvori u direktivu kojom će se uspostaviti minimalni popis profesionalnih bolesti i utvrditi minimalni zahtjevi za njihovo priznavanje i odgovarajuća naknada za oboljele osobe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznaje da nacionalni inspektorati rada, koji djeluju u okviru uklanjanja psihosocijalnih rizika, mogu imati važnu ulogu jačim sprječavanjem i/ili korektivnim intervencijama u kontekstu rada; poziva Europsko nadzorno tijelo za rad da razvije zajedničku strategiju za nacionalne inspektorate rada za rješavanje pitanja psihosocijalnih rizika, među ostalim, osmišljavanjem zajedničkog okvira koji obuhvaća ocjenjivanje psihosocijalnih rizika i upravljanje njima te obuku inspektora rada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da, iako se njime ispravno ističe potreba za promjenama u radnom okruženju radi uklanjanja štete nanesene psihosocijalnoj dobrobiti, novi strateški okvir EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje 2021.–2027. usmjeren je samo na individualne intervencije koje su ograničeni dio ublažavanja psihosocijalnog rizika; naglašava hitnu potrebu za zajedničkim temeljem za očuvanje mentalnog zdravlja svih radnika u cijelom EU-u jer oni nisu jednako zaštićeni u svim državama članicama, čak ni u okviru trenutačnog zakonodavstva EU-a; poziva Komisiju da u tom pogledu, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, predloži zakonodavnu inicijativu o upravljanju psihosocijalnim rizicima i dobrobiti na radu kako bi se uspješno spriječili psihosocijalni rizici na radnom mjestu, uključujući i na internetu, omogućila obuka za rukovoditelje i radnike, povremeno ocijenio napredak te poboljšalo radno okruženje; smatra da bi preventivne politike zdravlja i zaštite na radu isto tako trebale uključiti socijalne partnere u utvrđivanje i prevenciju psihosocijalnih rizika; primjećuje da anonimne ankete među zaposlenicima kao što su upitnici i drugi postupci prikupljanja podataka mogu pružiti korisne informacije o razlozima koji radnicima uzrokuju stres i u kojoj mjeri, čime se rukovoditeljima olakšava utvrđivanje problema i provedba prilagodbi prema potrebi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i države stranice da razmotre najnovije znanstvene dokaze i istraživanja o mentalnom zdravlju, posebno u pogledu potencijala inovativnih pristupa u liječenju mentalnog zdravlja; potiče Komisiju da pomno prati i nadzire najbolje primjere koji su već primijenjeni u ovom području te da olakša razmjenu tih najboljih primjera među državama članicama; poziva posebno države članice da osiguraju da imaju uspostavljene učinkovite odbore za zdravlje i sigurnost na radu u cilju provedbe češćih i točnijih procjena rizika i jačanja ovlasti postojećih odbora za zdravlje i sigurnost omogućavanjem prava da se koriste vanjskim stručnjacima, uključujući neovisne ocjene treće strane o izloženosti psihosocijalnim rizicima povezanima s radom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je ključno da se rukovoditeljima pruži psihosocijalno osposobljavanje potrebno za prilagodbu praksi organizacije rada i jačanje dubljeg razumijevanja lošeg mentalnog zdravlja na radnom mjestu; smatra da je jednako ključno da se radnicima pruži relevantno osposobljavanje o prevenciji psihosocijalnih rizika povezanih s radom; ohrabruje poslodavce na poticanje pozitivnih pristupa, politika i praksi za dobro mentalno zdravlje i dobrobit na radnom mjestu; naglašava u tu svrhu da bi poduzeća trebala razmotriti imenovanje i osposobljavanje referentnog zaposlenika za mentalno zdravlje ili dodavanje posebnog odjeljka na platformu za internu komunikaciju za njihovo radno mjesto koji će sadržavati informacije za zaposlenike o uslugama mentalnog zdravlja; vjeruje da bi socijalni partneri mogli imati središnju ulogu u osmišljavanju i provedbi takvog osposobljavanja te naglašava posebnu potrebu da se omogući osposobljavanje inspektorata rada kako bi se osiguralo da mogu zaštiti radnike na odgovarajući način; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da priznaju učinak raširenih i iscrpljujućih neuroloških poremećaja na mentalno zdravlje na radnike te da informiraju javnost o tome; primjećuje važnost podizanja svijesti na radnom mjestu o važnosti utvrđivanja i sprječavanja migrena izbjegavanjem njezinih uzroka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva inspektorate rada u EU-u da tijekom provedbe inspekcija ciljaju na psihosocijalno radno okruženje; poziva Komisijin Odbor viših inspektora rada da predloži novu kampanju o psihosocijalnim rizicima na temelju rezultata iz kampanje provedene 2012. te novijih događaja; |
| --- | --- |

34.

Moderni svijet rada za dobrobit radnika

| 35. | naglašava da se zaposlenici, s obzirom na nedostatak potpore mentalnom zdravlju i preventivnih politika na radnom mjestu, često moraju oslanjati na privatne usluge koje si teško mogu priuštiti i usluge nevladinih organizacija i nacionalnih bolničkih ustanova, koje mogu imati duge liste čekanja te koje i same oskudijevaju potporom i resursima; poziva da se na radnom mjestu osigura da zaposlenici imaju pristupačnu, stručnu i nepristranu potporu mentalnom zdravlju i lijekove, uz dužno poštovanje privatnosti i povjerljivosti radnika te poziva države članice da osiguraju da javno zdravstvo uključuje jednostavan pristup savjetovanju na daljinu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da pokrene inicijative za obrazovanje i podizanje svijesti o mentalnom zdravlju na radnom mjestu i u obrazovnim programima te poziva Komisiju i države članice na korištenje financijskih sredstava EU-a za uspostavljanje digitalnih platformi i aplikacija za mentalno zdravlje; poziva Komisiju da preispita izvedivost uspostavljanja zajedničke linije za pružanje pomoći na razini EU-a za potporu mentalnom zdravlju; poziva Komisiju da u tom pogledu omogući odgovarajuća sredstva za relevantne programe EU-a; potiče Komisiju da proglasi 2023. europskom godinom dobrog mentalnog zdravlja u cilju ostvarivanja ranije navedenih edukacija i kampanja informiranja u području mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da osiguraju da lokalna i druga relevantna javna tijela imaju dostatno osoblje i javne resurse za pružanje potpore i usluga u području mentalnog zdravlja svima kojima su potrebni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uviđa da nedostatak statističkih podataka o raširenosti problema mentalnog zdravlja na radnom mjestu, posebno za MSP-ove i njihove vlasnike te samozaposlene osobe, potkopava potrebu za hitnom intervencijom; poziva države članice, Eurostat, javne ustanove, stručnjake, socijalne partnere i istraživačku zajednicu na suradnju i prikupljanje ažuriranih podataka o rizicima za mentalno zdravlje povezanima s radom te njihovim negativnim učincima, razvrstanih po spolu i drugim relevantnim aspektima, kao i podataka o učinkovitosti različitih vrsta intervencija u cilju usklađenog promicanja boljeg mentalnog zdravlja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da procijene mogućnost pružanja lokalnih ili regionalnih usluga posredovanja za psihosocijalne rizike kojima bi se trebalo pružati savjetovanje i tehnička potpora samozaposlenim osobama i poslodavcima, rukovoditeljima i radnicima u mikropoduzećima i MSP-ovima o prevenciji psihosocijalnog rizika i psihosocijalnim sukobima na radnom mjestu, kao i pružati informacije o psihosocijalnim rizicima i njihovoj prevenciji; zabrinut je zbog toga što je poduzetnicima i MSP-ovima potrebna posebna potpora za upravljanje čimbenicima svakodnevnog pritiska i stresa te promicanje informiranja o mentalnom zdravlju na radnom mjestu i poziva da im se inicijativama EU-a pomogne u procjeni rizika, prevenciji i kampanjama informiranja te uspostavljanju primjera dobre prakse; ističe ulogu agencije EU-OSHA u pružanju alata i standarda mikropoduzećima i MSP-ovima koji su im potrebni za procjenu rizika za osoblje i provedbu odgovarajućih preventivnih mjera; smatra da bi u tom pogledu agenciju EU-OSHA trebalo ojačati kako bi se bolje promicala zdrava i sigurna radna mjesta diljem EU-a i dodatno razvile inicijative za poboljšanje prevencije na radnom mjestu u svim sektorima djelatnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da se mentalno zdravlje mladih znatno pogoršalo tijekom pandemije, a najviše su bili pogođeni mlade žene i mladi u marginaliziranom položaju; izražava žaljenje zbog činjenice što ulaganja u istraživanja u području mentalnog zdravlja nisu usmjerena na mlade unatoč pokazanim dugoročnim koristima rane intervencije; ističe da je 2021. 64 % mladih u dobi od 18 do 34 godine bilo izloženo riziku od depresije zbog nedostatka radnih mjesta te financijskih i obrazovnih izgleda, kao i zbog usamljenosti i društvene izolacije; naglašava da je pružanje značajnih izgleda mladima za kvalitetno obrazovanje i zapošljavanje jedan od najboljih načina za rješavanje problema s mentalnim zdravljem (28); poziva Komisiju da riješi problem poremećaja u pristupu tržištu rada zbog kojih su mladi izloženi većem riziku od poremećaja mentalnog zdravlja te da poduzme mjere za pružanje potpore mladima u pronalasku i zadržavanju zaposlenja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju i države članice da u suradnji s Parlamentom i uz poštovanje načela supsidijarnosti predlože zajednički pravni okvir kojim će se osigurati pravična naknada za stažiranja i naukovanja kako bi se izbjegle izrabljivačke prakse; poziva Komisiju da izradi preporuku kojom će se osigurati da se stažiranja, naukovanja i posredovanja pri zapošljavanju računaju kao radno iskustvo i da stoga omoguće pristup socijalnim naknadama; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(2)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(3)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(4)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(5)  SL L 299, 18.11.2003., str. 9.

(6)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

(7)  SL L 393, 30.12.1989., str. 1.

(8)  SL L 156, 21.6.1990., str. 14.

(9)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(10)  SL C 371, 15.9.2021., str. 102.

(11)  SL C 456, 10.11.2021., str. 161.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0045.

(13)  SL C 117, 11.3.2022., str. 53.

(14)  SL C 400, 26.11.2019., str. 9.

(15)  SL C 44, 15.2.2013., str. 36.

(16)  Informativni članak WHO-a, „Mental Health: strengthening our response” (Mentalno zdravlje: jačanje našeg odgovora), 17. lipnja 2022.

(17)  Međunarodna klasifikacije bolesti za statistiku mortaliteta i morbiditeta, „Problems associated with employment or unemployment” (Problemi povezani sa zaposlenošću i nezaposlenošću).

(18)  Popis mentalnih poremećaja prema informativnom članku WHO-a o mentalnim poremećajima, 8. lipnja 2022.

(19)  Prije pandemije procijenjeno je da će 25 % građana EU-a tijekom života imati problema s mentalnim zdravljem. Izvor: European Network for Workplace Health Promotion, A guide for employers to promote mental health in the workplace (Europska mreža za promicanje zdravlja na radnom mjestu: Vodič za poslodavce za promicanje mentalnog zdravlja na radnom mjestu), ožujak 2011.

(20)  Eurofound, Šesto europsko istraživanje o radnim uvjetima, 2017.

(21)  Mišljenje stručne skupine za učinkovite načine ulaganja u zdravlje o potpori mentalnom zdravlju zdravstvenih radnika i drugih ključnih radnika, 23. lipnja 2021.

(22)  Sažetak EU-OSHA-e o Direktivi Vijeća 89/391/EEZ, posljednje ažurirano 3. svibnja 2021.

(23)  SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

(24)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 8. ožujka 2022. o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2022)0105).

(25)  Pregled „Žene u digitalnom dobu” Europske komisije za 2020.

(26)  EU-OSHA, „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications” (Rad na daljinu i zdravstveni rizici u okolnostima pandemije bolesti COVID-19: dokazi s terena i posljedice za politiku), 22. listopada 2021.

(27)  SL L 238, 25.9.2003., str. 28.

(28)  OECD, „Supporting young people’ mental health through COVID-19 crisis” (Potpora mentalnom zdravlju mladih tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19), 12. svibnja 2021. i Europski forum mladih, „Beyond Lockdown: the „pandemic scar” on young people” (Nakon ograničenja kretanja: ‚ožiljak’ koji je pandemija ostavila na mladima), 17. lipnja 2021.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Bankovna unija – godišnje izvješće za 2021

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2021. (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 114., članak 127. stavak 6. i članak 140. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114., članak 127. stavak 6. i članak 140. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. naslovljenu „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2020.” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. naslovljenu „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2020.” (1),

| — | uzimajući u obzir mjere koje je Komisija poduzela na temelju Rezolucije Parlamenta od 7. listopada 2021. naslovljene „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjere koje je Komisija poduzela na temelju Rezolucije Parlamenta od 7. listopada 2021. naslovljene „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir dokument Europske središnje banke (ESB) naslovljen „Povratne informacije o doprinosu Europskog parlamenta u njegovoj Rezoluciji o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2020.” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Europske središnje banke (ESB) naslovljen „Povratne informacije o doprinosu Europskog parlamenta u njegovoj Rezoluciji o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2020.” (2),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke o nadzornim aktivnostima iz 2020., predstavljeno 23. ožujka 2021., (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke o nadzornim aktivnostima iz 2020., predstavljeno 23. ožujka 2021., (3),

| — | uzimajući u obzir nadzorne prioritete ESB-a za razdoblje 2022. – 2024., objavljene 7. prosinca 2021., (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nadzorne prioritete ESB-a za razdoblje 2022. – 2024., objavljene 7. prosinca 2021., (4),

| — | uzimajući u obzir odgovor Jedinstvenog sanacijskog odbora na Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. listopada 2021. naslovljenu „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor Jedinstvenog sanacijskog odbora na Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. listopada 2021. naslovljenu „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. naslovljenu „Digitalne financijske usluge: novi rizici povezani s kriptovalutama – regulatorni i nadzorni izazovi u području financijskih usluga, institucija i tržišta” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. naslovljenu „Digitalne financijske usluge: novi rizici povezani s kriptovalutama – regulatorni i nadzorni izazovi u području financijskih usluga, institucija i tržišta” (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. naslovljenu „Daljnji razvoj unije tržišta kapitala (CMU): poboljšanje pristupa financiranju na tržištima kapitala, posebno za MSP-ove, te daljnje jačanje sudjelovanja malih ulagatelja” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. naslovljenu „Daljnji razvoj unije tržišta kapitala (CMU): poboljšanje pristupa financiranju na tržištima kapitala, posebno za MSP-ove, te daljnje jačanje sudjelovanja malih ulagatelja” (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” od 22. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” od 22. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir paket mjera za bankarstvo koji je Komisija donijela 27. listopada 2021., (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera za bankarstvo koji je Komisija donijela 27. listopada 2021., (7),

| — | uzimajući u obzir ciljano savjetovanje Komisije o poboljšanju makrobonitetnog okvira EU-a za bankarski sektor, koje je započelo 30. studenoga 2021. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljano savjetovanje Komisije o poboljšanju makrobonitetnog okvira EU-a za bankarski sektor, koje je započelo 30. studenoga 2021. (8),

| — | uzimajući u obzir zakonodavni paket Komisije od 20. srpnja 2021. o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavni paket Komisije od 20. srpnja 2021. o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma (9),

| — | uzimajući u obzir reviziju financijske stabilnosti koju je proveo ESB iz studenoga 2021. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju financijske stabilnosti koju je proveo ESB iz studenoga 2021. (10),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The digital euro: policy implications and perspectives” (Digitalni euro: utjecaj na politiku i perspektive), koju je zatražio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku i koju je objavila Glavna služba za unutarnju politiku u siječnju 2022. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The digital euro: policy implications and perspectives” (Digitalni euro: utjecaj na politiku i perspektive), koju je zatražio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku i koju je objavila Glavna služba za unutarnju politiku u siječnju 2022. (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće ESB-a od 2. listopada 2020. o digitalnom euru (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESB-a od 2. listopada 2020. o digitalnom euru (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće ESB-a naslovljeno „Opseg eksperimentiranja s digitalnim eurom i ključne spoznaje” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESB-a naslovljeno „Opseg eksperimentiranja s digitalnim eurom i ključne spoznaje” (13),

| — | uzimajući u obzir memorandum o razumijevanju između ESB-a i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2021. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir memorandum o razumijevanju između ESB-a i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2021. (14),

| — | uzimajući u obzir dokument ESB-a / tima za praćenje klimatskih rizika Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) naslovljen „Rizik povezan s klimom i financijska stabilnost” iz srpnja 2021. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument ESB-a / tima za praćenje klimatskih rizika Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) naslovljen „Rizik povezan s klimom i financijska stabilnost” iz srpnja 2021. (15),

| — | uzimajući u obzir ESB-ovo testiranje otpornosti na stres od klimatskih rizika u cijelom gospodarstvu iz rujna 2021. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ESB-ovo testiranje otpornosti na stres od klimatskih rizika u cijelom gospodarstvu iz rujna 2021. (16),

| — | uzimajući u obzir ciljanu provjeru internih modela Europske središnje banke iz travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljanu provjeru internih modela Europske središnje banke iz travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće ESB-a naslovljeno „Stanje upravljanja rizicima povezanim s klimom i okolišem u bankarskom sektoru: Izvješće o nadzornoj provjeri pristupâ banaka upravljanju rizicima povezanim s klimom i okolišem” iz studenoga 2021. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESB-a naslovljeno „Stanje upravljanja rizicima povezanim s klimom i okolišem u bankarskom sektoru: Izvješće o nadzornoj provjeri pristupâ banaka upravljanju rizicima povezanim s klimom i okolišem” iz studenoga 2021. (17),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum i Klimatski pakt iz Glasgowa donesen u na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum i Klimatski pakt iz Glasgowa donesen u na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Jedinstvenog sanacijskog odbora za 2020. od 30. lipnja 2021. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Jedinstvenog sanacijskog odbora za 2020. od 30. lipnja 2021. (18),

| — | uzimajući u obzir višegodišnji program rada Jedinstvenog sanacijskog odbora za razdoblje 2021. – 2023. i njegov program rada za 2021. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višegodišnji program rada Jedinstvenog sanacijskog odbora za razdoblje 2021. – 2023. i njegov program rada za 2021. (19),

| — | uzimajući u obzir program rada Jedinstvenog sanacijskog odbora za 2022. (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program rada Jedinstvenog sanacijskog odbora za 2022. (20),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog nadzornog tijela za bankarstvo od 24. studenoga 2021. naslovljeno „Provedba MSFI-ja 9 u institucijama EU-a – izvješće o praćenju” (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog nadzornog tijela za bankarstvo od 24. studenoga 2021. naslovljeno „Provedba MSFI-ja 9 u institucijama EU-a – izvješće o praćenju” (21),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europske središnje banke od 15. prosinca 2020. o raspodjeli dividendi tijekom pandemije bolesti COVID-19 (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europske središnje banke od 15. prosinca 2020. o raspodjeli dividendi tijekom pandemije bolesti COVID-19 (22),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2020. o rješavanju problema neprihodonosnih kredita nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2020. o rješavanju problema neprihodonosnih kredita nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0822),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o jačanju međunarodne uloge eura (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o jačanju međunarodne uloge eura (24),

| — | uzimajući u obzir izvješće Jedinstvenog sanacijskog odbora o praćenju pokazatelja smanjenja rizika iz studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Jedinstvenog sanacijskog odbora o praćenju pokazatelja smanjenja rizika iz studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir povratne informacije Europske središnje banke o komentarima Parlamenta iz rezolucije od 7. listopada 2021. naslovljene „Bankovna unija – Godišnje izvješće za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povratne informacije Europske središnje banke o komentarima Parlamenta iz rezolucije od 7. listopada 2021. naslovljene „Bankovna unija – Godišnje izvješće za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 radi uspostave Europskog sustava osiguranja depozita (COM(2015)0586), koji je Komisija podnijela 24. studenoga 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 radi uspostave Europskog sustava osiguranja depozita (COM(2015)0586), koji je Komisija podnijela 24. studenoga 2015.,

| — | uzimajući u obzir drugo zajedničko izvješće o procjeni rizika europskih nadzornih tijela iz rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo zajedničko izvješće o procjeni rizika europskih nadzornih tijela iz rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće EBA-a naslovljeno „Procjena rizika europskog bankovnog sustava – prosinac 2021.” (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće EBA-a naslovljeno „Procjena rizika europskog bankovnog sustava – prosinac 2021.” (25),

| — | uzimajući u obzir studiju EBA-e od 16. prosinca 2021. naslovljenu „Smjernice o suradnji i razmjeni informacija između tijelâ za bonitetni nadzor, nadzornih tijela za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma i financijsko-obavještajnih jedinica u okviru Direktive 2013/36/EU” (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju EBA-e od 16. prosinca 2021. naslovljenu „Smjernice o suradnji i razmjeni informacija između tijelâ za bonitetni nadzor, nadzornih tijela za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma i financijsko-obavještajnih jedinica u okviru Direktive 2013/36/EU” (26),

| — | uzimajući u obzir dokument ESRB-a naslovljen „Praćenje posljedica mjera potpore uvedenih zbog bolesti COVID-19 za financijsku stabilnost”, koji se temelji na bilješkama pripremljenim na sastancima Općeg odbora ESRB-a održanim 25. ožujka i 24. lipnja 2021. (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument ESRB-a naslovljen „Praćenje posljedica mjera potpore uvedenih zbog bolesti COVID-19 za financijsku stabilnost”, koji se temelji na bilješkama pripremljenim na sastancima Općeg odbora ESRB-a održanim 25. ožujka i 24. lipnja 2021. (27),

| — | uzimajući u obzir izvješće ESRB-a naslovljeno „Izvješće stručne skupine za makrobonitetno stajalište – II. faza (provedba)” iz prosinca 2021. (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESRB-a naslovljeno „Izvješće stručne skupine za makrobonitetno stajalište – II. faza (provedba)” iz prosinca 2021. (28),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Odbora za financijsku stabilnost od 1. travnja 2021. naslovljeno „Ocjena učinaka reformi financijskih institucija prevelikih da bi se dopustilo njihovo propadanje” (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Odbora za financijsku stabilnost od 1. travnja 2021. naslovljeno „Ocjena učinaka reformi financijskih institucija prevelikih da bi se dopustilo njihovo propadanje” (29),

| — | uzimajući u obzir dubinsku analizu iz listopada 2021. koju je naručio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku naslovljenu „Ne smije biti popuštanja. EU mora održavati visoke standarde za svoj bankarski sektor pri izlasku europskog gospodarstva iz pandemije uzrokovane bolešću COVID-19” (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dubinsku analizu iz listopada 2021. koju je naručio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku naslovljenu „Ne smije biti popuštanja. EU mora održavati visoke standarde za svoj bankarski sektor pri izlasku europskog gospodarstva iz pandemije uzrokovane bolešću COVID-19” (30),

| — | uzimajući u obzir analizu Odjela za potporu gospodarskom upravljanju Glavne uprave Parlamenta za unutarnju politiku iz listopada 2021. naslovljenu „Sprečavanje pranja novca u bankarskom sektoru – jačanje nadzornog i regulatornog okvira” (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu Odjela za potporu gospodarskom upravljanju Glavne uprave Parlamenta za unutarnju politiku iz listopada 2021. naslovljenu „Sprečavanje pranja novca u bankarskom sektoru – jačanje nadzornog i regulatornog okvira” (31),

| — | uzimajući u obzir dubinsku analizu iz listopada 2021. koju je naručio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku naslovljenu „Je li pandemija dovela do strukturnih promjena u bankarskom sektoru?” (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dubinsku analizu iz listopada 2021. koju je naručio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku naslovljenu „Je li pandemija dovela do strukturnih promjena u bankarskom sektoru?” (32),

| — | uzimajući u obzir analizu Odjela za potporu gospodarskom upravljanju Glavne uprave Parlamenta za unutarnju politiku iz listopada 2021. naslovljenu „Prepreke provedivosti sanacije – koji je status quo?” (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu Odjela za potporu gospodarskom upravljanju Glavne uprave Parlamenta za unutarnju politiku iz listopada 2021. naslovljenu „Prepreke provedivosti sanacije – koji je status quo?” (33),

| — | uzimajući u obzir studiju Odjela za potporu gospodarskom upravljanju (EGOV) iz listopada 2021. naslovljenu „Revizija okvira za krizno upravljanje i osiguranje depozita – sažetak nekih povezanih pitanja” (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Odjela za potporu gospodarskom upravljanju (EGOV) iz listopada 2021. naslovljenu „Revizija okvira za krizno upravljanje i osiguranje depozita – sažetak nekih povezanih pitanja” (34),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0186/2022),

| A. | budući da se bankovna unija trenutačno sastoji od jedinstvenog nadzornog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog mehanizma i da njezin temelj čine jedinstvena pravila, čime se jamči potpuna usklađenost između članova bankovne unije u pogledu nadzora bankarskih djelatnosti i upravljanja bankovnim krizama i slučajevima neuspješnosti banaka, dok istovremeno čini sastavni dio financijske stabilnosti Unije; budući da, iako su Direktivom o sustavima osiguranja depozita (35) utvrđeni visoki minimalni standardi u području zaštite depozita, bankovna unija i dalje nije dovršena jer još nije uspostavljen treći stup, odnosno europski sustav osiguranja depozita (engl. European Deposit Insurance Scheme (EDIS)); |
| --- | --- |

A.

budući da se bankovna unija trenutačno sastoji od jedinstvenog nadzornog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog mehanizma i da njezin temelj čine jedinstvena pravila, čime se jamči potpuna usklađenost između članova bankovne unije u pogledu nadzora bankarskih djelatnosti i upravljanja bankovnim krizama i slučajevima neuspješnosti banaka, dok istovremeno čini sastavni dio financijske stabilnosti Unije; budući da, iako su Direktivom o sustavima osiguranja depozita (35) utvrđeni visoki minimalni standardi u području zaštite depozita, bankovna unija i dalje nije dovršena jer još nije uspostavljen treći stup, odnosno europski sustav osiguranja depozita (engl. European Deposit Insurance Scheme (EDIS));

| B. | budući da su za postizanje stabilnije, konkurentnije i konvergentnije ekonomske i monetarne unije potrebni čvrsta bankovna unija te razvijenija i sigurnija unija tržišta kapitala; budući da su oba projekta međusobno povezana te da bi razvoj jednog projekta trebao dovesti do napredaka u pogledu drugog; budući da su bankovna unija i unija tržišta kapitala od ključne važnosti za jačanje gospodarstva EU-a u razdoblju nakon krize izazvane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

B.

budući da su za postizanje stabilnije, konkurentnije i konvergentnije ekonomske i monetarne unije potrebni čvrsta bankovna unija te razvijenija i sigurnija unija tržišta kapitala; budući da su oba projekta međusobno povezana te da bi razvoj jednog projekta trebao dovesti do napredaka u pogledu drugog; budući da su bankovna unija i unija tržišta kapitala od ključne važnosti za jačanje gospodarstva EU-a u razdoblju nakon krize izazvane bolešću COVID-19;

| C. | budući da će zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju biti uveden do 2022., dvije godine ranije nego što je prvotno predviđeno; |
| --- | --- |

C.

budući da će zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju biti uveden do 2022., dvije godine ranije nego što je prvotno predviđeno;

| D. | budući da je bankovna unija otvorena svim državama članicama EU-a; budući da su se Bugarska i Hrvatska pridružile Europskom tečajnom mehanizmu (ERM II), čime su ušle u bankovnu uniju; |
| --- | --- |

D.

budući da je bankovna unija otvorena svim državama članicama EU-a; budući da su se Bugarska i Hrvatska pridružile Europskom tečajnom mehanizmu (ERM II), čime su ušle u bankovnu uniju;

| E. | budući da će ruska agresija na Ukrajinu i njezine gospodarske posljedice imati izravan i neizravan učinak na bankarski sektor EU-a; budući da je trenutačno teško izmjeriti opseg i značaj tog učinka; budući da banke EU-a imaju ključnu ulogu u osiguranju provedbe sankcija koje je EU nametnuo Rusiji kao odgovor na invaziju, kao i usklađenosti s njima; |
| --- | --- |

E.

budući da će ruska agresija na Ukrajinu i njezine gospodarske posljedice imati izravan i neizravan učinak na bankarski sektor EU-a; budući da je trenutačno teško izmjeriti opseg i značaj tog učinka; budući da banke EU-a imaju ključnu ulogu u osiguranju provedbe sankcija koje je EU nametnuo Rusiji kao odgovor na invaziju, kao i usklađenosti s njima;

| F. | budući da je odgovor bankarskog sektora EU-a na krizu uzrokovanu pandemijom dokazao otpornost sektora, zahvaljujući sveobuhvatnoj regulatornoj reformi provedenoj nakon svjetske financijske krize uz pomoć jedinstvenog pravilnika i usklađenog nadzora u bankovnoj uniji; budući da je značajna potpora bankarskom sektoru također pružena izvanrednim i potrebnim mjerama pomoći javne politike i praksama očuvanja kapitala; budući da je došlo do daljnjeg smanjenja ukupnog udjela neprihodonosnih kredita, koji je u trećem tromjesečju 2021. iznosio 2,17 %, iako je u nekim državama članicama apsolutni volumen neprihodonosnih kredita i dalje visok; |
| --- | --- |

F.

budući da je odgovor bankarskog sektora EU-a na krizu uzrokovanu pandemijom dokazao otpornost sektora, zahvaljujući sveobuhvatnoj regulatornoj reformi provedenoj nakon svjetske financijske krize uz pomoć jedinstvenog pravilnika i usklađenog nadzora u bankovnoj uniji; budući da je značajna potpora bankarskom sektoru također pružena izvanrednim i potrebnim mjerama pomoći javne politike i praksama očuvanja kapitala; budući da je došlo do daljnjeg smanjenja ukupnog udjela neprihodonosnih kredita, koji je u trećem tromjesečju 2021. iznosio 2,17 %, iako je u nekim državama članicama apsolutni volumen neprihodonosnih kredita i dalje visok;

| G. | budući da su banke zahvaljujući pravovremenoj i ciljanoj potpori tijekom pandemije bolesti COVID-19 mogle nastaviti davati zajmove gospodarstvu, čime su očuvana radna mjesta i poduzeća te je pružen doprinos gospodarskom rastu; budući da su te mjere predstavljale dobar početni alat za suočavanje s krizom; budući da postoji vjerojatnost postupnog ukidanja mjera potpore i umjesto toga primjene alata za oporavak za gospodarstvo u cjelini; budući da postoji potreba za smanjenjem i dalje prisutnih sistemskih rizika koje predstavljaju međupovezanosti i složenost bankovnog sustava EU-a, na kojima se temelji problem „institucija prevelikih da bi propale”; |
| --- | --- |

G.

budući da su banke zahvaljujući pravovremenoj i ciljanoj potpori tijekom pandemije bolesti COVID-19 mogle nastaviti davati zajmove gospodarstvu, čime su očuvana radna mjesta i poduzeća te je pružen doprinos gospodarskom rastu; budući da su te mjere predstavljale dobar početni alat za suočavanje s krizom; budući da postoji vjerojatnost postupnog ukidanja mjera potpore i umjesto toga primjene alata za oporavak za gospodarstvo u cjelini; budući da postoji potreba za smanjenjem i dalje prisutnih sistemskih rizika koje predstavljaju međupovezanosti i složenost bankovnog sustava EU-a, na kojima se temelji problem „institucija prevelikih da bi propale”;

| H. | budući da je tijelo za nadzor ESB-a nad bankama priopćilo da će dopustiti bankama da djeluju ispod razine svojih smjernica za 2. stup i zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj barem do kraja 2022., a da pritom neće doći do automatskog pokretanja nadzornih aktivnosti; budući da se tom odlukom želi zajamčiti da banke mogu i dalje davati zajmove realnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

H.

budući da je tijelo za nadzor ESB-a nad bankama priopćilo da će dopustiti bankama da djeluju ispod razine svojih smjernica za 2. stup i zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj barem do kraja 2022., a da pritom neće doći do automatskog pokretanja nadzornih aktivnosti; budući da se tom odlukom želi zajamčiti da banke mogu i dalje davati zajmove realnom gospodarstvu;

| I. | budući da, kako izlazimo iz pandemije bolesti COVID-19, Unija mora zadržati visoke standarde, osobito kad je riječ o kapitalnim zahtjevima i praksama upravljanja rizicima, kako bi se zajamčila otpornost sektora u budućnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da, kako izlazimo iz pandemije bolesti COVID-19, Unija mora zadržati visoke standarde, osobito kad je riječ o kapitalnim zahtjevima i praksama upravljanja rizicima, kako bi se zajamčila otpornost sektora u budućnosti;

| J. | budući da, unatoč visokom stupnju otpornosti bankarskog sektora tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, i dalje postoji rizik od toga da sektor bude izložen ranjivostima, osobito u pogledu kvalitete imovine, primjerice, pojavi neprihodonosnih kredita nakon postupnog ukidanja privremenih mjera potpore, što će zahtijevati pomno praćenje i upravljanje; |
| --- | --- |

J.

budući da, unatoč visokom stupnju otpornosti bankarskog sektora tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, i dalje postoji rizik od toga da sektor bude izložen ranjivostima, osobito u pogledu kvalitete imovine, primjerice, pojavi neprihodonosnih kredita nakon postupnog ukidanja privremenih mjera potpore, što će zahtijevati pomno praćenje i upravljanje;

| K. | budući da bi bankovna unija trebala pomoći u slabljenju povezanosti banaka i središnjih država, koja i dalje postoji; budući da razina izloženosti prema središnjim državama raste u brojnim bankama; budući da bi bonitetni tretman državnog duga trebao biti usklađen s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

K.

budući da bi bankovna unija trebala pomoći u slabljenju povezanosti banaka i središnjih država, koja i dalje postoji; budući da razina izloženosti prema središnjim državama raste u brojnim bankama; budući da bi bonitetni tretman državnog duga trebao biti usklađen s međunarodnim standardima;

| L. | budući da je uloga bankovnih i financijskih tržišta ključna za oporavak i prijelaz na ugljično neutralno i digitalizirano gospodarstvo, osobito usmjeravanjem ključnog financiranja u svrhu poticanja ulaganja (osobito za MSP-ove); budući da će takav izazov zahtijevati snažan, stabilan, otporan i dobro kapitaliziran bankarski sektor, u kombinaciji s integriranim tržištima kapitala; |
| --- | --- |

L.

budući da je uloga bankovnih i financijskih tržišta ključna za oporavak i prijelaz na ugljično neutralno i digitalizirano gospodarstvo, osobito usmjeravanjem ključnog financiranja u svrhu poticanja ulaganja (osobito za MSP-ove); budući da će takav izazov zahtijevati snažan, stabilan, otporan i dobro kapitaliziran bankarski sektor, u kombinaciji s integriranim tržištima kapitala;

| M. | budući da bi pri procjeni održivosti bilanci banaka trebalo imati na umu prijelaz na ugljično neutralno gospodarstvo, kao izvor rizika koji bi mogao utjecati na ulaganja u različitim regijama i sektorima; budući da postoji potreba za daljnjim ocjenjivanjem tih potencijalnih rizika i uvođenjem alata za upravljanje rizicima usmjerenih na budućnost kojima su obuhvaćeni dugoročniji klimatski i okolišni rizici; |
| --- | --- |

M.

budući da bi pri procjeni održivosti bilanci banaka trebalo imati na umu prijelaz na ugljično neutralno gospodarstvo, kao izvor rizika koji bi mogao utjecati na ulaganja u različitim regijama i sektorima; budući da postoji potreba za daljnjim ocjenjivanjem tih potencijalnih rizika i uvođenjem alata za upravljanje rizicima usmjerenih na budućnost kojima su obuhvaćeni dugoročniji klimatski i okolišni rizici;

| N. | budući da digitalizacija financijskog sektora, koja je dovela do važnih tehnoloških napredaka u bankarskom sektoru EU-a zahvaljujući povećanoj učinkovitosti u pružanju bankarskih usluga i do veće želje za inovacijama, predstavlja značajan potencijal; budući da digitalizacija financijskog sektora također donosi izazove za bankarski sektor EU-a zbog rizika povezanih s kibersigurnošću te zabrinutosti u pogledu privatnosti podataka, rizika povezanih s borbom protiv pranja novca i zaštite potrošača; budući da bankarski sektor EU-a mora povećati svoju kiberotpornost kako bi se zajamčilo da su sustavi IKT-a sposobni izdržati različite vrste kibersigurnosnih prijetnji; budući da će digitalizacija financijskog sektora imati značajan učinak na pružanje bankarskih usluga licem u lice, kao i na dostupnost bankarskih usluga u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

N.

budući da digitalizacija financijskog sektora, koja je dovela do važnih tehnoloških napredaka u bankarskom sektoru EU-a zahvaljujući povećanoj učinkovitosti u pružanju bankarskih usluga i do veće želje za inovacijama, predstavlja značajan potencijal; budući da digitalizacija financijskog sektora također donosi izazove za bankarski sektor EU-a zbog rizika povezanih s kibersigurnošću te zabrinutosti u pogledu privatnosti podataka, rizika povezanih s borbom protiv pranja novca i zaštite potrošača; budući da bankarski sektor EU-a mora povećati svoju kiberotpornost kako bi se zajamčilo da su sustavi IKT-a sposobni izdržati različite vrste kibersigurnosnih prijetnji; budući da će digitalizacija financijskog sektora imati značajan učinak na pružanje bankarskih usluga licem u lice, kao i na dostupnost bankarskih usluga u ruralnim područjima;

| O. | budući da kriptoimovina i kriptovalute, složene pojave koje zahtijevaju dobre političke odgovore u kojima su uravnoteženi poticaji za inovativnost i zaštita ulagatelja i potrošača, donose izazove; budući da banke imaju rastuću odgovornost u tom području; budući da valja imati na umu utjecaj rudarenja kriptovaluta na okoliš, kao i sigurnosnu prijetnju koju predstavlja anonimnost novčanika za kriptoimovinu; |
| --- | --- |

O.

budući da kriptoimovina i kriptovalute, složene pojave koje zahtijevaju dobre političke odgovore u kojima su uravnoteženi poticaji za inovativnost i zaštita ulagatelja i potrošača, donose izazove; budući da banke imaju rastuću odgovornost u tom području; budući da valja imati na umu utjecaj rudarenja kriptovaluta na okoliš, kao i sigurnosnu prijetnju koju predstavlja anonimnost novčanika za kriptoimovinu;

| P. | budući da s obzirom na preostale nedostatke u okviru EU-a za borbu protiv pranja novca postoji potreba za ojačanim, usklađenim i djelotvornim nadzorom i provedbom mjera u području sprečavanja pranja novca, što je nužno za zaštitu integriteta financijskog sustava EU-a i zaštitu od prijetnji iz visokorizičnih trećih zemalja; budući da i dalje postoje značajne razlike u pristupima koje nacionalna nadležna tijela država članica EU-a primjenjuju u pogledu nadzora u području borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te u primjeni zakonodavstva EU-a u području borbe protiv pranja novca; |
| --- | --- |

P.

budući da s obzirom na preostale nedostatke u okviru EU-a za borbu protiv pranja novca postoji potreba za ojačanim, usklađenim i djelotvornim nadzorom i provedbom mjera u području sprečavanja pranja novca, što je nužno za zaštitu integriteta financijskog sustava EU-a i zaštitu od prijetnji iz visokorizičnih trećih zemalja; budući da i dalje postoje značajne razlike u pristupima koje nacionalna nadležna tijela država članica EU-a primjenjuju u pogledu nadzora u području borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te u primjeni zakonodavstva EU-a u području borbe protiv pranja novca;

| Q. | budući da su EU i UK trenutačno predani održavanju regulatorne i nadzorne suradnje u području financijskih usluga te da bi se dugoročni odnosi EU-a i UK-a trebali temeljiti na tom suradničkom pristupu; budući da će Komisija produljiti valjanost svoje privremene dozvole kojom je bankama i upraviteljima fondova u EU-u dopušteno da se koriste uslugama klirinških kuća u UK-u; |
| --- | --- |

Q.

budući da su EU i UK trenutačno predani održavanju regulatorne i nadzorne suradnje u području financijskih usluga te da bi se dugoročni odnosi EU-a i UK-a trebali temeljiti na tom suradničkom pristupu; budući da će Komisija produljiti valjanost svoje privremene dozvole kojom je bankama i upraviteljima fondova u EU-u dopušteno da se koriste uslugama klirinških kuća u UK-u;

| R. | budući da bi potrošači, ulagatelji i svi deponenti trebali biti na primjeren način zaštićeni u bankovnoj uniji i da bi trebali biti dobro informirani o svim odlukama koje se odnose na njih; budući da je zaštita potrošača i ulagača također od presudne važnosti za produbljivanje unije tržišta kapitala; budući da pravo EU-a pruža zajedničku, osnovnu razinu zaštite za sve potrošače koji borave u EU-u; budući da se nacionalna pravila o provedbi zahtjeva EU-a za zaštitu potrošača razlikuju diljem bankovne unije, zbog čega postoji potreba za usklađenijom i poboljšanom zaštitom potrošača u čitavom EU-u; budući da bankovna unija i dalje ne raspolaže učinkovitim alatima za suzbijanje problema s kojima se potrošači suočavaju, kao što su umjetna složenost, nepoštene poslovne prakse i uskraćivanje pristupa osnovnim uslugama ranjivim skupinama; |
| --- | --- |

R.

budući da bi potrošači, ulagatelji i svi deponenti trebali biti na primjeren način zaštićeni u bankovnoj uniji i da bi trebali biti dobro informirani o svim odlukama koje se odnose na njih; budući da je zaštita potrošača i ulagača također od presudne važnosti za produbljivanje unije tržišta kapitala; budući da pravo EU-a pruža zajedničku, osnovnu razinu zaštite za sve potrošače koji borave u EU-u; budući da se nacionalna pravila o provedbi zahtjeva EU-a za zaštitu potrošača razlikuju diljem bankovne unije, zbog čega postoji potreba za usklađenijom i poboljšanom zaštitom potrošača u čitavom EU-u; budući da bankovna unija i dalje ne raspolaže učinkovitim alatima za suzbijanje problema s kojima se potrošači suočavaju, kao što su umjetna složenost, nepoštene poslovne prakse i uskraćivanje pristupa osnovnim uslugama ranjivim skupinama;

| S. | budući da je jedan od ključnih ciljeva bankovne unije da porezni obveznici ne bi trebali snositi trošak korektivnih mjera u slučaju propasti banke; |
| --- | --- |

S.

budući da je jedan od ključnih ciljeva bankovne unije da porezni obveznici ne bi trebali snositi trošak korektivnih mjera u slučaju propasti banke;

| T. | budući da bi okvirom za krizno upravljanje i osiguranje depozita trebalo zajamčiti dosljedan i djelotvoran pristup za sve banke, neovisno o njihovoj veličini ili poslovnom modelu, te da bi taj okvir trebao doprinijeti očuvanju financijske stabilnosti, što manjem iskorištavanju novca poreznih obveznika i osiguranju jednakih uvjeta u čitavom EU-u, pri čemu mora biti uzeto u obzir načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da bi okvirom za krizno upravljanje i osiguranje depozita trebalo zajamčiti dosljedan i djelotvoran pristup za sve banke, neovisno o njihovoj veličini ili poslovnom modelu, te da bi taj okvir trebao doprinijeti očuvanju financijske stabilnosti, što manjem iskorištavanju novca poreznih obveznika i osiguranju jednakih uvjeta u čitavom EU-u, pri čemu mora biti uzeto u obzir načelo supsidijarnosti;

Opće napomene

| 1. | podsjeća da je bankovna unija, kojom je usklađena odgovornost i za nadzor i za sanaciju banaka u europodručju te kojom se od banaka u čitavom bankarskom sustavu EU-a zahtijeva da posluju u skladu s istim pravilima, neophodan element za dovršetak ekonomske i monetarne unije i unutarnjeg tržišta; primjećuje da su prva dva stupa bankovne unije, odnosno jedinstveni nadzorni mehanizam i jedinstveni sanacijski mehanizam, uspostavljeni i potpuno operativni; međutim, primjećuje da zajednički sustav osiguranja depozita (EDIS) još nije uspostavljen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da su glavni cilj bankovne unije sigurnost i stabilnost bankovnog sustava u europodručju i EU-u općenito te sprečavanje spašavanja banaka na račun poreznih obveznika; podsjeća da je od financijske krize iz 2008. postignut značajan napredak zahvaljujući uspostavi jedinstvenog nadzornog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog mehanizma: europske su banke sada u boljem položaju da izdrže financijske šokove i uspostavljeni su sanancijski mehanizmi kojima se jamči likvidacija banaka koje propadaju bez uporabe novca poreznih obveznika; podržava napore usmjerene na jačanje i dovršetak bankovne unije i ističe da bi u njezinim različitim područjima trebalo ostvarivati paralelan napredak; naglašava da su značajni napori koji su uloženi u stvaranje bankovne unije doprinijeli jačanju povjerenja u bankarski sektor EU-a, da je zahvaljujući njima povećana njegova otpornost i konkurentnost te da su zbog toga banke u EU-u tijekom čitave pandemije bolesti COVID-19 bile snažne, bolje kapitalizirane i sposobne obavljati ključnu ulogu u osiguranju pristupa financiranju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da su sve države članice unutar europodručja dio bankovne unije te da se države članice izvan europodručja također mogu pridružiti; smatra da bi bankovna unija trebala biti uspostavljena na način da je transparentna, usklađena i otporna, uključujući za države članice izvan europodručja; ističe da se na države članice koje ne pripadaju bankovnoj uniji također primjenjuju jedinstvena pravila, koja su proizašla iz postupka usklađivanja i integracije bankovnog sustava EU-a te da su njihovi bankovni sustavi de facto snažno povezani s bankovnom unijom; pozdravlja pristupanje Bugarske i Hrvatske bankovnoj uniji i uključivanje bugarskog leva i hrvatske kune u ERM II; prepoznaje da je za sudjelovanje u bankovnoj uniji potrebna usklađenost s normama i zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava duboku zabrinutost zbog ruske invazije na Ukrajinu i njezinih gospodarskih posljedica za europsko gospodarstvo; ističe da će izravni i neizravni učinci ovog rata utjecati na gospodarstvo EU-a na način koji je trenutačno teško brojčano izraziti i koji bi mogao predstavljati potencijalne rizike za stabilnost bankarskog sektora EU-a; stoga poziva ESB, europska nadzorna tijela i nacionalna nadležna tijela da pomno prate učinak rata na bankarski sektor EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da je bankarski sektor pokazao razmjerno visok stupanj otpornosti na krizu uzrokovanu pandemijom bolesti COVD-19 te da je imao važnu ulogu u smanjivanju negativnog učinka pandemije na gospodarstvo na najmanju moguću mjeru; ističe da je ta otpornost postignuta zahvaljujući regulatornim reformama donesenima nakon posljednje globalne financijske krize; također naglašava ulogu privremenih mjera, uključujući mjere donesene u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 (36) („brza rješenja za CRR”), kojima je bankama omogućeno da nastave pozajmljivati kućanstvima i poduzećima, kao i ulogu dodatnog prostora za kapital koji pruža ESB; ističe da je potrebno zaštititi regulatorne reforme donesene nakon financijske krize iz 2008. i otkloniti regulatorne razlike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje da bi hitne mjere kojima se pruža potpora kreditnom kapacitetu banaka za kućanstva i poduzeća trebale ostati na snazi onoliko dugo koliko je to potrebno; ističe važnost osiguranja dobro koordiniranog, promišljenog, postupnog i usmjerenog prijelaza s pomoći u pandemiji na instrumente za potporu oporavku, uključujući reforme u državama članicama putem planova nacionalnog oporavka i reforme otpornosti; naglašava da postoji vjerojatnost postupnog ukidanja hitnih mjera; u tom kontekstu ističe da pri odlučivanju o mogućem postupnom ukidanju tih mjera valja imati na umu značajnu nestabilnost uzrokovanu ruskom invazijom na Ukrajinu; prima na znanje odluku Upravnog vijeća ESB-a od 16. prosinca 2021. o prestanku neto kupnje vrijednosnih papira u okviru hitnog programa kupnje zbog pandemije (engl. Pandemic Emergency Purchase Programme (PEPP)); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe ključnu ulogu bankarskog sektora i kapitalnih tržišta EU-a u financiranju otpornosti, oporavka te zelene i digitalne tranzicije europskog gospodarstva, uključujući osiguranje pristupa zajmovima za MSP-ove; podsjeća da, kako bi mogao obavljati te zadaće, bankarski sektor EU-a mora biti snažan, otporan, dobro reguliran i dobro kapitaliziran; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da će snažna i dobro strukturirana unija tržišta kapitala, zajedno s razvojem bankovne unije, pomoći u postizanju boljih uvjeta za financiranje europskog gospodarstva, za kućanstva i poduzeća koji se i dalje uvelike oslanjaju na bankovne zajmove, u poticanju ulaganja i stvaranja radnih mjesta, istovremeno doprinoseći otpornosti europskog gospodarstva i pospješujući zelenu tranziciju; naglašava da je za dovršetak unije tržišta kapitala potrebno zajamčiti proporcionalnost donesenih pravila i zaštitu privatnih klijenata; pozdravlja zakonske prijedloge za unapređenje unije tržišta kapitala predstavljene 25. studenoga 2021.; poziva Komisiju i europska nadzorna tijela da ocijene potrebu za boljim reguliranjem sektora bankarstva u sjeni, da iznesu zakonske prijedloge, gdje je to primjereno, te da neprestano prate otpornost tržištâ kapitala; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nadzorne prioritete ESB-a za razdoblje 2022. – 2024., koji glase kako slijedi: (1) zdravlje poslije pandemije; (2) otklanjanje strukturnih manjkavosti učinkovitim strategijama digitalizacije i poboljšanim upravljanjem; i (3) odgovor na nove rizike, uključujući klimatske rizike, rizike za okoliš, rizike u području IT-a i kiberrizike; prima na znanje značajne napore koje je bankarski sektor tijekom posljednjih godina uložio u suočavanje s tim izazovima te ostvarene rezultate; u tom kontekstu pozdravlja smanjenje ukupnih udjela neprihodonosnih kredita; ističe da EU i nacionalna nadzorna tijela moraju pomno pratiti rizike tijekom postupnog ukidanja hitnih mjera javne potpore; naglašava važnost opreznog upravljanja rizicima i primjerenog rezerviranja; podsjeća da bi smanjenje rizika, zajedno s podjelom rizika u bankarskom sektoru, doprinijelo bankovnoj uniji koja je stabilnija, snažnija i usmjerenija na gospodarski rast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podupire rad na provedbi pravila trećeg Bazelskog sporazuma (Basel III) koji je u tijeku i u tom kontekstu pozdravlja Komisijin zakonodavni paket za bankarstvo od 27. listopada 2021.; smatra da EU u okviru postupka provedbe mora zajamčiti potpunu usklađenost s bazelskim standardima, uzimajući pritom u obzir načelo proporcionalnosti, te da bi, gdje je to primjereno, trebao poštovati specifičnosti i raznolikost bankarskog sektora EU-a, osiguravajući pritom da banke u EU-u zadrže sposobnost natjecanja s globalnim konkurentima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da se bankarski sektor prilagođava izazovima i mogućnostima koje donosi digitalizacija, čime će se bankama omogućiti da bolje ispunjavaju potrebe klijenata na daljinu, da nude nove proizvode i pružaju mogućnosti za povećanje troškovne učinkovitosti; ističe da je bankarski sektor osobito osjetljiv na prijetnju kibernapada; u tom pogledu pozdravlja ostvareni napredak s prijedlogom uredbe i direktive o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (DORA) i direktive o visokoj zajedničkoj razini kibersigurnosti u Uniji, kojom se izvan snage stavlja Direktiva (EU) 2016/1148 (NIS 2.0), a koji čine temelj regulatornog okvira za olakšavanje borbe bankarskog sektora protiv kiberkriminala; poziva europska nadzorna tijela i ENISA-u da povećaju napore uložene u praćenje i ublažavanje rizika povezanih s trećim stranama izvan EU-a koje pružaju IKT usluge; ističe potrebu za daljnjim ulaganjima i razvojem u svrhu stvaranja inovativnih načina za jačanje kibersigurnosti bankarskog sektora; smatra da bi prednost trebalo dati sigurnosti klijenata, financijskoj stabilnosti i cjelovitosti te tehnološkoj neutralnosti; poziva na promicanje financijske uključivosti, osobito za ranjive skupine s niskom razinom digitalne ili financijske pismenosti; pozdravlja napredak postignut u pogledu paketa o digitalnim financijama; ističe potrebu za time da banke zadrže opsežne bankarske usluge licem u lice, osobito u ruralnim područjima; sa zanimanjem pozdravlja rad na digitalnom euru, koji će funkcionirati uz gotovinu; poziva ESB da tijekom budućeg rada razmotri mogući učinak digitalnog eura na plaćanja, kreditni kapacitet banaka i financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je Memorandum o razumijevanju sklopljen između ESB-a i nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2021., osnova za suradnju između jedinstvenog nadzornog mehanizma i Agencije za financijsko poslovanje Ujedinjene Kraljevine; primjećuje da je Komisija nedavno najavila produljenje valjanosti svoje privremene dozvole, kojom je bankama i upraviteljima fondova u EU-u dopušteno da se koriste uslugama klirinških kuća u UK-u, čime će se izbjeći potencijalni kratkoročni učinci naglog pada; poziva Komisiju da poduzme mjere kojima će se u srednjoročnom smislu omogućiti više poravnanja u EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog neuspjeha u postizanju potpune rodne ravnoteže u financijskim institucijama i tijelima EU-a, a posebno zbog činjenice da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; smatra da bi se odabir kandidata za financijske institucije i tijela EU-a trebao temeljiti na kriterijima zasluga, raznolikosti i sposobnosti tako da institucija ili tijelo u pitanju može djelovati na najučinkovitiji mogući način; poziva vlade te sve institucije i tijela da pruže rodno uravnotežene popise kandidata u užem izboru za sva buduća imenovanja u tijela EU-a i ponavlja svoju obvezu da neće uzimati u obzir popise kandidata na kojima nije ispunjeno načelo rodne uravnoteženosti; duboko žali zbog činjenice da popis kandidata u užem izboru koji Euroskupina razmatra za naredni Upravni odbor Europskog stabilizacijskog mehanizma ne sadržava nijednu kandidatkinju; naglašava da rodna ravnoteža u odborima i radnoj snazi donosi i društvenu i gospodarsku dobit; poziva financijske institucije da redovno ažuriraju svoje politike raznolikosti i uključenosti te da pomažu u poticanju zdravih radnih kultura u kojima se prednost daje uključivosti; |
| --- | --- |

13.

Nadzor

| 14. | poziva ESB, EBA-u i ESRB da pomno prate rizike koje za bankovni sektor predstavlja ruska agresija na Ukrajinu, kao i njezine gospodarske posljedice; ističe potrebu za razmatranjem različitih scenarija i pripremom za različite moguće opcije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi upravljanje kreditnim rizikom, praćenje i smanjenje neprihodonosnih kredita trebali ostati jedan od ključnih prioriteta; pozdravlja činjenicu da je omjer neprihodonosnih kredita u europodručju u prvom tromjesečju 2021. dodatno pao na 2,17 %; primjećuje da je, iako je trenutačno stabilna, potrebno pomno pratiti situaciju s obzirom na postupno ukidanje hitnih mjera; skreće pozornost na važnost usklađenosti s bonitetnim zahtjevima, ranog utvrđivanja neprihodonosnih kredita i proaktivnog upravljanja tim kreditima, kao i primjerenog rezerviranja; ističe potrebu za suradnjom s ranjivim dužnicima, uvažavajući pritom rješenja koja je u tom pogledu uspostavio bankarski sektor tijekom pandemije (kao što je moratorij na otplatu zajmova); pozdravlja donošenje Direktive (EU) 2021/2167 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2021. o pružateljima usluge servisiranja kredita i kupcima kredita (37), kojom će se doprinijeti smanjenju razine neprihodonosnih kredita u bilancama banaka u EU-u i poticati sekundarno tržište za neprihodonosne kredite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje značajnu razinu državnog duga u bilancama brojnih banaka u bankovnoj uniji; prima na znanje rad koji u području rizika države provodi Bazelski odbor za nadzor banaka te naglašava da pitanje regulatornog tretmana izloženosti državnom dugu zahtijeva detaljno razmatranje unutar međunarodnih foruma, uzimajući u obzir posljedice različitih pristupa, te da bi provedba rješenja u EU-u trebala biti u skladu s međunarodnim standardima; vjeruje da bi potencijalno rješenje trebalo biti uravnoteženo i da bi se njime trebalo zajamčiti pravedno postupanje sa svim državama članicama EU-a, osiguravajući pritom dostatnu likvidnost na tržištima državnim dužničkim vrijednosnim papirima; ističe da bi uspostava sigurne imovine EU-a mogla pomoći u ublažavanju sustava negativnih povratnih informacija između država i domaćih bankarskih sektora; u tom kontekstu pozdravlja uspostavu instrumenta Next Generation EU, kojim se pruža niskorizična europska imovina; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da prijelaz na ugljično neutralno gospodarstvo donosi golem potencijal za gospodarski rast u čitavom rasponu različitih sektora; primjećuje da su za takav prijelaz potrebna golema ulaganja iz javnog i privatnog sektora, ali i da će, kako je primijetio ESB, njegov trošak biti manji nego cijena nedjelovanja; naglašava važnost bankarskog sektora u pružanju pomoći financiranju prijelaza na ugljično neutralno gospodarstvo i osiguranju toga da EU može ispuniti svoje obveze u pogledu zaštite okoliša; traži od banaka da ta pitanja uključe u svoje planove za tranziciju; ističe važnost Uredbe o taksonomiji (38) u takvom pothvatu i da bi njezina provedba trebala biti dosljedna s ciljevima Pariškog sporazuma i europskog zelenog plana; zabrinut je zbog činjenice da bi klimatski rizici kojima su izložene bilance banki tijekom vremena mogle uzrokovati financijske poteškoće za banke; smatra da bi te rizike trebalo smanjiti kako bi se spriječilo propadanje banaka; poziva na pružanje jasnih smjernica bankama u tom pogledu, na temelju pouzdanih gospodarskih podataka; pozdravlja nastojanja jedinstvenog nadzornog mehanizma da pruži smjernice i pojašnjenja bankama o samoprocjeni rizika povezanih s klimom i okolišem; podsjeća da je ESB 2021. zaključio svoju prvu opsežnu procjenu banaka u EU-u u pogledu upravljanja rizicima povezanima s klimom i okolišem i pozdravlja obvezu ESB-a o provedbi testiranja otpornosti na stres u 2022., što predstavlja važan element u suzbijanju rizika povezanog s klimom; poziva na to da takvi testovi budu utemeljeni na realnim podatcima i pretpostavkama; zabrinut je zbog povećanja broja neprihodonosnih kredita zbog bezvrijednih ulaganja u fosilna goriva; poziva na rano prepoznavanje takve rizične imovine i proaktivno upravljanje njome; potiče jedinstveni sanacijski mehanizam da nastavi s radom u tom smjeru i da ojača taj rad; poziva na primjereno uključivanje okolišnih i tranzicijskih rizika u modele za kreditni rejting; ističe potrebu za daljnjim poboljšanjima u načinu na koji banke objavljuju rizike povezane s klimom i okolišem, kao i za poboljšanjima u načinu na koji subjekti objavljuju strategije za tranziciju radi olakšavanja procjene rizika koju provode banke i nadzorna tijela; poziva banke da prilikom ocjenjivanja svojih klimatskih rizika primijene načelo „dvostrukog aspekta materijalnosti”; ističe važnost jasnog zakonodavstva u svrhu sprječavanja manipulativnog zelenog marketinga; primjećuje nove izazove, rizike i mogućnosti za bankarski sektor povezane sa zelenom tranzicijom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na to da bi pri procjeni trenutačnog stanja banaka trebalo uzeti u obzir utjecaj posebnih mjera koje su tijekom pandemije provele vlade pojedinačnih država članica; prima na znanje Reviziju financijske stabilnosti od 17. studenoga 2021. koju je provela Europska središnja banka, a u kojoj je navedeno da se potpuni učinci pandemije na kvalitetu bankovne imovine možda neće osjetiti još dvije godine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se kamatne stope koje se nude kućanstvima i MSP-ovima izrazito razlikuju po državama članicama; potiče Komisiju i nadzorna tijela za bankarstvo da razmotre mjere za smanjivanje opterećenja na nositeljima hipotekarnih kredita i MSP-ovima u državama članicama s višim stopama kreditiranja kako bi se zajamčilo da svi građani i poduzeća imaju pristup prijeko potrebnom kapitalu po poštenim i konkurentnim cijenama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje da tijekom posljednjih godina u bankarskom sektoru u Europi postoji trend povećane konsolidacije te da se čini da će aktivnost spajanja i stjecanja u sektoru bankarstva u Europi u 2021. premašiti razine iz 2019. i 2020. zbog različitih čimbenika, uključujući troškovni pritisak, niske kamatne stope i digitalizaciju (39); primjećuje moguće koristi od konsolidacije u sektoru bankarstva, uključujući suočavanje s niskom profitabilnošću, prekoračivanjem kapaciteta i rascjepkanošću sektora bankarstva, ali također prepoznaje moguće negativne učinke konsolidacije i izazove koje za nadzorna tijela za bankarstvo predstavljaju velike sistemski važne institucije, čiji mogući problemi mogu utjecati na financijsku stabilnost u brojnim područjima nadležnosti; pozdravlja smjernice ESB-a za nadzorni pristup konsolidaciji u sektoru bankarstva, u kojima su utvrđena nadzorna očekivanja u pogledu projekata konsolidacije (40); ističe koristi od diversificiranog i konkurentnog bankarskog sektora u Europi koji obuhvaća banke s različitim poslovnim modelima i pravnim strukturama te banke različitih veličina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje probleme i izazove povezane s pitanjima matične države i države domaćina; primjećuje da su za jačanje prekogranične integracije i omogućivanje veće fleksibilnosti u tokovima kapitala između bankarskih grupacija, uz poštovanje profila rizičnosti podružnica, potrebne vjerodostojne i djelotvorne zaštitne mjere za države članice domaćine, osobito kako bi se osiguralo da će se značajnim podružnicama pružati potpora u teškim situacijama; ističe da je dovršetak bankovne unije od presudne važnosti za rješavanje pitanja povezanih s matičnom državom i državom domaćinom; ističe potrebu za poboljšanjima u prekograničnom pružanju usluga u svrhu uspostave bankarskog sektora koji zaista obuhvaća čitavi EU te kako bi se poboljšala njegova konkurentnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe potrebu za jedinstvenim tržištem za maloprodajne financijske usluge koje dobro funkcionira; poziva Komisiju da procijeni prepreke i poteškoće koje nastaju za potrošače kad prekogranično koriste proizvode namijenjene potrošačima poput hipotekarnih zajmova i da predloži rješenja kako bi se osiguralo da potrošači imaju koristi od prekograničnih maloprodajnih financijskih usluga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | budući da postojeći okvir i dalje sadržava nekoliko nedostataka, ističe potrebu za učinkovitim nadzorom nad suzbijanjem pranja novca; žali zbog činjenice da neke države članice još nisu prenijele Direktivu o sprečavanju pranja novca V (41) i podsjeća na potrebu za boljom koordinacijom financijsko-obavještajnih jedinica u Europi; ističe da banke djeluju kao nadzornici u borbi protiv pranja novca, zbog čega moraju uspostaviti čvrste okvire za upravljanje rizicima te moraju biti podvrgnute djelotvornom nadzoru, te naglašava potrebu za suradnjom i koordinacijom između tijela za bonitetni nadzor, nadzornih tijela za sprečavanje pranja novca i financijsko-obavještajnih jedinica; primjećuje napore koje je ESB tijekom posljednje dvije godine uložio u poboljšanje razmjene informacija između jedinstvenog sanacijskog mehanizma i nadzornih tijela za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma; pozdravlja činjenicu da je Komisija donijela paket za borbu protiv pranja novca te poziva na brzo postizanje suglasnosti o svim prijedlozima; osobito pozdravlja prijedlog o uspostavi novog europskog nadzornog tijela za borbu protiv pranja novca (AMLA), koje će izravno nadzirati određene banke i koordinirati način na koji nadležna tijela država članica provode pravila za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma; naglašava da AMLA, kako bi uistinu bila djelotvorna, mora raspolagati dostatnim resursima; naglašava važnost snažnog okvira za sprečavanje pranja novca u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu i u svrhu osiguranja učinkovitnosti sankcija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja povećane standarde transparentnosti u nadzoru banaka, primjerice u pogledu ishoda nadzorne revizije i postupka ocjenjivanja, čime se može ojačati povjerenje u tržišta kapitala i financijska tržišta i zajamčiti dosljedan tretman u različitim državama članicama; žali zbog činjenice da države članice ne primjenjuju zahtjeve za evaluaciju u vezi s poslovnim ugledom i stručnošću članova upravnih tijela kreditnih institucija na ujednačen način; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da bi krajnji korisnici bankovne unije trebali biti potrošači i poduzeća u realnom gospodarstvu; naglašava važnost jačanja zaštite potrošača i ulagatelja od zlouporabe, štetnih praksi i štetnih proizvoda; poziva na osiguranje pristupa prekograničnim maloprodajnim financijskim uslugama za potrošače; primjećuje da se, unatoč snažnim pravilima EU-a za zaštitu potrošača, nacionalna pravila kojima se provode zahtjevi EU-a za zaštitu potrošača razlikuju unutar bankovne unije, zbog čega je potrebno daljnje usklađivanje; |
| --- | --- |

25.

Sanacija

| 26. | pozdravlja aktivnosti koje je Jedinstveni sanacijski odbor proveo tijekom 2021.; pozdravlja činjenicu da su banke u nadležnosti Odbora općenito ostvarile dobar napredak prema provedivosti sanacije i jačanju sposobnosti da pokriju gubitke; prima na znanje program rada Jedinstvenog sanacijskog odbora za predstojeće godine, koji uključuje omogućivanje djelotvorne sanacije svih banaka u okviru SRB-a do 2023.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na važnu ulogu jedinstvenog sanacijskog mehanizma u pogledu pružanja stabilnosti i jasnoće za bankarski sektor, ulagatelje i potrošače te zaštite poreznih obveznika; pozdravlja uvođenje zaštitnog mehanizma u jedinstveni fond za sanaciju 2022., dvije godine prije nego što je to prvotno predviđeno, u obliku obnovljive kreditne linije Europskog stabilizacijskog mehanizma, čime će se pružiti sigurnosna mreža za sanacije banaka u bankovnoj uniji; naglašava važnost jedinstvenog fonda za sanaciju u jačanju okvira za krizno upravljanje te smatra da fond predstavlja značajan korak prema dovršetku bankovne unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja mjere koje je Jedinstveni sanacijski odbor poduzeo u pogledu Sberbanka; ističe potrebu za brzim i odgovarajućim odgovorom u slučaju značajnog rizika za bankarski sektor i financijsku stabilnost EU-a uzrokovanog posljedicama ruske agresije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podržava preispitivanje i pojašnjenje kriterija za ocjenjivanje javnog interesa kako bi primjena jedinstvenog sanacijskog mehanizma bila dosljednija i predvidljivija te kako bi bila utemeljena na nepristranim pragovima; poziva na provedbu studije o potrebi za usklađivanjem određenih aspekata prava o nesolventnosti, također u pogledu utvrđivanja stanja koje je protučinjenično nesolventnosti tijekom postupka sanacije, u svrhu usklađivanja poticaja i osiguranja jednakih uvjeta; primjećuje da je važno da Jedinstveni sanacijski odbor primijeni proporcionalni pristup za banke kako bi utvrdile svoj minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL); ističe da, kako bi sanacijski planovi bili u potpunosti usklađeni s pravnim zahtjevima, Jedinstveni sanacijski odbor mora pružiti sveobuhvatnu procjenu provedivosti sanacije svake banke; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podržava ideju da se u okviru za krizno upravljanje razmotri uloga planova za oporavak i sanaciju grupa kako bi kalibriranje MREL-a i doprinosi banaka raznim sigurnosnim mrežama bili uistinu utemeljeni na rizicima, odražavajući vjerojatnost i značaj korištenja tih sigurnosnih mreža u sklopu preferirane strategije za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznaje da je moguće da alternativne mjere u sklopu sustavâ osiguranja depozita za financiranje prijenosa depozita imaju važnu ulogu u slučajevima nesolventnosti, osobito za male i srednje banke, sve dok podliježu istim uvjetima kao i prijenosi depozita u okviru sanacije i sve dok nisu štetne po zaštitu deponenata te sve dok sustav osiguranja depozita ima dovoljno sredstava, na način da smanjuju doprinos poreznih obveznika i rušenje vrijednosti na najmanju moguću mjeru i osiguravaju financijsku stabilnost, te da bi se njima, u drugim slučajevima, mogao premostiti jaz između preduvjeta sanacije od 8 % za pristup sanacijskom fondu i stvarne sposobnosti banke da pokrije gubitke, isključujući depozite koji su namijenjeni za prijenos; naglašava da bi takve intervencije trebale ovisiti o strogoj primjeni testiranja za utvrđivanje najnižeg troška; stoga poziva Komisiju da pojasni načelo najnižeg troška i uvjete za korištenje sredstava iz sustava osiguranja depozita; međutim, ističe da bi u tim slučajevima moglo biti potrebno preispitati pravila o državnim potporama kako bi se očuvao usklađen okvir; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podržava izmjenu pravila o državnim potporama, uključujući Komunikaciju Komisije o bankarstvu od 30. srpnja 2013. (42), kako bi se zajamčila njihova dosljednost s okvirom jedinstvenog sanacijskog mehanizma te kako bi se smanjile nedosljednosti između pravila o državnim potporama u području potpore za likvidaciju i sustava za sanaciju iz Direktive o oporavku i sanaciji banaka (43) (BRRD); naglašava da bi jedan od ciljeva tog ažuriranja trebalo biti omogućivanje brzih i djelotvornih intervencija u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma ili alternativnog režima likvidacije te smanjivanje poticaja za izbjegavanje sanacije ili likvidacije, uz zadržavanje konkuretnosti i cjelovitosti bankovne unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja privremeni sporazum Vijeća i Parlamenta o prijedlogu o „lančanoj” strukturi kao sredstvu za poboljšavanje okvira za sanaciju i uspostavu jednakih uvjeta u pogledu nadzora za različite sanacijske strategije; |
| --- | --- |

33.

Osiguranje depozita

| 34. | podsjeća da jedinstveni nadzorni mehanizam i jedinstveni sanacijski mehanizam djeluju u bankovnoj uniji, dok se sustavi osiguranja depozita trenutačno provode i financiraju na nacionalnoj razini; ističe da je cilj provedbe Direktive o sustavima osiguranja depozita, kojom se jamči do 100 000 eura u bankovnim depozitima, pružiti minimalnu osnovu za zaštitu deponenata; ističe važnost toga da deponenti u cijeloj bankovnoj uniji uživaju istu razinu djelotvorne zaštite kad je riječ o njihovoj štednji, neovisno o lokaciji njihove banke; naglašava da bi se EDIS-om poboljšala zaštita deponenata u EU-u i ojačalo njihovo povjerenje u bankarski sektor te bi se pridonijelo jačanju bankovne unije smanjivanjem veza između banaka i država; pozdravlja uključivanje prijedloga uredbe o uspostavi EDIS-a u Zajedničku izjavu institucija o ključnim zakonodavnim prioritetima za 2022.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da je Parlament suzakonodavac za zakonodavstvo o EDIS-u i da je potrebno uzeti u obzir stajalište Parlamenta o tom pitanju; pozdravlja obnovljene napore Euroskupine u postizanje napretka u području bankovne unije u svrhu postizanja dogovora o različitim djelovanjima i dokumentaciji, uključujući EDIS; ponavlja da je Parlament predan radu na postizanju dogovora o EDIS-u i daljnjem pružanju potpore nastavku napora za nužno smanjenje rizika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje izjavu o kojoj je Euroskupina postigla suglasnost na svojem sastanku održanom 16. prosinca 2021., u kojoj ponavlja svoju potpunu političku predanost bankovnoj uniji, i poziva na plan rada s utvrđenim rokovima za dovršetak bankovne unije; traži da ga se obavješćuje o raspravama u tijeku na razini Euroskupine i Radne skupine na visokoj razini o EDIS-u; žali zbog činjenice da države članice nastavljaju djelovati izvan okvira EU-a, čime narušavaju ulogu Parlamenta kao suzakonodavca za zakonodavstvo u području EDIS-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava važnost proporcionalnosti rizika doprinosa sustavima osiguranja depozita; upozorava da bi kao posljedica nedostataka pristupa na temelju rizika mogli nastati moralni rizik i rizik ostvarenja nezaslužene koristi, što bi dovelo do toga da se konzervativnim poslovnim modelima subvencioniraju špekulativni; naglašava da doprinosi budućem EDIS-u također moraju biti razmjerni riziku; ukazuje na to da se idiosinkratični rizici i dalje razlikuju među institucijama u bankovnoj uniji; ponavlja potrebu da svi članovi bankovne unije prenesu Direktivu o oporavku i sanaciji banaka i Direktivu o sustavima osiguranja depozita kako bi se osiguralo ujednačeno smanjenje rizika u cijeloj bankovnoj uniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da bi se daljnjim usklađivanjem sustavâ osiguranja depozita trebala ojačati financijska stabilnost bankovnog sustava EU-a i uzeti u obzir jasna pravila za sudjelovanje ili nesudjelovanje država članica izvan europodručja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podržava ažuriranje okvira za krizno upravljanje; ističe da bi se predviđenim ciljanim prilagodbama trebala postići veća dosljednost, vjerodostojnost i djelotvornost sustava kriznog upravljanja; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj središnjoj banci, svim bankama članicama Europskog sustava središnjih banaka, Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo i Jedinstvenom sanacijskom odboru. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  SL C 132, 24.3.2022., str. 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.en.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory_ priorities2022~0f890c6b70.hr.html

(5)  SL C 395, 29.9.2021., str. 72.

(6)  SL C 395, 29.9.2021., str. 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_hr

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_hr

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_hr

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU (2022)703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458. en.pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107~564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climateriskfinancials tability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report%202020 _Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9%20monitoring%20report.pdf

(22)  SL C 437, 18.12.2020., str. 1.

(23)  SL C 23, 21.1.2021., str. 105.

(24)  SL C 494, 8.12.2021., str. 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publication s/Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA(2021 )689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA(2021 )659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA(2021 )689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA(2021 )689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI(2021) 659632_EN.pdf

(35)  Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.).

(36)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

(37)  SL L 438, 8.12.2021., str. 1.

(38)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for- european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112~92 0b511a1c.en.html

(41)  Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 43.).

(42)  SL C 216, 30.7.2013., str. 1.

(43)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

---

srijeda, 6. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za 2021. (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane,

| — | uzimajući u obzir prvi sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 5. i 6. studenoga 2015. te drugi sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 17. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 5. i 6. studenoga 2015. te drugi sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 17. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir treći sastanak Vijeća Europske unije i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 13. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treći sastanak Vijeća Europske unije i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 13. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir četvrti sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 7. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrti sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 7. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev BiH za članstvo u Europskoj uniji od 15. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev BiH za članstvo u Europskoj uniji od 15. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njoj priloženu Deklaraciju iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njoj priloženu Deklaraciju iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan u Zagrebu 6. svibnja 2020. i izjavu s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održan u Zagrebu 6. svibnja 2020. i izjavu s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., uključujući Izjavu o zajedničkom regionalnom tržištu i Izjavu o zelenom programu za zapadni Balkan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., uključujući Izjavu o zajedničkom regionalnom tržištu i Izjavu o zelenom programu za zapadni Balkan,

| — | uzimajući u obzir osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa održan 5. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa održan 5. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana koji se održao u Brdu kod Kranja 6. listopada 2021. te izjavu s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana koji se održao u Brdu kod Kranja 6. listopada 2021. te izjavu s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2021/1923 od 4. studenoga 2021. o mjeri pomoći u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za potporu izgradnji kapaciteta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2021/1923 od 4. studenoga 2021. o mjeri pomoći u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za potporu izgradnji kapaciteta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. listopada 2021. o BiH i operaciji EUFOR ALTHEA nakon trećeg strateškog preispitivanja te operacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. listopada 2021. o BiH i operaciji EUFOR ALTHEA nakon trećeg strateškog preispitivanja te operacije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2021. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2021. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. i 25. ožujka 2022. o dugotrajnoj političkoj krizi u Bosni i Hercegovini i potrebi da čelnici u toj zemlji pokažu snažnu predanost brzom dovršetku ustavne i izborne reforme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. i 25. ožujka 2022. o dugotrajnoj političkoj krizi u Bosni i Hercegovini i potrebi da čelnici u toj zemlji pokažu snažnu predanost brzom dovršetku ustavne i izborne reforme,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2019.” (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2019.” (COM(2019)0260),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Mišljenje Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji” (COM(2019)0261) i priloženo analitičko izvješće (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Mišljenje Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji” (COM(2019)0261) i priloženo analitičko izvješće (SWD(2019)0222),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0608),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.(COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.(COM(2021)0170),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje trgovine ljudima za razdoblje 2021. – 2025. (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje trgovine ljudima za razdoblje 2021. – 2025. (COM(2021)0171),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0664) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2021.” (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0664) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2021.” (SWD(2021)0291),

| — | uzimajući u obzir Izvješće stručnjaka o pitanjima vladavine prava u Bosni i Hercegovini od 5. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće stručnjaka o pitanjima vladavine prava u Bosni i Hercegovini od 5. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje o ustavnoj situaciji u Bosni i Hercegovini i ovlastima visokog predstavnika koje je Venecijanska komisija usvojila na 62. plenarnom zasjedanju (Venecija, 11. i 12. ožujka 2005.), te naknadne preporuke Venecijanske komisije u vezi s ustavnim pitanjima u Bosni i Hercegovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje o ustavnoj situaciji u Bosni i Hercegovini i ovlastima visokog predstavnika koje je Venecijanska komisija usvojila na 62. plenarnom zasjedanju (Venecija, 11. i 12. ožujka 2005.), te naknadne preporuke Venecijanske komisije u vezi s ustavnim pitanjima u Bosni i Hercegovini,

| — | uzimajući u obzir Zbirku mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o stabilnosti izbornog zakona od 14. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zbirku mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o stabilnosti izbornog zakona od 14. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir mjerodavne presude Europskog suda za ljudska prava u korist tužitelja, uključujući predmete Azre Zornić, Derva Sejdića i Jakoba Fincija, među ostalima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjerodavne presude Europskog suda za ljudska prava u korist tužitelja, uključujući predmete Azre Zornić, Derva Sejdića i Jakoba Fincija, među ostalima,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella i povjerenika za susjedstvo i proširenje Olivera Várhelyija od 21. prosinca 2020. o održavanju lokalnih izbora u Mostaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella i povjerenika za susjedstvo i proširenje Olivera Várhelyija od 21. prosinca 2020. o održavanju lokalnih izbora u Mostaru,

| — | uzimajući u obzir 60. i prethodna izvješća visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu upućena glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 60. i prethodna izvješća visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu upućena glavnom tajniku Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2604 (2021) Vijeća sigurnosti UN-a od 3. studenoga 2021. o stanju u Bosni i Hercegovini kojom se produljuje mandat vojne operacije Europske unije u Bosni i Hercegovini (EUFOR ALTHEA) do studenoga 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2604 (2021) Vijeća sigurnosti UN-a od 3. studenoga 2021. o stanju u Bosni i Hercegovini kojom se produljuje mandat vojne operacije Europske unije u Bosni i Hercegovini (EUFOR ALTHEA) do studenoga 2022.,

| — | uzimajući u obzir odluku vlasti SAD-a od 5. siječnja 2022. o uvođenju sankcija srpskom članu predsjedništva Bosne i Hercegovine kao odgovor na njegove koruptivne aktivnosti i stalne prijetnje stabilnosti i teritorijalnoj cjelovitosti Bosne i Hercegovine te vlasti Ujedinjene Kraljevine od 11. travnja 2022. o uvođenju sankcija srpskom članu predsjedništva Bosne i Hercegovine i predsjednici entiteta Republike Srpske zbog njihovih destabilizirajućih aktivnosti u Bosni i Hercegovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku vlasti SAD-a od 5. siječnja 2022. o uvođenju sankcija srpskom članu predsjedništva Bosne i Hercegovine kao odgovor na njegove koruptivne aktivnosti i stalne prijetnje stabilnosti i teritorijalnoj cjelovitosti Bosne i Hercegovine te vlasti Ujedinjene Kraljevine od 11. travnja 2022. o uvođenju sankcija srpskom članu predsjedništva Bosne i Hercegovine i predsjednici entiteta Republike Srpske zbog njihovih destabilizirajućih aktivnosti u Bosni i Hercegovini,

| — | uzimajući u obzir Politički dogovor o načelima za osiguravanje funkcionalne Bosne i Hercegovine koja napreduje na europskom putu, donesen u Bruxellesu 12. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Politički dogovor o načelima za osiguravanje funkcionalne Bosne i Hercegovine koja napreduje na europskom putu, donesen u Bruxellesu 12. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 23. lipnja 2022. o Ukrajini, zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, zapadnom Balkanu i vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 23. lipnja 2022. o Ukrajini, zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, zapadnom Balkanu i vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica, usvojenu 25. veljače 1991., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica, usvojenu 25. veljače 1991.,

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu s osmog Foruma civilnog društva zapadnog Balkana održanog 1. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu s osmog Foruma civilnog društva zapadnog Balkana održanog 1. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir Poznansku deklaraciju o integraciji Roma iz 2019. u okviru procesa proširenja EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poznansku deklaraciju o integraciji Roma iz 2019. u okviru procesa proširenja EU-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe od 16. svibnja 2005. o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom i financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe od 16. svibnja 2005. o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenih kaznenim djelom i financiranju terorizma,

| — | uzimajući u obzir ustave Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ustave Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o obilježavanju sjećanja na Srebrenicu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o obilježavanju sjećanja na Srebrenicu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o 20. godišnjici Daytonskog mirovnog sporazuma (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o 20. godišnjici Daytonskog mirovnog sporazuma (4),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2021. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2021. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (8),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0188/2022),

| A. | budući da građani BiH teže euroatlantskoj integraciji radi održivog mira, demokracije i blagostanja; budući da je budućnost zapadnog Balkana unutar EU-a i da su građanima zapadnog Balkana, što se odnosi i na građane BiH, ponuđeni izgledi za buduću integraciju u EU, među ostalim i tijekom sastanka na vrhu u Solunu 2003. godine; |
| --- | --- |

A.

budući da građani BiH teže euroatlantskoj integraciji radi održivog mira, demokracije i blagostanja; budući da je budućnost zapadnog Balkana unutar EU-a i da su građanima zapadnog Balkana, što se odnosi i na građane BiH, ponuđeni izgledi za buduću integraciju u EU, među ostalim i tijekom sastanka na vrhu u Solunu 2003. godine;

| B. | budući da su EU i Europski parlament kontinuirano podržavali put BiH prema EU-u i demokratsku preobrazbu Bosne i Hercegovine temeljenu na njezinu strateškom usmjerenju i predanosti europskoj integraciji; budući da pristupanje EU-u zahtijeva angažman svih političkih čelnika, vlasti, institucija i dužnosnika BiH; |
| --- | --- |

B.

budući da su EU i Europski parlament kontinuirano podržavali put BiH prema EU-u i demokratsku preobrazbu Bosne i Hercegovine temeljenu na njezinu strateškom usmjerenju i predanosti europskoj integraciji; budući da pristupanje EU-u zahtijeva angažman svih političkih čelnika, vlasti, institucija i dužnosnika BiH;

| C. | budući da je EU najveći trgovinski i investicijski partner BiH i najveći pružatelj financijske pomoći toj zemlji, posebno u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III); |
| --- | --- |

C.

budući da je EU najveći trgovinski i investicijski partner BiH i najveći pružatelj financijske pomoći toj zemlji, posebno u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III);

| D. | budući da napredak BiH na putu pristupanja EU-u ovisi o ispunjavanju 14 ključnih prioriteta navedenih u mišljenju Komisije o njezinu zahtjevu za članstvo u EU-u i budući da bi pomoć EU-a trebala biti usmjerena na rješavanje ustrajnog nedostatka napretka partnerskih tijela u BiH u tom pogledu; |
| --- | --- |

D.

budući da napredak BiH na putu pristupanja EU-u ovisi o ispunjavanju 14 ključnih prioriteta navedenih u mišljenju Komisije o njezinu zahtjevu za članstvo u EU-u i budući da bi pomoć EU-a trebala biti usmjerena na rješavanje ustrajnog nedostatka napretka partnerskih tijela u BiH u tom pogledu;

| E. | budući da se vjerodostojnost procesa proširenja temelji na jasnom napretku u ključnim područjima vladavine prava i reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, sigurnosti, temeljnih prava, demokratskih institucija, reforme javne uprave te gospodarskog razvoja i konkurentnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da se vjerodostojnost procesa proširenja temelji na jasnom napretku u ključnim područjima vladavine prava i reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, sigurnosti, temeljnih prava, demokratskih institucija, reforme javne uprave te gospodarskog razvoja i konkurentnosti;

| F. | budući da se nasljeđe Daytonskog mirovnog sporazuma mora poštovati; |
| --- | --- |

F.

budući da se nasljeđe Daytonskog mirovnog sporazuma mora poštovati;

| G. | budući da visoki predstavnik međunarodne zajednice i Ured visokog predstavnika (OHR) u skladu s Prilogom 10. Daytonskom mirovnom sporazumu i dalje imaju zadaću nadgledati provedbu civilnih aspekata mirovnih sporazuma do završetka programa 5+2 utvrđenog 2008.; |
| --- | --- |

G.

budući da visoki predstavnik međunarodne zajednice i Ured visokog predstavnika (OHR) u skladu s Prilogom 10. Daytonskom mirovnom sporazumu i dalje imaju zadaću nadgledati provedbu civilnih aspekata mirovnih sporazuma do završetka programa 5+2 utvrđenog 2008.;

| H. | budući da Europska unija od 2004. provodi vojnu operaciju u Bosni i Hercegovini – EUFOR ALTHEA – čiji je zadatak provesti izvršni mandat Vijeća sigurnosti UN-a radi pružanja potpore vlastima u održavanju sigurnog okruženja; budući da bi operaciju EUFOR ALTHEA trebalo dodatno ojačati kako bi uistinu bila djelotvorna; budući da postoji stvaran rizik da Vijeće sigurnosti UN-a toj operaciji ne produlji mandat; |
| --- | --- |

H.

budući da Europska unija od 2004. provodi vojnu operaciju u Bosni i Hercegovini – EUFOR ALTHEA – čiji je zadatak provesti izvršni mandat Vijeća sigurnosti UN-a radi pružanja potpore vlastima u održavanju sigurnog okruženja; budući da bi operaciju EUFOR ALTHEA trebalo dodatno ojačati kako bi uistinu bila djelotvorna; budući da postoji stvaran rizik da Vijeće sigurnosti UN-a toj operaciji ne produlji mandat;

| I. | budući da su OHR i EUFOR ALTHEA ključni za očuvanje mira, sigurnosti i stabilnosti u BiH i regiji te za provedbi Daytonskog mirovnog sporazuma, u skladu sa svojim mandatima; |
| --- | --- |

I.

budući da su OHR i EUFOR ALTHEA ključni za očuvanje mira, sigurnosti i stabilnosti u BiH i regiji te za provedbi Daytonskog mirovnog sporazuma, u skladu sa svojim mandatima;

| J. | budući da je visoki predstavnik iskoristio bonske ovlasti i suspendirao zakon entiteta Republike Srpske o nepokretnoj imovini; |
| --- | --- |

J.

budući da je visoki predstavnik iskoristio bonske ovlasti i suspendirao zakon entiteta Republike Srpske o nepokretnoj imovini;

| K. | budući da su snažni međunarodni nadzorni mehanizmi uspostavili visok stupanj odgovornosti međunarodne zajednice, uključujući EU, u pogledu demokratskog funkcioniranja te prosperitetne i mirne budućnosti BiH; |
| --- | --- |

K.

budući da su snažni međunarodni nadzorni mehanizmi uspostavili visok stupanj odgovornosti međunarodne zajednice, uključujući EU, u pogledu demokratskog funkcioniranja te prosperitetne i mirne budućnosti BiH;

| L. | budući da bi prema Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i temeljnim slobodama svi građani BiH na cijelom državnom području BiH trebali uživati jednaka prava i obveze, bez obzira na njihovo etničko podrijetlo; budući da je ta zemlja preuzela međunarodne i domaće obveze za okončanje sustavne diskriminacije na temelju etničke pripadnosti i prebivališta i osiguravanje jednakosti pred zakonom, poštujući pritom ustavni poredak zemlje, koji treba u potpunosti uskladiti s europskim standardima i načelima; |
| --- | --- |

L.

budući da bi prema Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i temeljnim slobodama svi građani BiH na cijelom državnom području BiH trebali uživati jednaka prava i obveze, bez obzira na njihovo etničko podrijetlo; budući da je ta zemlja preuzela međunarodne i domaće obveze za okončanje sustavne diskriminacije na temelju etničke pripadnosti i prebivališta i osiguravanje jednakosti pred zakonom, poštujući pritom ustavni poredak zemlje, koji treba u potpunosti uskladiti s europskim standardima i načelima;

| M. | budući da je od ključne važnosti osigurati adekvatno raznovrsnu zastupljenost na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

M.

budući da je od ključne važnosti osigurati adekvatno raznovrsnu zastupljenost na svim razinama upravljanja;

| N. | budući da BiH tek treba provesti veliki broj presuda Europskog suda za ljudska prava u korist diskriminiranih građana BiH; budući da te presude svim građanima BiH omogućuju da uistinu ostvare svoja temeljna građanska i politička prava; |
| --- | --- |

N.

budući da BiH tek treba provesti veliki broj presuda Europskog suda za ljudska prava u korist diskriminiranih građana BiH; budući da te presude svim građanima BiH omogućuju da uistinu ostvare svoja temeljna građanska i politička prava;

| O. | budući da bi ustavnim i izbornim promjenama trebalo ojačati položaj BiH kao multietničke, uključive i demokratske države te ukloniti diskriminaciju i korupciju iz izbornog sustava; |
| --- | --- |

O.

budući da bi ustavnim i izbornim promjenama trebalo ojačati položaj BiH kao multietničke, uključive i demokratske države te ukloniti diskriminaciju i korupciju iz izbornog sustava;

| P. | budući da se pravni okvir BiH mora revidirati u svjetlu međunarodne sudske prakse; |
| --- | --- |

P.

budući da se pravni okvir BiH mora revidirati u svjetlu međunarodne sudske prakse;

| Q. | budući da je tranzicija BiH iz Daytonskog mirovnog sporazuma u okvir EU-a preduvjet za očuvanje suvereniteta te zemlje i omogućavanje njezine demokratske preobrazbe; |
| --- | --- |

Q.

budući da je tranzicija BiH iz Daytonskog mirovnog sporazuma u okvir EU-a preduvjet za očuvanje suvereniteta te zemlje i omogućavanje njezine demokratske preobrazbe;

| R. | budući da prema istraživanjima UN-a 47 % građana BiH u dobi od 18 do 29 godina razmišlja o odlasku u inozemstvo, bilo privremeno ili trajno, zato što su razočarani nedostatkom perspektive u svojoj zemlji; budući da prema izvješću Fonda Ujedinjenih naroda za stanovništvo svake godine BiH u prosjeku napusti između 50 000 i 55 000 ljudi, uglavnom kvalificiranih radnika i stručnjaka; |
| --- | --- |

R.

budući da prema istraživanjima UN-a 47 % građana BiH u dobi od 18 do 29 godina razmišlja o odlasku u inozemstvo, bilo privremeno ili trajno, zato što su razočarani nedostatkom perspektive u svojoj zemlji; budući da prema izvješću Fonda Ujedinjenih naroda za stanovništvo svake godine BiH u prosjeku napusti između 50 000 i 55 000 ljudi, uglavnom kvalificiranih radnika i stručnjaka;

| S. | budući da su, službeno ili neslužbeno, veličanje osuđenih ratnih zločinaca te segregacija i diskriminacija na temelju etničke ili vjerske pripadnosti u suprotnosti sa samom biti europskog projekta; budući da je potrebno učinkovito zabraniti nijekanje holokausta, genocida, ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

S.

budući da su, službeno ili neslužbeno, veličanje osuđenih ratnih zločinaca te segregacija i diskriminacija na temelju etničke ili vjerske pripadnosti u suprotnosti sa samom biti europskog projekta; budući da je potrebno učinkovito zabraniti nijekanje holokausta, genocida, ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti;

| T. | budući da se BiH trenutačno suočava s najvećom nestabilnošću od rata koji je trajao od 1992. do 1995.; budući da određeni politički vođe entiteta Republike Srpske u BiH koriste huškačku retoriku i provode destabilizirajuće aktivnosti u cilju pripreme povlačenja iz državnih institucija (uključujući vojnih snaga, poreznog sustava i pravosuđa) i uspostave neovisnih tijela, što predstavlja kršenje Daytonskog mirovnog sporazuma; budući da određeni strani politički akteri aktivno podupiru disruptivne i secesionističke aktivnosti čelništva bosanskih Srba predvođenog Miloradom Dodikom; |
| --- | --- |

T.

budući da se BiH trenutačno suočava s najvećom nestabilnošću od rata koji je trajao od 1992. do 1995.; budući da određeni politički vođe entiteta Republike Srpske u BiH koriste huškačku retoriku i provode destabilizirajuće aktivnosti u cilju pripreme povlačenja iz državnih institucija (uključujući vojnih snaga, poreznog sustava i pravosuđa) i uspostave neovisnih tijela, što predstavlja kršenje Daytonskog mirovnog sporazuma; budući da određeni strani politički akteri aktivno podupiru disruptivne i secesionističke aktivnosti čelništva bosanskih Srba predvođenog Miloradom Dodikom;

| U. | budući da je Vijeće 18. ožujka 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/450 (9) kojom se produljuje postojeći okvir sankcija za pojedince koji podrivaju suverenitet, teritorijalnu cjelovitost i ustavni poredak BiH ili Daytonski mirovni sporazum; |
| --- | --- |

U.

budući da je Vijeće 18. ožujka 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/450 (9) kojom se produljuje postojeći okvir sankcija za pojedince koji podrivaju suverenitet, teritorijalnu cjelovitost i ustavni poredak BiH ili Daytonski mirovni sporazum;

| V. | budući da Vijeće redovito izražava potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti BiH; |
| --- | --- |

V.

budući da Vijeće redovito izražava potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti BiH;

| W. | budući da se zlonamjernim stranim uplitanjem – izravnim i preko posrednika – te dezinformacijama nastoji stvoriti nesuglasje među različitim zajednicama i destabilizirati regiju, posebno u svjetlu ruske invazije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

W.

budući da se zlonamjernim stranim uplitanjem – izravnim i preko posrednika – te dezinformacijama nastoji stvoriti nesuglasje među različitim zajednicama i destabilizirati regiju, posebno u svjetlu ruske invazije na Ukrajinu;

Rad demokratskih institucija

| 1. | naglašava da tempo pristupanja EU-u ovisi o provedbi reformi kojima je cilj zajamčiti pravilno funkcioniranje demokratskih institucija koje se temelji na vladavini prava, dobrom upravljanju i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potiče BiH i sve političke aktere u toj zemlji da iskažu predanost i naprave znatne korake prema članstvu u EU-u ostvarivanjem napretka u području tih 14 ključnih prioriteta, a posebno obnavljanjem neovisnosti pravosuđa, jačanjem vladavine prava i povezanih vrijednosti i načela u svim državnim institucijama, intenziviranjem i pojačavanjem borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, poticanjem i osiguravanjem slobode medija i omogućivanjem okruženja za civilno društvo te zaštitom ranjivim skupina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog toga što je ta zemlja više od 25 godina nakon završetka rata još uvijek suočena s podjelama koje promiču političke elite, pokušajima odcjepljenja i visokom razinom korupcije, što doprinosi velikom odljevu mozgova i demografskom padu zbog nedostatka perspektive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 17. lipnja 2021. i donošenje njegova poslovnika te ističe važnost osiguravanja njegova funkcioniranja uključivim političkim dijalogom i redovitom suradnjom; žali, međutim, zbog nedostatka istinskog angažmana kolega iz BiH u pogledu proaktivne uspostave konstruktivne parlamentarne suradnje, što bi doprinijelo trećem od 14 ključnih prioriteta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe svoju jasnu potporu građansko demokratskoj preobrazbi BiH kroz europsku integraciju na temelju suverenosti i teritorijalne cjelovitosti, koja se temelji na načelima jednakosti i nediskriminacije svih građana BiH, u skladu s Ustavom i odlukama Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu poštovanja nasljeđa Daytonskog mirovnog sporazuma i podsjeća na njegovu svrhu, a to je bilo okončanja rata i očuvanja mira; prima na znanje koncept konstitutivnih naroda, ali naglašava da taj koncept ni na koji način ne bi trebao dovesti do diskriminacije drugih građana ili podrazumijevati dodatna prava za osobe koje se identificiraju s jednom od tih skupina u odnosu na druge građane BiH; osuđuje izjave i prijedloge čiji je cilj podrivanje državnosti i ustavnih vrijednosti BiH te podsjeća da BiH treba riješiti nedostatke svojega ustavnog okvira i uskladiti ga s europskim standardima i načelima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da provedba Daytonskog mirovnog sporazuma uključuje obvezu provedbe odluka visokog predstavnika, ne dovodeći u pitanje provedbu prijeko potrebnih političkih i strukturnih reformi u toj zemlji; ističe da građani i političari u BiH trebaju snažnije preuzeti odgovornost za razvoj te zemlje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava snažnu potporu potpunoj provedbi mandata Ureda visokog predstavnika, uključujući upotrebu bonskih ovlasti kao krajnje sredstvo, ako je to potrebno kako bi se osiguralo potpuno poštovanje Daytonskog sporazuma te suverenitet i integritet BIH; snažno poziva Komisiju, Europsku služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da javno izraze svoju nedvosmislenu potporu punom mandatu visokog predstavnika te da blisko surađuju u cilju pružanja potpore visokom predstavniku u provedbi programa 5+2; poziva sve članice Vijeća sigurnosti UN-a da osiguraju produljenje i kontinuitet mandata Ureda visokog predstavnika kao ključnog uporišta stabilnosti BiH; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nedavnu odluku visokog predstavnika o suspenziji Zakona o nepokretnoj imovini u entitetu Republici Srpskoj i produljenju zabrane raspolaganja državnom imovinom; najoštrije osuđuje svu retoriku mržnje i prijetnje nasiljem usmjerene prema visokom predstavniku, uključujući one izrečene 20. travnja 2022. na mitingu u Banja Luci u prisutnosti čelnika entiteta Republike Srpske; poziva vlasti da spriječe i kazneno gone one koji iznose takve prijetnje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | snažno se protivi svakom štetnom ustupku u pogledu državne i vojne imovine; poziva međunarodne dionike, posebno Komisiju i delegaciju EU-a, da podrže Ured visokog predstavnika i njegovu stručnu skupinu u njihovu radu na pronalaženju održivog rješenja na korist cijele zemlje i svih građana te da odlučnije i vjerodostojnije odgovore na secesionističke aktivnosti čelništva entiteta Republike Srpske; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog zastoja u pregovorima o ustavnoj reformi i reformi izbornog zakona u BiH, kao i zbog nedostatka političke volje da se taj zastoj prevlada te zbog nemogućnosti da se ona provede prije izbora zakazanih za listopad 2022., unatoč više pokušaja EU-a i Sjedinjenih Američkih Država da pomognu u tom pogledu; poziva sve aktere da se pobrinu za to da se izbori održe po planu u listopadu, da pregovorima u dobroj vjeri postignu uravnotežen dogovor u skladu s presudama Europskog suda za ljudska prava i preporukama Venecijanske komisije kako bi se ispunila ustavna obveza demokratskog upravljanja i zajamčili transparentnost, integritet i djelotvornost izbornog procesa brzom provedbom paketa o integritetu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | snažno osuđuje nepoštovanje međunarodnih i nacionalnih normi i obveza, svu retoriku mržnje i disruptivno djelovanje, uključujući povlačenje iz državnih institucija te posljedičnu blokadu i opstrukciju tih institucija, osobito od strane vodstva entiteta Republike Srpske, koji destabiliziraju zemlju, podrivaju njezinu državnost, čime se krše Ustav i Daytonski mirovni sporazum, i sustavno otežavaju odluke o ključnim zakonima i reformama koji su ključni za napredovanje prema integraciji u EU i sprečavaju njihovo donošenje; odbacuje sve pokušaje da se osnuju usporedne paradržavne institucije, kojima se podrivaju državne institucije, ustavni i pravni poredak, neovisnost pravosuđa i suverenost; poziva entitet Republiku Srpsku da odmah povuče i opozove sve takve zakone; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osuđuje zaključke Narodne skupštine Republike Srpske od 10. prosinca 2021. o povlačenju iz institucija na državnoj razini, donošenju Zakona o nepokretnoj imovini koja se koristi za djelovanje javne uprave koji je ta skupština donijela 10. veljače 2022. i činjenicu da je Narodna skupština glasala da se uspostavi zasebno Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće; izražava zabrinutost zbog navoda o ulozi povjerenika za susjedstvo i proširenje u glasovanju Nacionalne skupštine entiteta Republike Srpske o planu za njezino povlačenje iz državnih institucija BiH; podsjeća na obveze povjerenika u pogledu integriteta, diskrecije i neovisnosti, u skladu s kodeksom ponašanja za članove Komisije, te stoga poziva Komisiju da u tom svjetlu ocijeni nedavne aktivnosti povjerenika Várhelyija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva sve aktere u BiH da okončaju višerazinsku blokadu i da se odmah, bezuvjetno, uistinu, u potpunosti i neselektivno vrate na posao u svim državnim institucijama i time okončaju ustrajni politički zastoj u zemlji i ponovno uspostaviti funkcioniranje vlade i tijela u korist svih građana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče EU, njegove države članice i ESVD da, među ostalim u svjetlu ruskog agresivnog rata na Ukrajinu i u svjetlu secesionističkih prijetnji vodstva Republike Srpske koje iskazuje proruske stavove, svoje napore odmah prvenstveno usmjere na osiguravanje sigurnog okruženja i jamčenje srednjoročne i dugoročne sigurnosti u toj zemlji; poziva međunarodnu zajednicu da doprinese pronalaženju sveobuhvatnog rješenja za trenutačnu složenu situaciju u BiH; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da slijede primjer Sjedinjenih Američkih Država i Ujedinjene Kraljevine i da upotrijebe sva sredstva koja su im na raspolaganju, ponajprije ciljane sankcije i obustavu sredstava, protiv destabilizirajućih aktera u toj zemlji, uključujući one koji prijete teritorijalnom poretku BIH, a posebno Milorada Dodika; poziva sve države članice EU-a da osiguraju da Vijeće može donijeti takve sankcije; u tom pogledu žali zbog izmjene postupka donošenja odluka u kontekstu produljenja režima sankcija EU-a za BiH u ožujku 2022.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja politički dogovor postignut u Bruxellesu 12. lipnja 2022.; potiče sve političke aktere u BiH da poštuju taj dogovor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja poziv Europskog vijeća svim političkim čelnicima u BiH, kako je navedeno u njegovim zaključcima od 23. lipnja 2022., da brzo provedu obveze utvrđene u političkom sporazumu od 12. lipnja 2022. i hitno dovrše ustavnu i izbornu reformu, čime će se toj zemlji omogućiti da odlučno napreduje na svojem europskom putu, u skladu s mišljenjem Komisije; |
| --- | --- |

18.

Pomirenje

| 19. | izražava solidarnost s preživjelim žrtvama i obiteljima žrtava ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, raseljavanja, nestanaka, ubojstava, mučenja, seksualnih napada, genocida i etničkog čišćenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da budućnost BiH u EU-u ovisi o održivom i trajnom miru, rješavanju pitanja iz prošlosti i omogućavanju istinskog pomirenja, i među građanima i među političarima na visokoj razini, čime bi se zajamčio demokratski, uključivi, pluralistički i višeetnički ustroj te zemlje; potiče BiH da ubrza učinkovit i nepristran kazneni progon ratnih zločina u skladu s revidiranom Nacionalnom strategijom za ratne zločine; poziva sve vlade, parlamente i političke čelnike u regiji da osnuju Regionalnu komisiju zaduženu za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugih teških povreda ljudskih prava počinjenih u bivšoj Jugoslaviji (REKOM), nadovezujući se na važan rad Koalicije za REKOM; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je potrebno odlučnije pristupiti stalnim izazovima u postupku pomirenja; poziva Komisiju da pruži okvir za dijalog o nasljeđu prošlosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva sve vlasti da poštuju svoje međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava kako bi promicale pomirenje osiguravanjem pristupa istini, pravdi te učinkovitim i neselektivnim odštetama, među ostalim osobama koje su preživjele seksualno nasilje, kao i donošenjem mjera za sprečavanje ponavljanja putem obrazovanja, kulture, zaštite ljudskih prava, institucijske provjere, pomoći u obnovi, socijalnih mjera i pristupa zdravstvenoj skrbi, te da se pobrinu za to da počinitelji ratnih zločina ne mogu obnašati javne dužnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče vlasti da pojačaju suradnju i razmjenu podataka o nestalim osobama i da pruže pravnu zaštitu i zajamče neponovljivost obiteljima civilnih žrtava rata te siguran i održiv povratak izbjeglica i interno raseljenih osoba, potpuno poštovanje njihovih prava i vraćanje njihove imovine, ili naknadu štete za imovinu koja se ne može vratiti, i na nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja napore lokalnih i međunarodnih organizacija, uključujući Međunarodno povjerenstvo za nestale osobe, da se rasvijetli sudbina više od 30 000 osoba nestalih tijekom sukoba 90-ih godina 20. stoljeća na teritoriju bivše Jugoslavije i više od 8 000 žrtava genocida u Srebrenici; podsjeća da se 7 200 osoba još uvijek vodi kao nestale osobe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja i podržava izmjene kaznenog zakona BiH koji je donio visoki predstavnik, a kojim se zabranjuje veličanje ratnih zločinaca i nijekanje genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina, nakon što lokalni akteri nisu usvojili prijedlog izmjena; izražava žaljenje zbog svakog pokušaja neprovedbe te odluke i te pokušaje odbacuje; snažno osuđuje sve oblike povijesnog revizionizma, nijekanja ili umanjivanja važnosti ratnih zločina ili njihova veličanja, uključujući nepostupanje u skladu s odlukama međunarodnih i nacionalnih sudova; traži brzu provedbu tih izmjena te učinkovite istrage i kazneni progon nijekanja genocida; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja da su nijekanje genocida, slavljenje ratnih zločina i ratnih zločinaca te ugrožavanje regionalne stabilnosti i pomirenja u suprotnosti s europskim vrijednostima i težnjama; u tom kontekstu oštro osuđuje provokacije tijekom takozvanog „dana Republike Srpske”9. siječnja 2022. koji je održan u suprotnosti s Ustavom BiH; također osuđuje oskvrnuće partizanskog memorijalnog groblja u Mostaru i poziva vlasti da to temeljito istraže i privedu počinitelje pravdi; |
| --- | --- |

26.

Proces reformi

| 27. | potiče političke aktere u BiH da ostvare napredak u provedbi pravosudnih, izbornih, administrativnih i gospodarskih reformi potrebnih da bi se ta zemlja približila EU-u i da u taj proces uključe civilno društvo; osuđuje sve pokušaje odugovlačenja provedbe tih reformi, čime se usporava pridržavanje BiH kriterija za pristupanje EU-u i ugrožava pristup financiranju EU-a u okviru programa IPA III, koji se mora temeljiti na strogoj uvjetovanosti i ovisi o suradnji različitih tijela vlasti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da se financiranje u okviru instrumenta IPA III mora prilagoditi ili čak obustaviti u slučaju znatnog nazadovanja ili trajnog nedostatka napretka u području vladavine prava i temeljnih prava, što se odnosi i na borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala te na slobodu medija, te poziva Komisiju da izradi smjernice o primjeni tog instrumenta u skladu s preporukama iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda 1/2022; u tom kontekstu poziva EU i zemlje zapadnog Balkana da uspostave okvir za učinkovitu suradnju s Uredom europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nedavnu obustavu projekata Koridora Vc u vrijednosti od 600 milijuna EUR u Republici Srpskoj i podsjeća da će se ta sredstva dodijeliti tek nakon što se predstavnici Republike Srpske u potpunosti vrate u državne institucije; poziva na temeljito preispitivanje i nadzor svih projekata i pomoći koji se sredstvima EU-a financiraju u Republici Srpskoj, što uključuje i makrofinancijsku pomoć, u cilju zamrzavanja izravnog i neizravnog financiranja od kojeg korist imaju vlasti tog entiteta; primjećuje da je njemačka vlada odlučila suspendirati četiri infrastrukturna projekta u Republici Srpskoj u vrijednosti od 105 milijuna EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | duboko žali zbog štete i gubitka života prouzročenih snažnim potresom koji je 22. travnja 2022. pogodio Stolac; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na važnost poštovanja demokratskog načela redovitog održavanja izbora; ističe da je važno da se 2022. po planu održe pošteni, otvoreni, transparentni i uključivi izbori te potiče sve političke aktere da se suzdrže od pozivanja na blokadu izbora i da građanima omoguće da izraze svoj demokratski izbor; poziva na parlamentarno odobrenje zakonodavstva o integritetu izbora; podsjeća i žali zbog činjenice da zbog stalnog kašnjenja u donošenju državnog proračuna sredstva za provedbu izbora nisu bila osigurana na vrijeme; ističe da je održavanje vjerodostojnih izbora i provedba rezultata ključno obilježje demokracije koja dobro funkcionira, kao i preduvjet za bilo koju zemlju koja se želi pridružiti EU-u; pozdravlja odluku Ureda visokog predstavnika od 7. lipnja 2022. da u potpunosti iskoristi svoj mandat kako bi se osigurala temeljna politička prava građana Bosne i Hercegovine na slobodne i poštene izbore donošenjem potrebnog proračuna, s obzirom na to da ga nacionalna tijela nisu donijela; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podupire transparentne i uključive ustavne i izborne reforme radi osiguravanja jednakosti i nediskriminacije svih građana, poboljšanja odgovornosti i preobrazbe BiH u potpuno funkcionalnu i uključivu državu neposrednom provedbom sudskih odluka, mišljenja i preporuka nadležnih domaćih i međunarodnih sudova i tijela kako bi se time osigurao integritet izbornog procesa; ističe da reforme institucija ovise o volji i predanosti političkih čelnika i demokratskoj usmjerenosti institucija u zemlji; prima na znanje transatlantske napore uložene u posredovanje u tom pogledu te osuđuje ometanja i neaktivnost političkih aktera u tom smislu; poziva na preispitivanje i provjeru stečenih iskustava u pogledu pokušaja posredovanja ESVD-a i Delegacije EU-a te poziva ESVD i Delegaciju EU-a da uvijek djeluju u skladu s najvišim demokratskim standardima EU-a; poziva na trajno razmatranje i integraciju prijedloga građana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | duboko žali zbog činjenice da BiH i dalje krši Europsku konvenciju o ljudskim pravima jer nije provela presude Europskog suda za ljudska prava u predmetima Sejdić-Finci, Zornić, Pilav i Šlaku; žali zbog toga što BiH još uvijek nije provela presudu Ustavnog suda Bosne i Hercegovine u predmetu Ljubić; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe važnost provedbe preporuka Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODHIR), Venecijanske komisije i Skupine država protiv korupcije Vijeća Europe (GRECO); |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da bi uključivom izbornom reformom trebalo ukloniti sve oblike nejednakosti, diskriminacije i pristranosti u izbornom procesu te uspostaviti uvjete za izborno natjecanje; podsjeća da bi se to trebalo postići usklađivanjem pravila o registraciji stranaka, osiguravanjem transparentnosti financiranja političkih stranaka te osiguravanjem neovisnosti, odnosno kapaciteta izbornih povjerenstava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva sve dionike da postignu dogovor o reformi izbornog zakona u skladu s presudama Europskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda kako bi se osigurala adekvatna raznovrsnost političke zastupljenosti na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na provedbu dosljednih standarda javne službe u cijeloj zemlji koji se temelje na zaslugama i time omogućivanje pojednostavljene, depolitizirane i odgovorne javne uprave koja može smanjiti negativni učinak sustava pokroviteljskog zapošljavanja koje potiču korupciju; naglašava da ne bi trebalo biti diskriminacije u pogledu mogućnosti da svi građani budu zastupljeni u javnoj sferi; |
| --- | --- |

37.

Gospodarstvo, energetika, okoliš, održivi razvoj i povezivost

| 38. | ističe potrebu za poboljšanjem unutarnje i regionalne gospodarske usklađenosti i povezivosti; pozdravlja europska ulaganja u cestovnu i željezničku infrastrukturu u BiH, odnosno razvoj Koridora Vc koji povezuje središnju Europu s lukom Ploče na jadranskoj obali te naglašava da je potrebno osigurati da se međunarodnim sredstvima za poboljšanje povezivosti smanje razlike te poboljša stanje u cijeloj zemlji, poštujući pritom načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva vlasti da izrade strategije za cijelu zemlju, na poboljšanje strateškog planiranja, financijskog upravljanja te praćenja i evaluacije i uspostavu struktura za kontrolu i reviziju; ističe da je potrebno hitno osigurati odgovornost i transparentnost gospodarstva te zaštititi državna i privatna poduzeća od utjecaja pokroviteljskih i kriminalnih mreža; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče iskorištavanje potencijala digitalizacije za modernizaciju administrativnih, izbornih, pravosudnih, fiskalnih i gospodarskih procesa, što bi pomoglo u rješavanju problema fragmentacije, birokracije, neformalnog gospodarstva, carina i utaje poreza i pranja novca, uz istodobno povećanje konkurentnosti MSP-ova; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja napore EU-a i njegovih država članica, kao i susjednih zemalja u regiji, da pomognu toj zemlji u ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19; naglašava važnost koordiniranog strateškog odgovora na razini cijele zemlje, kojim bi se doprinijelo povećanju jedne od najnižih stopa cijepljenja u Europi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja ukidanje naknada za roaming među šest država zapadnog Balkana; potiče sve relevantne strane da u pregovorima dogovore plan koji bi doveo do ukidanja naknada za roaming između šest država zapadnog Balkana i država članica EU-a; poziva BiH i susjedne zemlje da rade na poboljšanju odnosa i ostvarivanju bezviznog režima između BiH i Kosova; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva vlasti BiH da ulože veće napore u uspostavu zajedničkog regionalnog tržišta radi produbljenja integracija na zapadnom Balkanu te uspostavu i jamčenje slobodnog kretanja osoba, robe, usluga i kapitala u regiji kao korak na putu pristupanja EU-u; naglašava da bi svi programi regionalne gospodarske suradnje na zapadnom Balkanu trebala biti uključivi i prihvatljivi za svih šest zemalja, kako bi se uspostavila ravnopravna suradnja uz istodobno jačanje daljnjeg usklađivanja sa standardima i pravnom stečevinom EU-a; u tom kontekstu izražava oprez prema inicijativi Otvoreni Balkan, koja ne obuhvaća svih šest zemalja, te izražava svoje uvjerenje da bi se ta inicijativa trebala temeljiti na pravilima EU-a i da bi se njome trebalo doprinijeti procesu integracije u EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na potrebu za donošenjem poboljšanih zakona na državnoj razini o plinu i električnoj energiji, obnovljivim izvorima energije, energetskoj učinkovitosti i klimi, što bi dovelo do održive socioekonomske tranzicije s ugljena i znatnog ublažavanja energetskog siromaštva, te za povećanjem zaštite okoliša i prirode kao i ambicija prema zelenoj tranziciji usklađivanjem zakona o okolišu i donošenjem strategije za zaštitu okoliša; potiče vlasti BiH da osiguraju veću usklađenost sa standardima i ciljevima politike EU-a u području zaštite klime i energije, u skladu s europskim zelenim planom i zelenim programom za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva BiH da dovrši pripremu nacionalnog energetskog i klimatskog plana u skladu s potrebnim energetskim i klimatskim ambicijama do 2030.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prima na znanje neke pozitivne pomake u pogledu zaštite okoliša koje su pokrenule lokalne organizacije za zaštitu okoliša i organizacije civilnog društva; potiče BiH da poštuje zahtjeve svojih građana za zaštitu rijeka, posebno kada je riječ o izgradnji infrastrukturnih projekata i drugih javnih objekata; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava zabrinutost zbog tekućih planova za povećanje kapaciteta za proizvodnju energije iz ugljena; poziva na ulaganje većih napora kako bi se postigla održiva energetska tranzicija otporna na klimatske promjene koja se temelji na obnovljivim izvorima energije, energetskoj učinkovitosti i integraciji energetskog tržišta, usmjeravajući ulaganja i pružajući potporu radnicima kojima je potrebna prekvalifikacija; apelira na vlasti BiH da odustanu od novih postrojenja za proizvodnju ugljena koja financira Kina, a koja su, u kontekstu zelenog plana, u suprotnosti s pravilima EU-a o državnim potporama i obvezama zemlje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | preporučuje da se javna ulaganja usmjere na održive projekte kojima se promiče socijalno tržišno gospodarstvo, olakšava zelena i digitalna tranzicija i smanjuje ozbiljno onečišćenje zraka, uključujući njegovu prekograničnu prirodu, uz potpuno iskorištavanje gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan; ističe potrebu za znatnim poboljšanjem ex ante sveobuhvatnih procjena utjecaja na okoliš uz smisleno sudjelovanje lokalnih zajednica, civilnog društva i neovisnih stručnjaka, s ciljem povećanja transparentnosti, te potrebu za učinkovitijim kaznenim progonom kaznenih dijela protiv okoliša; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava važnost poštovanja suvereniteta BiH pri provedbi infrastrukturnih projekata u BiH, posebno projekata u kojima sudjeluju poduzeća iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

49.

Vladavina prava

| 50. | ističe da su vladavina prava i reforma pravosuđa okosnice demokratske tranzicije jer osiguravaju pravnu sigurnost, transparentnost, pristup pravosuđu i nediskriminaciju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva na hitno djelovanje u pogledu rješavanja pitanja raširene pojave selektivne primjene pravde, zarobljavanja države, nepotizma, kronizma, korupcije na visokoj razini i prodora kriminala, među ostalim s pomoću dugo potrebnih zakonodavnih ažuriranja kojima se uređuju integritet pravosuđa, provjere imovine, sukob interesa, javna nabava, pristup informacijama, zaštita svjedoka i restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu; ponavlja hitnu potrebu za pravosudnom reformom diljem BiH kako bi se poboljšali stručnost i integritet pravosuđa na temelju 14 ključnih prioriteta i preporuka iz izvješća Priebe iz 2019., čime bi se osigurala njegova potpuna institucionalna i financijska neovisnost, riješio problem gomilanja neriješenih predmeta i ojačalo praćenje uspješnosti aktera u pravosuđu; žali zbog toga što politički i pravosudni dužnosnici ometaju takvu reformu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče vlasti da donesu novu strategiju reforme pravosudnog sektora i akcijski plan, kao i novi zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću te novi zakon o sudovima Bosne i Hercegovine, u skladu s europskim standardima; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva BiH da zajamči izvršenje i provedbu svih sudskih presuda, podsjećajući na to da je vladavina prava sastavni dio napretka te zemlje u euroatlantskoj integraciji; ističe posebno nisku stopu izvršenja presuda u predmetima povezanima s okolišem; traži brže rješavanje predmeta od strane sudova nadležnih za upravne sporove u pogledu nezakonitih radnji tijela javne vlasti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na potrebu za ažuriranjem zakona i usklađivanjem s EU-om u pogledu sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma te za osnivanjem ureda za povrat imovine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče BiH da učvrsti i primjereno organizira i financira strukture za borbu protiv korupcije, koje obuhvaćaju i sukob interesa i lobiranje; podsjeća na potrebu za neometanim istragama protiv nezakonitog bogaćenja javnih službenika; naglašava važnost razmatranja preporuka GRECO-a kako bi se osiguralo otkrivanje i odgovornost; podsjeća na potrebu za ažuriranjem zakona i usklađivanjem s EU-om u pogledu zaštite zviždača; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponavlja da je potrebno istražiti političke i administrativne veze s organiziranim kriminalom; poziva na administrativnu reformu kako bi se iskorijenila korupcija i poboljšali mehanizmi za praćenje korupcije, kao i na učinkovit kazneni progon istaknutih slučajeva korupcije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe opasnost od loše suradnje tijela za izvršavanje zakonodavstva BiH i njihovo nepostizanje učinkovite suradnje s Europolom, Eurojustom i Uredom europskog javnog tužitelja; pozdravlja bilateralne napore koje podupiru Europol i Eurojust u cilju razbijanja mreža za trgovinu ljudima; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva na daljnje poboljšanje te suradnje kako bi se zajednički akcijski plan za borbu protiv terorizma na zapadnom Balkanu u potpunosti operacionalizirao; potiče uspostavu kontaktne točke za vatreno oružje; |
| --- | --- |

58.

Temeljna prava

| 59. | izražava žaljenje zbog kontinuirano neuspješne zaštite slobode medija i medijskog pluralizma; ustraje u tome da je potrebno spriječiti političko uplitanje i zaštiti sigurnost i dobrobit novinara, uključujući radnička prava, te u njihovoj zaštiti od zastrašivanja, kao i od strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja, uz sustavni i učinkovit kazneni progon, uključujući hitne i učinkovite istražne korake nakon svih prijetnji i napada na njih; poziva vlasti da novinarima dodijele posebnu razinu zaštite u kaznenim zakonima; žali zbog povećanog rodno uvjetovanog nasilja nad novinarkama, uključujući prijetnje i diskriminaciju na radnom mjestu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na učinkovite mjere kako bi se osigurala financijska održivost i politička neovisnost javnih radiotelevizijskih kuća, posebno nacionalne javne radiotelevizije Bosne i Hercegovine (BHRT); potiče vlasti da poduzmu mjere kako bi se pronašlo održivo rješenje problema financiranja BHRT-a i spriječilo njegovo zatvaranje te da donesu zakone o transparentom vlasništvu medija; sa zabrinutošću prima na znanje nedostatak pluralizma u medijima i poteškoće za nove aktere pri dobivanju licencija i drugih elemenata potrebnih za rad na tržištu telekomunikacijskih usluga; izražava zabrinutost zbog nedostatka različitih tradicionalnih medijskih kanala, uključujući dostupnost programa na svim službenim jezicima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izražava žaljenje zbog prijetnji vlasti upućenih civilnom društvu; osuđuje stalna ograničenja slobode izražavanja i slobode okupljanja u BiH te sve veća ograničenja tih prava u entitetu Republike Srpske; u tom kontekstu osuđuje odluku lokalnih vlasti u Prijedoru da zabrane najavljenu mirnu povorku povodom Dana bijelih vrpci, kojom se odaje počast civilnim žrtvama rata 1992. – 1995.; poziva na donošenje okvira za transparentno financiranje organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava potrebu da se osigura sudjelovanje građana u demokratskom životu zemlje učinkovitim, sadržajnim i uključivim uključivanjem organizacija civilnog društva u proces integracije u EU; poziva vlasti da osiguraju poticajno okruženje za civilno društvo u skladu s međunarodnim standardima te da razviju i provedu strateški okvir suradnje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da preusmjeri potporu IPA-e III radi jačanja demokratskih snaga, standarda, institucija i postupaka, vladavine prava i stvarnog pomirenja unutar zemlje, te civilnih organizacija, potičući okruženje za funkcionalan pluralizam, neovisno civilno društvo, medije i tržišno gospodarstvo; poziva na bolju apsorpciju sredstava od strane lokalnih i regionalnih uprava; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisiju da zauzme stajalište i jasno da do znanja da su održivi mir i istinsko pomirenje jedan od uvjeta za primanje financijske potpore EU-a u BiH; |
| --- | --- |

64.

Socijalni program

| 65. | naglašava potrebu za zaštitom prava vjerskih i etničkih manjina, uključujući Rome, te socijalne uključenosti ugroženih skupina stanovništva, uključujući osobe s invaliditetom; poziva na snažnije strategije za ljudska prava i borbu protiv diskriminacije u cijeloj zemlji, mjere protiv međuvjerske i međuetničke netolerancije, pristup kvalitetnoj javnoj zdravstvenoj skrbi te na provedbu preporuka ombudsmana za ljudska prava u pogledu kršenja ljudskih prava i povezanih problema; potiče sprječavanje i proaktivni kazneni progon zločina iz mržnje, govora mržnje, diskriminacije i dezinformiranja, kao i rodno uvjetovanog i seksualnog nasilja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća da su žene podzastupljene u politici i javnom životu i poziva vlasti BiH i EU-a, u okviru njegovih instrumenata za vanjsko financiranje, da povećaju napore usmjerene na ravnopravnost spolova i ženska prava, uključujući davanjem prioriteta rodnoj ravnopravnosti i povećanom suradnjom s civilnim društvom, posebno ženskim organizacijama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva na usklađivanje i učinkovitu provedbu zakonodavstva o rodnoj ravnopravnosti diljem zemlje te poziva vlasti da znatno poboljšaju institucionalni odgovor na rodno uvjetovano nasilje, posebno u pogledu zaštitnih i preventivnih mjera, potpore žrtvama, pravne pomoći i sigurnog smještaja te kaznenog progona kaznenih djela seksualnog nasilja, uključujući za žene žrtve ratnih zločina, te sigurne zaštite svjedoka; poziva na izmjenu kaznenih zakona u Federaciji BiH i distriktu Brčko kako bi se proširile odredbe o poticanju na mržnju i nasilje tako da uključuju seksualnu orijentaciju, rodni identitet i spolna obilježja kao zaštićene osnove; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na uvođenje zakonodavstva za zaštitu pripadnika zajednice LGBTI+, kazneni progon nasilja i zločina iz mržnje protiv njih, kao i za poticanje njihove socijalne uključenosti; poziva na donošenje akcijskog plana za ravnopravnost LGBTI osoba u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2021. – 2023., koji je u zastoju od 2020.; pozdravlja zaključke Međusektorske radne skupine za istospolna prava i partnerstvo, koja je službeno preporučila izradu zakona o istospolnom partnerstvu; poziva vladu da bez odgode odgovori na tu preporuku; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja mirnu organizaciju druge povorke ponosa u Sarajevu 14. kolovoza 2021. i činjenicu da je vlada kantona Sarajevo pokrila troškove njenoga osiguranja; također pozdravlja mirno održavanje treće povorke ponosa u Sarajevu 25. lipnja 2022.; osuđuje, međutim, ranije održane protuprosvjede i izjave, uključujući one političara, usmjerene na podrivanje prava LGBTI+ osoba u BiH; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava da je potrebno na odgovarajući način spriječiti diskriminaciju Roma i drugih etničkih manjina, poboljšati njihov pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i tržištu rada te razviti i provesti strategije za socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponavlja da BiH još uvijek treba razviti i donijeti novi akcijski plan za zaštitu djece; u tom pogledu naglašava da iskorištavanje djece i prosjačenje djece i dalje izazivaju zabrinutost; |
| --- | --- |

71.

| 72. | žali što nije postignut napredak u pogledu prava osoba s invaliditetom; potiče BiH da poduzmu mjere za zaštitu osoba s invaliditetom te da razviju i donesu strategiju za deinstitucionalizaciju; osuđuje činjenicu da zakon dopušta osobama s invaliditetom da budu lišene svoje pravne sposobnosti, što predstavlja jasno kršenje Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, koju je BiH potpisala; ističe da je neprihvatljivo da se pružena potpora razlikuje prema vrsti invaliditeta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ističe važnost reforme obrazovanja kao temeljnog stupa za stvaranje prosperitetnog i uključivog pluralističkog društva u kojemu su iskorijenjeni svi oblici segregacije i marginalizacije te koje ostvaruje svoje političke slobode; ponavlja da se rad na procesu pomirenja mora usredotočiti na mlade u zemlji i započeti u ranoj dobi uključivanjem pomirenja u obrazovni proces; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ponavlja svoj poziv na hitni prekid segregacije i diskriminacije u obrazovanju, među ostalim provedbom sudskih odluka za prekid diskriminirajućih nezakonitih praksi „dviju škola pod jednim krovom”; naglašava potrebu za povećanim ulaganjima u obrazovni sektor kako bi se ostvarile bolje i jednake mogućnosti za sve građane; poziva na uključive kurikulume, poticanje kritičkog razmišljanja i poboljšanje kvalitete obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir kulturnu i jezičnu raznolikost, te uklanjanje protučinjeničnog sadržaja kojim se promiče podjela; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja kontinuirano sudjelovanje BiH u programima Erasmus+, Kreativna Europa i Europa za građane; naglašava da su obrazovne i kulturne razmjene i zajednički projekti ključni dio zbližavanja građana BiH i EU-a; |
| --- | --- |

75.

| 76. | i dalje je zabrinut zbog velikog broja mladih koji napuštaju zemlju te naglašava važnost hitnog donošenja mjera za smanjenje nezaposlenosti mladih i osiguravanje budućnosti za mlade u zemlji, među ostalim uspostavom i provedbom Jamstva za mlade u skladu s modelom i smjernicama EU-a; |
| --- | --- |

76.

| 77. | konstatira da i dalje postoje ozbiljni neriješeni izazovi u pogledu zapošljavanja, socijalne uključenosti i zaštite te smanjenja siromaštva; naglašava da je jačanje socijalne države važan uvjet za socijalnu koheziju; poziva vlasti da potiču socijalni dijalog; poziva Komisiju da u svojem godišnjem izvješću posveti dužnu pozornost kolektivnom pregovaranju, socijalnim pravima te njihovoj zaštiti i provedbi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | izražava duboku zabrinutost zbog prisilnog vraćanja izbjeglica u Srbiju i Crnu Goru, kao i zbog ograničavanja njihova kretanja i ograničenja javnog prijevoza unutar zemlje; izražava žaljenje zbog toga što vlasti nisu uspjele riješiti ozbiljnu humanitarnu krizu na granici povezanu s migracijama; ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog prava i položaja osoba u tranzitu u BiH; naglašava da je upravljanje granicama EU-a od strane vlasti BiH razlog za zabrinutost u kontekstu kršenja ljudskih prava, što je posebno posljedica manjka neovisnosti, vjerodostojnosti i učinkovitosti nedavno uspostavljenog mehanizma za granice; naglašava da je dužnost EU-a da primjenjuje humani migracijski pristup čiji je cilj zaštita temeljnih prava osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita u tranzitnim zemljama kao što je BiH; podsjeća na potrebu za rješenjima temeljenima na ljudskim pravima i solidarnosti u području migracija, azila i upravljanja granicama u koordinaciji i suradnji s dotičnim državama članicama EU-a na vanjskim granicama EU-a, osiguravajući adekvatnu humanitarnu pomoć i odgovarajuće kapacitete za prihvat diljem zemlje; potiče BiH da sklopi sporazum s Europskim potpornim uredom za azil; pozdravlja otvaranje centra u Lipi koji financira EU, ali žali zbog činjenice da on i dalje nije dovoljno pristupačan te je i dalje zabrinut zbog izvješća o nedovoljnim uvjetima prihvata; prima na znanje zatvaranje kampa Miral 28. travnja 2022. i činjenicu da su osobe koje su ondje živjele prisilno preseljene u kamp Lipa koji ne raspolaže ni osnovnom infrastrukturom; |
| --- | --- |

78.

| 79. | osuđuje činjenicu da je policija 28. travnja 2022. silom deložirala ljude koji su se bespravno uselili, što se dogodilo dok su oni spavali; osuđuje činjenicu da su ljudi premješteni u logor Lipa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podsjeća na potrebu za uspostavom pristupačnog i učinkovitog sustava azila u zemlji, kao i za cijelim nizom integracijskih usluga za tražitelje azila; naglašava potrebu za povećanjem transparentnosti i nadzora pri dodjeli i provedbi fondova EU-a u području migracija, posebno u pogledu velikog iznosa sredstava koje provodi Međunarodna organizacija za migracije; izražava zabrinutost zbog vjerodostojnih i brojnih izvješća o prisilnom vraćanju u BiH; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva stoga BiH da pojača svoje napore u borbi protiv prekograničnog kriminala, posebno trgovanja ljudima i oružjem te nelegalnog prelaženja granice i preporučuje BiH da pravodobno zaključi sporazum o statusu s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) kojim će se omogućiti bolja zaštita granica uz potpuno poštovanje temeljnih prava; potiče Agenciju i BiH da osiguraju upravljanje granicama uz potpuno poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

81.

Vanjska politika i sigurnost

| 82. | poziva sve čelnike regije da promiču stabilnost i smirivanje napetosti, izbjegavajući nepotrebne i provokativne komentare, koji imaju štetan učinak na stabilnost, demokratizaciju zemlje i tekući proces reformi, te da poboljšaju dobrosusjedske odnose i rade na rješavanju aktualnih bilateralnih pitanja; izražava zabrinutost zbog opasnosti političke destabilizacije u BiH i regiji zapadnog Balkana slijedom agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pozdravlja sve veću stopu usklađenosti BiH sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a glasovima kojima se osuđuje ruska invazija Ukrajine; međutim, žali zbog toga što neki politički akteri blokiraju provedbu sankcija protiv Rusije i Bjelarusa nakon invazije na Ukrajinu; stoga poziva te aktere u BiH da poštuju svoje međunarodne obveze i osiguraju usklađenost svojih nacionalnih politika s relevantnim odlukama Vijeća o mjerama ograničavanja povezanima s ruskom invazijom Ukrajine; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja odluke Vijeća ministara BiH o olakšavanju ulaska i produljenju boravka ukrajinskih izbjeglica; |
| --- | --- |

84.

| 85. | upozorava na kontinuirani interes Rusije za destabilizaciju regije i njezine europske perspektive; osuđuje potporu Rusije separatističkim politikama entiteta Republike Srpske te je i dalje zabrinut zbog stalnog povezivanja i prijateljskih veza između istaknutih političkih aktera u BiH i Kremlja; potiče sve aktere da se brzo i nedvosmisleno distanciraju od Putinova režima; zabrinut je zbog planova Rusije da otvori „humanitarni centar” u Banjoj Luci, koji bi mogao poslužiti kao izgovor za vojnu suradnju u vidu civilnih aktivnosti i poziva vlasti BiH da opozovu svaki sporazum o njegovu otvaranju; |
| --- | --- |

85.

| 86. | iznimno je zabrinut zbog toga što su zemlje pristupnice EU-u na zapadnom Balkanu posebno teško pogođene napadima u obliku stranog uplitanja i kampanja dezinformiranja koje dolaze iz Rusije i Kine; izražava zabrinutost zbog toga što Mađarska i Srbija pomažu Kini i Rusiji u njihovim geopolitičkim ciljevima; izražava duboku zabrinutost zbog širenja dezinformacija o ruskoj agresiji na Ukrajinu; poziva vlasti da u suradnji s EU-om poduzmu mjere za borbu protiv dezinformacija i drugih hibridnih prijetnji; preporučuje sazivanje dijaloga s civilnim društvom i privatnim sektorom zapadnog Balkana radi usklađivanja napora u borbi protiv dezinformacija u toj regiji, uključujući regionalna znanja i iskustva; naglašava potrebu da EU ojača svoju proaktivnu stratešku komunikaciju; u tom pogledu poziva Komisiju da uspostavi infrastrukturu potrebnu za suzbijanje prijetnji dezinformacijama, a ESVD da proširi praćenje StratComa kako bi se usredotočio na prekogranične prijetnje dezinformacijama iz zemalja zapadnog Balkana i njihovih susjeda; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva EU da poduzme konkretne korake za integraciju zapadnog Balkana i BiH u širem strateškom i sigurnosnom kontekstu, kao i u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu, dezinformiranja i zlonamjernog uplitanja kojim se destabiliziraju sama zemlja i regija; naglašava potrebu da EU poveća pomoć i tehničko stručno znanje BiH u pogledu kibersigurnosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pozdravlja spremnost Europskog vijeća da BiH dodijeli status zemlje kandidatkinje, kako je navedeno u njegovim zaključcima od 23. lipnja 2022., te prima na znanje poziv Europskog vijeća Komisiji da bez odgode izvijesti Vijeće o provedbi 14 ključnih prioriteta iz njezina mišljenja, s posebnim naglaskom na one koji predstavljaju znatan skup reformi, kako bi Europsko vijeće kako bi Europsko vijeće moglo donijeti odluku o tom pitanju; naglašava da bi dodjeljivanje statusa zemlje kandidatkinje bi moglo doprinijeti smirivanju nacionalističke retorike, smanjenju etničkih podjela, poticanju optimizma i stvaranju bolje europske budućnosti za građane BiH; naglašava važnost poruke potpore i vjerodostojne perspektive za pristupanje BiH; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja izjave glavnog tajnika NATO-a od 4. ožujka i 24. ožujka 2022. o potrebi za daljnjom potporom BiH, među ostalim podupiranjem njezina suvereniteta i jačanjem njezine otpornosti; prepoznaje dodanu vrijednost koju bi donijelo članstvo BiH u NATO-u; |
| --- | --- |

89.

| 90. | izražava zabrinutost zbog posljedica rata u Ukrajini na BiH, posebno u vezi s inflacijom, opskrbom energijom, cijenama goriva i sigurnošću opskrbe hranom; potiče EU da pomogne BiH u povećanju njezine sigurnosti zelene energije u kontekstu nesigurnosti cijena energije; |
| --- | --- |

90.

| 91. | prima na znanje da su na provedbu strategije vanjske politike BiH za razdoblje 2018. – 2023., koja uključuje punopravno članstvo u EU-u, aktivaciju akcijskog plana za članstvo u NATO-u, borbu protiv terorizma, suradnju na vjerskoj razini te bilateralnu i multilateralnu suradnju, utjecala često različita stajališta; potiče vlasti da intenziviraju njezinu provedbu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja mobilizaciju sredstava Europskog instrumenta mirovne pomoći u vrijednosti od 10 milijuna EUR kojima će se financirati 150 detektora metala i 68 posebnih vozila, radi izgradnje kapaciteta, poticanja razminiranja i odlaganja oružja, streljiva i eksploziva; naglašava da se BiH službeno uskladila s kriterijima i načelima Zajedničkog stajališta o izvozu oružja i da je država potpisnica većine ugovora o razoružanju, neširenju oružja i nadzoru oružja te poziva na njezinu smislenu potporu aktivnostima Centra za kontrolu malog i lakog oružja za jugoistočnu Europu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja kontinuiranu prisutnost operacije EUFOR Althea u zemlji i produljenje njezina mandata od strane Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 3. studenoga 2021.; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja nedavno jačanje EUFOR-a Althea raspoređivanjem otprilike 500 članova osoblja iz njegovih pričuvnih snaga raspoređenih izvan BiH, kao mjeru predostrožnosti, te potporu u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za jačanje Deminerske bojne oružanih snaga Bosne i Hercegovine; podsjeća da misija i dalje ima važnu ulogu u zaštiti sigurnosti i stabilnosti te zemlje; naglašava stratešku važnost distrikta Brčko i poziva na razmatranje daljnjeg razmještanja na temelju realistične procjene prijetnji; |
| --- | --- |

94.

| 95. | naglašava da je prijeko potrebno produljiti mandat operacije EUFOR Althea nakon studenoga 2022.; poziva stoga države članice da unutar UN-a rade na produljenju mandata i naglašava iznimnu važnost spremnosti alternativnih rješenja u slučaju neproduljenja; poziva stoga EU i njegove međunarodne partnere, uključujući NATO, da razviju odgovarajuća alternativna rješenja kako bi se održao mehanizam za jačanje mira u BiH ako se mandat Vijeća sigurnosti UN-a za operaciju ne produlji; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, vladama i parlamentima Federacije Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i distrikta Brčko te vladama deset kantona kao i uredu Visokog predstavnika. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  SL L 391, 5.11.2021., str. 45.

(2)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(3)  SL C 265, 11.8.2017., str. 142.

(4)  SL C 399, 24.11.2017., str. 176.

(5)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0506.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0039.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0064.

(9)  C SL L 91, 18.3.2022., str. 22.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

Izvješće o Srbiji za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izvješću Komisije o Srbiji za 2021. (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, koji je stupio na snagu 1. rujna 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, koji je stupio na snagu 1. rujna 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Srbije od 19. prosinca 2009. za članstvo u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Srbije od 19. prosinca 2009. za članstvo u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (COM(2011)0668), odluku Europskog vijeća od 1. ožujka 2012. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Srbiji te odluku Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u sa Srbijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (COM(2011)0668), odluku Europskog vijeća od 1. ožujka 2012. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Srbiji te odluku Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u sa Srbijom,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014. i osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa od 5. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014. i osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa od 5. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., Izjavu čelnika zapadnog Balkana o zajedničkom regionalnom tržištu od 9. studenoga 2020. i Izjavu iz Sofije o zelenom programu za zapadni Balkan od 10. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., Izjavu čelnika zapadnog Balkana o zajedničkom regionalnom tržištu od 9. studenoga 2020. i Izjavu iz Sofije o zelenom programu za zapadni Balkan od 10. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1244 od 10. lipnja 1999., savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da posreduje u dijalogu između Srbije i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1244 od 10. lipnja 1999., savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da posreduje u dijalogu između Srbije i Kosova,

| — | uzimajući u obzir prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između vlada Srbije i Kosova od 19. travnja 2013., sporazume od 25. kolovoza 2015. te aktualni dijalog uz posredovanje EU-a za normalizaciju odnosa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između vlada Srbije i Kosova od 19. travnja 2013., sporazume od 25. kolovoza 2015. te aktualni dijalog uz posredovanje EU-a za normalizaciju odnosa,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641) i radni dokument službi Komisije od 6. listopada 2020. naslovljen „Smjernice za provedbu zelenog plana za zapadni Balkan” (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641) i radni dokument službi Komisije od 6. listopada 2020. naslovljen „Smjernice za provedbu zelenog plana za zapadni Balkan” (SWD(2020)0223),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Srbiji za 2021.” (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Srbiji za 2021.” (SWD(2021)0288),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Srbije za razdoblje 2021. 2023. (SWD(2021)0096) od 22. travnja 2021. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske koje je Vijeće usvojilo 12. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Srbije za razdoblje 2021. 2023. (SWD(2021)0096) od 22. travnja 2021. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske koje je Vijeće usvojilo 12. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir 12. i 13. sastanak Konferencije o pristupanju sa Srbijom na ministarskoj razini koji su održani 22. lipnja i 14. prosinca 2021. i iz kojih je proizišlo otvaranje četvrtog klastera o zelenom programu i održivoj povezivosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 12. i 13. sastanak Konferencije o pristupanju sa Srbijom na ministarskoj razini koji su održani 22. lipnja i 14. prosinca 2021. i iz kojih je proizišlo otvaranje četvrtog klastera o zelenom programu i održivoj povezivosti,

| — | uzimajući u obzir mjere za poboljšanje provedbe izbornog procesa o kojima su se 18. rujna 2021. usuglasili suorganizatori tijekom druge faze Međustranačkog dijaloga uz pomoć Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjere za poboljšanje provedbe izbornog procesa o kojima su se 18. rujna 2021. usuglasili suorganizatori tijekom druge faze Međustranačkog dijaloga uz pomoć Europskog parlamenta,

| — | uzimajući u obzir šesti sastanak Vijeća Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održan 25. siječnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesti sastanak Vijeća Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održan 25. siječnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2021. o proširenju i stabilizaciji te procesu pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2021. o proširenju i stabilizaciji te procesu pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2022/576 od 8. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2022/576 od 8. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju ES-11/1 Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju ES-11/1 Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. o agresiji na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 3. lipnja 2021. naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 3. lipnja 2021. naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”,

| — | uzimajući u obzir Drugo privremeno izvješće Skupine država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe o sukladnosti četvrtog evaluacijskog kruga o Srbiji usvojeno u ožujku 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugo privremeno izvješće Skupine država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe o sukladnosti četvrtog evaluacijskog kruga o Srbiji usvojeno u ožujku 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o izvješćima Komisije o Srbiji za 2019. i 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o izvješćima Komisije o Srbiji za 2019. i 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2021. o prisilnom radu u tvornici Linglong i prosvjedima za zaštitu okoliša u Srbiji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2021. o prisilnom radu u tvornici Linglong i prosvjedima za zaštitu okoliša u Srbiji (7),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2022. o stranom uplitanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformacije (8),

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke usvojene na 13. sjednici Parlamentarnog odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održanoj u Bruxellesu i na daljinu 28. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke usvojene na 13. sjednici Parlamentarnog odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održanoj u Bruxellesu i na daljinu 28. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s drugog sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. lipnja 2021., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s čelnicima parlamenata zemalja zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s drugog sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. lipnja 2021., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s čelnicima parlamenata zemalja zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima međunarodne misije OESS-a/ODIHR-a za promatranje prijevremenih parlamentarnih i predsjedničkih izbora u Srbiji od 3. travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima međunarodne misije OESS-a/ODIHR-a za promatranje prijevremenih parlamentarnih i predsjedničkih izbora u Srbiji od 3. travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0178/2022),

| A. | budući da se svaka zemlja kandidatkinja za proširenje ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i budući da raspored i napredak pristupanja ovisi o ispunjenju kriterija za proširenje, provedbi nužnih reformi, posebice u pogledu „temelja”, i zakonodavnom usklađivanju; |
| --- | --- |

A.

budući da se svaka zemlja kandidatkinja za proširenje ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i budući da raspored i napredak pristupanja ovisi o ispunjenju kriterija za proširenje, provedbi nužnih reformi, posebice u pogledu „temelja”, i zakonodavnom usklađivanju;

| B. | budući da je Srbija prihvatila postupno usvajanje ciljeva i politika Europske unije tijekom procesa pregovora; |
| --- | --- |

B.

budući da je Srbija prihvatila postupno usvajanje ciljeva i politika Europske unije tijekom procesa pregovora;

| C. | budući da su demokracija, poštovanje ljudskih prava i vladavina prava temeljne vrijednosti na kojima je utemeljen EU; budući da su potrebne održive reforme i njihova provedba kako bi se savladali preostali izazovi u tim područjima; |
| --- | --- |

C.

budući da su demokracija, poštovanje ljudskih prava i vladavina prava temeljne vrijednosti na kojima je utemeljen EU; budući da su potrebne održive reforme i njihova provedba kako bi se savladali preostali izazovi u tim područjima;

| D. | budući da su od početka pregovora sa Srbijom otvorena 22 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena; budući da je posljednjih godina napredak u raznim pregovaračkim poglavljima bio prilično spor; budući da je Srbija otvorila četvrti klaster o zelenom programu i održivoj povezivosti u prosincu 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da su od početka pregovora sa Srbijom otvorena 22 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena; budući da je posljednjih godina napredak u raznim pregovaračkim poglavljima bio prilično spor; budući da je Srbija otvorila četvrti klaster o zelenom programu i održivoj povezivosti u prosincu 2021.;

| E. | budući da Freedom House i dalje navodi Srbiju kao „djelomično slobodnu” zemlju i napominje da su rezultati demokracije u toj zemlji doživjeli jedan od najvećih svjetskih padova u posljednjih deset godina; budući da je stanje slobode medija u Srbiji zabrinjavajuće i da se ta zemlja 2021. nalazila na 93. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija koji su objavili Reporteri bez granica; |
| --- | --- |

E.

budući da Freedom House i dalje navodi Srbiju kao „djelomično slobodnu” zemlju i napominje da su rezultati demokracije u toj zemlji doživjeli jedan od najvećih svjetskih padova u posljednjih deset godina; budući da je stanje slobode medija u Srbiji zabrinjavajuće i da se ta zemlja 2021. nalazila na 93. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija koji su objavili Reporteri bez granica;

| F. | budući da je prema izvješću o ocjeni GRECO-a objavljenom 30. ožujka 2022. Srbija na zadovoljavajući način provela ili na zadovoljavajući način postupila s osam od 13 preporuka GRECO-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema izvješću o ocjeni GRECO-a objavljenom 30. ožujka 2022. Srbija na zadovoljavajući način provela ili na zadovoljavajući način postupila s osam od 13 preporuka GRECO-a;

| G. | budući da napredak i predanost Srbije u pregovorima o otvorenim pitanjima s Kosovom ostaje važno mjerilo za budući napredak u pregovorima o pristupanju EU-u; |
| --- | --- |

G.

budući da napredak i predanost Srbije u pregovorima o otvorenim pitanjima s Kosovom ostaje važno mjerilo za budući napredak u pregovorima o pristupanju EU-u;

| H. | budući da Srbija mora poštovati puni integritet i suverenitet svih susjednih zemalja i mora se suzdržati od utjecaja na njihova unutarnja politička zbivanja; |
| --- | --- |

H.

budući da Srbija mora poštovati puni integritet i suverenitet svih susjednih zemalja i mora se suzdržati od utjecaja na njihova unutarnja politička zbivanja;

| I. | budući da Srbija nije prihvatila opetovane pozive na usklađivanje svoje vanjske i sigurnosne politike s politikom EU-a te da nije uvela sankcije Rusiji nakon ruske invazije Ukrajine; budući da njegovo stajalište u međunarodnim odnosima predstavlja prepreku njezinu pristupanju; budući da Srbija ima nisku razinu usklađenosti sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da Srbija nije prihvatila opetovane pozive na usklađivanje svoje vanjske i sigurnosne politike s politikom EU-a te da nije uvela sankcije Rusiji nakon ruske invazije Ukrajine; budući da njegovo stajalište u međunarodnim odnosima predstavlja prepreku njezinu pristupanju; budući da Srbija ima nisku razinu usklađenosti sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a;

| J. | budući da je u Općoj skupštini Ujedinjenih naroda Srbija glasovala za rezolucije u kojima se osuđuje ruska agresija u Ukrajini te se snažno zalaže za poštovanje teritorijalne cjelovitosti i suvereniteta Ukrajine u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

J.

budući da je u Općoj skupštini Ujedinjenih naroda Srbija glasovala za rezolucije u kojima se osuđuje ruska agresija u Ukrajini te se snažno zalaže za poštovanje teritorijalne cjelovitosti i suvereniteta Ukrajine u skladu s međunarodnim pravom;

| K. | budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Srbiji kroz IPA; budući da je Srbija od 2014. u okviru instrumenta IPA II primila pomoć EU-a u ukupnom iznosu od 1 539 milijardi EUR; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Srbiji kroz IPA; budući da je Srbija od 2014. u okviru instrumenta IPA II primila pomoć EU-a u ukupnom iznosu od 1 539 milijardi EUR;

| L. | budući da je EU najveći ulagač i trgovinski partner Srbiji, a EU-e ima najveći uzajamni odnos sa Srbijom, čiji su razmjeri 65 % ukupnog izvoza i 59 % ukupnog uvoza 2020. godine; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU najveći ulagač i trgovinski partner Srbiji, a EU-e ima najveći uzajamni odnos sa Srbijom, čiji su razmjeri 65 % ukupnog izvoza i 59 % ukupnog uvoza 2020. godine;

| M. | budući da je EU mobilizirao 3,3 milijarde EUR za hitnu pomoć u zdravstvenoj krizi i ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19; budući da je Komisija donijela paket od 70 milijuna EUR u okviru instrumenta IPA II za pomoć u financiranju pristupa zemalja zapadnog Balkana cjepivima protiv bolesti COVID-19 koja nabavljaju države članice EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU mobilizirao 3,3 milijarde EUR za hitnu pomoć u zdravstvenoj krizi i ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19; budući da je Komisija donijela paket od 70 milijuna EUR u okviru instrumenta IPA II za pomoć u financiranju pristupa zemalja zapadnog Balkana cjepivima protiv bolesti COVID-19 koja nabavljaju države članice EU-a;

| N. | budući da se pomoć u okviru instrumenta IPA III temelji na strogim uvjetima i predviđaju se prilagodba i obustava pomoći u slučajevima nazadovanja u demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava; budući da je EU u razdoblju od 2007. do 2020. osigurao ukupno 2,79 milijardi EUR u okviru prethodnih programa IPA-e; |
| --- | --- |

N.

budući da se pomoć u okviru instrumenta IPA III temelji na strogim uvjetima i predviđaju se prilagodba i obustava pomoći u slučajevima nazadovanja u demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava; budući da je EU u razdoblju od 2007. do 2020. osigurao ukupno 2,79 milijardi EUR u okviru prethodnih programa IPA-e;

| O. | budući da je situacija žena u Srbiji izvor ozbiljne zabrinutosti i da je polovina žena bila izložena nekom obliku nasilja i da je posljednjih godina ubijeno više od 300 žena kao posljedica rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

O.

budući da je situacija žena u Srbiji izvor ozbiljne zabrinutosti i da je polovina žena bila izložena nekom obliku nasilja i da je posljednjih godina ubijeno više od 300 žena kao posljedica rodno uvjetovanog nasilja;

| P. | budući da je Srbija ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

P.

budući da je Srbija ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada;

Predanost pristupanju EU-u

| 1. | izražava potporu budućem članstvu Srbije u EU-u i podsjeća na to da vjerodostojna perspektiva proširenja iziskuje političku volju, održive napore i nepovratne reforme u svim područjima, posebno onima povezanima s vladavinom prava, kao i nepokolebljivu predanost europskim standardima i vrijednostima; poziva srbijanske vlasti da istinski provedu potrebne reforme i vrate zemlju na pravi put prema integraciji u EU, čime će se ispuniti europske težnje Srbije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je napredak u procesu pristupanja usmjeren na rezultate i reforme te da se temelji na daljnjem usklađivanju vladavine prava, dobrom upravljanju, temeljnim pravima i poštovanju europskih prava i vrijednosti; naglašava veze između naroda Europske unije i srpskog naroda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja otvaranje četvrtog klastera u prosincu 2021.; ponovno ističe da će napredak u poglavljima o vladavini prava i temeljnim pravima, potpunom usklađivanju s vanjskom, sigurnosnom i obrambenom politikom EU-a, uključujući sankcije protiv Rusije, kao i u normalizaciji odnosa Srbije s Kosovom, odrediti tempo pristupnih pregovora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje preliminarne zaključke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju izjave međunarodne misije za promatranje izbora (OESS/ODIHR) da su na parlamentarnim izborima održanima 3. travnja 2022. predstavljene različite političke opcije, ali da je niz nedostataka doveo do nejednakih uvjeta te da se pritom prednost davala vladajućima; s tim u vezi, upućuje na ulogu dezinformacijskih kampanja uz državno pokroviteljstvo s ciljem promjene mišljenja o tim izborima; poziva srbijanske vlasti da u cijelosti uzmu u obzir sve preporuke ODIHR-a puno prije sljedećih izbora; naglašava da bi u tom procesu i dalje trebale sudjelovati organizacije civilnog društva koje imaju stručno znanje o izborima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja povećan odaziv birača na izborima koji su se održali 3. travnja 2022. i povratak višestranačkijoj Narodnoj skupštini, koja sada uključuje brojne stranke nacionalnih manjina; izražava žaljenje zbog izrazito polariziranog konteksta kampanje, koju su obilježili nepostojanje jednakih uvjeta, ograničen medijski pluralizam i rašireni pritisak na birače; žali zbog toga što su članovi vladajuće stranke zloupotrebljavali javne dužnosti, što je bilo ustrajan problem tijekom cijele kampanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje napade na članove oporbe, novinare, članove organizacija civilnog društva i članove različitih misija za praćenje izbora, kao i druge incidente koji ugrožavaju integritet izbornog postupka; osuđuje nasilni napad na Pavla Grbovića, jednog od čelnika oporbe, i poziva vlasti da počinitelje privedu pravdi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava zabrinutost zbog nepostojanja proaktivnije uloge Republičke izborne komisije i Gradske izborne komisije Beograda kad je bilo riječi o utvrđivanju i priopćivanju izbornih rezultata; izražava zabrinutost zbog toga što su potpuni preliminarni rezultati lokalnih izbora u Beogradu objavljeni tek više od dva tjedna nakon održavanja izbora; žali zbog toga što tri mjeseca nakon parlamentarnih izbora održanih 3. travnja 2022. konačni rezultati još nisu dostupni i zbog toga što Narodna skupština još nije sazvana; napominje da bi to moglo prouzročiti pogoršanje povjerenja građana u neovisnost izborne administracije; žali zbog nejasne komunikacije Republičke izborne komisije o preliminarnim rezultatima izbora nakon zatvaranja birališta; ističe da višestruki slučajevi ponovljenog glasovanja na određenim pojedinačnim biračkim mjestima ukazuju na nedostatan pravni i organizacijski okvir izbornog postupka u cjelini, čime se smanjuje legitimnost izbora i izazivaju sumnje u pogledu rezultata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog toga što problemi s točnošću jedinstvenog popisa birača nisu riješeni prije ovog izbornog ciklusa, što je ostavilo prostora za njegovu zlouporabu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva novu većinu da poštuje prethodno donesene političke odluke o procesu pristupanja EU-u i da ubrza usklađivanje Srbije s europskim politikama i vrijednostima; traži raspodjelu parlamentarnih pozicija kako bi se odrazio politički pluralizam u Narodnoj skupštini; napominje da su svi sazivi srbijanskog parlamenta u posljednjih deset godina osim jednog raspušteni ranije te da daljnji nepotrebni prijevremeni izbori ne bi doprinijeli političkoj stabilnosti; ističe njezinu spremnost da i dalje radi s Narodnom skupštinom i njezinim klubovima zastupnika u kontekstu Međustranačkog dijaloga te naglašava da su potrebne jasne političke odluke o strateškom smjeru Srbije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da se Srbija još nije uskladila sa sankcijama EU-a nakon ruske invazije na Ukrajinu; naglašava da je Srbija jedna od rijetkih europskih zemalja koja se ne usklađuje sa sankcijama EU-a protiv Rusije; poziva novoizabrane vlasti da brzo pokažu nedvosmislenu predanost vrijednostima, standardima i pravilima EU-a te da se hitno usklade s odlukama i stajalištima EU-a u području vanjske i sigurnosne politike, uključujući brzo i potpuno usklađivanje s restriktivnim mjerama protiv Rusije i Bjelarusa, uključujući sankcije protiv pojedinaca, skupina i subjekata; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje potporu Srbije teritorijalnoj cjelovitosti i suverenosti Ukrajine te njezino glasovanje u Općoj skupštini UN-a u kojem se osuđuje ruska invazija, kao i njezina potpora isključenju Rusije iz Vijeća UN-a za ljudska prava 7. travnja 2022.; napominje da su predstavnici Srbije istodobno izbjegli glasovanje o isključenju Rusije iz Vijeća Europe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno ističe važnost usklađivanja sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, koja postupno mora postati sastavni dio vanjske politike Srbije kao presudan uvjet za pristupni proces; izražava zabrinutost zbog niske stope usklađenosti Srbije, koja je najniža u regiji; žali zbog povremenih izjava političkih vođa kojima se dovodi u pitanje vanjskopolitička orijentacija Srbije; međutim, ističe da je zamah koji je stvoren novim mandatom nakon izbora održanih 3. travnja 2022. u Srbiji prilika za postizanje bitnog napretka u pogledu europske perspektive Srbije; poziva političke snage u Srbiji da obustave suradničke odnose s autoritarnim političkim strankama u Rusiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | preporučuje da se daljnja pregovaračka poglavlja otvore tek kada Srbija poduzme potrebne mjere u tom pogledu, uključujući mjere o vladavini prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Srbiju da ponovno razmotri svoju gospodarsku suradnju s Rusijom i osuđuje nastavak letova između Beograda i Moskve u vrijeme kada je zračni prostor EU-a zatvoren za letove u Rusiju i iz Rusije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je od 2015. do 2021. vojna potrošnja Srbije porasla za 70 %, uglavnom zbog kupnje iz Bjelarusa, Rusije i Kine; izražava zabrinutost zbog bliske suradnje s Ruskom Federacijom u vojnim pitanjima; potiče Srbiju da ponovno razmotri svoje odnose s Rusijom u pogledu obrambene politike i da okonča svu vojnu suradnju s Rusijom, kao što je „regionalni humanitarni centar” u Nišu; također je zabrinut zbog sve veće suradnje Srbije s Kinom, uključujući uspostavu sustava masovnog nadzora u Beogradu kupljenog iz Kine, nedavnu isporuku raketnog sustava zemlja-zrak, kupnju vojnog oružja i opreme proizvedenu u Kini te zajedničke vježbe s kineskim sigurnosnim snagama na srpskom teritoriju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava zabrinutost zbog navoda o prisluškivanju pripadnika ruske oporbe u Beogradu od strane srpskih vlasti i navodnom naknadnom prijenosu materijala ruskim sigurnosnim službama; naglašava da bi svaka suradnja koja bi doprinosila autoritarnim i antidemokratskim praksama u Rusiji i Srbiji štetila budućim odnosima EU-a i Srbije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava daljnju zabrinutost zbog toga što su srpska i ruska vlada osnovale radnu skupinu za borbu protiv „revolucije boje”, čija svrha i ciljevi ostaju nejasni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja donošenje mjera za poboljšanje izbornih uvjeta i medijskog prostora uoči izbora u travnju 2022. koje su proizišle iz Međustranačkog dijaloga uz pomoć Europskog parlamenta; primjećuje napredak u provedbi dogovorenih mjera te poziva na daljnje osnaživanje medijskog pluralizma, ravnomjerni pristup medijskom prostoru; žali zbog toga što su mnoge mjere provedene sa zakašnjenjem i bez sudjelovanja svih relevantnih aktera; žali zbog toga što nisu donesene ambicioznije mjere koje su mogle dovesti do većeg poboljšanja izbornih uvjeta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja odluku neparlamentarne oporbe da sudjeluje na izborima u travnju 2022.; ponovno ističe da je jedini način za jamčenje političke zastupljenosti uključivanje u političke i izborne procese; poziva sve političke aktere da ostanu angažirani u tim procesima i da surađuju kako bi se dodatno poboljšali izborni uvjeti i provedba izbornih propisa; poziva sve političke aktere da djeluju u skladu s načelima transparentnosti, odgovornosti i uključivosti; poziva novoizabranu Narodnu skupštinu da iskoristi trenutačni zamah i započne s provedbom punopravnog zakonodavnog nadzora nad radom vlade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno ističe svoju potporu radu europskih političkih zaklada na jačanju demokratskih procesa u Srbiji i poticanju nove generacije političkih vođa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izražava zabrinutost zbog vrlo ograničene vidljivosti procesa europske integracije u Srbiji; ponavlja svoj poziv Srbiji, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) i državama članicama EU-a da provode aktivniju i učinkovitiju komunikacijsku strategiju o koristima proširenja EU-a i o potpori koja se dodjeljuje kroz sredstva EU-a te da predstave pozitivan primjer susjednih zemalja Srbije koje su već države članice EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava zabrinutost zbog toga što je javna potpora članstvu u EU-u u Srbiji bila znatno niža nego u ostatku regije te da se prema posljednjim anketama većina građana Srbije protivi pristupanju Europskoj uniji; poziva srbijanske političke vođe da aktivnije i nedvosmisleno izraze svoju predanost vrijednostima EU-a u javnoj raspravi te da surađuju sa srbijanskim građanima izvan velikih gradova o konkretnim koristima pristupanja EU-u; ponovno izražava zabrinutost zbog uloge javno financiranih medija u širenju retorike protiv EU-a; poziva novu Narodnu skupštinu da podrži europsku budućnost Srbije, među ostalim putem vlastite strateške komunikacije; ponovno ističe spremnost Europskog parlamenta da zajedno sa srpskim parlamentarnim zastupnicima sudjeluje u komunikacijskim aktivnostima radi međusobnog približavanja EU-a i Srbije; poziva određene vladine dužnosnike da prestanu podupirati kampanje dezinformiranja protiv EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja činjenicu da je članstvo u EU-u i dalje strateški cilj Srbije, no žali zbog nedostatka napretka u mnogim područjima srbijanskog programa reformi i činjenice da je čak došlo do nazadovanja u pogledu pitanja koja su ključna za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da usvajanje nove metodologije pristupanja nije dovelo do znatnog ubrzanja procesa pristupanja Srbije EU-u i poziva na njezinu potpunu provedbu; potiče povjerenika EU-a za susjedstvo i proširenje da bude proaktivniji u procesu pristupanja Srbije, posebno kad je riječ o temeljnim slobodama, demokraciji i vladavini prava te borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala; izražava zabrinutost zbog navoda javnosti da povjerenik EU-a za susjedstvo i proširenje umanjuje važnost nekih pitanja povezanih s vladavinom prava u zemljama pristupnicama i potiče Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere u vezi sa zahtjevima Parlamenta u tom pogledu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žali zbog toga što proces europske integracije u Srbiji nije dovoljno transparentan jer se važni dokumenti, kao što su izvješća o provedbi Nacionalnog programa za usvajanje pravne stečevine, već godinama ne objavljuju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je EU najveći trgovinski partner Srbije, što jača njihov međusobni odnos koji se temelji na povjerenju i perspektivi članstva, te stoga žali zbog činjenice da je srpska vlada ponekad stavljala veći naglasak na svoje veze s Kinom i Rusijom nego na veze s EU-om; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primjećuje inicijativu francuskog predsjedništva Vijeća EU-a da organizira konferenciju EU-a i zapadnog Balkana te se nada da će se ona iskoristiti za oživljavanje procesa proširenja i da će se zemljama zapadnog Balkana dati jasna perspektiva pristupanja; sa zanimanjem iščekuje češko predsjedanje Vijeću EU-a i njegovu daljnju potporu politici proširenja EU-a; pozdravlja doprinos Srbije Konferenciji o budućnosti Europe u obliku 52 preporuke; |
| --- | --- |

27.

Demokracija i vladavina prava

| 28. | potiče novoizabranu većinu da se usmjeri na rješavanje strukturnih nedostataka i ostvarivanje konkretnih i opipljivih rezultata u području vladavine prava, temeljnih prava, slobode izražavanja, medijskih sloboda, borbe protiv korupcije, dezinformacija i rada demokratskih institucija te javne uprave; zabrinut je zbog toga što su nedostatak nadzora nad izvršnom vlašću i nedostatak smislenog javnog savjetovanja u nekoliko navrata utjecali na kvalitetu zakonodavstva i doveli do narušavanja podjele ovlasti; poziva Srbiju da u potpunosti provede podjelu vlasti u skladu sa svojim Ustavom i demokratskim standardima; naglašava da je uspostava sustava provjere i ravnoteže preduvjet za sprečavanje prekomjerne koncentracije političke moći i podsjeća da su neovisni mediji temelj zdrave demokratske rasprave; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nedavne izmjene ustava nakon referenduma u siječnju 2022. kojima je cilj poboljšati neovisnost pravosuđa; naglašava da bi se proces reformi za jačanje neovisnosti pravosuđa trebao nastaviti, posebno zakonodavnim izmjenama kako bi se omogućila učinkovita provedba tih ustavnih izmjena, u skladu s najboljim europskim praksama i preporukama Venecijanske komisije te na transparentan i uključiv način; žali zbog stalnog pritiska na pravosuđe i osuđuje javno poricanje međunarodnih presuda za ratne zločine; poziva novoizabranu većinu da kao prioritet učvrsti zaštitne mjere za neovisnost i djelotvornost pravosuđa; naglašava potrebu za dodatnim mjerama kako bi se u potpunosti zajamčila neovisnost pravosuđa u skladu s nedavnim ustavnim promjenama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe prednosti procesa decentralizacije i potiče jačanje nadležnosti Autonomne Pokrajine Vojvodine; podsjeća da je u skladu s Ustavom Srbije zakon o financiranju Autonomne Pokrajine Vojvodine trebao biti donesen do kraja 2008. i potiče buduću vladu da to pitanje bez daljnje odgode uputi Narodnoj skupštini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatira određena poboljšanja u radu Narodne skupštine, posebno smanjenu primjenu hitnih postupaka i donošenje novog Kodeksa ponašanja za članove Narodne skupštine sastavljenog u suradnji s GRECO-om; međutim, izražava zabrinutost zbog toga što se tijekom parlamentarnih rasprava i dalje upotrebljava provokativan jezik protiv političkih protivnika, civilnog društva, medija i predstavnika drugih institucija koji izražavaju drukčija politička mišljenja, uključujući od strane vladinih dužnosnika; poziva novu Narodnu skupštinu da ne tolerira takve prakse i da učinkovito provodi svoj Kodeks ponašanja; nada se da se negativne prakse koje su obilježile prethodne Nacionalne skupštine, uključujući prekomjernu uporabu hitnih zakonodavnih postupaka i filibusiranje, neće ponoviti i potiče vladu da redovitije prisustvuje sjednicama Narodne skupštine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog toga što je rad Narodne skupštine bio ograničen zbog nepostojanja istinske političke rasprave između većine i oporbenih stranaka; ističe važnost međustranačkog konsenzusa o reformama povezanima s EU-om kako bi se osigurao napredak zemlje na njezinu putu prema EU-u; zabrinut je zbog toga što Narodna skupština ne izvršava svoju nadzornu ulogu i zbog toga što zakonodavni program isključivo određuje izvršna vlast; poziva novo parlamentarno vodstvo i klubove zastupnika da se fokusiraju na konstruktivne rasprave u Narodnoj skupštini u korist građana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izražava zadovoljstvo činjenicom da će manjinske stranke i koalicije u novoj Narodnoj skupštini Srbije imati ukupno 13 predstavnika koji predstavljaju bosansku, mađarsku i hrvatsku nacionalnu zajednicu; zabrinut je zbog toga što Romi neće imati vlastite predstavnike u Narodnoj skupštini; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Narodnu skupštinu Srbije da zajamči da su neovisna regulatorna tijela ovlaštena učinkovito izvršavati svoje nadzorne uloge podupiranjem i praćenjem provedbe nalaza i preporuka neovisnih regulatornih tijela; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja svoju zabrinutost zbog ograničenog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala te u nekoliko korupcijskih skandala visokog profila koji upućuju na vjerojatne veze između državnih dužnosnika i organiziranoga kriminala; poziva Srbiju da pojača napore za učinkovito rješavanje tih pitanja; poziva vlasti da se suzdrže od komentiranja tekućih istraga i suđenja, vršeći time pritisak na pravosuđe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja Drugo privremeno izvješće GRECO-a o sukladnosti četvrtog evaluacijskog kruga o Srbiji u vezi sa sprečavanjem korupcije među članovima Narodne skupštine, sucima i tužiteljima, u kojem se zaključuje da je Srbija na zadovoljavajući način provela ili na zadovoljavajući način postupila s osam od trinaest preporuka iz četvrtog kruga evaluacijskog izvješća; traži provedbu preostalih preporuka; prima na znanje donošenje novog zakona o sprečavanju korupcije, koji je nedavno izmijenjen u skladu s preporukama GRECO-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče Srbiju da ostvari uvjerljive rezultate, uključujući uvjerljive rezultate u pogledu učinkovitih istraga u borbi protiv korupcije, posebno u slučajevima od velikog javnog interesa, te da poboljša rezultate u istragama korupcije na visokoj razini, uključujući oduzimanje i zapljenu imovine stečene kaznenim djelima; sa zabrinutošću napominje da u predmetima Krušik i Telekom Srbija nisu dostupne informacije o službenim istragama; napominje da se predmetu Jovanjica odlučuje na temelju dvije odvojene optužnice i da su u istražnim medijima otkriveni novi slučajevi korupcije na visokoj razini, posebno u takozvanim Pandorinim dokumentima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja svoj poziv da se zadovolji pravda u pogledu nezakonitog uništenja privatne imovine u beogradskom naselju Savamala; prima na znanje navode osuđenog policajca koji je bio prisiljen preuzeti isključivu odgovornost za cijeli slučaj; ponovno izražava zabrinutost zbog mogućnosti da u tom slučaju u sljedećih nekoliko godina nastupi zastara; potiče vlasti da u potpunosti istraže taj slučaj i kazneno gone sve odgovorne osobe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče vlasti da istraže i kazneno gone sve navodne veze s kriminalnom skupinom iz Belivuka; izražava zabrinutost zbog nedavnih navoda da je Darko Šarić vodio međunarodnu zločinačku organizaciju dok je bio u zatvoru u Srbiji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da IPA III omogućuje prilagodbu ili čak obustavu sredstava u slučaju znatnog nazadovanja ili trajnog nedostatka napretka u temeljnim pitanjima, uključujući borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, kao i slobodu medija; u tom kontekstu poziva EU i zemlje zapadnog Balkana da uspostave okvir za plodnu suradnju između Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i zemalja zapadnog Balkana kako bi se zajamčilo da Ured europskog javnog tužitelja može učinkovito izvršavati svoje nadležnosti u pogledu sredstava iz instrumenta IPA III u zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja donošenje izmjena Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja kao odgovor na pozive na poboljšanje transparentnosti donošenja javnih politika i omogućivanje građanima da bez nepotrebnih prepreka dobiju informacije od javnog interesa te poziva na njegovu hitnu provedbu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da je strategija za razvoj civilnog društva usvojena, ali žali zbog toga što ne postoji popratni akcijski plan; poziva Komisiju i ESVD da nastave blisku suradnju s civilnim društvom i medijima u Srbiji te da podupru njihove aktivnosti; podsjeća da je snažno i neovisno civilno društvo ključna sastavnica svake demokracije; poziva srbijanske vlasti da uključe civilno društvo u donošenje politika i odluka, da se suzdrže od odbacivanja bilo kakvih kritika civilnog društva kao vanjskog uplitanja te da potiču ozračje koje pogoduje radu svih organizacija civilnog društva kako bi mogle raditi bez straha od zastrašivanja ili čak kriminalizacije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče Komisiju da provede preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda br. 1/2022 kako bi se osigurao učinkovit učinak financijske pomoći EU-a na vladavinu prava na zapadnom Balkanu, posebno izradom smjernica o primjeni odredbi IPA-e III o modulaciji i jačem parlamentarnom nadzoru nad sredstvima; poziva Komisiju da bolje poveže financiranje s napretkom u području vladavine prava, da poveća potporu organizacijama civilnog društva i neovisnim medijskim izvorima te da poboljša izvješćivanje o projektima i njihovo praćenje, kao što je Parlament opetovano zagovarao; u tom pogledu poziva na bolju koordinaciju programa vladavine prava koje podupiru međunarodni donatori; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žali zbog činjenice da su određeni dijelovi bivših jugoslavenskih povijesnih arhiva i dalje nedostupni; ponavlja svoj poziv vlastima da olakšaju pristup tim arhivima, posebno arhivima bivše jugoslavenske tajne službe (UDBA) i tajnoj službi Jugoslavenske narodne vojske (KOS), kako bi se omogućila temeljita istraga i rješavanje komunističkih zločina, olakšao proces pomirenja te poziva na to da se ti arhivi vrate vladama država nasljednica ako to zatraže; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Srbiju da poštuje svoje obveze i u potpunosti surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) i Međunarodnim rezidualnim mehanizmom za kaznene sudove (IRMCT) te da provede sve njihove odluke; |
| --- | --- |

45.

Temeljne slobode i ljudska prava

| 46. | osuđuje ograničenjâ slobode i neovisnosti medija i zloupotrebe medija od strane vladajuće većine kako bi se stekla nepravedna politička prednost, napadala politička oporba i širile dezinformacije; naglašava negativan utjecaj koji ta ograničenja imaju na demokratske procese u zemlji; napominje da tržišno natjecanje u medijskom sektoru pogoduje medijskom pluralizmu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja napore koje vlada ulaže u provedbu svoje medijske strategije, ali istodobno žali zbog praksi koje upućuju na to da vlasti namjerno odgađaju njezinu provedbu; napominje da bi trebalo poduzeti dodatne korake kako bi se dodatno povećala sloboda medija i poziva srbijanske vlasti da poduzmu hitne mjere kako bi se zajamčila sloboda izražavanja, neovisnost medija i medijski pluralizam; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da se zloupotreba javnog novca za stjecanje vlasništva u medijskim kućama smatra jednim od glavnih mehanizama za zarobljavanje medija (eng. media capture) u Srbiji; podsjeća da bi informacije o vlasništvu nad medijima trebale biti dostupne javnosti i poziva na veću transparentnost vlasništva nad medijima i njihova financiranja, kao i na stvaranje okruženja koje neovisnim i istraživačkim medijima omogućuje pristup financiranju i sigurno djelovanje; poziva na veću transparentnost javnog financiranja medija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prima na znanje da se nekoliko nedavnih izbora članova Regulatornog tijela za elektroničke medije (REM), kao i izbor članova upravnog odbora Radiotelevizije Srbije u lipnju 2021., smatralo kontroverznim; sa zabrinutošću prima na znanje neke javne procjene da je donošenje odluka REM-a politički pristrano; prima na znanje nedavan natječaj za nacionalne televizijske frekvencije i licencije i naglašava važnost poštenog i transparentnog postupka; i dalje je zabrinut zbog pitanja povezanih s koncentracijom medija u predmetu Telekom Srbija; naglašava važnost poboljšanja funkcioniranja i neovisnosti Regulatornog tijela za elektroničke medije u skladu s preporukama međustranačkog dijaloga kako bi se ojačao medijski pluralizam i provela medijska strategija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prima na znanje nerazmjernu vidljivost koju Srbija daje trećim zemljama i činjenicu da su određene medijske kuće glavni izvor antieuropskih i proruskih diskursa u Srbiji |
| --- | --- |

50.

| 51. | izražava žaljenje zbog neprestanih fizičkih napada, zastrašivanja, govora mržnje i političkog klevetanja novinara i civilnog društva, uključujući one koje provode zastupnici u parlamentu i vladini dužnosnici; poziva vlasti da istraže sve slučajeve takvih napada, da prikladno kazne počinitelje i da poboljšaju sigurnost novinara i boraca za ljudska prava; izražava zabrinutost zbog stalne diskreditacije i ciljanja boraca za ljudska prava, istraživačkih novinara, medijskih kuća i organizacija civilnog društva koji kritiziraju vladine politike; poziva Srbiju da ojača institucije za ljudska prava, zajamči njihovu neovisnost, dodijeli im potrebne financijske i ljudske resurse te osigura pravodobno praćenje njihovih preporuka; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva srbijanske vlasti da osiguraju potpunu financijsku i operativnu neovisnost Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge (RATEL) i za elektroničke medije (REM), u skladu s pravnom stečevinom EU-a; poziva na daljnji napredak u provedbi akcijskog plana na temelju medijske strategije, bez odgode te na transparentan i uključiv način; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na općenito poštovanje osnovnog prava na mirno okupljanje i poziva službenike kaznenog progona da se suzdrže od prekomjerne uporabe sile; osuđuje nasilje ekstremističkih skupina i huligana tijekom mirnih prosvjeda, kao što su prosvjedi protiv murala Ratka Mladića u Beogradu u studenom 2021. i prosvjedi za zaštitu okoliša u Šapcu i Beogradu u prosincu 2021.; i dalje je zabrinut zbog izvješća da policija nije obavljala svoju zaštitnu funkciju tijekom tih prosvjeda u vezi s okolišem; poziva vladu da osigura uklanjanje murala koji veličaju osuđene ratne zločince te da provede učinkovitu istragu napada na prosvjednike, uključujući sve uključene javne službenike; poziva na temeljitu istragu svih veza između huligana i policije; žali zbog toga što su brojni građani dobili prekršajne optužbe; poziva na ukidanje tih nerazmjernih ograničenja prava na mirno okupljanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja donošenje zakona o rodnoj ravnopravnosti i izmjene zakona o zabrani diskriminacije te poziva vladu da osigura brzu provedbu tih zakona; ponavlja da su koordinacija, učinkovit institucionalni ustroj i suradnja s civilnim društvom nužni kako bi se poboljšalo stanje ljudska prava te političke slobode žena i ranjivih skupina; poziva Srbiju da poboljša rodnu ravnopravnost i stanje ženskih prava, uključujući davanjem prioriteta rodnoj ravnopravnosti i povećanom suradnjom s civilnim društvom, osobito ženskim organizacijama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja donošenje nove strategije o nasilju nad ženama i nasilju u obitelji; naglašava, međutim, da su potrebni provedba i poboljšanja te poziva na dosljedan politički pristup provedbi Istanbulske konvencije koji se temelji na određivanju prioriteta i dodjeli dostatnih sredstava za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja, zaštitu žrtava kaznenih djela i kazneni progon počinitelja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žali zbog toga što u prethodnom parlamentarnom sazivu Narodna skupština nije donijela Zakon o istospolnim partnerstvima koji je sastavilo Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog; poziva novu i pluralističku Narodnu skupštinu da to učini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva srbijanske vlasti da pojačaju napore kako bi se osiguralo nediskriminirajuće postupanje prema etničkim, vjerskim i seksualnim manjinama i drugim ranjivim skupinama te da nastave s provedbom pozitivnog programa o tom pitanju, u potpunosti u skladu s načelima i zakonodavstvom EU-a; poziva vlasti da aktivno provodi istrage i donosi presude za zločine iz mržnje; osuđuje etničku mržnju koju šire neki vladini dužnosnici i političari; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Srbiju da osigura da manjinske skupine imaju jednake mogućnosti, posebno u obrazovanju, upotrebi manjinskih jezika, pristupu medijima i vjerskim obredima na jezicima manjina, odgovarajućoj zastupljenosti u političkom i kulturnom životu, medijima u javnom vlasništvu, upravi i pravosuđu, da stvori pozitivno ozračje za obrazovanje na jezicima manjina i da pojača tiskanje udžbenika na manjinskim jezicima; poziva Srbiju da zaštiti i promiče kulturnu baštinu, jezike i tradicije svojih nacionalnih manjina; poziva Srbiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala da sastav svih razina vlasti odražava nacionalni sastav stanovništva na njihovim državnim područjima; |
| --- | --- |

58.

| 59. | osuđuje manipulaciju fragmentacijom manjinskih skupina i izražava zabrinutost zbog nespremnosti srbijanskih vlasti da dosljedno i u potpunosti provode međuvladin sporazum o zaštiti manjina; smatra da je potrebno učiniti više za aktivnu provedbu antidiskriminacijskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja predanost srbijanskih vlasti pružanju potpore organizaciji EuroPridea u Beogradu kao ključnom trenutku za zajednicu LGBTI+ u Srbiji i regiji; poziva vladu i policijske snage da osiguraju neometano planiranje i orgnizaciju programa, kao i sigurnost i dobrobit sudionika; poziva na pojačane mjere u području borbe protiv uznemiravanja, propagande kojom se potiče na mržnju i zločina iz mržnje usmjerenih protiv pripadnika skupine LGBTI+; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponovno izražava svoju osudu navodne upotrebe prisilnog rada i kršenja ljudskih prava te trgovine ljudima u slučaju oko 500 Vijetnamaca na gradilištu kineske tvornice Linglong u Srbiji; napominje da su poduzeti početni koraci i provedene inspekcije te poziva srbijanske vlasti da istraže slučaj i zajamče poštovanje radničkih prava građana i rezidenata; poziva Srbiju da poboljša usklađenost s radnim pravom EU-a i da se pridržava relevantnih konvencija Međunarodne organizacije rada koje je ratificirala; naglašava da bi se srpsko zakonodavstvo o radu i okolišu trebalo primjenjivati i na kineska poduzeća koja posluju u toj zemlji; |
| --- | --- |

61.

| 62. | izražava žaljenje zbog protjerivanja bahreinskog državljanina u njegovu matičnu zemlju unatoč privremenoj mjeri Europskog suda za ljudska prava na temelju koje se to izručenje trebalo odgoditi; podsjeća da Srbija mora poštovati temeljna prava svih ljudi na svojem državnom području; snažno potiče srbijanske vlasti da poštuju svoje međunarodne obveze i u potpunosti primijene i provedu sve presude Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

62.

| 63. | napominje važnost suradnje s EU-om u borbi protiv trgovine ljudima i krijumčarenja migrantima na takozvanoj „balkanskoj ruti”; pozdravlja suradnju Srbije u upravljanju migracijama sa susjedima i državama članicama EU-a, naglašavajući potrebu za potpunim poštovanjem ljudskih prava te međunarodnih standarda i načela; |
| --- | --- |

63.

| 64. | izražava duboku zabrinutost zbog širenja dezinformacija o ruskoj agresiji na Ukrajinu, uključujući od strane medija bliskih vladi; poziva srbijanske vlasti da poduzmu odlučne korake protiv dezinformacija i da diskreditiraju lažne vijesti koje se najviše šire; poziva Srbiju i Komisiju da izgrade potrebnu infrastrukturu za borbu protiv dezinformacija, ruske propagande i drugih hibridnih prijetnji te kako bi pružila odgovore temeljene na dokazima na kratkoročne i dugoročne prijetnje u pogledu dezinformacija na zapadnom Balkanu; naglašava da su svi politički vođe odgovorni za zaustavljanje širenja zlonamjernih dezinformacija o ruskoj agresiji na Ukrajinu; napominje da tolerantni stav prema zlonamjernim vanjskim utjecajima može imati ozbiljne negativne posljedice na izglede Srbije za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naročito je zabrinut zbog dezinformacija koje potječu iz Kremlja i šire ih novinska agencija Sputnik Srbija i drugi domaći akteri; poziva srbijanske vlasti da se usklade sa sankcijama EU-a i da poduzmu mjere kako bi spriječile medijske kuće Russia Today i Sputnik Srbija da šire lažne vijesti i dezinformacije; duboko je zabrinut zbog toga što su među glavnim izvorima dezinformacija tabloidi koje financira ili podupire vlada i neki televizijski kanali s nacionalnom pokrivenošću; žali zbog toga što se javna radiotelevizijska kuća od početka neizazvane ruske invazije na Ukrajinu koristi jezikom ruske propagande, kao što je slučaj s izrazom „posebna vojna operacija”; |
| --- | --- |

65.

| 66. | iznimno je zabrinut zbog toga što su zemlje pristupnice EU-u na zapadnom Balkanu posebno teško pogođene stranim uplitanjem i kampanjama dezinformiranja koje dolaze iz Rusije i Kine; zabrinut je zbog toga što Srbija i Mađarska pomažu Rusiji i Kini u pogledu njihovih geopolitičkih ciljeva; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da zauzme proaktivniji stav, usredotočujući se na izgradnju vjerodostojnosti EU-a u regiji i proširenje aktivnosti praćenja Radne skupine ESVD-a za stratešku komunikaciju (StratCom) kako bi se usredotočio na prekogranične prijetnje dezinformacijama koje dolaze iz zemalja zapadnog Balkana i njihovih susjeda; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava važnost dijaloga sa srpskim civilnim društvom i privatnim sektorom kako bi se koordinirali napori u borbi protiv dezinformacija i u Srbiji i u regiji; u tom pogledu napominje da bi Srbija imala koristi od daljnjeg sudjelovanja u stručnim skupinama Agencije Europske unije za kibersigurnost (ENISA); |
| --- | --- |

67.

| 68. | cijeni rad Radne skupine Europske službe za vanjsko djelovanje za stratešku komunikaciju za zapadni Balkan, čiji je zadatak osiguravati koordiniranu i dosljednu komunikaciju EU-a, izgraditi otpornost i rješavati problem dezinformiranja i manipulacije informacijama protiv EU-a; poziva na jačanje aktivnosti strateške komunikacije i povećanje broja osoblja, uključujući mogućnost uspostave regionalnog strateškog komunikacijskog punkta u regiji zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

68.

Pomirenje i dobrosusjedski odnosi

| 69. | pozdravlja sudjelovanje Srbije u mehanizmima regionalne suradnje i potiče je da uloži veći trud u bilateralne odnose s drugim zemljama kandidatkinjama i susjednim državama članicama EU-a; pohvaljuje njezinu odluku da donira oko 600 000 cjepiva protiv bolesti COVID-19 toj regiji, među ostalim Sjevernoj Makedoniji, Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini; potiče je da na svim razinama radi na promicanju pomirenja i poboljšanju dobrosusjedskih odnosa, provedbi bilateralnih sporazuma i rješavanju otvorenih bilateralnih pitanja sa svojim susjedima, posebno utvrđivanja granica, sukcesije, povrata kulturnih dobara i otvaranja vojnih arhiva; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava predanost Srbije suradnji sa susjednim zemljama na rješavanju pitanja nestalih osoba i naglašava da je pomirenje sa susjednim zemljama preduvjet za normalizaciju regionalnih odnosa; izražava zabrinutost zbog donošenja Zakona o kulturnoj baštini; poziva na potpuno poštovanje kulturne baštine i promicanje kulturne suradnje te ponavlja važnost zaštite jezika nacionalnih manjina u Srbiji u skladu sa zakonima i bilateralnim sporazumima sa susjednim zemljama; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja pozive srbijanskih vlasti da se bosanski Srbi vrate radu u institucijama Bosne i Hercegovine; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ponovno potvrđuje svoju nedvosmislenu potporu za dijalog Beograda i Prištine uz posredovanje EU-a i pohvaljuje rad posebnog predstavnika EU-a za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčáka; ponavlja važnost konstruktivnog sudjelovanja srpskih i kosovskih nadležnih tijela za postizanje sveobuhvatnog pravno obvezujućeg sporazuma o normalizaciji, na temelju uzajamnog priznavanja, koji je neophodan kako bi obje zemlje napredovale na putu prema Europi i koji će doprinijeti stabilnosti i prosperitetu u regiji; poziva na poštovanje i potpunu provedbu svih prethodnih sporazuma Beograda i Prištine u dobroj vjeri i pravodobno, uključujući Udruženja/Zajednice općina s većinskim srpskim stanovništvom; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva ESVD da uspostavi mehanizam za praćenje i provjeru provedbe svih do sada postignutih sporazuma i periodički izvješćuje Europski parlament o napretku provedbe; poziva aktere EU-a da pruže potporu lokalnim vlastima u djelovanjima prema uspostavi Udruženja/Zajednice općina sa srpskom većinom u okviru međusobnog sporazuma; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva na daljnje aktivno i konstruktivno sudjelovanje u dijalogu uz posredovanje EU-a; poziva vlade Srbije i Kosova da se suzdrže od bilo kakvog djelovanja koje bi moglo narušiti povjerenje između strana i ugroziti konstruktivan nastavak dijaloga; ponavlja svoj poziv na poboljšanje kvalitete procesa dijaloga sudjelovanjem žena, većom transparentnošću prema javnosti i smislenim uključivanjem civilnog društva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva srpske i kosovske vlasti na promicanje međuljudskih kontakata među lokalnim zajednicama da bi se poboljšao dijalog između dviju zemalja, uključujući i na nevladinoj razini; pohvaljuje inicijative u području kulture i inicijative za mlade, primjerice godišnji prekogranični umjetnički festival „Mirëdita, Dobar Dan!”, kojima se promiče suradnja između kosovskih Albanaca i Srba; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja činjenicu da su Srbija i Kosovo usvojili plan provedbe energetskih sporazuma, što je važan korak naprijed u dijalogu uz posredovanje EU-a u cilju postizanja konkretnih rezultata za sve građane; poziva i Srbiju i Kosovo da pojačaju napore i pronađu rješenja za pitanja nestalih osoba i pravde za ratne zločine počinjene tijekom ratova u Jugoslaviji 1990-ih; poziva vladu da se posveti tim temama i u okviru dijaloga Beograda i Prištine te da uspostavi suradnju između Kosova i Srbije; |
| --- | --- |

76.

| 77. | izražava žaljenje zbog odluka vlade Kosova da odbije prijedlog međunarodnih medijatora kojim se omogućuje prikupljanje glasačkih listića birača s pravom glasa kako bi im se omogućilo glasovanje na državnom području Kosova za ustavni referendum održan 16. siječnja 2022. te za izbore u Srbiji koji su se održali 3. travnja 2022., kao što je prethodno bio slučaj; |
| --- | --- |

77.

| 78. | žali zbog destabilizacijskih aktivnosti na granici na sjeveru Kosova u rujnu 2021. i poziva Beograd i Prištinu da sva pitanja riješe dijalogom; žali zbog činjenice da u radnoj skupini čiji je bio zadatak pronaći rješenje za korištenje registarskih pločica vozila nije postignut dogovor; poziva obje strane da što prije pronađu trajno rješenje kojim se promiče normalizacija gospodarskih i političkih odnosa u okviru dijaloga uz posredovanje EU-a; žali zbog toga što u nekoliko slučajeva dužnosnicima nije dopušten ulazak na teritorij Kosova ili Srbije; poziva obje strane da sa svim posjetima postupaju na način koji pospješuje postupak normalizacije; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prima na znanje pritužbe etničkih Albanaca iz Preševske doline da im se uskraćuje pravo glasovanja i da ih se briše iz matičnih knjiga u njihovim mjestima boravišta, čime ih srbijanske vlasti lišavaju njihovih temeljnih i političkih prava; duboko je zabrinut zbog navoda i studija koje pokazuju da srbijanske vlasti sustavno i diskriminirajuće zloupotrebljavaju zakon o prebivalištu građana i „pasivizaciju” adresa prebivališta građana albanske narodnosti koji žive u južnoj Srbiji; poziva na neovisnu i temeljitu istragu tih navoda te poziva srbijanske vlasti da prestanu sa svim diskriminirajućim praksama i ciljanim mjerama; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja donošenje Nacionalne strategije za kazneni progon ratnih zločina za razdoblje 2021. 2026. i nedavni početak rada različitih tijela i mehanizama izvješćivanja povezanih s njegovim radom; ističe važnost transparentne i uključive provedbe te strategije; potiče srbijanske vlasti da se odlučno suprotstave veličanju osuđenih ratnih zločinaca i da prekinu svu retoriku i djelovanje u pogledu podjele kojima se narušava integritet zemalja u susjedstvu i prijeti regionalnoj stabilnosti i pomirenju; potiče srbijanske vlasti da pokažu istinsku predanost istragama i dovođenju predmeta ratnih zločina pred sud; ponavlja da u Europi nema mjesta poricanju genocida; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe važnost regionalne suradnje na pitanjima ratnih zločina i nestalih osoba te poziva srbijanske vlasti da osude sve oblike govora mržnje, kampanja zastrašivanja, javnog odobravanja i poricanja genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina; žali što neka tijela srbijanskih vlasti i neki srbijanski političari nastavljaju poricati genocid u Srebrenici; poziva srbijanske vlasti da osiguraju nastavak suđenja za ratne zločine, uključujući na lokalnoj razini i da žrtvama pruže pravdu priznavanjem i poštovanjem sudskih presuda o ratnim zločinima, borbom protiv nekažnjavanja ratnih zločina, istraživanjem slučajeva nestalih osoba, istragom grobnih mjesta i pružanjem potpore domaćim tužiteljima u privođenju počinitelja pravdi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | osuđuje sve veću prisutnost osuđenih ratnih zločinaca, kao što su Veselin Šljivančanin, Dragoljub Ojdanić i Nikola Šainović, u medijskom prostoru kojim se koriste za širenje mržnje i netolerancije prema nacionalnim manjinama u Srbiji; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva EU i njegove saveznike da dodatno pojačaju rad na pomirenju; pozdravlja obnovljeni angažman saveznika EU-a, posebno imenovanje posebnih izaslanika SAD-a, Ujedinjene Kraljevine i Njemačke za zapadni Balkan, poziva ih da se uključe u blisku suradnju i koordinaciju s izaslanikom EU-a u cilju jačanja utjecaja i pružanja usklađenih savjeta i potpore; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno iskazuje svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim kršenjima ljudskih prava na području bivše Jugoslavije (RECOM); |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja početak provedbe zone bez roaminga u cijelom zapadnom Balkanu od 1. srpnja 2021., čime je poboljšana povezivost i ostvarene su opipljive i konkretne koristi za građane i poduzeća u toj regiji; pozdravlja Izjavu iz Brda koju su potpisali dužnosnici EU-a i čelnici zemalja zapadnog Balkana, a u kojoj se prepoznaje važnost tog postignuća; potiče Vijeće i Komisiju da surađuju s vlastima zemalja zapadnog Balkana kako bi se ukinule naknade za roaming između zapadnog Balkana i Europske unije; |
| --- | --- |

85.

| 86. | potiče srbijanske vlasti da nedvosmisleno podrže uspostavu zajedničkog regionalnog tržišta u okviru Berlinskog procesa kao korak na putu pristupanja EU-u; naglašava da bi svi programi regionalne gospodarske suradnje na zapadnom Balkanu trebali biti uključivi i prihvatljivi za svih šest zemalja, čime bi se uspostavila ravnopravna suradnja među svih šest zemalja uz istodobno jačanje daljnjeg usklađivanja sa standardima i pravnom stečevinom EU-a; |
| --- | --- |

86.

Socioekonomske reforme

| 87. | pozdravlja napredak ostvaren u razvoju funkcionalnog tržišnog gospodarstva, iako država tu još uvijek ima snažnu prisutnost, i činjenicu da je uspješno ublažen utjecaj krize prouzročene bolešću COVID-19 na gospodarstvo, među ostalim pravovremenim fiskalnim mjerama i mjerama monetarne potpore; ipak, poziva srbijanske vlasti da predvide ciljanu potporu u vezi s pandemijom za ranjiva kućanstva i poduzeća; konstatira da je EU nastavio pružati ključnu potporu Srbiji za njezin društveno-gospodarski oporavak i hitne medicinske potrebe, uključujući dodatnu potporu od 10 milijuna EUR; |
| --- | --- |

87.

| 88. | sa zabrinutošću konstatira da nije istražen nijedan od navoda iz prethodnog izvješća istraživačkih novinara o vladinom manipuliranju statističkim podacima o bolesti COVID-19 u političke svrhe; naglašava da su povjerenje i transparentnost od posebne važnosti u naporima vlade za suzbijanje bolesti COVID-19 te stoga apelira na srbijansku vladu da građanima dostavi sve relevantne statističke podatke; |
| --- | --- |

88.

| 89. | primjećuje da tržište rada, unatoč poboljšanjima, i dalje ima strukturne probleme te demografske i migracijske izazove; poziva Srbiju da poboljša položaj žena na tržištu rada i da dodatno prilagodi obrazovanje i osposobljavanje potrebama tržišta rada, posebno u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te u vezi sa zelenom i digitalnom tranzicijom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | duboko je zabrinut zbog socioekonomske situacije u nekoliko okruga južne Srbije; poziva vladu da istraži sve navode o upotrebi instrumenata socijalne pomoći kako bi se izvršio pritisak na glasače, posebno među ranjivim skupinama i pripadnicima romske manjine; poziva vladu Srbije da odgovori na izazove koje siromaštvo i nezaposlenost predstavljaju u tim i drugim dijelovima zemlje te da zajamči da socijalne politike i politike zapošljavanja raspolažu dostatnim financijskim i institucionalnim resursima; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Srbiju da poboljša svoje kapacitete za pružanje statističkih podataka i da provede popis stanovništva, uz poštovanje najviših međunarodnih standarda i uz sudjelovanje neovisnih promatrača; |
| --- | --- |

91.

| 92. | izražava duboku zabrinutost zbog depopulacije i nastavka emigracije ljudskog kapitala Srbije; pozdravlja inicijative vlade Srbije i inovativne pristupe za suzbijanje tih kretanja, uključujući demografske promjene, uz istodobnu suradnju s međunarodnim organizacijama putem niza ciljanih politika u svim sektorima kako bi se odgovorilo na demografske prijetnje, s obzirom na to da je stalan pad broja stanovnika i dalje ključni izazov za gospodarski razvoj; poziva novu vladu da posveti više pozornosti politikama za mlade; napominje da je potrebno uložiti dodatne napore u socioekonomski razvoj graničnih regija kako bi se spriječio odlazak stanovništva; podsjeća da bi se u tu svrhu mogli koristiti programi prekogranične suradnje instrumenta IPA III; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja provedbu programa za potporu malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), posebno smanjenje troškova zaduživanja za MSP-ove; poziva Srbiju da riješi preostale nedostatke, uključujući nestabilno poslovno okruženje i nepošteno tržišno natjecanje; pozdravlja angažman Srbije u procesu regionalne integracije tržišta na zapadnom Balkanu, nakon kojeg će uslijediti daljnja gospodarska integracija s jedinstvenim tržištem EU-a, što će privući potrebna ulaganja i stvoriti nove prilike za građane i poslovnu zajednicu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ponovno izražava svoju zabrinutost zbog sve veće ovisnosti Srbije o kineskim ulaganjima i obujma zajmova koje će Srbija morati vraćati Kini; apelira na srbijanske vlasti da poboljšaju transparentnost i ojačaju pravnu usklađenost sa zahtjevima za procjenu utjecaja na okoliš u industrijama koje znatno zagađuju za kineska, ruska i druga nedemokratska strana ulaganja koja proizlaze iz bilateralnih sporazuma o strateškoj suradnji; žali zbog nedavne isporuke kineskih protuzračnih sustava Srbiji; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ističe da zemlje zapadnog Balkana moraju biti stavljene u središte inicijative Global Gateway i da se mora pružiti transparentna i održiva ulagačka alternativa korozivnim ulaganjima Kine i drugih autoritarnih režima; |
| --- | --- |

95.

| 96. | prima na znanje povlačenje amandmana na zakon o izvlaštenjima i poziva na širu javnu raspravu o tom pitanju; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja poboljšanja u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma, ali poziva na bolje rezultate u istragama u slučajevima pranja novca; konstatira da su infrastruktura i građevina značajni izvori nezakonito novca i potiče Srbiju da smanji rizik od nezakonitih financijskih tokova u građevinskoj industriji, kao i da smanji utaju poreza i korupciju u sektoru infrastrukture; poziva Srbiju da osigura da se preporuke Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) primjenjuju u dobroj vjeri; |
| --- | --- |

97.

| 98. | izražava zabrinutost zbog nedostatka napretka u slučaju „Spisak”, što predstavlja zlouporabu pravnog okvira od strane državnih vlasti kako bi se usmjerilo na određene organizacije civilnog društva i medije koji kritiziraju vladine politike; podsjeća na poziv srpskoj vladi za sprečavanje pranja novca koju je izdalo srpsko Ministarstvo financija da u potpunosti istraži ta pitanja; |
| --- | --- |

98.

| 99. | podsjeća na uvjetovanost financiranja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći IPA III i Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan; prepoznaje važnost instrumenata IPA III te EIP za podupiranje procesa reforme, održive povezivosti, ljudskog kapitala, konkurentnosti i uključivog rasta te za jačanje regionalne i prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

99.

Okoliš, energija i promet

| 100. | pozdravlja konkretne korake poduzete kako bi se postupno zatvorile elektrane na ugljen; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da Srbija, unatoč postojećim klimatskim i okolišnim izazovima, i dalje ulaže u jednu novu elektranu na ugljen; potiče vlasti da donesu integrirani nacionalni plan za energetiku i klimu koji je u skladu s ciljem nultih emisija iz europskog zelenog plana za 2050. i zelenim planom za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva nacionalna tijela da brzo provedu Zakon o korištenju obnovljivih izvora energije i da šire javnu raspravu o energetskoj tranziciji i tekućoj izgradnji desetaka malih hidroelektrana; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Srbiju da pojača napore za diversifikaciju opskrbe energijom i sveukupne strukture izvora energije, posebno za smanjenje njezine ovisnosti o Rusiji, kao i da poveća ulaganja i modernizira energetsku infrastrukturu kako bi se izvršila nužna tranzicija s fosilnih goriva na obnovljive izvore energije; u tom pogledu ističe važnost izgradnje spojnog voda s Bugarskom; potiče Komisiju da osigura da financijska sredstva IPA-e doprinose izgradnji klimatski neutralnog gospodarstva u Srbiji, u potpunosti u skladu s Pariškim sporazumom i ciljevima EU-a za dekarbonizaciju i da pruži posebnu tehničku podršku za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

102.

| 103. | naglašava činjenicu da nedostatak učinkovitosti u energetskom sektoru kritično utječe na ukupnu gospodarsku konkurentnost zemlje i poziva zemlju da svrhovito radi na prijelazu na zeleno i kružno gospodarstvo postupnim ukidanjem izvora fosilne energije i znatnim povećanjem stope recikliranja resursa i materijala; |
| --- | --- |

103.

| 104. | sa zabrinutošću primjećuje stalno nepoštovanje i posljedično kršenje Ugovora o Energetskoj zajednici te poziva Srbiju da slijedi preporuke ECT-a i uskladi svoje aktivnosti u području energetike s trećim energetskim paketom te u skladu s energetskom politikom EU-a; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ponovno ističe svoju zabrinutost zbog visokih razina onečišćenja i potiče vlasti da ubrzaju provedbu planova za kvalitetu zraka; žali zbog činjenice da je nekoliko mjesta u Srbiji, posebno Beograd, Smederevo, Bor te doline Kolubare i Tamnave, često na popisu najzagađenijih područja na svijetu u pogledu kvalitete zraka; potiče vlasti da brzo poduzmu mjere za poboljšanje kvalitete zraka, posebno u velikim gradovima i industrijskim područjima; naglašava važnost pronalaženja održivih rješenja i ograničavanja upotrebe lignita i drugog niskokaloričnog ugljena u proizvodnji energije, kao i za grijanje; |
| --- | --- |

105.

| 106. | duboko je zabrinut zbog projekata za proizvodnju električne energije iz ugljena koje financira Kina i njihova utjecaja na okoliš i kvalitetu zraka; prima na znanje činjenicu da je postupak donošenja programa za zaštitu zraka trenutačno u tijeku i pozdravlja mala bespovratna sredstva dodijeljena općinama za poboljšanje kvalitete zraka i gospodarenja otpadom te za financiranje provedbe projekata za smanjenje onečišćenja zraka u Srbiji; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ponovno izražava žaljenje zbog nedostatka djelovanja u pogledu onečišćenja rijeke Dragovištice iz rudnika koji djeluju u regiji te zbog štetnog učinka na zdravlje lokalnog stanovništva i okoliš; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ističe potrebu za poboljšanjem zakonodavstva i provedbe u području gospodarenja otpadom i ubrzanog uvođenja i provedbe hijerarhije otpada i mjera kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

108.

| 109. | prima na znanje povlačenje dozvole za istraživanje za projekt vađenja i obrade litija u zapadnoj Srbiji; poziva srbijanske vlasti da budu potpuno transparentne u tom procesu i da se provede sveobuhvatna procjena učinka, uključujući javna savjetovanja s relevantnim lokalnim zajednicama pri izdavanju dozvola; |
| --- | --- |

109.

| 110. | izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnih problema u vezi s korupcijom i vladavinom prava u području okoliša, zbog općeg nedostatka transparentnosti i procjena utjecaja infrastrukturnih projekata na okoliš i društvo; u tom kontekstu prima na znanje otvaranje klastera 4 „Zeleni program i održiva povezanost” u pregovorima o pristupanju EU-u; poziva na poduzimanje daljnjih mjera u pogledu opravdane zabrinutosti izražene u prosvjedima za zaštitu okoliša te da tijekom pregovora riješe te probleme; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva na povećanje ukupne površine državnog područja Srbije koja je pod zaštitom te na osiguravanje provedbe mjera i odgovarajućeg financiranja zaštite prirode; poziva na dosljednu primjenu Zakona o zaštiti prirode i Zakona o korištenju obnovljivih izvora energije kako bi se zaustavili svi štetni projekti u zaštićenim područjima; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pozdravlja donošenje programa gospodarenja otpadom i napominje da je u tijeku postupak javnog predstavljanja akcijskog plana programa gospodarenja otpadom za razdoblje od 2022. do 2024.; napominje da je uveden ekološki informacijski sustav koji građanima omogućuje da prijave probleme povezane s okolišem; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva na preispitivanje svih dosad izgrađenih malih hidroelektrana kako bi se utvrdilo jesu li sve dozvole izdane uz dužno poštovanje propisa i postupaka; poziva na hitne mjere za vraćanje rijeka u stanje u kojem su bile prije izgradnje malih hidroelektrana u svim slučajevima u kojima je jasno da je prekršen zakon, primjerice u slučaju Rakita; poziva na uklanjanje objekata koji ugrožavaju obale, jezera, vodotoke i podzemne vode; ističe potrebu za nadzorom svakog projekta kojim se ugrožavaju vodni resursi, koji bi trebalo uvrstiti na popis projekata za koje je potrebna studija o procjeni utjecaja na okoliš; poziva na ponovno razmatranje privatizacije Instituta Jaroslav Cerni za upravljanje vodama; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pozdravlja napredak Srbije u reformi željezničkog sustava; potiče je da osigura da ulaganja u njezinu prometnu infrastrukturu budu u skladu sa strategijom EU-a za održivu i pametnu mobilnost te da pruže maksimalnu korist gospodarstvu Srbije; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, Vladi i Narodnoj skupštini Srbije. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  SL L 278, 18.10.2013., str. 16.

(2)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(3)  SL L 111, 8.4.2022., str. 1.

(4)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(5)  SL C 494, 8.12.2021., str. 172.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0506.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0511.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

Izvješće o Kosovu za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o Izvješću Komisije o Kosovu za 2021. (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, te Kosova, s druge strane, koji je stupio na snagu 1. travnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, te Kosova, s druge strane, koji je stupio na snagu 1. travnja 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum između Europske unije i Kosova o općim načelima sudjelovanja Kosova u programima Unije koji se primjenjuje od 1. kolovoza 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum između Europske unije i Kosova o općim načelima sudjelovanja Kosova u programima Unije koji se primjenjuje od 1. kolovoza 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Sofije usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Sofije usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. listopada 2021. u Brdu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 6. listopada 2021. u Brdu,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014. i osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa od 5. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014. i osmi sastanak na vrhu Berlinskog procesa od 5. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., Izjavu čelnika zapadnog Balkana o zajedničkom regionalnom tržištu od 9. studenoga 2020. i Izjavu iz Sofije o zelenom programu za zapadni Balkan od 10. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu održan u Sofiji 10. studenoga 2020., Izjavu čelnika zapadnog Balkana o zajedničkom regionalnom tržištu od 9. studenoga 2020. i Izjavu iz Sofije o zelenom programu za zapadni Balkan od 10. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1244 od 10. lipnja 1999., savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da posreduje u dijalogu između Srbije i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1244 od 10. lipnja 1999., savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da posreduje u dijalogu između Srbije i Kosova,

| — | uzimajući u obzir prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između vlada Srbije i Kosova od 19. travnja 2013., sporazume od 25. kolovoza 2015. te aktualni dijalog uz posredovanje EU-a za normalizaciju odnosa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između vlada Srbije i Kosova od 19. travnja 2013., sporazume od 25. kolovoza 2015. te aktualni dijalog uz posredovanje EU-a za normalizaciju odnosa,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/904 od 3. lipnja 2021. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX Kosovo) (3), kojom je trajanje misije produljeno do 14. lipnja 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/904 od 3. lipnja 2021. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX Kosovo) (3), kojom je trajanje misije produljeno do 14. lipnja 2023.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641) i radni dokument službi Komisije naslovljen „Smjernice za provedbu zelenog plana za zapadni Balkan” od 6. listopada 2020. (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641) i radni dokument službi Komisije naslovljen „Smjernice za provedbu zelenog plana za zapadni Balkan” od 6. listopada 2020. (SWD(2020)0223),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Kosovu za 2021.” (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Kosovu za 2021.” (SWD(2021)0292),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Kosova za razdoblje 2021. 2023. (SWD(2021)0093) od 22. travnja 2021. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana te Turske koje je Vijeće usvojilo 12. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Kosova za razdoblje 2021. 2023. (SWD(2021)0093) od 22. travnja 2021. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana te Turske koje je Vijeće usvojilo 12. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 s popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica te zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (Kosovo) (COM(2016)0277) te svoje stajalište o prijedlogu Komisije od 28. ožujka 2019. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 s popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica te zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (Kosovo) (COM(2016)0277) te svoje stajalište o prijedlogu Komisije od 28. ožujka 2019. (5),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Izborne promatračke misije Europske unije o općinskim izborima u Kosovu održanima 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Izborne promatračke misije Europske unije o općinskim izborima u Kosovu održanima 2021.,

| — | uzimajući u obzir četvrti sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje Europske unije i Kosova održan u Bruxellesu 7. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrti sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje Europske unije i Kosova održan u Bruxellesu 7. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2021. o proširenju i stabilizaciji te procesu pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2021. o proširenju i stabilizaciji te procesu pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke sa 7. i 8. sjednice Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Kosova (POSP), koje su održane 4. i 5. studenoga 2021. i 9. i 10. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke sa 7. i 8. sjednice Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Kosova (POSP), koje su održane 4. i 5. studenoga 2021. i 9. i 10. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s drugog sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. lipnja 2021., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s čelnicima parlamenata zemalja zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s drugog sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. lipnja 2021., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s čelnicima parlamenata zemalja zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o izvješćima Komisije o Kosovu za 2019. i 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o izvješćima Komisije o Kosovu za 2019. i 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala na zapadnom Balkanu (8),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0179/2022),

| A. | budući da se svaka zemlja kandidatkinja za proširenje ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i budući da raspored i napredak pristupanja ovisi o provedbi nužnih reformi; |
| --- | --- |

A.

budući da se svaka zemlja kandidatkinja za proširenje ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i budući da raspored i napredak pristupanja ovisi o provedbi nužnih reformi;

| B. | budući da pet država članica ne priznaje Kosovo kao neovisnu državu; |
| --- | --- |

B.

budući da pet država članica ne priznaje Kosovo kao neovisnu državu;

| C. | budući da su demokracija i vladavina prava temeljne vrijednosti na kojima se temelji Unija; budući da su duboke i sveobuhvatne reforme potrebne kako bi se savladali preostali izazovi u tim područjima; |
| --- | --- |

C.

budući da su demokracija i vladavina prava temeljne vrijednosti na kojima se temelji Unija; budući da su duboke i sveobuhvatne reforme potrebne kako bi se savladali preostali izazovi u tim područjima;

| D. | budući da je sveobuhvatni pravno obvezujući sporazum o normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova od ključne važnosti za obje zemlje kako bi napredovale na putu prema Europi; budući da bi takav sporazum uvelike pomogao u poboljšanju opće stabilnosti regije; |
| --- | --- |

D.

budući da je sveobuhvatni pravno obvezujući sporazum o normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova od ključne važnosti za obje zemlje kako bi napredovale na putu prema Europi; budući da bi takav sporazum uvelike pomogao u poboljšanju opće stabilnosti regije;

| E. | budući da Kosovu nije odobrena liberalizacija viznog režima, iako su sva referentna mjerila ispunjena od 2018.; |
| --- | --- |

E.

budući da Kosovu nije odobrena liberalizacija viznog režima, iako su sva referentna mjerila ispunjena od 2018.;

| F. | budući da je Kosovo ostvarilo znatan napredak u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

F.

budući da je Kosovo ostvarilo znatan napredak u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala;

| G. | budući da je Europska unija najveći trgovinski partner Kosova te da je 2020. činila 33 % ukupnog izvoza i 50 % ukupnog uvoza; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europska unija najveći trgovinski partner Kosova te da je 2020. činila 33 % ukupnog izvoza i 50 % ukupnog uvoza;

| H. | budući da je EU i dalje glavni strateški partner Kosova i podržava predanost Kosova europskoj integraciji, posebno preko instrumenta IPA III, Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan i makrofinancijske pomoći; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU i dalje glavni strateški partner Kosova i podržava predanost Kosova europskoj integraciji, posebno preko instrumenta IPA III, Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan i makrofinancijske pomoći;

| I. | budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Kosovu i budući da Kosovo prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), koja je u razdoblju 2007. – 2020. iznosila ukupno 1,21 milijardu EUR; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Kosovu i budući da Kosovo prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), koja je u razdoblju 2007. – 2020. iznosila ukupno 1,21 milijardu EUR;

| J. | budući da je Komisija donijela paket od 70 milijuna EUR u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) za pomoć u financiranju pristupa zemalja zapadnog Balkana cjepivima protiv bolesti COVID-19 koja nabavljaju države članice EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija donijela paket od 70 milijuna EUR u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) za pomoć u financiranju pristupa zemalja zapadnog Balkana cjepivima protiv bolesti COVID-19 koja nabavljaju države članice EU-a;

| K. | budući da se pomoć u okviru instrumenta IPA III temelji na strogim uvjetima i da omogućuje modulaciju ili obustavu pružanja pomoći u slučajevima nazadovanja u demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava; |
| --- | --- |

K.

budući da se pomoć u okviru instrumenta IPA III temelji na strogim uvjetima i da omogućuje modulaciju ili obustavu pružanja pomoći u slučajevima nazadovanja u demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava;

Predanost proširenju

| 1. | pozdravlja daljnju predanost Kosova napredovanju u provedbi reformi u pogledu EU-a, snažni konsenzus među političkim strankama i snažnu potporu javnosti za europske integracije i prihvaćanje europskog identiteta; konstatira veliku većinu vlade u kosovskom parlamentu nakon općih izbora i poziva vladu da iskoristi svoju stabilnu većinu kako bi se hitno unaprijedile potrebne reforme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice EU-a da daju prednost proširenju te da ostvare obećane koristi nakon što se ispune uvjeti, i poboljšaju razmjenu informacija o proširenju s građanima EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja povećanu političku stabilnost i snažnu predanost vlade daljnjem napretku na svojem europskom putu, što je vidljivo iz donošenja Akcijskog plana za europski program reformi II. i Nacionalnog programa za provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za razdoblje 2022. 2026.; ističe potrebu za jačanjem administrativnih sposobnosti i uspostavom dosljedne koordinacijske strukture u kosovskim institucijama za njihovu djelotvornu provedbu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pohvaljuje mirnu i neometanu provedbu prijevremenih parlamentarnih izbora 14. veljače 2021. i općinskih izbora 17. listopada i 14. studenoga 2021.; međutim, žali zbog niske zastupljenosti žena na glasačkim listićima i ograničenog političkog natjecanja te slobode izbora i izražavanja u kosovskim općinama, kao što je navedeno u izvješćima misije EU-a za promatranje izbora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Skupština 13. travnja 2021. odobrila osnivanje ad hoc povjerenstva za izborne reforme; poziva Kosovo da hitno riješi dugotrajne nedostatke u izbornom postupku, posebno u pogledu pravila za kampanje, glasovanja građana u inozemstvu i točnosti popisa birača; žali zbog činjenice da mnoge preporuke koje su od 2013. dale prethodne misije EU-a za promatranje izbora i dalje nisu provedene i ističe da te dugoočekivane reforme zahtijevaju snažnu političku predanost i smislenu uključenost političkih stranaka i civilnog društva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko žali što Vijeće nije uspjelo ostvariti bezvizni režim za Kosovo; naglašava svoju potpunu solidarnost i suosjećanje s građanima zemlje; ponavlja svoj poziv državama članicama u Vijeću da hitno nastavi s usvajanjem bezviznog režima za građane Kosova jer je Kosovo jedina zemlja zapadnog Balkana na koju se ne primjenjuje liberalizacija viznog režima, unatoč tome što ispunjava sva mjerila od 2018.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da nedostatak liberalizacije viznog režima otežava provedbu programa EU-a i izravno utječe na građane Kosova te istodobno potiče kriminalne mreže; napominje da daljnje odgađanje ugrožava vjerodostojnost i ugled EU-a kao pouzdanog partnera i ozbiljnog geopolitičkog aktera, a time bi moglo i utjecati na dijalog između Kosova i Srbije; naglašava potencijal koji bi liberalizacija viznog režima mogla imati u približavanju Kosova EU-u olakšavanjem putovanja, kulturne i obrazovne razmjene, kao i poslovanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u potpunosti podržava zahtjev za članstvo Kosova u Vijeću Europe i poziva sve države članice EU-a da podrže njegovu kandidaturu kao i kandidaturu Kosova da se pridruži drugim međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | također prima na znanje namjeru Kosova da 2022. podnese zahtjev za članstvo u Europskoj uniji u cilju postizanja statusa kandidatkinje, ali naglašava da ne postoji ubrzani postupak za svaku zemlju kandidatkinju ili potencijalnu državu kandidatkinju te podsjeća da će se sve zemlje koje žele postati države članice ocjenjivati na temelju vlastitih zasluga u pogledu ispunjavanja, provedbe i poštovanja skupa kriterija i zajedničkih europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je napredak u normalizaciji odnosa sa Srbijom na temelju uzajamnog priznavanja nužan preduvjet kako bi obje zemlje mogle napredovati na svojem europskom putu; prepoznaje da je Kosovo u potpunosti predano ostvarivanju napretka u pregovorima sa Srbijom o rješavanju otvorenih pitanja na obostranu korist i stoga potiče kosovske vlasti da svoje napore preusmjere na napredak i ostvarivanje dijaloga između Prištine i Beograda te da ne stvaraju još jedan izvor razočaranja za svoje građane preranim podnošenjem zahtjeva za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je neovisnost Kosova neopoziva; pozdravlja činjenicu da je Izrael priznao Kosovo 4. rujna 2020.; međutim, žali zbog činjenice da pet država članica još nije priznalo Kosovo i ponovno ih poziva da to učine bez odgode i iznova potvrde njegovu europsku perspektivu; napominje da je EU najveći donator, trgovinski partner i ulagač Kosova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da je ruska invazija na Ukrajinu izvor najveće zabrinutosti za zapadni Balkan, posebno za građane Kosova; pozdravlja donošenje rezolucije kojom je Skupština Kosova snažno osudila vojnu agresiju i invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu te pohvaljuje činjenicu da se Kosovo brzo uskladilo s EU-om donošenjem sankcija protiv Rusije i izražavanjem jake solidarnosti s Ukrajinom, što ga je pozicioniralo kao vrlo pouzdanog partnera, duboko ukorijenjenog u europski i transatlantski savez; pozdravlja spremnost Kosova da prihvati ukrajinske izbjeglice i donošenje mjera za njihovu potporu, uključujući provedbu programa „Journalists in Residence”, kojim se ukrajinskim novinarima omogućuje da žive i rade na Kosovu; konstatira s olakšanjem da u posljednje vrijeme nisu prijavljene nikakve ozbiljne prijetnje sigurnosti i teritorijalnoj cjelovitosti Kosova; ističe da uspješna integracija sjevera i daljnji napori za poboljšanje svakodnevnog života kosovskih Srba u osnovi mogu doprinijeti općoj stabilnosti i sigurnosnoj situaciji u zemlji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pozdravlja dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Ukrajini i Moldovi na sastanku Europskog vijeća 23. i 24. lipnja 2022.; međutim, podsjeća na to da se u cilju očuvanja vjerodostojnosti procesa proširenja EU-a mora očuvati dugogodišnja predanost prema svih šest zemalja zapadnog Balkana te da treba neometano nastaviti s njihovim paralelnim putem, na temelju zasluga, političke usklađenosti, solidarnosti u međunarodnim pitanjima i dogovorenih obveza; poziva na veću dinamičnost u procesu proširenja; |
| --- | --- |

13.

Demokracija i vladavina prava

| 14. | pozdravlja povećane napore u borbi protiv korupcije, među ostalim donošenjem strategije i akcijskog plana za vladavinu prava za 2021. – 2026. te naglašava da je provedba ključna; pohvaljuje činjenicu da je Kosovo napredovalo za 17 mjesta na indeksu percepcije korupcije koji je organizacija Transparency International provela za 2021.; potiče Kosovo da nastavi poboljšavati rezultate u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala na visokoj razini i da potpuno istraži sve moguće veze s političkom moći; poziva kosovske vlasti da nastave jačati svoje istrage i kazneni progon slučajeva organiziranog kriminala, uključujući slučajeve trgovanja ljudima i trgovine drogom i da budu aktivnije u borbi protiv pranja novca; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pohvaljuje kosovske napore u borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma i repatrijaciji i integraciji stranih boraca; potiče Kosovo da donese novu strategiju za sprečavanje nasilnog ekstremizma i radikalizacije koji vode terorizmu, imajući na umu da je provedba prethodne strategije bila suočena s nedostatkom institucionalne koordinacije i financijskih alata; poziva na aktivnu regionalnu suradnju u borbi protiv potencijalnih terorističkih aktivnosti i ometanje financijskih tokova namijenjenih financiranju terorizma, kao i na bolju koordinaciju i razmjenu informacija između relevantnih sigurnosnih službi i agencija Republike Kosova i EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zabrinut je zbog toga što je pravosuđe i dalje nedjelotvorno i podložno političkom uplitanju; u tom pogledu pozdravlja prijedloge za reformu sustava kaznenog progona i ističe da bi u njihovoj provedbi trebalo u potpunosti uzeti u obzir mišljenje Venecijanske komisije; naglašava da je to od iznimne važnosti za jamčenje nepovratne političke neovisnosti i integriteta pravosuđa te za poboljšanje odgovornosti i transparentnosti pravosudnog sustava Kosova; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Kosovo da pojača napore za povećanje kapaciteta tijela kaznenog progona, provedbu prijava imovine i oduzimanje imovine stečene kaznenim djelima; u tom kontekstu prima na znanje prijedlog o osnivanju nove agencije za oduzimanje imovine u građanskim predmetima i ponavlja da je prije donošenja zakonodavstva potrebno u potpunosti uzeti u obzir mišljenje Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje planove vlade za provedbu postupaka provjere sudaca i tužitelja i ističe važnost mišljenja Venecijanske komisije; naglašava da bi se postupci provjere trebali primjenjivati kao krajnja mjera i ustraje u tome da se pridržaji EU-a i SAD-a o mogućoj paralizi pravosudnog sustava ne bi smjeli zanemariti; snažno potiče kosovske vlasti da u potpunosti iskoriste postojeće mehanizme i instrumente kako bi odmah poboljšale neovisnost, profesionalnost, učinkovitost i integritet pravosudnog sustava zemlje; pozdravlja suradnju kosovskih vlasti s EU-om u tom pogledu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog toga što je, unatoč opetovanim pozivima EU-a da se zajamči pravedan i transparentan odabir glavnog državnog tužitelja koji se temelji na zaslugama, kosovsko tužiteljsko vijeće zaključilo postupak odabira zanemarujući ta načela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja napore koji se poduzimaju kako bi javna služba i javna uprava Kosova postale manje politizirane i profesionalnije i poziva Kosovo da pojača rad na reformama javne uprave i javnih financija na postupan i proporcionalan način; ponovno ističe važnost dobre, depolitizirane javne uprave usmjerene na građane imenovane na temelju konkurentnog, transparentnog i pravednog postupka koji se temelji na zaslugama; pozdravlja napredak u uspostavi Nacionalnog središnjeg registra kaznene evidencije, uz potporu EU-a, te poziva Kosovo da riješi preostale izazove; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja činjenicu da je Skupština Kosova donijela zakone o financiranju političkih stranaka i objavi imovine koji su odavno trebali biti doneseni i poziva na njihovu strogu provedbu; žali zbog prakse kontinuiranog bojkota predsjedništva Skupštine Kosova od strane predstavnika Srpske Liste i velikog broja izostanaka zastupnika sa sjednica Skupštine, što je dovelo do blokade nekih točaka dnevnog reda; pozdravlja donošenje nove Uredbe Skupštine u prvom čitanju kojom se uvode financijske sankcije protiv zastupnika koji ne opravdavaju svoj izostanak te poziva na njezino brzo konačno donošenje i provedbu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pohvaljuje rad i angažman aktivnog i konstruktivnog kosovskog civilnog društva; potiče vladu da s civilnim društvom uspostavi radne odnose utemeljene na uzajamnom povjerenju i poštovanju njegove neovisnosti te da zajamči njegovo smisleno sudjelovanje u projektima reformi, osobito za ključno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče vladu da pronađe prikladno rješenje za probleme i provede presudu Ustavnog suda iz 2016. kojom su zemljišne čestice dodijeljene manastiru Visoki Dečani; zabrinut je zbog toga što nadležna tijela još nisu provela tu odluku Suda, čime se ugrožava predanost vlade provedbi vladavine prava i njezino poštovanje neovisnosti pravosuđa kao i međunarodni ugled te zemlje; naglašava važnost provedbe svih odluka Ustavnog suda; poziva vladu da primijeni neselektivan pristup konceptu vladavine prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pohvaljuje rad Europske misije za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX) koja pomaže kosovskim vlastima u uspostavi održivih i neovisnih institucija za vladavinu prava; pozdravlja produljenje mandata EULEX-u kao i nedavno raspoređivanje privremene jedinice za jačanje kapaciteta službene policijske jedinice EULEX-a; potiče Kosovo da nastavi suradnju s EULEX-om i Posebnim sudom za ratne zločine i Uredom posebnog tužitelja kao važan dokaz svoje predanosti vladavini prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja radni sporazum između kosovske policije i Europola iz srpnja 2020. koji će predstavljati osnovu za pojačanu suradnju između kosovske policije, Europola i država članica EU-a u borbi protiv organiziranog kriminala, terorizma i ekstremizma i poziva kosovske vlasti da u potpunosti iskoristi taj potencijal; naglašava da je u tom kontekstu Interpol važan instrument u borbi protiv organiziranog kriminala; žali zbog toga što Kosovo još nije članica Interpola unatoč tome što se ta zemlja u više navrata pokušala pridružiti te poziva na uključivanje Kosova u Interpol i države članice EU-a da proaktivno podupru zahtjev Kosova da se pridruži toj organizaciji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče Komisiju da provede preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda br. 1/2022 kako bi se osigurao učinkovit učinak financijske pomoći EU-a na vladavinu prava na zapadnom Balkanu, posebno izradom smjernica o primjeni odredbi IPA-e III o modulaciji i jačem parlamentarnom nadzoru nad sredstvima; poziva Komisiju da bolje poveže financiranje s napretkom u području vladavine prava, da poveća potporu organizacijama civilnog društva i neovisnim medijskim izvorima te da poboljša izvješćivanje o projektima i njihovo praćenje, kao što Parlament opetovano zagovara; u tom pogledu poziva na bolju koordinaciju programa vladavine prava koje podupiru međunarodni donatori; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU i zemlje zapadnog Balkana da uspostave okvir za plodnu suradnju između Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i zemalja zapadnog Balkana kako bi se osiguralo da Ured europskog javnog tužitelja može učinkovito izvršavati svoje nadležnosti u pogledu fondova EU-a, posebice fondova IPA III; |
| --- | --- |

27.

Poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava

| 28. | napominje da pravni i institucijski okvir Kosova općenito jamči zaštitu ljudskih, manjinskih i temeljnih prava, ali provedba je ključna; poziva Kosovo na bolju integraciju djece s invaliditetom u obrazovne ustanove; naglašava da je potrebno uložiti više napora kako bi se djeci s invaliditetom omogućio pristup kvalitetnom obrazovanju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog činjenice da Skupština Kosova nije usvojila nacrt građanskog zakonika u prvom čitanju i poziva na njegovo usvajanje kad bude ponovo podnesen plenarnoj sjednici, čime bi se ostvario prijeko potreban napredak za građane Kosova, posebice u poboljšavanju uvjeta najranjivijih dijelova kosovskog društva kao što su žene, djeca i LGBTI+ osobe, i što bi imalo pozitivan učinak na gospodarski razvoj Kosova; izražava potporu uključivanju istospolnih partnerstava u zakonodavstvo, u skladu s kosovskim ustavom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zabrinut je je, unatoč napretku zakonodavstva i politika za LGBTI+ osobe, njihova provedba loša; osuđuje svaki diskriminirajući i ponižavajući govor protiv zajednice LGBTI+, koji dolazi i od nekih političara na visokoj razini; u tom pogledu poziva na veći javni angažman kosovskog vodstva koje promiče temeljna ljudska prava za sve građane, uključujući pripadnike zajednice LGBTI+; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žali zbog činjenice da su inicijative za uključivanje srpske zajednice u kosovske političke, društvene i gospodarske strukture vrlo ograničene; poziva kosovsku vladu i predstavnike kosovskih Srba da ispune svoje obećanje da će se obvezati na unutarnji dijalog i istinski surađivati s neovisnim organizacijama civilnog društva u srpskim zajednicama, posebno na sjeveru, u cilju njihove uspješne integracije; poziva EU da dodatno olakša i podupre programe među zajednicama; pozdravlja napore kosovskih vlasti u borbi protiv rasizma i rješavanju međuetničkih incidenata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponavlja da su institucionalizacija učenja službenih jezika u Kosovu i jednak pristup uslugama i informacijama na službenim jezicima od ključne važnosti; u tom pogledu pozdravlja osnivanje Odjela za balkanske studije na Sveučilištu u Prištini i odluku o otvaranju jezičnog centra za učenje službenih jezika Kosova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno pozva na veću uključenost pripadnika manjina, uključujući Rome, Aškale, Egipćanje, Bošnjake, Turke i Gorane, kao i osoba s invaliditetom i raseljenih osoba, pružanjem pristupa odgovarajućoj zdravstvenoj skrbi, socijalnoj zaštiti, obrazovanju, pravosuđu, stanovanju, mogućnostima zapošljavanja i drugim socijalnim i javnim uslugama te jamčenjem njihova pristupa donošenju političkih i socijalnih odluka, uz istodobno učinkovito rješavanje intersekcijskih oblika diskriminacije s kojima se te skupine suočavaju s pomoću sustavnog institucijskog pristupa; poziva na ulaganje većih napora u borbu protiv antiromizma; potiče vladu da ubrza rad na novoj strategiji za razdoblje 2021. 2026. i akcijskom planu za uključivanje romskih, aškalijskih i egipatskih zajednica na Kosovu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na hitnu reviziju srednjoškolskih udžbenika u kojima se pružaju pogrešne informacije i upotrebljavaju diskriminirajući jezik i opisi za etničke manjine, seksualne manjine i žene; potiče tijela vlasti da nastave s inicijativom „Potpora Europske unije osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju” koju podupire EU, a koji je započeo krajem 2021. i čiji je cilj ažuriranje tih udžbenika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pohvaljuje Kosovo za miran suživot vjerskih zajednica i poziva Kosovo da pojača svoje napore kako bi se manjinskim skupinama pružile jednake mogućnosti, odgovarajuća zastupljenost u političkom i kulturnom životu te zaštita i promicanje kulturne baštine, jezika i tradicija nacionalnih i vjerskih manjina; pozdravlja inicijativu kosovske vlade da se redovito savjetuje sa svim zajednicama koje žive na Kosovu i sastaje s njima u okviru unutarnjeg dijaloga te pozdravlja stvaranje novog vladinog položaja potpredsjednika vlade za pitanja manjina i ljudska prava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potvrđuje da je kosovski ustav vrlo progresivan u pogledu prava manjina; u tom pogledu konstatira da predstavka koju je potpisalo gotovo 500 osoba, koje su se tradicionalno identificirale kao Bugari, a koja je u svibnju 2018. zaprimljena u Skupštini Kosova, još nije razmotrena i preporučuje da se ta prava uvrste u zakon i osiguraju u praksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da su slobodni mediji jedan od temeljnih stupova demokracije i da novinari moraju biti zaštićeni od političkog pritiska; osuđuje politički pritisak kojem su izloženi, kao i upotrebu strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja kako bi ih se zastrašilo, što također dovodi do autocenzure; naglašava da je uporaba klevetničkog jezika protiv novinara neprihvatljiva; protivi se svim izjavama kojima se stigmatiziraju mediji, a posebno izjavama dužnosnika i javnih osoba koje bi trebale služiti kao primjer; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primjećuje da je tijekom posljednjih godina medijsko okruženje narušeno zbog velikih ulaganja koja su dovela do povećanog utjecaja privatnog sektora na najveće medije, a internetski mediji često se koriste za komercijalnu i političku ucjenu; ponavlja da je potrebno zajamčiti transparentnost medija, uključujući u pogledu vlasništva nad medijima; pozdravlja imenovanje novog odbora javne radiotelevizije RTK u transparentnom postupku koji se temelji na zaslugama; poziva na pronalaženje održivog rješenja za osiguravanje uredničke neovisnosti RTK-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | duboko je zabrinut zbog daljnjih visokih razina nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja, kao i nasilja nad djecom na Kosovu te broja slučajeva femicida i slabe uspješnosti pravosuđa u učinkovitom kaznenom progonu femicida i slučajeva rodno uvjetovanog nasilja; poziva na djelotvornu provedbu nacionalne strategije protiv nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; ističe da je obrazovanje ključno za borbu protiv rodno uvjetovane diskriminacije; ističe da je potrebno osigurati pravilno funkcioniranje sustava zaštite, sprečavanja i odlučivanja o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja, među ostalim povećanjem broja rodno osviještenih policijskih službenika i sudaca, pružanjem potpore skloništima za žene i pravnom pomoći žrtvama, kao i kampanjama za podizanje razine osviještenosti javnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja donošenje Nacionalne strategije za zaštitu od nasilja u obitelji i nasilja nad ženama, nacrt zakona o naknadi žrtvama kaznenih djela i usvajanje revizija o besplatnoj pravnoj pomoći, čime se jamči besplatna pravna pomoć žrtvama nasilja u obitelji, rodno uvjetovanog nasilja i seksualnog nasilja; pozdravlja napore Kosova da poboljša sveukupnu koordinaciju u području rodne ravnopravnosti, ali poziva na daljnji napredak Kosova u postizanju rodne ravnopravnosti i promicanju prava žena, među ostalim, davanjem prednosti rodno osviještenim politikama i intenzivnijom suradnjom s civilnim društvom, a posebno organizacijama žena; |
| --- | --- |

40.

| 41. | iznimno je zabrinut zbog toga što su zemlje pristupnice EU-u na zapadnom Balkanu posebno teško pogođene stranim uplitanjem i kampanjama dezinformiranja koje dolaze iz Rusije i Kine; izražava zabrinutost zbog toga što Mađarska i Srbija pomažu Kini i Rusiji u ostvarivanju njihovih geopolitičkih ciljeva; posebno osuđuje dugotrajne kampanje dezinformiranja koje provodi ruski državni ured Sputnik Srbija, koji je u ruskom državnom vlasništvu, a kojim se redovito šire pogrešne informacije radi poticanja međuetničke napetosti, pokušava delegitimizirati državnost Kosova, destabilizirati njegovo upravljanje i ugroziti odnosi Kosova s EU-om; |
| --- | --- |

41.

| 42. | preporučuje sazivanje dijaloga s civilnim društvom i privatnim sektorom zapadnog Balkana radi usklađivanja napora u borbi protiv dezinformacija u toj regiji, s naglaskom na istraživanju i analizi te uključivanju regionalnog znanja i iskustva; poziva Komisiju da izgradi potrebnu infrastrukturu kako bi pružila odgovore temeljene na dokazima na kratkoročne i dugoročne prijetnje u pogledu dezinformacija na zapadnom Balkanu; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da zauzme proaktivniji stav, usredotočujući se na izgradnju vjerodostojnosti EU-a u regiji i proširenje aktivnosti praćenja Radne skupine ESVD-a za stratešku komunikaciju (StratCom) kako bi se usredotočio na prekogranične prijetnje dezinformacijama koje dolaze iz zemalja zapadnog Balkana i njihovih susjeda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | u tom kontekstu poziva EU da hitno ojača svoju potporu i suradnju s Kosovom u borbi protiv dezinformacija i zlonamjernih hibridnih djelovanja, kojima se nastoji ugroziti europska perspektiva regije, osobito iz Rusije i Kine; |
| --- | --- |

43.

Pomirenje i dobrosusjedski odnosi

| 44. | pozdravlja aktivno sudjelovanje Kosova u mehanizmima regionalne suradnje, uključujući zajedničko regionalno tržište i zeleni plan za zapadni Balkan; pozdravlja različite bilateralne sporazume o suradnji između Kosova te Sjeverne Makedonije i Albanije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja suradnju šest zemalja zapadnog Balkana u okviru zajedničkog regionalnog tržišta; napominje da zajedničko regionalno stržište stvara integrirano tržište s 18 milijuna ljudi i da je vrlo konkurentno; poziva kosovsku vladu da se konstruktivno uključi u provedbu plana za zajedničko regionalno tržište, posebno u pogledu neriješenih pregovora o četiri sporazuma o mobilnosti i priznavanju diploma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da bi sva regionalna gospodarska suradnja na zapadnom Balkanu trebala biti uključiva i prihvatljiva za svih šest zemalja, čime bi se uspostavila ravnopravna suradnja uz istodobno jačanje daljnjeg usklađivanja sa standardima i pravnom stečevinom EU-a; u tom kontekstu izražava oprezan stav prema inicijativi Otvoreni Balkan, koja ne obuhvaća svih šest zemalja, te izražava svoje uvjerenje da bi se ona trebala temeljiti na pravilima EU-a i da bi njezini učinci na proces integracije u EU trebali biti isključivo pozitivni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno potvrđuje svoju nedvosmislenu potporu za dijalog Beograda i Prištine uz posredovanje EU-a i pohvaljuje rad posebnog predstavnika EU-a za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčáka; ponavlja važnost konstruktivnog sudjelovanja srpskih i kosovskih nadležnih tijela za postizanje sveobuhvatnog pravno obvezujućeg sporazuma o normalizaciji, na temelju uzajamnog priznavanja, koji je neophodan kako bi obje zemlje napredovale na putu prema Europi i koji će doprinijeti stabilnosti i prosperitetu u regiji; očekuje od EU-a da učinkovitije posreduje između strana u cilju prevladavanja trenutačnog zastoja i poziva na poštovanje i potpunu provedbu svih prošlih sporazuma između Beograda i Prištine u dobroj vjeri i pravodobno, uključujući Udruženje/Zajednicu općina s većinskim srpskim stanovništvom, što je važan dio procesa potpune normalizacije u rješavanju potreba srpske zajednice, ali koji ne bi trebao ugroziti funkcioniranje institucija Kosova; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva ESVD da uspostavi mehanizam za praćenje i provjeru provedbe svih do sada postignutih sporazuma i periodički izvješćuje Europski parlament o napretku provedbe; poziva aktere EU-a da pruže potporu vlastima Kosova, uključujući pružanjem konkretnih sigurnosnih jamstava i prilika za socioekonomsku integraciju u djelovanjima prema uspostavi Udruženja/Zajednice općina sa srpskom većinom, u skladu s Ustavom Kosova, u okviru međusobnog sporazuma; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na aktivan, konstruktivan i konkretniji angažman predstavnika Kosova u dijalogu uz posredovanje EU-a koji vodi posebni predstavnik EU-a s ciljem postizanja sveobuhvatnog, održivog i pravno obvezujućeg sporazuma u skladu s međunarodnim pravom; ponavlja svoj poziv na poboljšanje kvalitete procesa dijaloga sudjelovanjem žena, uključujući u pregovaračkom timu, većom transparentnošću prema javnosti i smislenim uključivanjem civilnog društva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponavlja sa žaljenjem da most u Mitrovici još uvijek nije otvoren za sav promet, unatoč završetku radova na obnovi; naglašava da je ponovno otvaranje mosta od iznimne važnosti za slobodno kretanje građana i kako bi se prevladale podjele među zajednicama i potaknuo proces pomirenja; poziva Komisiju da ubrza završetak i potpunu provedbu projekta koji financira EU; poziva srpske i kosovske vlasti da promiču međuljudske kontakte između lokalnih zajednica kako bi se poboljšao dijalog između dviju zemalja, uključujući i na nevladinoj razini; |
| --- | --- |

50.

| 51. | žali zbog činjenice što je Vlada Kosova odlučila odbiti prijedlog međunarodnih posrednika kojim bi se omogućilo prikupljanje glasačkih listića glasača koji ispunjavaju uvjete za to kako bi na državnom području Kosova mogli glasovati na srpskih izborima održanima 3. travnja 2022., kao što je to prethodno bila praksa, čime se ugrožava predanost vlade zaštiti građanskih i političkih prava svih njezinih građana, uključujući pripadnike manjinskih skupina; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva i Srbiju i Kosovo na povećanje napora i postizanje rješenja u pogledu pitanja nestalih osoba i pravde za ratne zločine te omogućiti pristup relevantnim lokacijama na kojima se nalaze ostaci nestalih osoba; poziva vladu Kosova da se posveti tim temama i u okviru dijaloga Beograda i Prištine te da uspostavi suradnju između Kosova i Srbije; naglašava da bi osnivanje posebnog suda za poslijeratne zločine i suradnja s njim trebali biti prioritet; izražava duboko suosjećanje obiteljima nestalih osoba i potiče vladu da posebnu pozornost posveti informiranju tih osoba i primjeni empatičnog načina komunikacije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | žali zbog destabilizacijskih aktivnosti na granici na sjeveru Kosova u rujnu 2021.; snažno osuđujući iskazivanje vojnih prijetnji Srbije, i poziva Beograd i Prištinu da sva pitanja riješe dijalogom; žali zbog toga što u nekoliko slučajeva dužnosnicima nije dopušten ulazak na teritorij Kosova ili Srbije; poziva obje strane da sa svim posjetima postupaju na način koji pospješuje postupak normalizacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na potrebu za otvaranjem arhiva jugoslavenske tajne službe (UDBA-e) i tajne službe Jugoslavenske narodne armije (KOS-a) diljem regije kako bi se temeljito istražili zločini i kriminalne organizacije iz doba komunizma i kako bi se u tom pogledu pružio odgovor; napominje da je transparentno postupanje s prošlošću korak prema daljnjoj demokratizaciji, odgovornosti i institucionalnoj snazi u regiji zapadnog Balkana u cjelini; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno iskazuje svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim kršenjima ljudskih prava na području bivše Jugoslavije (RECOM); ističe važnost rada Regionalnog ureda za suradnju mladih i pozdravlja aktivno sudjelovanje Kosova; pozdravlja nedavni uspješan početak programa Regionalnog ureda za suradnju mladih za bilateralne razmjene između školskih razreda na zapadnom Balkanu; ponavlja potrebu da se dosegnu mladi iz sjevernih općina i da se integriraju u socioekonomske strukture zemlje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toplo pozdravlja činjenicu da su Kosovo i Srbija usvojili plan provedbe energetskih sporazuma, što je važan korak naprijed u dijalogu uz posredovanje EU-a u cilju postizanja konkretnih rezultata za sve građane; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja početak uvođenja zone bez roaminga na području cijelog zapadnog Balkana, uključujući Kosovo, od 1. srpnja 2021., čime je poboljšana povezivost i ostvarene su stvarne i konkretne koristi za građane i poduzeća u toj regiji; potiče Vijeće i Komisiju na surađuju s vlastima zemalja zapadnog Balkana kako bi se ukinule naknade za roaming između zapadnog Balkana i Europske unije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pohvaljuje inicijative u području kulture i inicijative za mlade, primjerice godišnji prekogranični umjetnički festival „Mirëdita, Dobar Dan!”, kojima se promiče suradnja između umjetnika i aktivista s Kosova i iz Srbije; potiče kosovske i srbijanske vlasti, među ostalim i na lokalnoj razini, da se dodatno oslone na takve pozitivne inicijative i iskoriste kulturnu baštinu kao sredstvo za okupljanje različitih zajednica; potiče uspostavu multinacionalne i višejezične javne radiotelevizije koja bi promicala mir i pomirenje među državama zapadnog Balkana, po uzoru na ARTE; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EU da dodatno ojača suradnju u području vanjske politike i sigurnosti, javne diplomacije i međunarodnih partnerstava u svrhu postizanja napretka u postupku pomirenja; pozdravlja obnovljeni angažman saveznika EU-a, posebno imenovanje posebnih izaslanika SAD-a, Ujedinjene Kraljevine i Njemačke za zapadni Balkan; poziva na njihovu blisku suradnju i koordinaciju s izaslanikom EU-a u cilju jačanja utjecaja i pružanja usklađenih savjeta i potpore; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prepoznaje važan doprinos kosovskih snaga (KFOR) i država sudionica u izgradnji i održavanju sigurnog i zaštićenog okruženja za sve građane na Kosovu te olakšavanju euroatlantske integracije zapadnog Balkana; podsjeća na važnost KFOR-a za trenutačni razvoj snaga sigurnosti Kosova pružanjem savjeta, osposobljavanja i izgradnjom kapaciteta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju i Ured EU-a na Kosovu da pojačaju svoje napore u povećanju vidljivosti i promicanju uloge, napora i koristi bližeg partnerstva između EU-a i Kosova; |
| --- | --- |

61.

Socioekonomske reforme

| 62. | pozdravlja pozitivne pomake u gospodarskom rastu Kosova; pozdravlja činjenicu da će Kosovo također imati koristi od jedinstvenog digitalnog tržišta EU-a s obzirom na veliki potencijal digitalizacije za razvoj kosovskog gospodarstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja korake koje je poduzela vlada s ciljem smanjenja sive ekonomije; međutim, žali zbog činjenice da veliko kosovsko neformalno gospodarstvo i dalje predstavlja prepreku razvoju njegova privatnog sektora; primjećuje postojanje strategije i pripadajućeg akcijskog plana za rješavanje temeljnih uzroka neformalnosti, ali poziva na djelotvorniju provedbu; prima na znanje velik postotak priljeva privatnih doznaka u BDP Kosova; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pohvaljuje Kosovo za uspješno upravljanje pandemijom bolesti COVID-19, uključujući postupak cijepljenja; pozdravlja činjenicu da je Kosovo kupilo samo cjepiva protiv bolesti COVID-19 koja su proizvedena i certificirana u EU-u/Ujedinjenoj Kraljevini/SAD-u i da je ostvaren napredak kako bi Kosovo ispunilo uvjete za europsku digitalnu potvrdu o COVID-u; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja vladine hitne mjere i otvaranje 25 000 novih radnih mjesta u okviru njezina paketa za oporavak; ističe, međutim, da je pomoć skupinama koje su najviše pogođene pandemijom bila ograničena; potiče Kosovo da ranjivim kućanstvima i poduzećima pruži dobro usmjerenu i privremenu fiskalnu potporu povezanu s pandemijom; naglašava da će oporavak nakon pandemije znatno ovisiti o sposobnosti vlasti da se suoče sa strukturnim izazovima i o učinkovitoj provedbi paketa gospodarske potpore; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja isplatu makrofinancijske pomoći zbog bolesti COVID-19 čiji je cilj ublažiti gospodarske učinke pandemije i održati makroekonomsku stabilnost te mobilizaciju 14,2 milijarde EUR iz IPA-e III za potporu partnerima sa zapadnog Balkana u ispunjavanju zahtjeva za članstvo u Europskoj uniju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da je provedba temeljnih i strukturnih reformi i dalje presudna za gospodarski oporavak i društveni razvoj jer bi nastojanja za borbu protiv korupcije, poboljšanje vladavine prava, povećanje transparentnosti te jačanje institucija i socijalnog dijaloga također doprinijela privlačenju izravnih stranih ulaganja u zemlju; poziva Kosovo da se dodatno uskladi s pravnom stečevinom EU-a o jedinstvenom tržištu te poziva kosovske vlasti i Komisiju da nastave podupirati mala i srednja poduzeća kako bi se razvilo snažnije i otpornije gospodarstvo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da je neodgovarajuća i nepouzdana opskrba električnom energijom jedno od ograničenja konkurentnosti Kosova te da nedostatak energetske sigurnosti dovodi do znatnih troškova za poduzeća i predstavlja veliku prepreku privlačenju visokokvalitetnih izravnih stranih ulaganja; potiče Kosovo da pojača napore kako bi se iskoristio potencijal za energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče nadležna tijela da nastave ulagati napore u reformu obrazovnog sustava kako bi učenici stjecali vještine i znanje koji se traže na tržištu rada; naglašava potrebu za poboljšanjem kvalitete i relevantnosti obrazovnog sustava kako bi se povećala zaposlenost i ublažila neujednačenost vještina; poziva relevantne dionike da u izradu i provedbu mjera zapošljavanja uključe pripadnike manjinskih skupina i pruže jednako i nediskriminirajuće javno obrazovanje na manjinskim jezicima; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na povećanje napora za integraciju žena u tržište rada, a posebno na uklanjanje nedostatka u pogledu provedbe prava radnica, rodnih stereotipa, rodne neravnoteže i razlike u plaćama među spolovima na tržištu rada; ukazuje na velike rodne razlike u pogledu sudjelovanja na tržištu rada i kvalitete zaposlenja, nedovoljno djelovanje protiv seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu, diskriminaciju u zakonskim odredbama povezanima s rodiljnim dopustom te na nedostatak skrbi o djeci i predškolskih kapaciteta; pozdravlja sve veći broj stipendija za studentice u području STEM-a; |
| --- | --- |

70.

| 71. | zabrinut je zbog nastavka iseljavanja i demografskog pada, koji Kosovu uskraćuju prijeko potrebne visokokvalificirane radnike, uključujući zdravstvene radnike, što ima štetan učinak na zdravstveni sustav, te poziva Kosovo da uvede sveobuhvatne socioekonomske mjere za rješavanje tih izazova; pozdravlja pokretanje reformi za poboljšanje kapaciteta službi za zapošljavanje Kosova i provedbu relevantnih aktivnih politika tržišta rada, uključujući usavršavanje i osposobljavanje na radnom mjestu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ponavlja svoje pozive Komisiji da razvije regionalnu strategiju za rješavanje problema trajne nezaposlenosti mladih i sve veće emigracije rješavanjem problema neusklađenosti znanja i vještina između obrazovnog sustava i tržišta rada, poboljšanjem kvalitete nastave i osiguravanjem odgovarajućih financijskih sredstava za aktivne mjere tržišta rada i programe strukovnog obrazovanja, uz odgovarajuće ustanove za čuvanje djece i predškolsko obrazovanje; potiče proširenje programa stipendija Europskog koledža, povrh zemalja europskog susjedstva, i na studente iz zemalja zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ističe potrebu za ulaganjem u digitalizaciju kao način smanjenja digitalnog jaza i osiguravanja jednakog pristupa internetu, među ostalim najranjivijim skupinama i ljudima koji žive u ruralnim područjima; primjećuje velik potencijal mladog stanovništva Kosova i digitalizacije za razvoj kosovskog gospodarstva; cijeni činjenicu da mlado kosovsko stanovništvo ima napredno znanje u području IKT-a te bi Kosovo stoga moglo postati sljedeća europska silicijska dolina; |
| --- | --- |

73.

| 74. | potiče Kosovo da provede tranziciju u poljoprivrednom sektoru kako bi se povećala lokalna proizvodnja hrane i smanjio uvoz osnovnih prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava potrebu za pojednostavljenjem sustava socijalne sigurnosti te za uspostavom usklađenog, pravednog i fiskalno pristupačnog sustava naknada za zapošljavanje u javnom sektoru; pozdravlja namjeru kosovske vlade da se bavi revizijom mirovinskog sustava ratnih veterana; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pomno će motriti sporazum o transferu osuđenika iz Danske radi odsluženja kazni u kosovskim zatvorima koji stupa na snagu 2023.; poziva na to da uvjeti i upravljanje tim sporazumom budu potpuno transparentni te potiče kosovska nadležna tijela da riješe moguće razlike u uvjetima pritvora u kosovskim ustanovama između osuđenika iz Danske i Kosova; |
| --- | --- |

76.

Okoliš, energija i promet

| 77. | naglašava potrebu za suzbijanjem klimatskih promjena u skladu s ambicijama EU-a u području klime i za ubrzanjem prijelaza na klimatsko neutralno, otporno, održivo, kružno i resursno učinkovito gospodarstvo budući da je napredak u tim područjima, kao i usklađenost sa standardima EU-a, i dalje nizak; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva vladu da ubrza rad na energetskoj strategiji za razdoblje 2022. – 2030., u suradnji s civilnim društvom, uz poseban naglasak na opskrbi održivom i cjenovno pristupačnom energijom, povećanoj energetskoj učinkovitosti i daljnjom diversifikacijom izvora energije, u skladu s programom europskog zelenog plana i Pariškim sporazumom; žali zbog stalnog kašnjenja u objavljivanju strategije; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno izražava zabrinutost zbog toga što velika većina energije Kosova potječe iz ugljena i poziva na uklanjanje svih nesukladnih subvencija za ugljen, decentralizaciju proizvodnje energije i prelazak na obnovljive izvore energije; prepoznaje potrebu za potpunom integracijom sjevernog dijela Kosova u sustav izdavanja računa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | potiče Kosovo da reformira i otvori svoje energetsko tržište, uključujući maloprodaju električne energije, kako bi se potrošačima omogućio izbor i razbio postojeći monopol u tom sektoru; pozdravlja otvaranje nove centralne toplane u Gjakovi, koja se financira sredstvima EU-a i koja je jedina elektrana na Kosovu u kojoj se upotrebljava biomasa i za koju se očekuje da će smanjiti onečišćenje u tom području za više od 90 %; |
| --- | --- |

80.

| 81. | izražava duboku zabrinutost zbog kvalitete zraka u većini gradskih područja Kosova; posebno ističe da je Kosovo posljednjih godina prekršilo gornje granice za onečišćujuće tvari u zraku, što predstavlja ozbiljnu prijetnju zdravlju kosovskih građana; poziva Kosovo da se pridržava svojeg nacionalnog plana smanjenja emisija, koji je u skladu sa zahtjevima Direktive o industrijskim emisijama (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | naglašava potrebu za zdravim okolišem i zaštitom vodnih resursa i ekosustava, s posebnim naglaskom na rijekama radi razvoja poljoprivrede i jačanja sigurnosti opskrbe hranom i vodom; pohvaljuje napore koji se ulažu u poboljšanje kvalitete upravljanja vodnim slivom i povezanim dozvolama; pozdravlja presudu Vrhovnog suda Kosova o obustavi dozvole za vodu za hidroelektranu u Štrepcu; poziva na zaustavljanje svih projekata izgradnje brana u zaštićenim područjima, uključujući buduća područja mreže Natura 2000 (Emerald); |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe potrebu za poboljšanjima u području gospodarenja otpadom, osobito u pogledu odvajanja i recikliranja otpada, kao i potrebu za uvođenjem mjera kružnog gospodarstva u svrhu smanjenja otpada; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno poziva na provedbu održivih politika javnog prijevoza i mobilnosti te na otklanjanje dugotrajnih nedostataka u infrastrukturi; pozdravlja planove za modernizaciju željeznica zajmovima Europske banke za obnovu i razvoj i bespovratnim sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja donošenje gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan vrijednog 3,2 milijarde EUR i poziva Kosovo da ga učinkovito iskoristi; pozdravlja tekuću pripremu pet vodećih projekata u području energije, infrastrukture te čiste vode i zraka, uključujući dio Priština-Merdare na „autocesti mira” i pripremu za nova ulaganja u opskrbu vodom i pročišćavanje otpadnih voda; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja operacije kosovske policije u suradnji s EULEX-om kako bi se zaustavila nezakonita sječa stabala diljem Kosova; potiče relevantna tijela i tijela kaznenog progona na sjeveru i jugu zemlje da pojačaju suradnju kako bi se suzbila ta i druga kaznena djela; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, Vladi i parlamentu Kosova. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  SL L 71, 16.3.2016., str. 3.

(2)  SL L 195, 27.7.2017., str. 3.

(3)  SL L 197, 4.6.2021., str. 114.

(4)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(5)  SL C 108, 26.3.2021., str. 877.

(6)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(7)  SL C 494, 8.12.2021., str. 149.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0506.

(9)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

EU i obrana multilateralizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o EU-u i obrani multilateralizma (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je bivša potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je bivša potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu koji se temelji na pravilima (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu koji se temelji na pravilima (JOIN(2021)0003),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Nova strategija EU-a i SAD-a za globalne promjene” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Nova strategija EU-a i SAD-a za globalne promjene” (JOIN(2020)0022),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 12. srpnja 2021. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima tijekom 76. zasjedanja Opće skupštine Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 12. srpnja 2021. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima tijekom 76. zasjedanja Opće skupštine Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024.” (JOIN(2020)0005), posebno njegovo poglavlje III. Promicanje globalnog sustava za ljudska prava i demokraciju te potpoglavlje 3.1. o multilateralnoj suradnji, kojim se operacionalizira predanost EU-a snažnom multilateralnom sustavu ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024.” (JOIN(2020)0005), posebno njegovo poglavlje III. Promicanje globalnog sustava za ljudska prava i demokraciju te potpoglavlje 3.1. o multilateralnoj suradnji, kojim se operacionalizira predanost EU-a snažnom multilateralnom sustavu ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir revidirani tekst Političke izjave kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine dogovoren na razini pregovarača 17. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani tekst Političke izjave kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine dogovoren na razini pregovarača 17. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za žene, mir i sigurnost za razdoblje 2019.–2024. i Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III (GAP III) od 25. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za žene, mir i sigurnost za razdoblje 2019.–2024. i Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III (GAP III) od 25. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. veljače 2021. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. veljače 2021. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a iz 2021. naslovljeno „Naš zajednički program”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a iz 2021. naslovljeno „Naš zajednički program”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o ulozi EU-a u promicanju šireg transatlantskog partnerstva (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o ulozi EU-a u promicanju šireg transatlantskog partnerstva (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (2),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 9. lipnja 2021. o 75. i 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 9. lipnja 2021. o 75. i 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (3),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje od 10. prosinca 2003. i Zaključke Vijeća o novim vrstama djelovanja Europske unije za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i sustava njegove isporuke od 17. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje od 10. prosinca 2003. i Zaključke Vijeća o novim vrstama djelovanja Europske unije za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i sustava njegove isporuke od 17. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 21. listopada 2021. upućenu potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 21. listopada 2021. upućenu potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (4),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 24. siječnja 2022. o jačanju strateškog partnerstva UN-a i EU-a u pogledu mirovnih operacija i upravljanja krizama: Prioriteti za razdoblje 2022. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 24. siječnja 2022. o jačanju strateškog partnerstva UN-a i EU-a u pogledu mirovnih operacija i upravljanja krizama: Prioriteti za razdoblje 2022. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum priložen Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, donesen 12. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum priložen Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, donesen 12. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja je održana u rujnu 1995. u Pekingu, Deklaraciju i Platformu za djelovanje za jačanje položaja žena koja je usvojena u Pekingu te kasnije zaključne dokumente koji su doneseni na posebnim sjednicama UN-a, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o novim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja je održana u rujnu 1995. u Pekingu, Deklaraciju i Platformu za djelovanje za jačanje položaja žena koja je usvojena u Pekingu te kasnije zaključne dokumente koji su doneseni na posebnim sjednicama UN-a, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o novim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006. i čije će se ažuriranje uskoro provesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006. i čije će se ažuriranje uskoro provesti,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a 1325 (2000) koju je Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo 31. listopada 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a 1325 (2000) koju je Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo 31. listopada 2000.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 65/276 usvojenu 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 65/276 usvojenu 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir četiri zajedničke izjave EU-a i UN-a s Opće skupštine Ujedinjenih naroda održane u rujnu 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četiri zajedničke izjave EU-a i UN-a s Opće skupštine Ujedinjenih naroda održane u rujnu 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (5),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum od 29. rujna 2020. između Europske unije i Ujedinjenih naroda za pružanje uzajamne potpore u kontekstu njihovih misija i operacija na terenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum od 29. rujna 2020. između Europske unije i Ujedinjenih naroda za pružanje uzajamne potpore u kontekstu njihovih misija i operacija na terenu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (7),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0172/2022),

| A. | budući da je globalni poredak sve nestabilniji, polariziraniji i da ga sve više narušavaju suprotstavljeni ciljevi i politička stajališta, kao i sve veći rizik od regulatorne fragmentacije i natjecanja u regulatornim standardima; budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u različitim regijama svijeta; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika zbog svojeg legitimnog djelovanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je globalni poredak sve nestabilniji, polariziraniji i da ga sve više narušavaju suprotstavljeni ciljevi i politička stajališta, kao i sve veći rizik od regulatorne fragmentacije i natjecanja u regulatornim standardima; budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u različitim regijama svijeta; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika zbog svojeg legitimnog djelovanja;

| B. | budući da je multilateralni poredak uspostavljen kao odgovor na izazove našeg doba, kao što su glad i ekstremno siromaštvo, nejednakost, uništavanje okoliša, bolesti, gospodarski šokovi i sprečavanje sukoba; budući da, iako je ostvaren važan napredak, u posljednjem desetljeću svjedočimo nazadovanju u nizu područja; |
| --- | --- |

B.

budući da je multilateralni poredak uspostavljen kao odgovor na izazove našeg doba, kao što su glad i ekstremno siromaštvo, nejednakost, uništavanje okoliša, bolesti, gospodarski šokovi i sprečavanje sukoba; budući da, iako je ostvaren važan napredak, u posljednjem desetljeću svjedočimo nazadovanju u nizu područja;

| C. | budući da je potrebno obnoviti društveni ugovor i ponovno izgraditi povjerenje; |
| --- | --- |

C.

budući da je potrebno obnoviti društveni ugovor i ponovno izgraditi povjerenje;

| D. | budući da su se u rujnu 2015. sve zemlje obvezale na provedbu ambicioznog programa za zajednički odgovor na globalne izazove, program održivog razvoja UN-a do 2030.; |
| --- | --- |

D.

budući da su se u rujnu 2015. sve zemlje obvezale na provedbu ambicioznog programa za zajednički odgovor na globalne izazove, program održivog razvoja UN-a do 2030.;

| E. | budući da se, premda je multilateralizam i dalje najbolji organizacijski sustav za rješavanje globalnih izazova, mora priznati da on teško pronalazi put prema djelotvornoj provedbi; |
| --- | --- |

E.

budući da se, premda je multilateralizam i dalje najbolji organizacijski sustav za rješavanje globalnih izazova, mora priznati da on teško pronalazi put prema djelotvornoj provedbi;

| F. | budući da je svijet ušao u novu eru s više polova i velikim potencijalom za turbulencije, konfrontacije i nestabilnost koja se odlikuje velikim geopolitičkim natjecanjem koje uključuje netradicionalne prijetnje i sukobe, kao što su hibridni napadi i kibernapadi, hibridno ratovanje i dezinformiranje, koji se često događaju daleko od očiju javnosti, ali imaju znatan utjecaj na sigurnost EU-a i globalnu sigurnost, a ne posjedujemo odgovarajuće alate za njihovo suzbijanje i odgovor na njih; budući da postoji rizik od jaza između aktualnih globalnih izazova i sposobnosti aktualnog multilateralnog sustava da pronađe učinkovita i uključiva rješenja; |
| --- | --- |

F.

budući da je svijet ušao u novu eru s više polova i velikim potencijalom za turbulencije, konfrontacije i nestabilnost koja se odlikuje velikim geopolitičkim natjecanjem koje uključuje netradicionalne prijetnje i sukobe, kao što su hibridni napadi i kibernapadi, hibridno ratovanje i dezinformiranje, koji se često događaju daleko od očiju javnosti, ali imaju znatan utjecaj na sigurnost EU-a i globalnu sigurnost, a ne posjedujemo odgovarajuće alate za njihovo suzbijanje i odgovor na njih; budući da postoji rizik od jaza između aktualnih globalnih izazova i sposobnosti aktualnog multilateralnog sustava da pronađe učinkovita i uključiva rješenja;

| G. | budući da se globalni poredak istodobno sve više suočava s pitanjima politika i izazovima koji zahtijevaju djelovanje na međunarodnoj razini, uključujući djelotvoran globalni dijalog o politikama, suradnju i približavanje stavova kako bi se oblikovala održiva rješenja koja mogu ostvariti rezultate, koordinirano djelovanje i zajednički standardi u poretku utemeljenom na pravilima kojima se mogu djelotvorno ostvariti svačiji interesi te kojima se promiču ljudska prava i vladavina prava; budući da bi ti standardi trebali doprinijeti međunarodnom miru, stabilnosti i održivom razvoju; budući da EU podupire međunarodne propise i norme; |
| --- | --- |

G.

budući da se globalni poredak istodobno sve više suočava s pitanjima politika i izazovima koji zahtijevaju djelovanje na međunarodnoj razini, uključujući djelotvoran globalni dijalog o politikama, suradnju i približavanje stavova kako bi se oblikovala održiva rješenja koja mogu ostvariti rezultate, koordinirano djelovanje i zajednički standardi u poretku utemeljenom na pravilima kojima se mogu djelotvorno ostvariti svačiji interesi te kojima se promiču ljudska prava i vladavina prava; budući da bi ti standardi trebali doprinijeti međunarodnom miru, stabilnosti i održivom razvoju; budući da EU podupire međunarodne propise i norme;

| H. | budući da je svijet sve povezaniji, zbog čega su akteri na međunarodnoj sceni sve više međusobno ovisni, a izazovi složeniji; budući da višerazinski problemi koji iz toga proizlaze zahtijevaju kolektivno djelovanje, fleksibilne strukture i uključivanje svih dionika; |
| --- | --- |

H.

budući da je svijet sve povezaniji, zbog čega su akteri na međunarodnoj sceni sve više međusobno ovisni, a izazovi složeniji; budući da višerazinski problemi koji iz toga proizlaze zahtijevaju kolektivno djelovanje, fleksibilne strukture i uključivanje svih dionika;

| I. | budući da se postojeći multilateralni poredak temelji na globalnom poretku iz razdoblja nakon 1945. te ne odražava nužno u potpunosti današnji svijet s obzirom na to da nisu svi aktualni globalni akteri propisno uzeti u obzir u oblikovanju multilateralne arhitekture; |
| --- | --- |

I.

budući da se postojeći multilateralni poredak temelji na globalnom poretku iz razdoblja nakon 1945. te ne odražava nužno u potpunosti današnji svijet s obzirom na to da nisu svi aktualni globalni akteri propisno uzeti u obzir u oblikovanju multilateralne arhitekture;

| J. | budući da se globalne politike i propisi o nadzoru naoružanja, razoružanju i neširenju naoružanja napuštaju i oslabljuju u trenutku kada raste prodaja konvencionalnog oružja, kada se povećava razina autonomije oružanih sustava te se ulaže u nove vrste oružja za masovno uništenje; |
| --- | --- |

J.

budući da se globalne politike i propisi o nadzoru naoružanja, razoružanju i neširenju naoružanja napuštaju i oslabljuju u trenutku kada raste prodaja konvencionalnog oružja, kada se povećava razina autonomije oružanih sustava te se ulaže u nove vrste oružja za masovno uništenje;

| K. | budući da se multilateralizam kao sredstvo za mirnu organizaciju odnosa među suverenim državama sve više dovodi u pitanje, što je djelomično posljedica promjena u međunarodnom sustavu, kao što je pojava novih aktera na globalnoj sceni i hibridnih prijetnji koje oni odašilju, napetosti koje proizlaze iz karaktera multilateralnih institucija i potrebe za preustrojem institucija starih nekoliko desetljeća, sve većeg jaza između javnog mnijenja i institucija, porasta antiglobalizacijskih osjećaja, slabljenja tradicionalno dominantnih geopolitičkih sila i posljedičnog slabljenja globalnih sloboda i globalne demokracije; budući da su pandemija bolesti COVID-19 i njezin nezabilježeni utjecaj na međunarodnu zajednicu pojačali i ubrzali te promjene; budući da se nalazimo na pragu nove ere u kojoj bi moglo biti ugroženo više od 70 godina napretka i relativnog mira te bi moglo doći do konsolidacije ere diktatorske politike koja teži potkopavanju međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i međunarodnom pravu te vladavini prava, odgovornosti, demokraciji i ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti i raznolikosti; budući da je multilateralni sustav zbog kombinacije nacionalnih populističkih impulsa, različitih ciljeva koji se mijenjaju i nedostatka metoda provedbe i odgovornosti prisiljen suočiti se s trima povezanim krizama: krizom moći, krizom relevantnosti i krizom legitimiteta, koje su posljedica nedostatka političke volje i koordinacije, većinom na Zapadu; |
| --- | --- |

K.

budući da se multilateralizam kao sredstvo za mirnu organizaciju odnosa među suverenim državama sve više dovodi u pitanje, što je djelomično posljedica promjena u međunarodnom sustavu, kao što je pojava novih aktera na globalnoj sceni i hibridnih prijetnji koje oni odašilju, napetosti koje proizlaze iz karaktera multilateralnih institucija i potrebe za preustrojem institucija starih nekoliko desetljeća, sve većeg jaza između javnog mnijenja i institucija, porasta antiglobalizacijskih osjećaja, slabljenja tradicionalno dominantnih geopolitičkih sila i posljedičnog slabljenja globalnih sloboda i globalne demokracije; budući da su pandemija bolesti COVID-19 i njezin nezabilježeni utjecaj na međunarodnu zajednicu pojačali i ubrzali te promjene; budući da se nalazimo na pragu nove ere u kojoj bi moglo biti ugroženo više od 70 godina napretka i relativnog mira te bi moglo doći do konsolidacije ere diktatorske politike koja teži potkopavanju međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i međunarodnom pravu te vladavini prava, odgovornosti, demokraciji i ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti i raznolikosti; budući da je multilateralni sustav zbog kombinacije nacionalnih populističkih impulsa, različitih ciljeva koji se mijenjaju i nedostatka metoda provedbe i odgovornosti prisiljen suočiti se s trima povezanim krizama: krizom moći, krizom relevantnosti i krizom legitimiteta, koje su posljedica nedostatka političke volje i koordinacije, većinom na Zapadu;

| L. | budući da kriza multilateralizma može biti prilika za ponovnu uspostavu konsenzusa o međunarodnom poretku utemeljenom na multilateralizmu i vladavini prava učinkovitom suradnjom, solidarnošću i koordinacijom; budući da bi EU trebao podupirati inicijative usmjerene na uključivanje stajališta civilnog društva u postupke donošenja odluka u okviru multilateralnih foruma kao što je UN; budući da bi EU trebao zagovarati uspostavu Parlamentarne skupštine Ujedinjenih naroda (UNPA) u okviru sustava UN-a kako bi se povećali demokratska narav, demokratska odgovornost i transparentnost globalnog upravljanja; |
| --- | --- |

L.

budući da kriza multilateralizma može biti prilika za ponovnu uspostavu konsenzusa o međunarodnom poretku utemeljenom na multilateralizmu i vladavini prava učinkovitom suradnjom, solidarnošću i koordinacijom; budući da bi EU trebao podupirati inicijative usmjerene na uključivanje stajališta civilnog društva u postupke donošenja odluka u okviru multilateralnih foruma kao što je UN; budući da bi EU trebao zagovarati uspostavu Parlamentarne skupštine Ujedinjenih naroda (UNPA) u okviru sustava UN-a kako bi se povećali demokratska narav, demokratska odgovornost i transparentnost globalnog upravljanja;

| M. | budući da je multilateralizmu potrebna brza revitalizacija kako bi se suočio s tom višedimenzijskom i višestranom krizom; budući da su neki od najvažnijih izazova s kojima se svijet trenutačno suočava prijetnje miru i sigurnosti, temeljnim slobodama i demokraciji, klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti, degradacija okoliša, upravljanje rizikom od katastrofa, izazovi za globalno javno zdravlje, sve veći protekcionizam, dezinformacije, vanjsko upletanje, rodna ravnopravnost, održivi razvoj te produbljivanje siromaštva i nejednakosti na svjetskoj razini; budući da međunarodna zajednica može pronaći trajne i održive odgovore na te i buduće izazove isključivo kroz ojačani multilateralni poredak i političko vodstvo; |
| --- | --- |

M.

budući da je multilateralizmu potrebna brza revitalizacija kako bi se suočio s tom višedimenzijskom i višestranom krizom; budući da su neki od najvažnijih izazova s kojima se svijet trenutačno suočava prijetnje miru i sigurnosti, temeljnim slobodama i demokraciji, klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti, degradacija okoliša, upravljanje rizikom od katastrofa, izazovi za globalno javno zdravlje, sve veći protekcionizam, dezinformacije, vanjsko upletanje, rodna ravnopravnost, održivi razvoj te produbljivanje siromaštva i nejednakosti na svjetskoj razini; budući da međunarodna zajednica može pronaći trajne i održive odgovore na te i buduće izazove isključivo kroz ojačani multilateralni poredak i političko vodstvo;

| N. | budući da radi revitalizacije i obrane multilateralizma EU mora pomoći u tome da se multilateralne institucije i međunarodne organizacije održe funkcionalnima i pritom produbiti suradnju s partnerima sličnih stavova kako bi se borio za svoje vrijednosti i interese; budući da će se te koalicije mijenjati ovisno o pitanjima i ne bi trebale ugroziti postojeće institucije; budući da bi EU trebao težiti uspostavi otvorenih koalicija, a ne ekskluzivnih klubova; budući da EU treba pronaći nove načine za suradnju sa zemljama južne polutke i surađivati s njima na istoj razini, kao s ravnopravnim partnerima; |
| --- | --- |

N.

budući da radi revitalizacije i obrane multilateralizma EU mora pomoći u tome da se multilateralne institucije i međunarodne organizacije održe funkcionalnima i pritom produbiti suradnju s partnerima sličnih stavova kako bi se borio za svoje vrijednosti i interese; budući da će se te koalicije mijenjati ovisno o pitanjima i ne bi trebale ugroziti postojeće institucije; budući da bi EU trebao težiti uspostavi otvorenih koalicija, a ne ekskluzivnih klubova; budući da EU treba pronaći nove načine za suradnju sa zemljama južne polutke i surađivati s njima na istoj razini, kao s ravnopravnim partnerima;

| O. | budući da su klimatske promjene i pandemija bolesti COVID-19 upozorile na globalnu važnost globalnih javnih dobara kao što su, među ostalim, uključiv, siguran i pouzdan pristup zdravlju, čistom zraku i vodi, hrani i drugim resursima, obrazovanju, tehnologiji i kiberprostoru, kao i na njihovu prednost u politikama; budući da nas je pandemija bolesti COVID-19 podsjetila na očitu činjenicu: suočen s pandemijom, naš lanac zdravstvene sigurnosti snažan je koliko i najslabiji zdravstveni sustav; budući da je COVID-19 prijetnja za ljude i gospodarstva u cijelom svijetu; budući da pristup globalnim javnim dobrima i politički odgovori kojima se taj pristup nastoji standardizirati i proširiti u svim državama i zajednicama zahtijevaju globalnu suradnju na ciljevima, minimalnim zajedničkim standardima i aktivnoj potpori najugroženijim državama i zajednicama; budući da to zahtijeva djelotvoran multilateralni program s naglaskom na globalnim javnim dobrima i upravljačkim strukturama kojima se jača pristup tim dobrima; budući da se učinkovit dijalog o politikama, suradnja i ostvarenje ciljeva u pogledu pristupa globalnim javnim dobrima ni u kojim okolnostima ne mogu i ne smiju odvojiti od promicanja i zaštite temeljnih prava i dostojanstva te osnaživanja svih ljudi, a posebno onih najranjivijih; budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala važnost rada Svjetske zdravstvene organizacije i njezina kapaciteta za brzo i učinkovito upravljanje odgovorom na pandemiju, istodobno iznoseći na svjetlo dana određene nedoumice kao što su pokušaji upletanja i manipulacije njezinim djelovanjem u tu svrhu; |
| --- | --- |

O.

budući da su klimatske promjene i pandemija bolesti COVID-19 upozorile na globalnu važnost globalnih javnih dobara kao što su, među ostalim, uključiv, siguran i pouzdan pristup zdravlju, čistom zraku i vodi, hrani i drugim resursima, obrazovanju, tehnologiji i kiberprostoru, kao i na njihovu prednost u politikama; budući da nas je pandemija bolesti COVID-19 podsjetila na očitu činjenicu: suočen s pandemijom, naš lanac zdravstvene sigurnosti snažan je koliko i najslabiji zdravstveni sustav; budući da je COVID-19 prijetnja za ljude i gospodarstva u cijelom svijetu; budući da pristup globalnim javnim dobrima i politički odgovori kojima se taj pristup nastoji standardizirati i proširiti u svim državama i zajednicama zahtijevaju globalnu suradnju na ciljevima, minimalnim zajedničkim standardima i aktivnoj potpori najugroženijim državama i zajednicama; budući da to zahtijeva djelotvoran multilateralni program s naglaskom na globalnim javnim dobrima i upravljačkim strukturama kojima se jača pristup tim dobrima; budući da se učinkovit dijalog o politikama, suradnja i ostvarenje ciljeva u pogledu pristupa globalnim javnim dobrima ni u kojim okolnostima ne mogu i ne smiju odvojiti od promicanja i zaštite temeljnih prava i dostojanstva te osnaživanja svih ljudi, a posebno onih najranjivijih; budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala važnost rada Svjetske zdravstvene organizacije i njezina kapaciteta za brzo i učinkovito upravljanje odgovorom na pandemiju, istodobno iznoseći na svjetlo dana određene nedoumice kao što su pokušaji upletanja i manipulacije njezinim djelovanjem u tu svrhu;

| P. | budući da je terorizam i dalje jedna od najozbiljnijih prijetnji međunarodnom miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

P.

budući da je terorizam i dalje jedna od najozbiljnijih prijetnji međunarodnom miru i sigurnosti;

| Q. | budući da sve veća odlučnost autoritarnih i totalitarnih režima te neliberalnih vlada u multilateralnim forumima i međunarodnim organizacijama, među ostalim kroz pokušaje oslabljivanja i mijenjanja međunarodnih normi i njihovo snažno sudjelovanje u postupcima upravljanja i donošenja odluka u relevantnim međunarodnim organizacijama i multilateralnim forumima, mogu dovesti do asimetričnih, manje djelotvornih i pristranih političkih odgovora, dokinuti jednake uvjete za sve članove međunarodne zajednice, te prouzročiti znatno slabiju predanost međunarodne zajednice obrani i unapređenju univerzalnih vrijednosti i prava; budući da individualni ciljevi, jednostrana djelovanja i nedostatak suradnje na multilateralnim rješenjima i potpore tim rješenjima mogu dodatno ugroziti multilateralizam kao osnovno organizacijsko načelo za rješavanje transnacionalnih izazova; budući da je u tom kontekstu nužno ponovno potvrditi vrijednost upravljanja utemeljenog na pravilima, međunarodne suradnje, opredijeljenosti za temeljna prava i istinski jednakih uvjeta za sve članove međunarodne zajednice; budući da će relevantne međunarodne organizacije i multilateralni forumi biti ključni za ostvarenje tih ciljeva; budući da će se tim ciljevima omogućiti djelotvorniji pozitivni utjecaj politika na globalne izazove, ali i smanjiti i spriječiti rizik od sukoba; |
| --- | --- |

Q.

budući da sve veća odlučnost autoritarnih i totalitarnih režima te neliberalnih vlada u multilateralnim forumima i međunarodnim organizacijama, među ostalim kroz pokušaje oslabljivanja i mijenjanja međunarodnih normi i njihovo snažno sudjelovanje u postupcima upravljanja i donošenja odluka u relevantnim međunarodnim organizacijama i multilateralnim forumima, mogu dovesti do asimetričnih, manje djelotvornih i pristranih političkih odgovora, dokinuti jednake uvjete za sve članove međunarodne zajednice, te prouzročiti znatno slabiju predanost međunarodne zajednice obrani i unapređenju univerzalnih vrijednosti i prava; budući da individualni ciljevi, jednostrana djelovanja i nedostatak suradnje na multilateralnim rješenjima i potpore tim rješenjima mogu dodatno ugroziti multilateralizam kao osnovno organizacijsko načelo za rješavanje transnacionalnih izazova; budući da je u tom kontekstu nužno ponovno potvrditi vrijednost upravljanja utemeljenog na pravilima, međunarodne suradnje, opredijeljenosti za temeljna prava i istinski jednakih uvjeta za sve članove međunarodne zajednice; budući da će relevantne međunarodne organizacije i multilateralni forumi biti ključni za ostvarenje tih ciljeva; budući da će se tim ciljevima omogućiti djelotvorniji pozitivni utjecaj politika na globalne izazove, ali i smanjiti i spriječiti rizik od sukoba;

| R. | budući da bi EU trebao više nego ikad ulagati u jačanje multilateralnih organizacija kao jedan od prioriteta njegove zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); budući da se u okviru Strateškog kompasa EU-a velika važnost pridaje međunarodnim i multilateralnim partnerstvima kao jednom od glavnih stupova ZSOP-a; |
| --- | --- |

R.

budući da bi EU trebao više nego ikad ulagati u jačanje multilateralnih organizacija kao jedan od prioriteta njegove zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); budući da se u okviru Strateškog kompasa EU-a velika važnost pridaje međunarodnim i multilateralnim partnerstvima kao jednom od glavnih stupova ZSOP-a;

| S. | budući da je potrebna multilateralna suradnja među partnerima sličnih stavova za suzbijanje zlonamjernog vanjskog upletanja; |
| --- | --- |

S.

budući da je potrebna multilateralna suradnja među partnerima sličnih stavova za suzbijanje zlonamjernog vanjskog upletanja;

| T. | budući da izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Naš zajednički program”, koje je predstavljeno Općoj skupštini UN-a u rujnu 2021., a koje je Opća skupština pozdravila u studenome 2021. i koje je izrađeno u okviru širokog postupka savjetovanja u koji su bile uključene države članice UN-a, oblikovatelji mišljenja, mladi, civilno društvo, relevantni dionici i građani, uz UN-ov sustav i njegove brojne partnere, svjedoči o potrebi za djelotvornijim, uključivijim i umreženijim multilateralizmom utemeljenim na pravilima za budućnost; budući da će to biti nužno za UN-ov sustav i ostale multilateralne forume kako bi i dalje bili djelotvoran forum za savjetovanje i donošenje odluka na svjetskoj razini; budući da se EU u tom kontekstu nalazi u jedinstvenom položaju da pruži potporu UN-u i ostalim relevantnim međunarodnim organizacijama u provedbi postupka reforme i revitalizaciji njihovih kapaciteta za ostvarenje rezultata, kao i njihove sposobnosti da se povežu s relevantnim dionicima kao što su mladi ili zajednice na koje klimatske promjene najviše utječu, među ostalim na lokalnoj i regionalnoj razini; budući da bi EU pritom trebao iskoristiti priliku za konstruktivnu i djelotvornu suradnju sa suparničkim silama, uz zadržavanje odlučnog stava o temeljnim pravima i slobodama, promicanje socijalnog i političkog modela ukorijenjenog u univerzalnim vrijednostima i nastojanje da ostvari tješnju suradnju i koordinaciju sa zemljama sličnih stavova kako bi ojačao primat univerzalnih vrijednosti i temeljnih prava te promicao djelotvorna rješenja za globalne izazove; budući da će parlamentarna diplomacija biti ključna sastavnica jačanja uključivog, umreženog i djelotvornog multilateralizma temeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

T.

budući da izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Naš zajednički program”, koje je predstavljeno Općoj skupštini UN-a u rujnu 2021., a koje je Opća skupština pozdravila u studenome 2021. i koje je izrađeno u okviru širokog postupka savjetovanja u koji su bile uključene države članice UN-a, oblikovatelji mišljenja, mladi, civilno društvo, relevantni dionici i građani, uz UN-ov sustav i njegove brojne partnere, svjedoči o potrebi za djelotvornijim, uključivijim i umreženijim multilateralizmom utemeljenim na pravilima za budućnost; budući da će to biti nužno za UN-ov sustav i ostale multilateralne forume kako bi i dalje bili djelotvoran forum za savjetovanje i donošenje odluka na svjetskoj razini; budući da se EU u tom kontekstu nalazi u jedinstvenom položaju da pruži potporu UN-u i ostalim relevantnim međunarodnim organizacijama u provedbi postupka reforme i revitalizaciji njihovih kapaciteta za ostvarenje rezultata, kao i njihove sposobnosti da se povežu s relevantnim dionicima kao što su mladi ili zajednice na koje klimatske promjene najviše utječu, među ostalim na lokalnoj i regionalnoj razini; budući da bi EU pritom trebao iskoristiti priliku za konstruktivnu i djelotvornu suradnju sa suparničkim silama, uz zadržavanje odlučnog stava o temeljnim pravima i slobodama, promicanje socijalnog i političkog modela ukorijenjenog u univerzalnim vrijednostima i nastojanje da ostvari tješnju suradnju i koordinaciju sa zemljama sličnih stavova kako bi ojačao primat univerzalnih vrijednosti i temeljnih prava te promicao djelotvorna rješenja za globalne izazove; budući da će parlamentarna diplomacija biti ključna sastavnica jačanja uključivog, umreženog i djelotvornog multilateralizma temeljenog na pravilima;

| U. | budući da su EU i njegove države članice i dalje u potpunosti posvećene multilateralizmu, globalnom upravljanju, promicanju temeljnih vrijednosti UN-a kao sastavnog dijela vanjske politike EU-a i trima stupovima sustava UN-a: ljudskim pravima, miru i sigurnosti te razvoju; |
| --- | --- |

U.

budući da su EU i njegove države članice i dalje u potpunosti posvećene multilateralizmu, globalnom upravljanju, promicanju temeljnih vrijednosti UN-a kao sastavnog dijela vanjske politike EU-a i trima stupovima sustava UN-a: ljudskim pravima, miru i sigurnosti te razvoju;

| V. | budući da EU i UN nastavljaju blisko surađivati u više od 170 zemalja kako bi unaprijedili zaštitu ljudskih prava za sve, smanjili glad i pothranjenost, spriječili i prebrodili krize, izgradili demokratska i uključiva društva, pružili neophodne usluge, promicali zeleni rast i dostojanstvena radna mjesta te osigurali održivo upravljanje prirodnim resursima; |
| --- | --- |

V.

budući da EU i UN nastavljaju blisko surađivati u više od 170 zemalja kako bi unaprijedili zaštitu ljudskih prava za sve, smanjili glad i pothranjenost, spriječili i prebrodili krize, izgradili demokratska i uključiva društva, pružili neophodne usluge, promicali zeleni rast i dostojanstvena radna mjesta te osigurali održivo upravljanje prirodnim resursima;

| W. | budući da uloga Parlamenta i njegovi alati u području parlamentarne diplomacije, posredovanja i dijaloga mogu aktivno doprinijeti jačanju multilateralizma; |
| --- | --- |

W.

budući da uloga Parlamenta i njegovi alati u području parlamentarne diplomacije, posredovanja i dijaloga mogu aktivno doprinijeti jačanju multilateralizma;

| X. | budući da novi Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju „Globalna Europa” (financijski instrument „Globalna Europa”), u kombinaciji s pristupom „Tim Europa” i strategijom Global Gateway, daje EU-u i njegovim državama članicama mogućnost sinergijskog objedinjivanja resursa i bolje koordinacije pomoći te ostvarenja pozitivnih učinaka u vanjskom djelovanju EU-a, pa i u okviru multilateralnih foruma, uzimajući u obzir potrebe partnerskih zemalja, među ostalim i neprekidnom i ojačanom suradnjom s UN-om na terenu; budući da bi EU trebao dati prednost pružanju pomoći zemljama s dokazano dobrim upravljanjem i predanošću demokratskim načelima i ljudskim pravima; budući da se novim financijskim instrumentom „Globalna Europa” predviđa politički dijalog na visokoj razini između Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Parlamenta o programskim prioritetima, a Parlamentu pruža mogućnost ponovnog povezivanja tog dijaloga o politikama i programima s njegovom političkom komunikacijom i savjetovanjem s trećim zemljama, čime se kroz njegove aktivnosti parlamentarne diplomacije i komunikacije jača sposobnost EU-a da pomogne relevantnim trećim zemljama i pozitivno utječe na njih; |
| --- | --- |

X.

budući da novi Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju „Globalna Europa” (financijski instrument „Globalna Europa”), u kombinaciji s pristupom „Tim Europa” i strategijom Global Gateway, daje EU-u i njegovim državama članicama mogućnost sinergijskog objedinjivanja resursa i bolje koordinacije pomoći te ostvarenja pozitivnih učinaka u vanjskom djelovanju EU-a, pa i u okviru multilateralnih foruma, uzimajući u obzir potrebe partnerskih zemalja, među ostalim i neprekidnom i ojačanom suradnjom s UN-om na terenu; budući da bi EU trebao dati prednost pružanju pomoći zemljama s dokazano dobrim upravljanjem i predanošću demokratskim načelima i ljudskim pravima; budući da se novim financijskim instrumentom „Globalna Europa” predviđa politički dijalog na visokoj razini između Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Parlamenta o programskim prioritetima, a Parlamentu pruža mogućnost ponovnog povezivanja tog dijaloga o politikama i programima s njegovom političkom komunikacijom i savjetovanjem s trećim zemljama, čime se kroz njegove aktivnosti parlamentarne diplomacije i komunikacije jača sposobnost EU-a da pomogne relevantnim trećim zemljama i pozitivno utječe na njih;

| Y. | budući da je, kako bi EU nastupao jedinstveno, potrebno znatno izmijeniti postupak donošenja odluka u području vanjskih poslova; budući da jednoglasno odlučivanje samo usporava sposobnost interakcije Unije kao snažnog aktera u međunarodnoj sferi, budući da bi ESVD i države članice trebali postići dogovor o odlučivanju kvalificiranom većinom o pitanjima vanjske politike kao učinkovitijem obliku odlučivanja; |
| --- | --- |

Y.

budući da je, kako bi EU nastupao jedinstveno, potrebno znatno izmijeniti postupak donošenja odluka u području vanjskih poslova; budući da jednoglasno odlučivanje samo usporava sposobnost interakcije Unije kao snažnog aktera u međunarodnoj sferi, budući da bi ESVD i države članice trebali postići dogovor o odlučivanju kvalificiranom većinom o pitanjima vanjske politike kao učinkovitijem obliku odlučivanja;

Ponovna izgradnja multilateralizma ugrađenog u temeljne vrijednosti EU-a

| 1. | pozdravlja zajedničku komunikaciju Komisije i njezina potpredsjednika /Visokog predstavnika upućenu Parlamentu i Vijeću o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu koji se temelji na pravilima; smatra da se tom komunikacijom vrlo izravno doprinosi razmatranju o smjeru vanjske politike EU-a, od važne, ali općenitije opredijeljenosti za djelotvorni multilateralizam utvrđene u Europskoj sigurnosnoj strategiji iz 2003. do realizacije potrebe za kombiniranjem vrijednosti i cilja djelotvornog multilateralizma s načelnim pragmatizmom i potrebe za promicanjem i čuvanjem interesa i vrijednosti EU-a, iznesenima u globalnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a iz 2016., te se dodatno unapređuje to razmatranje; podsjeća da je najbolja strategija za obranu multilateralizma njegova ponovna izgradnja tako da postane relevantniji, otporniji i djelotvorniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podupire izjavu iz zajedničke komunikacije da „Vijeće treba primjenjivati odredbe Ugovora koje omogućuju konstruktivnu suzdržanost i donošenje odluka glasovanjem kvalificiranom većinom u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike”; ističe potrebu za učvršćivanjem glasovanja kvalificiranom većinom u pitanjima vanjske politike u budućim izmjenama Ugovorâ EU-a, što bi omogućilo EU-u da postane djelotvorniji globalni akter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | slaže se s Komisijom i njezinim potpredsjednikom / Visokim predstavnikom da bi EU trebao biti odlučniji u nastojanjima da ostvari svoje interese i u zagovaranju univerzalnih vrijednosti na kojima je utemeljen te se stoga slaže s time da bi EU trebao braniti i jačati te vrijednosti, poredak koji se temelji na pravilima i multilateralizam kao sredstvo za osiguravanje jednakih uvjeta za međunarodnu zajednicu, uz pružanje platforme za uključivi dijalog o politikama, suradnju i približavanje te postizanje političkih odgovora koji uživaju široku potporu međunarodne zajednice i kojima se mogu zaista ostvariti rezultati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je izuzetno važno da EU dopuni svoj paket instrumenata za vanjsko djelovanje i diplomaciju vlastitim neovisnim instrumentima i tako poveća svoju sposobnost da bude globalni akter i jednoglasno nastupa radi bolje obrane multilateralizma, što bi trebalo obuhvaćati osnivanje europske diplomatske akademije, na koje je Parlament nedavno pozvao; ponavlja svoj poziv da se „novi europski Bauhaus” uvrsti kao novi instrument u paket instrumenata za vanjsko djelovanje EU-a te kao koristan kulturni i javni diplomatski alat, što je nužno za promicanje multilateralnog poretka utemeljenog na vrijednostima i jačanje međunarodnih partnerstava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upućuje na sposobnost EU-a da osmisli vrlo djelotvorne i uključive regulatorne standarde za svoje jedinstveno tržište te smatra da bi EU također trebao nastojati promicati takve standarde u okviru svojeg vanjskog djelovanja kao paradigmu i doprinos raspravi o djelotvornim globalnim regulatornim standardima; podsjeća na članak 24. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojem se navodi da „države članice aktivno i bez zadrške podupiru vanjsku i sigurnosnu politiku Unije u duhu lojalnosti i uzajamne solidarnosti” te da „se suzdržavaju od svakog djelovanja koje je suprotno interesima Unije ili koje bi moglo narušiti njezinu učinkovitost kao kohezivne snage u međunarodnim odnosima”; zabrinut je zbog aktivnosti nekih država članica, kao što je poduzimanje bilateralnih diplomatskih inicijativa s trećim zemljama, koje bi mogle biti protivne odredbama članka 24. UEU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da EU mora nastaviti djelovati kao čvrst i ključan branitelj multilateralizma u svijetu i izbjegavati djelovanja kojima se ugrožavaju ti ciljevi; zaključuje, međutim, da EU mora odgovoriti na globalne sile, kao što su povećana fragmentacija, upotreba trgovine kao oružja i protekcionizam, kako bi očuvao svoju konkurentsku prednost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da bi EU trebao iskoristiti napore za pronalaženje rješenja za globalne probleme, kao što su klimatske promjene, ili za promicanje stabilnosti i mira, kao ulazne točke za šire diplomatske odnose s trećim zemljama s kojima dijalog i suradnja u pogledu drugih političkih pitanja možda nisu uvijek odmah izvedivi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU na veću odlučnost i strateško razmišljanje u suočavanju sa sve većim globalnim prijetnjama; ističe da se u kontekstu brzih promjena geopolitičkog krajolika svijet nalazi na raskrižju te da postoji opasnost da će u multilateralnim institucijama početi prevladavati nedemokratski režimi; poziva na preuzimanje čvrste obveze temeljene na djelovanju radi zaštite demokracije i temeljnih prava u okviru multilateralnih foruma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da je EU samo promatrač u gotovo svim međunarodnim organizacijama i multilateralnim forumima te da ta situacija ne odražava ni razmjer nadležnosti EU-a ni sve veću važnost nadnacionalnih regionalnih organizacija za donošenje odluka na svjetskoj razini; smatra da je djelotvornost EU-a na globalnoj sceni čvrsto povezana s njegovim statusom u multilateralnim forumima i organizacijama; stoga poziva države članice da skupe političku volju za jačanje položaja EU-a u multilateralnim organizacijama i forumima te da dobiju podršku od trećih zemalja za takvu promjenu statusa kako bi EU u potpunosti mogao ispuniti svoju obvezu da djelotvorno brani multilateralizam; |
| --- | --- |

9.

Jačanje Ujedinjenih naroda i sudjelovanja Europske unije u njihovu sustavu

| 10. | ponovno potvrđuje svoju najodlučniju potporu programu reformi koji je uveo glavni tajnik UN-a António Guterres i upućuje na potrebu za daljnjim napretkom, posebno u pogledu uključivanja žena, mladih i ljudi u ranjivom položaju te podizanja razine osviještenosti o intersekcionalnosti u strukturama UN-a; naglašava važnost UN-ova sustava koji može nastaviti djelotvorno ostvarivati rezultate; upućuje na važnost vizije glavnog tajnika UN-a za sustav Ujedinjenih naroda naslovljene „Jedan UN”, u kojoj se razne agencije i sastavnice UN-a mogu istinski međusobno povezati i funkcionirati zajedno na temelju jedinstvene proračunske i upravljačke strukture i ojačati dostizanje UN-ovih ciljeva; posebno upućuje na snažniju ulogu rezidentnih koordinatora UN-a koja je predviđena reformom razvojnog sustava UN-a te smatra da bi ti rezidentni koordinatori, koji trenutačno djeluju u više od 130 zemalja, trebali preuzeti vodeću ulogu u koordiniranju provedbe UN-ovih programa na terenu kako bi se ojačalo jedinstvo djelovanja UN-a, ali i da bi trebali održavati kontakte i blisko se savjetovati s delegacijama EU-a u relevantnoj državi članici UN-a radi ostvarivanja sinergije i uzajamnog jačanja s tematskim i geografskim programima EU-a za tu zemlju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno potvrđuje da bi EU i UN trebali blisko surađivati na razini sjedišta te u regijama i zemljama u kojima pružaju pomoć radi razmjene analiza te usklađivanja politike i planiranja programa kako bi se što više povećao njihov učinak na dobrobit ljudi i planeta; podsjeća da EU može u velikoj mjeri pojačati doseg i utjecaj programa UN-a u trećim zemljama te može definirati vlastite programe i pomoć na sinergijski način kojim se ujedno jača njihov učinak u skladu s ciljevima UN-a; stoga naglašava vrijednost bliskih savjetovanja i bliske suradnje EU-a i UN-a te poziva Komisiju, ESVD i delegacije EU-a u trećim zemljama da aktivno komuniciraju i savjetuju se s UN-om o politici UN-a i programskim aktivnostima za razdoblje 2021.–2027. i nakon toga; poziva UN da se redovito savjetuje s EU-om u sjedištu UN-a, ali i na terenu u trećim zemljama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi EU i UN trebali održavati godišnje sastanke na vrhu, uz mogućnost da se glavni tajnik UN-a savjetuje s Vijećem, Komisijom, ESVD-om i Parlamentom; poziva UN da zajamči stalnu prisutnost sugovornika visoke razine iz UN-a u Parlamentu radi unapređenja strukturiranog i dosljednog dijaloga o politikama i ostvarivanja snažnije vidljivosti napora UN-a; ističe potrebu za poboljšanjem političkog funkcioniranja UN-a te poziva na čvršće povezivanje UN-a i regionalnih organizacija, kako je istaknuo glavni tajnik UN-a António Guterres; ističe potrebu za jačanjem koordinacije agencija UN-a s međunarodnim financijskim institucijama putem Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC); podupire prijedloge glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa da se glas mladih i civilnog društva više čuje u sustavu UN-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da se mora povećati sposobnost EU-a za odlučno i brzo djelovanje u svojstvu pouzdanog pružatelja sigurnosti kako bi postao djelotvorniji globalni partner koji može obraniti multilateralni poredak; stoga poziva Vijeće i Komisiju da temeljito procijene, istraže i razrade mogućnosti za uspostavljanje multinacionalnih pripravnih vojnih snaga koje bi bile stalno stacionirane i zajedno se obučavale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva glavnog tajnika UN-a da pojača napore u pogledu provedbe strategije UN-a o rodnom paritetu kao ključnog alata za osiguravanje jednake zastupljenosti žena u sustavu UN-a na svim hijerarhijskim razinama; podsjeća na to da od osnivanja UN-a 1945. nijedna žena nije imenovana glavnom tajnicom Ujedinjenih naroda; upućuje na općenitu potrebu za jednakom zastupljenošću žena i marginaliziranih skupina te za većom raznolikošću u međunarodnim organizacijama; snažno podupire Program za mlade, mir i sigurnost i njegov cilj da se glas mladih snažnije čuje u donošenju odluka na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi EU trebao utvrditi tijela UN-a i druge multilateralne organizacije koje su ključne za promicanje političkog dijaloga, konvergencije i političkih rješenja za globalne izazove i utvrđivanje standarda; te bi trebao definirati jasne ciljeve i jasne prioritete za dijalog s tim tijelima i organizacijama te za njihovu potporu, uključujući proračunsku potporu; u tom pogledu podsjeća da su EU i njegove države članice već sada vodeći pružatelji financijskih doprinosa UN-a i mnogih njegovih agencija i programa, ali da se ta predanost i potpora koja se pruža UN-u ne očituje uvijek u snažnijem utjecaju EU-a, njegovih država članica i partnera sličnih stavova na ključnim položajima u agencijama UN-a ili u multilateralnim forumima, što je osobito zabrinjavajuće u vrijeme sve većeg nametanja nedemokratskih režima poput Rusije na tim forumima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upućuje na povećanu geopolitičku važnost standarda, posebno u području tehnologije, i potiče EU na strateško djelovanje kako bi postao velesila koja postavlja standarde u okviru multilateralnih foruma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU i njegove države članice te partnere sličnih stavova da dodatno poboljšaju svoju koordinaciju u pogledu uspostave zajedničke potpore za kandidature za vodeće položaje u multilateralnim forumima; upućuje na potrebu za koordinacijom s partnerima sličnih stavova u drugim regijama svijeta te, u svjetlu važnosti načela ujednačene geografske raspodjele rukovoditeljskih položaja, za čvrstom usmjerenošću na demokratske vrijednosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | u tom pogledu ističe ključnu ulogu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) kao stupa europske sigurnosti i poziva na daljnje jačanje sveobuhvatnog sigurnosnog pristupa te organizacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU da surađuje s UN-om, regionalnim organizacijama, međunarodnim forumima kao što su skupine G7 i G20 i ad hoc koalicijama te unutar njih na prevladavanju globalnih izazova s kojima se već suočavamo, ali i onih koji nas očekuju u budućnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika da dodatno razviju svoju strategiju za multilateralizam, među ostalim putem redovito ažuriranih smjernica o tome kako postupati na različitim forumima, obuhvaćajući pitanja kao što su reforma sustava UN-a i važnija uloga ili službeno predstavništvo EU-a te viziju novog globalnog poretka koji bi ga oblikovao na način koji bi mogao oživjeti multilateralizam; smatra da će EU morati sklapati saveze s partnerima sličnih stavova radi razvoja multilateralne suradnje u okviru širokog raspona foruma, ali da ti savezi neće uvijek uključivati iste aktere, dok cilj uvijek mora biti očuvanje djelotvornog sustava globalnog upravljanja koji se temelji na pravilima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja svoja stajališta o ruskoj ratnoj agresiji na Ukrajinu iznesena u prethodnim rezolucijama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | najoštrije osuđuje ratnu agresiju Ruske Federacije protiv Ukrajine, kao i sudjelovanje Bjelarusa u tom ratu, te zahtijeva od Rusije da smjesta prekine sve vojne aktivnosti u Ukrajini i bezuvjetno povuče sve snage i vojnu opremu s cijelog međunarodno priznatog teritorija Ukrajine; ističe da ta vojna agresija i invazija predstavljaju ozbiljno kršenje međunarodnog prava; smatra da je ruska invazija na Ukrajinu napad ne samo na jednu suverenu zemlju nego i na načela i mehanizme suradnje i sigurnosti u Europi, kao i na međunarodni poredak utemeljen na pravilima, kako je definiran u Povelji UN-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja suspenziju Rusije iz Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC); pozdravlja odluke međunarodnih organizacija, između ostalog u području kulture i sporta, da suspendiraju Rusiju; poziva čelnike EU-a i čelnike drugih država da isključe Rusiju iz skupine G20 i drugih multilateralnih organizacija za suradnju, kao što su Svjetska trgovinska organizacija, UNESCO i druge, što bi bio važan znak da međunarodna zajednica neće nastaviti uobičajen odnos s državom koja izvršava agresiju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da potpuna i učinkovita provedba postojećih sankcija širom EU-a i od strane međunarodnih saveznika EU-a sada mora biti prioritet; poziva EU da se koristi multilateralnim forumima kako bi se zajamčila učinkovitost tih sankcija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | traži hitan potpuni embargo na uvoz nafte, ugljena, nuklearnog goriva i plina iz Rusije te na potpuno napuštanje Sjevernog toka 1 i 2 te predstavljanje plana za nastavak kratkoročnog jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u EU-u; poziva EU da u okviru multilateralnih foruma osigura potporu trećim zemljama koje žele uvesti embargo na uvoz energenata iz Rusije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja sposobnost EU-a i njegovih država članica da djeluju koordinirano te da predstavljaju jedinstvena stajališta u sustavu UN-a, posebno Općoj skupštini UN-a, Vijeću sigurnosti UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava; u tom pogledu pohvaljuje vrijedne napore usmjerene na koordinaciju koje ulažu delegacije EU-a pri UN-u u New Yorku i Ženevi; smatra da bi taj ujedinjeni sinergijski pristup trebalo kopirati u svakom tijelu i svakoj agenciji UN-a ili drugoj međunarodnoj organizaciji kako bi EU mogao jedinstveno djelovati i ostvarivati rezultate u svim multilateralnim forumima; žali zbog toga što Vijeće sigurnosti nikako ne uspijeva donositi odluke te zato nije djelotvorno u reagiranju na krize poput onih u Ukrajini, Siriji, Etiopiji i Sudanu u jednakoj mjeri kao što je reagiralo na druge krize u prošlosti i što je to negativno utjecalo na sprečavanje i rješavanje tih kriza te na upravljanje njima zbog opsežne upotrebe prava veta; ističe da je neprihvatljivo da jedna država može zaustaviti djelovanje u slučaju genocida, zločina protiv čovječnosti ili ratnih zločina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apelira na UN da imenuje posebnog izaslanika za Libiju jer je to radno mjesto slobodno od studenoga 2021., a demokratski proces u Libiji i dalje je na prekretnici; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žali zbog toga što će 2022. u radu Vijeća sigurnosti sudjelovati samo dvije države članice EU-a; smatra da bi EU i države članice trebali promicati promišljanje o uvjetima reforme Vijeća sigurnosti kojom bi se tom tijelu vratila sposobnost pravodobnog i djelotvornog rješavanja kriza, kojom bi se pravo veta temeljito ograničilo i kojom bi se promijenio sastav Vijeća sigurnosti kako bi bolje odražavao današnju situaciju u svijetu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | u tom pogledu ponavlja svoje stajalište da bi EU i njegove države članice trebali raditi na tome da se pronađe široki konsenzus o reformi Vijeća sigurnosti, među ostalim osiguravanjem stalnog mjesta za EU, uz mjesta koja njegove države članice trenutačno već zauzimaju; potiče države članice EU-a da se ne natječu međusobno u dobivanju mjesta u Vijeću sigurnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava zabrinutost zbog propadanja aktualnog sustava nadzora oružja i razoružanja i njegovih pravnih instrumenata; podupire sve napore usmjerene na ponovno uvrštavanje provedbe programa za nadzor oružja i razoružanje u međunarodni program, uključujući obnovu Konferencije o razoružanju; poziva EU i njegove države članice da revidiraju i ažuriraju Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje kako bi se uzela u obzir nedavna geopolitička, tehnološka i pravna kretanja te osigurala ažurirana i ambiciozna osnova za multilateralno djelovanje EU-a u području neširenja oružja i razoružanja; izražava zabrinutost zbog razvoja novih vojnih tehnologija, kao što su umjetna inteligencija, naoružanje u svemiru, biotehnologija i hipersonično oružje te aktivno podupre napore i nove inicijative za zaustavljanje aktualnih programa naoružanja nekih država članica UN-a povezanih s time; podupre djelovanje Radne skupine za svemir Komisije UN-a za razoružanje u pogledu praktične provedbe mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja u aktivnostima u svemiru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podupire inicijativu glavnog tajnika UN-a „Djelovanje za mirovne operacije” na temelju ažuriranja partnerstva EU-a i UN-a u području upravljanja krizama i mirovnih operacija te razmatranja mogućnosti za nova partnerstva, uključujući suradnju EU-a i Afričke unije i suradnju s drugim regionalnim organizacijama; ponavlja ključnu ulogu žena u posredovanju u sukobima i mirovnim misijama te podsjeća na njihovu nedovoljnu zastupljenost na svim razinama u UN-u, EU-u i drugim multilateralnim organizacijama i misijama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU i njegove države članice da poboljšaju svoju sposobnost razmjene informacija, savjetovanja i koordinacije u pogledu strategija, politika i stajališta, među ostalim u upravljačkim tijelima i odborima multilateralnih tijela u kojima EU nije izravno zastupljen, počevši od Vijeća sigurnosti UN-a; slaže se s potpredsjednikom Komisije / Visokim predstavnikom i Komisijom da bi EU trebao uspostaviti mehanizme koordinacije u svim međunarodnim institucijama, uključujući financijske institucije; smatra da bi istu sposobnost koordinacije trebalo proširiti na odbore svih tijela UN-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da su novi financijski instrument „Globalna Europa” i pristup „Tim Europa” u pogledu geografske i tematske pomoći i programa, kao i strategija Global Gateway o povezivanju razvoja infrastrukture, jedinstvena prilika za definiranje zajedničkih međuinstitucijskih ciljeva u kojima će se na odgovarajući način odražavati i vrednovati doprinosi država članica EU-a tako da se pridoda vrijednost multilateralnom pristupu izazovima i krizama u svijetu i jača sposobnost EU-a i njegovih država članica, među ostalim i u multilateralnim forumima; ponovno potvrđuje svoju predanost uravnoteženom zemljopisnom pristupu vođenom prioritetima kada je riječ o mjerama, pomoći i programima EU-a koji se provode izvan granica EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorava da se zbog pokušaja neliberalnih vlada ili autoritarnih i totalitarnih režima, kao što je Kina, da steknu i učvrste utjecaj financiranjem međunarodnih organizacija postavlja pitanje financijskog antagonizma u multilateralnim forumima te se pojavljuje potreba da se na globalnoj razini i na razini EU-a razmotri način kako osigurati neovisnost i djelotvornost relevantnih međunarodnih organizacija i multilateralnih foruma koristeći cijeli niz alata koji stoje na raspolaganju institucijama EU-a, uključujući, kada je to potrebno i relevantno, odgovarajuća i održiva financijska sredstva EU-a, kao i financiranje iz drugih izvora; podsjeća da kašnjenja u plaćanju procijenjenih doprinosa nekoliko država članica imaju iznimno negativne učinke na rad međunarodnih organizacija te da su stoga nedopustiva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da se humanitarna pomoć i razvojna pomoć EU-a trećim zemljama vrlo često usmjeravaju putem sustava UN-a; podupire to partnerstvo EU-a i UN-a, ali poziva EU da se pobrine da se osigura veća vidljivost posebne uloge EU-a i njegovih doprinosa u okviru UN-a; u tom pogledu ističe da je važno na razini EU-a provesti temeljitu evaluaciju aktualnih i planiranih partnerstava EU-a i UN-a kako bi se ocijenilo ima li doprinos EU-a odgovarajuću vidljivost, ostvaruje li se njime veća vrijednost novca poreznih obveznika, u skladu s vrijednostima EU-a, i jesu li vodeće uloge koje su dodijeljene EU-u i njegovim državama članicama razmjerne snažnom zalaganju EU-a za UN-ov sustav i njegovoj snažnoj predanosti tom sustavu; poziva Komisiju i ESVD da provedu to preispitivanje i da se savjetuju s Parlamentom o svojim zaključcima i daljnjim koracima kako bi se EU-ovim doprinosima, financijskoj raspodjeli, predanosti i posvećenosti UN-ovu sustavu odalo odgovarajuće priznanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da bi potpora EU-a međunarodnim organizacijama i prisutnost u multilateralnim forumima trebali biti vidljivi građanima u državama članicama EU-a; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da na razini EU-a pokrene informativnu kampanju o potpori EU-a međunarodnim organizacijama i njezinim ciljevima i aktivnostima u pogledu sudjelovanja u multilateralnim forumima; jednako tako poziva Komisiju, ESVD i države članice da promiču aktivnu ulogu EU-a u multilateralnim forumima i da pruže više informacija o doprinosima i postignućima EU-a u međunarodnim organizacijama, među ostalim zajedničkim diskursom, stajalištima i izjavama o rezolucijama UN-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da države članice EU-a moraju povećati koordinaciju fondova i programa UN-a te utvrditi ključne ciljeve i zajednički pristup kada je riječ o usmjerenju izvršnih odbora; naglašava važnost jamčenja transparentnosti i odgovornosti u financiranju i potrošnji multilateralnih organizacija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pohvaljuje rad „Saveza za multilateralizam” kao neformalne mreže zemalja ujedinjenih u uvjerenju da je multilateralni poredak utemeljen na pravilima jedino pouzdano jamstvo međunarodne stabilnosti i mira te da se naši zajednički izazovi mogu riješiti samo suradnjom; |
| --- | --- |

38.

Ponovna izgradnja multilateralizma s pomoću pojačanih globalnih partnerstava radi ostvarivanja zajedničkih ciljeva

| 39. | naglašava da je potrebno usmjeriti nastojanja na djelotvoran i uključivi multilateralizam koji je usmjeren na rezultate i temeljen na vrijednostima, kojim će se vladama, civilnom društvu, vjerskim vođama, privatnom sektoru, akademskoj zajednici i ostalim relevantnim dionicima omogućiti djelotvorna međusobna suradnja u skladu s globalnim vrijednostima i interesima te postizanje globalnih ciljeva; uviđa da je važno uskladiti dva ključna cilja EU-a, a to su jačanje njegove vidljivosti i snage kao globalnog aktera i pružanje potpore ulozi multilateralnih foruma; podsjeća da je te napetosti potrebno ukloniti i kontrolirati te da je potrebno iznijeti načelno i odlučno stajalište o ta dva cilja u skladu s temeljnim vrijednostima, idejama i interesima EU-a; ističe da, unatoč očitim napetostima između tih dvaju ključnih europskih ciljeva, oni također pružaju nove mogućnosti jer povećana strateška autonomija EU-a može omogućiti EU-u da sklopi saveze sa svojim bilateralnim partnerima u okviru multilateralnih pregovora te da promiče i brani multilateralne obveze tijekom bilateralnih pregovora; poziva EU i države članice da dosljedno i aktivno brane multilateralizam i relevantne multilateralne institucije svaki put kada su na bilo koji način ili u bilo kojem obliku ugroženi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost kontinuirane multilateralne suradnje u pitanjima sigurnosti i obrane; ističe rad partnerstva EU-a i NATO-a i suradnje EU-a i OESS-a koji se temelje na zajedničkoj potpori obostranim temeljnim vrijednostima demokracije, slobode, poštovanja ljudskih prava i ljudskog dostojanstva, vladavine prava te promicanju mira i međunarodne suradnje, pri čemu se štiti međunarodni poredak utemeljen na pravilima; poziva države članice EU-a i članove NATO-a, koji to još nisu učinili, da se pridruže europskim sigurnosnim i obrambenim inicijativama kako bi se dodatno nadopunila i ojačala zajednička suradnja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da multilateralizam i svaka reforma postojećeg sustava trebaju također biti usmjereni na veću transparentnost i odgovornost, kao i na suradnju s nedržavnim akterima, kako bi se ponovno uspostavilo povjerenje građana u te institucije i kako bi im se dao veći legitimitet; naglašava da je potrebno suočiti se s izazovima sprečavanja i borbe protiv nezakonitih financijskih tokova i jačanja međunarodne suradnje i dobrih praksi u pogledu povrata imovine, među ostalim učinkovitijim mjerama za provedbu postojećih obveza u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije i Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta; naglašava da je potrebno provesti učinkovite, uključive i održive mjere za sprečavanje korupcije i borbu protiv nje u okviru Programa 2030.; ističe da borba protiv nezakonitih financijskih tokova mora biti učinkovita na globalnoj razini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da je važno nastaviti komunikaciju sa saveznicima i partnerima sličnih stavova u međunarodnim organizacijama i multilateralnim forumima radi učvršćivanja koalicije zemalja koje dijele slične stavove i predane su zajedničkim vrijednostima i ciljevima, kao i za dijalog o politikama i djelotvornu suradnju na svjetskoj razini; naglašava da je sporazum o vanjskoj politici i sigurnosnoj suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine potrebno dodati kao prilog Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, čime bi se objema stranama omogućilo bolje suočavanje sa zajedničkim globalnim izazovima u području sigurnosti i vanjske politike; naglašava da bi takav sporazum također omogućio lakšu suradnju u multilateralnim organizacijama, posebno UN-u, imajući na umu mnoge zajedničke vrijednosti i interese obaju strana; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe posebnu važnost ne samo tradicionalnih transatlantskih ili europskih partnera kao što su SAD i Kanada, te Ujedinjena Kraljevina, zapadni Balkan i druge zemlje južnog i istočnog susjedstva, nego i drugih demokratskih saveznika sličnih stavova u Latinskoj Americi, indo-pacifičkoj regiji i Africi koji kroz partnerstvo mogu uspostaviti šire područje zajedničkih vrijednosti i standarda te se obvezati na provedbu globalnih odgovora na globalne izazove, kao i šire međunarodne koalicije partnera sličnih stavova; u tom pogledu naglašava važnost pojačanog dijaloga i suradnje s afričkim zemljama istih nazora te pružanja potpore tim zemljama u izgradnji budućnosti Afrike koja se temelji na demokraciji, uključivosti i blagostanju, imajući na umu potrebu za suočavanjem s izazovima i sigurnosnim prijetnjama kojima su uzrok klimatske promjene, terorizam i organizirani kriminal; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da odnosi EU-a s Afričkom unijom (AU) te Latinskom Amerikom i Karibima sami po sebi imaju vrijednost i da su od ključne važnosti iz perspektive obnovljenog multilateralizma; podsjeća da su se u zajedničkoj izjavi naslovljenoj „Afrika i Europa: dva kontinenta sa zajedničkom vizijom za 2030.” EU i Afrička unija obvezali da će surađivati na promicanju učinkovitog multilateralizma u okviru međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, u čijem je središtu UN, te da će raditi na postizanju usklađenijih stajališta u multilateralnim forumima kako bi se smanjile globalne nejednakosti, ojačala solidarnost, suzbile klimatske promjene i poboljšalo ostvarivanje „globalnih javnih dobara”, u skladu s Programom održivog razvoja do 2030. i Programom AU-a za 2063.; |
| --- | --- |

44.

| 45. | u tom pogledu podupire napore koje potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik, Vijeće i Komisija ulažu u daljnje jačanje partnerstava EU-a s Afričkom unijom i Zajednicom latinoameričkih i karipskih država; ukazuje na važnost daljnjeg približavanja stajališta EU-a te kandidatkinja za članstvo i partnerskih zemalja u okviru UN-a i drugih multilateralnih foruma; poziva EU da proširi svoju sposobnost pružanja pomoći partnerskim zemljama i zemljama sličnih stavova, među ostalim jačanjem kapaciteta, razmjenom znanja, osposobljavanjem i povezivanjem, kako bi te zemlje mogle djelotvornije sudjelovati u multilateralnom sustavu, kao i razmjenom najboljih praksi kako bi se moglo učiti i iz njihovih iskustava; ponovno podsjeća na važnost jačanja postojećih multilateralnih foruma s partnerima sličnih stavova, posebno sastanaka na vrhu EU-a i Zajednice latinoameričkih i karipskih zemalja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava potrebu za suradnjom između EU-a i ASEAN-a kao sredstva za suočavanje s uzajamnim izazovima u azijsko-pacifičkoj regiji; naglašava potrebu za jačanjem uloge regionalnih organizacija u sustavu UN-a tako što predlaže održavanje godišnjeg sastanka na vrhu čelnika regionalnih organizacija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče Komisiju i ESVD da predlože nove inicijative kako bi se odgovorilo na sigurnosne rizike povezane s klimom te istodobno napredovalo s europskim zelenim planom na međunarodnim forumima; smatra da bi EU trebao podržati ambiciozne ciljeve smanjenja CO2 u trećim zemljama i naglašava potrebu da klimatska diplomacija bude u središtu njegova vanjskog djelovanja kako bi se promicali globalni mir i sigurnost; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podržava neumorno zagovaranje i obranu univerzalnih ljudskih prava i temeljnih sloboda koje provodi EU, kao i gorljivu potporu koju EU pruža univerzalizaciji međunarodnog prava o ljudskim pravima, aktivnu potporu koju pruža UN-ovim forumima u području ljudskih prava i njegovu upotrebu tih foruma za rješavanje gorućih pitanja povezanih s ljudskim pravima, čvrstu potporu koju pruža jačanju mehanizama odgovornosti i međunarodnog kaznenog prava te borbu koju vodi protiv nekažnjavanja i poštovanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti država; u tom pogledu ističe potporu EU-a uspostavljenim i priznatim međunarodnim granicama i odbacuje sve pokušaje da ih se prisilno promijeni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podržava potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i Komisiju u nastojanjima da osiguraju učinkovitije i brže djelovanje UNHRC-a za ljudska prava, njegovo djelotvorno, vjerodostojno i nepristrano rješavanje svih pitanja povezanih s ljudskim pravima i specifičnih situacija u pojedinim zemljama te postizanje sinergije s drugim multilateralnim forumima za ljudska prava; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na to da tijela za ljudska prava budu što nepristranija i da se ta tijela zaštite od svakog uplitanja država za koje je poznato da su prekršile ljudska prava; stoga ustraje u tome da je potrebno definirati jasne standarde u pogledu poštovanja ljudskih prava, vladavine prava i temeljnih prava potrebne za pristup UNHRC-a te smatra da bi EU u tom pogledu trebao biti proaktivniji i podržati sveobuhvatnu reformu UNHRC-a; |
| --- | --- |

50.

| 51. | odaje priznanje radu Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava i smatra da Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava pruža jedinstvene prilike za sudjelovanje u djelotvornom dijalogu i djelotvornoj suradnji u pogledu načina za pojednostavnjenje i jačanje kapaciteta UN-ova sustava za ljudska prava za ostvarivanje rezultata, među ostalim pojačanim javnim nadzorom članstva u Vijeću za ljudska prava, odgovornosti i obveznih donatorskih konferencija u okviru Opće skupštine UN-a s kandidatima za Vijeće za ljudska prava kao što su potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik i Komisija predložili u svojoj zajedničkoj komunikaciji; pozdravlja činjenicu da je 12. listopada 2021. otvoren godišnji strateški dijalog s UN-om; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konstatira da su financijska sredstva dodijeljena radu povjerenika UN-a za ljudska prava očito nedostatna, pri čemu mnoge zemlje žele ta sredstva smanjiti, iako EU već dugo traži da se financiranje Ureda Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava poveća; pozdravlja inicijative i aktivnosti EU-a koje se odnose na ljudska prava u Trećem odboru Opće skupštine UN-a i Vijeću sigurnosti UN-a, kao i suradnju EU-a i UN-a na više tematskih pitanja povezanih s ljudskim pravima, uključujući ona koja se povezuju s pojedinim državama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na stvaranje više sinergija između preporuka mehanizma univerzalnog periodičnog pregleda (UPR) i dobrovoljnih nacionalnih revizija (VNRs) provedenih u okviru ciljeva održivog razvoja te na njihovo povezivanje s planiranjem posebnih projekata EU-a u području ljudskih prava; potiče EU i njegove države članice da pojačaju napore protiv pokušaja autoritarnih zemalja da uvedu protudiskurs u cilju promijene shvaćanja ljudskih prava naglašavajući prednost kolektivnih prava nad pojedinačnim pravima; poziva EU da podrži rad nevladinih organizacija i boraca za ljudska prava u Vijeću za ljudska prava koje autoritarne države sve više pritišću i ugrožavaju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izražava žaljenje zbog toga što autoritarni i totalitarni režimi zloupotrebljavaju Vijeće za ljudska prava UN-a tako što ga i dalje zloupotrebljavaju u svoje svrhe, posebice radi podrivanja njegova rada i potkopavanja režima načela o ljudskim pravima; poziva EU i njegove države članice da pruže potporu sveobuhvatnoj reformi Vijeća za ljudska prava UN-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava hitnu potrebu da se rodno osviještena politika i Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III (GAP III) u potpunosti provedu i sustavno integriraju u cjelokupno vanjsko djelovanje EU-a; poziva EU i države članice da preuzmu vodeću ulogu u provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti; naglašava da žene imaju ključnu ulogu u sprečavanju sukoba, mirovnim pregovorima, izgradnji mira, održavanju mira, humanitarnom odgovoru i obnovi nakon sukoba. stoga naglašava da EU mora osigurati ravnopravno sudjelovanje i potpunu uključenost žena u svim aktivnostima za održavanje mira i sigurnosti te da rodnu perspektivu mora uključiti u sve svoje vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

55.

Veće sudjelovanje Europskog parlamenta

| 56. | podsjeća da je za uspjeh djelotvornog i umreženog multilateralizma, temeljenog na pravilima i usmjerenog na rezultate, važno uključiti demokratski izabrane parlamente kako bi se osigurao veći pristup širokom rasponu dionika i kako bi se dijalog i suradnja proširili na nedržavne subjekte poput regionalnih vlada, općina, akademske zajednice, civilnog društva i gospodarskog sektora; podržava međunarodne inicijative za konkretno sudjelovanje Tajvana u svojstvu promatrača na sjednicama, u mehanizmima i aktivnostima međunarodnih tijela, uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju, Međunarodnu organizaciju civilnog zrakoplovstva (ICAO), Međunarodnu organizaciju kriminalističke policije (Interpol) i Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC); podsjeća da demokratski izabrani parlamenti mogu pružiti vidljivost glasovima koji podržavaju multilateralizam kao sredstvo za učinkovite odgovore politika za dobrobit cijelog čovječanstva i osnažiti te glasove, kao i dodatno osigurati potrebnu vezu između međunarodnih organizacija i multilateralnih foruma u kojima se donose odluke te građana; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da bi se EU trebao zalagati za osnivanje tijela u okviru sustava UN-a u cilju povećanja demokratskog karaktera, demokratske odgovornosti i transparentnosti globalnog upravljanja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ukazuje na sinergijsku ulogu koju Parlament može imati u svojoj redovitoj političkoj komunikaciji i komunikaciji o politikama s parlamentima država članica EU-a i trećih zemalja, budući da se tom komunikacijom može ojačati i dodatno proširiti koalicija zemalja sličnih stavova u međunarodnim organizacijama i multilateralnim forumima te njihova sposobnost da ostvare pozitivne utjecaje; smatra da bi se trebala razmotriti mogućnost uspostave posebne delegacije Parlamenta pri Ujedinjenim narodima, s posebnim naglaskom na Opću skupštinu UN-a i ostale parlamentarne dimenzije međunarodnih organizacija i multilateralnih foruma radi jačanja parlamentarne veze i parlamentarnog dijaloga sa sustavom UN-a i ostalim relevantnim multilateralnim forumima te osiguravanja demokratskog dijaloga i strateških rasprava na međuinstitucijskoj razini EU-a; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da bi EU trebao podržati inicijative usmjerene na bolje uključivanje stavova civilnog društva u proces donošenja odluka UN-a; poziva na uspostavu novih foruma u okviru sustava UN-a koji bi omogućili civilnom društvu da se uključi u politički dijalog s UN-om i učinkovito korištenje postojećih foruma; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da bi uredi Parlamenta u gradovima u kojima djeluju tijela UN-a ili međunarodne organizacije koji su relevantni za vanjsko djelovanje UN-a trebali uspostaviti s njima kontakt i posvetiti se aktivnostima tih tijela i organizacija kako bi se uspostavila tješnja veza s nastojanjima, obvezama i vizijama povezanim s multilateralizmom na razini EU-a i Parlamenta; smatra da bi se trebali razmotriti načini na koje će Parlament u najvećoj mjeri povećati sinergije između međuparlamentarnih izaslanstava, odbora i službi Parlamenta usmjerenih na praćenje izbora i potporu demokraciji kako bi se vanjsko djelovanje EU-a dodatno ojačalo u okviru aktivnosti tih parlamentarnih tijela; naglašava važnost rada Međuparlamentarne unije (IPU); |
| --- | --- |

60.

| 61. | podržava ulogu Parlamenta u jačanju parlamentarnih aktivnosti, aktivnosti izgradnje kapaciteta, potpore globalnoj demokraciji i njegove posebne uloge u parlamentarnom posredovanju i dijalogu, među ostalim putem dijaloga Jean Monnet; ističe dodanu vrijednost posebne uloge Parlamenta u poticanju dijaloga i razmjeni najboljih praksi i demokratskih standarda; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća na ključnu ulogu Parlamenta kao demokratske institucije koja okuplja druge i koja može pružiti jedinstveni javni forum i jedinstvenu perspektivu za promicanje multilateralizma; smatra da bi Parlament trebao nastaviti redovito pozivati čelnike na visokoj razini iz relevantnih međunarodnih organizacija na raspravu o zajedničkim interesima i prioritetima; smatra da bi Parlament u svrhu jačanja parlamentarne dimenzije multilateralnih foruma trebao svake godine u svojim prostorima ugošćavati konferenciju govornika iz država članica skupina G7 i G20; poziva na jačanje strukturiranog dijaloga između Parlamenta i sustava UN-a; u tom pogledu naglašava važnost održavanja redovitih sastanaka radi razmjene stajališta između Odbora za vanjske poslove i ostalih relevantnih odbora i voditelja delegacija EU-a pri UN-u u New Yorku i Ženevi, kao i između tih odbora i voditelja misije država članica EU-a koje su stalne ili rotirajuće članice Vijeća sigurnosti UN-a; naglašava pozitivne doprinose godišnjih delegacija Odbora za vanjske poslove i njegovih pododbora pri sjedištu UN-a u New Yorku; poziva na to da se formaliziraju neki od neformalnih sastanaka EU-a i Vijeća sigurnosti UN-a; potiče uspostavu formalne povezanosti Parlamenta i Opće skupštine UN-a; |
| --- | --- |

62.

Multilateralizam kao pokretač za rješavanje hitnih globalnih izazova

| 63. | naglašava ključni doprinos multilateralnog sustava rješavanju klimatskih promjena; poziva na daljnje poboljšanje, jačanje i institucionalizaciju postojećih multilateralnih okvira za borbu protiv klimatskih promjena, kao što su Konferencija UNFCCC-a, koja ima 197 članova, uključujući sve države članice Ujedinjenih naroda, te je s toga članstvo u njima gotovo univerzalno, uspostavom mehanizama odgovornosti i konkretnih načela kako bi se zajamčila djelotvornost njihovih mandata; naglašava da je potrebno ojačati globalno djelovanje protiv klimatskih promjena, budući da će svijet jedino kolektivnim, hitnim i ambicioznim globalnim djelovanjem uspjeti ograničiti porast temperature na 1,5 oC iznad predindustrijskih razina; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da bi u borbi protiv globalnog zatopljenja industrijalizirane zemlje trebale podupirati zemlje u razvoju da prijeđu s fosilnih goriva na zelenu energiju i to ne samo prijenosom financijskih sredstava već i stručnog znanja i tehnologije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podsjeća na važnost usmjeravanja na provedbu na nacionalnoj razini usvajanjem i provedbom nacionalno utvrđenih doprinosa te istovremenog osiguravanja da međunarodna zajednica kolektivno bude na dobrom putu da ostvari ciljeve Pariškog sporazuma na multilateralnoj razini; poziva vlade da utvrde ambiciozne nacionalno utvrđene doprinose, bez kojih se cilj od 1,5 stupnja neće moći ostvariti, te da se međusobno potiču da nastave s ostvarivanjem tih ciljeva; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća na važnost bliske suradnje s velikim proizvođačima emisija, državama osjetljivim na klimatske promjene i transatlantskim partnerima na postizanju napretka u ostvarenju cilja za 2030. na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2022.; poziva na nastavak multilateralnih napora u mobilizaciji financijskih sredstava za ciljeve održivog razvoja i klimu, uključujući izdvajanje 50 % financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena za prilagodbu; pozdravlja napore Konferencije UN-a o klimatskim promjenama (COP26) održane 2021. s ciljem utvrđivanja definicije dezinformacija povezanih s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podsjeća da kršenja okolišnih prava imaju snažan utjecaj na širok raspon ljudskih prava, uključujući prava na život, samoodređenje, hranu, vodu, zdravlje, kulturna, građanska i politička prava; naglašava međusobnu povezanost i međuovisnost biološke raznolikosti i ljudskih prava te podsjeća da države imaju obvezu u pogledu ljudskih prava, a to je zaštititi biološku raznolikost o kojoj ta prava ovise, među ostalim tako što će građanima omogućiti da sudjeluju u odlukama povezanima s biološkom raznolikošću i osigurati pristup učinkovitim pravnim lijekovima u slučajevima gubitka i uništavanja biološke raznolikosti; izražava svoju potporu novim normativnim naporima na međunarodnoj razini koji se odnose na kaznena djela protiv okoliša; u tom pogledu potiče EU i države članice na promicanje priznanja ekocida kao međunarodnog zločina u skladu s Rimskim statutom Međunarodnoga kaznenog suda; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podsjeća na ključnu ulogu multilateralnih foruma u suočavanju s izazovima povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 i naglašava to kao primjer njihove važnosti u promicanju i zaštiti globalnog javnog zdravlja i univerzalnog zdravstvenog osiguranja; pozdravlja razvoj instrumenta za globalni pristup cjepivu protiv bolesti COVID-19 (COVAX), koji predstavlja nezapamćeni iskaz međunarodne solidarnosti, te zahvaljuje donatorima i doprinositeljima toj inicijativi, naglašavajući ujedno da je potrebno nastaviti s donacijama i povećanjem sredstava te kapaciteta za proizvodnju i distribuciju cjepiva kako bi se cjepiva i terapije besplatno stavili na raspolaganje svim zemljama; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pohvaljuje rad Svjetske zdravstvene organizacije u borbi protiv pandemije njezinim odlukama koje se temelje na znanstvenim spoznajama i dokazima, uz istovremeno jamčenje nadzora i odgovornosti Svjetske zdravstvene organizacije nad upravljanjem pandemijom bolesti COVID-19; naglašava da je potrebno proširiti njezin mandat i njezin izvršni kapacitet, posebno u pogledu razmjene podataka i mobilizacije resursa, kao i reformirati postupak donošenja odluka njezina Odbora za hitne slučajeve te uspostaviti provedbene mehanizme za njezine odluke i razmatranja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja početak rada na novom međunarodnom ugovoru o pandemijama o čemu su 31. svibnja 2021. sve 194 članice Svjetske zdravstvene organizacije donijele odluku; potiče EU da u okviru multilateralnih organizacija radi na poboljšanju globalnih mehanizama za sprečavanje i suzbijanje pandemija, oslanjajući se na iskustvo stečeno međunarodnim odgovorom na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva na jačanje legislativnih i regulatornih okvira te poziva na promicanje usklađenosti politika za postizanje učinkovitog pristupa zdravstvenim uslugama, među ostalim donošenjem zakonodavstva i provedbom politika kojima se pruža veći pristup zdravstvenim uslugama, proizvodima i cjepivima, posebice osobama slabijeg imovinskog statusa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva na međunarodnu suradnju kada je riječ o uključivanju rodne perspektive na razini sustava pri osmišljavanju, provedbi i praćenju zdravstvenih politika, uzimajući u obzir konkretne potrebe svih žena i djevojčica, u cilju postizanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena u provedbi zdravstvenih politika i sustava zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU da potiče rad Ujedinjenih naroda na borbi protiv terorizma primjenom i ažuriranjem četiriju stupova Globalne protuterorističke strategije Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006.; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva na to da se poduzmu konkretne mjere za zaštitu djece čiju bi ranjivost pandemija bolesti COVID-19 mogla osobito pogoršati, među ostalim s obzirom na njihov pristup zdravstvu, obrazovanju, cjenovno pristupačnoj hrani, čistoj vodi, sanitarnim čvorovima i odgovarajućem smještaju; podsjeća na negativni učinak klimatskih promjena i štete za okoliš na ostvarivanje prava djeteta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava da je potrebno daljnje multilateralno djelovanje u području gospodarskog upravljanja, posebno u vezi s oporezivanjem; pozdravlja smjer koji je utvrđen uključivim okvirom OECD-a/skupine G-20 za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) u njegovom posljednjem prijedlogu za uspostavu minimalne stope poreza na dobit od 15 % i budućeg stupa kojim se omogućuje pravednija preraspodjela prava oporezivanja; prima na znanje prijedlog Komisije o vlastitim sredstvima koja odgovaraju iznosu od 15 % udjela preostale dobiti najvećih i najprofitabilnijih multinacionalnih poduzeća, koja se u okviru tog sporazuma preraspodjeljuje državama članicama EU-a; potiče međunarodnu zajednicu da teži daljnjoj integraciji u tom području kako bi se izbjegle nepoštene prakse i zlouporabe; poziva na širu provedbu međunarodnih standarda i normi u tom području politike; podsjeća na ključnu važnost Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u reguliranju i olakšavanju svjetske trgovine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | konstatira da EU treba blisko surađivati s partnerima istomišljenicima, modernizirati i opremiti WTO instrumentima za suočavanje s trgovinskim izazovima 21. stoljeća, uključujući digitalnu revoluciju te zelenu, pravednu i održivu tranziciju; poziva EU da surađuje sa svim članicama WTO-a kako bi na 12. ministarskoj konferenciji predstavili pozitivan program reformi i konkretan plan rada; uviđa da je suradnja EU-a i SAD-a pokretač napretka u okviru multilateralnih trgovinskih pregovora; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava važnost poduzimanja i podupiranja inicijativa za borbu protiv utaje poreza, pranja novca i korupcije; podupiranje rada na razini UN-a na poreznim pitanjima kako bi se postiglo da zemlje u razvoju imaju pravo glasa u poreznim pitanjima; rad na ubrzanju pregovora o učinkovitom kodeksu za borbu protiv međunarodne utaje poreza s pomoću sporazuma o razmjeni poreznih informacija; |
| --- | --- |

77.

| 78. | prima na znanje važnost multilateralizma u odgovoru na nove izazove i okolnosti kao što su gubitak biološke raznolikost, kibersigurnost, biotehnologija, digitalizacija, geopolitičke aktivnosti i upravljanje polarnim regijama, umjetna inteligencija i nove prijetnje kao što su širenje lažnih vijesti, lažna znanost i dezinformacije koje se temelje na tehnologiji; tvrdi da bi stručnjaci, znanstvenici i relevantni predstavnici civilnog društva trebali sudjelovati u multilateralnim sporazumima s više dionika; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja pokretanje Vijeća za trgovinu i tehnologiju EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podsjeća na važnost uključivanja načela i cilja rodne ravnopravnosti u sva područja politika; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja napore glavnog tajnika UN-a za poboljšanje i koordinaciju digitalizacije Ujedinjenih naroda, kako bi internet služio stupovima UN-a kao što su: mir i sigurnost, ljudska prava i razvoj; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da obnovljeni multilateralizam može imati pozitivan učinak na poticanje digitalne transformacije, ne samo kao snažan utjecaj za provedbu ciljeva održivog razvoja, već i na hitnu potrebu za utvrđivanjem osnovnih standarda i normi te suočavanjem s njima povezanim rizicima i izazovima; |
| --- | --- |

82.

| 83. | podsjeća da bi se, s obzirom na ambiciozniju, odlučniju i agresivniju Kinu, EU i njegovi demokratski partneri istomišljenici trebali kao savez tehnoloških demokracija koordinirati na multilateralnim forumima kako bi se održao međunarodni sustav utemeljen na pravilima, suzbila autoritarna koordinacija kojoj je cilj preuzeti međunarodne forume te kako bi se utvrđivanjem standarda i globalnim pravilima osiguralo da nove tehnologije ostanu antropocentrične; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ističe da bi digitalni svijet također trebalo razmotriti kao vrlo važan novi izvor oporezivanja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ustraje u tome da multilateralizam ima središnju ulogu u učinkovitom održavanju reda u svemiru i da je potrebno produbiti postojeće inicijative i pokrenuti nove kako bi se očuvala miroljubiva upotreba svemira; naglašava da bi korištenje svemira trebalo biti uređeno poboljšanim skupom međunarodnih pravila i standarda te sustavom usmjerenim na jamčenje dugoročne, održive, odgovorne i miroljubive uporabe svemira; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva EU da preuzme aktivniju ulogu u razvoju međunarodnog okvira za antropocentrične i pouzdane tehnologije umjetne inteligencije, posebno u pogledu autonomnih oružanih sustava; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ističe važnost multilateralne suradnje među partnerima istomišljenicima u borbi protiv zlonamjernih i manipulativnih dezinformacija koje provode državni i nedržavni akteri; naglašava da je važno da EU preuzme globalno vodstvo u utvrđivanju međunarodnih definicija, normi i načela u rješavanju tih pitanja, uključujući vanjsko uplitanje u izbore; |
| --- | --- |

87.

| 88. | naglašava važnu ulogu koju Parlament ima u pomnom praćenju postupka provedbe ciljeva održivog razvoja i pružanju potpore tom postupku te ciljevima Pariškog sporazuma pomoću očuvanja bioraznolikosti, prirodnog okoliša i njegovih resursa, pri čemu bi Parlament uz praćenje napretka trebao u jednakoj mjeri nastojati ojačati dodjelu resursa i predlagati poboljšanja ili iznositi konkretne prijedloge; ističe dvije ključne strateške ideje prijedloga glavnog tajnika Ujedinjenih naroda Antónija Guterresa pod nazivom „Naš zajednički program”, a to su potreba za globalnim novim dogovorom i novim socijalnim ugovorom; ističe da bi se one mogle pretvoriti u vrlo konkretne mjere kao što su snažniji globalni zeleni fond i mehanizam financijske potpore za visokozadužene zemlje, pod uvjetom da one provode ciljeve održivog razvoja i djeluju protiv siromaštva; |
| --- | --- |

88.

| 89. | potiče Uniju da zajamči zaštitu, očuvanje i obranu europske kulturne i povijesne baštine u svim multilateralnim forumima kao što je UNESCO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | naglašava ključnu potrebu za rješavanjem pitanja rodne ravnopravnosti i borbe za nediskriminaciju i temeljna prava žena, djevojčica i marginaliziranih skupina na globalnoj razini, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava; očekuje od Komisije, država članica i ESVD-a da sustavno integriraju Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III u svoje vanjsko djelovanje, uključujući svoj angažman na multilateralnoj razini, te da blisko surađuju s partnerskim vladama, civilnim društvom, privatnim sektorom i drugim ključnim dionicima; poziva Komisiju i ESVD da osnaže sinergije s partnerima kako bi zajednički napredovali u rodno osviještenoj politici i uspješno ostvarili međunarodne ciljeve povezane s rodnom ravnopravnošću; naglašava da bi EU trebao predvoditi u međunarodnoj zajednici u pogledu pojačavanja napora kako bi se iskorijenila upotreba seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja kao oružja u oružanom sukobu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva na univerzalnu ratifikaciju i učinkovitu provedbu Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije; poziva na hitno na ukidanje svih oblika rasne diskriminacije svim odgovarajućim sredstvima, među ostalim zakonodavstvom; prepoznaje presudnu ulogu obrazovanja i kulture u promicanju ljudskih prava i međusektorske borbe protiv rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netolerancija, posebice u promicanju načela tolerancije, uključivosti i poštovanja etničke, vjerske i kulturne raznolikosti te sprečavanja širenja ekstremističkih, rasističkih i ksenofobnih pokreta i ideja; potvrđuje potrebu da se autohtonim narodima te ženama i djevojčicama osigura jednaka zaštita prava i jednakost pred sudovima, osnaživanje i potpuno i učinkovito sudjelovanje u procesima donošenja odluka te u političkom, gospodarskom, društvenom i kulturnom životu; poziva na to da se poveća zaštita osoba s invaliditetom te da se pozornost usmjeri na one koji se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom, posebice žene i pripadnike autohtonih naroda s invaliditetom; |
| --- | --- |

91.

| 92. | traži od EU-a da poveća multilateralnu suradnju u području međunarodne pravde s obzirom na sve veći broj kršenja međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava; poziva EU i njegove partnere da razviju i koriste dostupne alate međunarodnih tijela, kao što su Vijeće UN-a za ljudska prava, posebni postupci UN-a, posebni izvjestitelji UN-a, mehanizmi OESS-a, Vijeće Europe ili međunarodni sudovi, kako bi se poboljšala usklađenost državnih i nedržavnih aktera s međunarodnim pravom i promicala primjena načela opće nadležnosti u nacionalnim pravnim sustavima; poziva EU da ojača ulogu Međunarodnog kaznenog suda (ICC) i njegova osoblja uz pomoć snažne diplomatske, političke i financijske potpore; poziva Komisiju, potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da pozovu sve države članice multilateralnih institucija koje još nisu ratificirale Rimski statut da to učine; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisiju da brzo zaključi pripremu okvira odgovornog poslovanja i da surađuje s partnerima istomišljenicima kako bi se suzbila teška kršenja ljudskih prava autoritarnih i totalitarnih režima i tako osigurali održivi i otporni globalni lanci opskrbe suočeni sa zlonamjernim utjecajem autoritarnih i totalitarnih režima; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva na međunarodnu politiku za pružanje zaštite i potpore ugroženim borcima za ljudska prava; osuđuje mjere odmazde koje su neke vlade poduzele protiv organizacija civilnog društva, aktivista i boraca za ljudska prava kao odgovor na njihovu legitimnu interakciju s međunarodnim tijelima i poziva Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da sustavno i jasno odgovore na svaki takav slučaj; poziva EU da podrži poziv na uspostavu stalnog istražnog mehanizma UN-a za zločine protiv novinara i donošenje ciljanih sankcija protiv osoba odgovornih za prijetnje ili naređivanje nasilja nad novinarima kako bi se stalo na kraj nekažnjavanju, spriječilo nasilje nad novinarima i promicale mjere za poboljšanje njihove sigurnosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponavlja svoj poziv EU-u da se zalaže za snažnije multilateralne obveze kako bi se pronašla održiva politička rješenja za trenutačne sukobe i osiguralo da ljudska prava budu u središtu politika sprečavanja sukoba i posredovanja; podsjeća na važnost međunarodnog održavanja mira i rješavanja sukoba, kao i potpore EU-a relevantnim misijama; naglašava potrebu za jasnim ciljevima, jasnom sposobnošću provedbe i učinkovitim mehanizmima, uključujući perspektive žena u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i svim naknadnim rezolucijama; poziva na reformu relevantnih struktura kako bi se stalo na kraj nekažnjavanju osoblja koje je počinilo zlostavljanje i seksualno nasilje tijekom služenja u vojnim operacijama i civilnim misijama, kao i osoblja u drugim multilateralnim agencijama, uredima i tijelima, te kako bi se uspostavili funkcionalni i transparentni mehanizmi nadzora i odgovornosti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | naglašava da uspjeh multilateralnih organizacija ima ključnu ulogu u ponovnoj izgradnji povjerenja javnosti u demokraciju, liberalizam i važnost svjetskog poretka utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

96.

| 97. | naglašava da otvoren, uključiv i nediskriminirajući multilateralni trgovinski sustav utemeljen na pravilima mora biti ključni pokretač liberalizacije globalne trgovine i da on mora dovesti do poboljšanog gospodarskog rasta, konkurentnosti i inovacija, otvaranja radnih mjesta, poboljšanja životnog standarda, rasta prihoda, promicanja održivoga gospodarskog razvoja i borbe protiv klimatskih promjena, čime se jača blagostanje, mir i sigurnost, u skladu s ciljevima održivog razvoja; nadalje prima na znanje ulogu multilateralnog trgovinskog sustava u poticanju predvidljivog trgovinskog okruženja razvojem uzajamnih, transparentnijih i poštenih trgovinskih pravila i propisa provedenih na konzistentan, ostvariv i usklađen način; podsjeća na nalaze izvješća naslovljenog „Izvoz iz EU-a u svijet: učinci na zapošljavanje” iz studenoga 2021., u kojem je utvrđeno da izvoz podupire više od 38 milijuna radnih mjesta u EU-u; poziva Komisiju da nastavi s radom na priopćavanju tih zaključaka i da podigne razinu osviještenosti o koristima i pozitivnim aspektima međunarodne trgovine; smatra, međutim, da je s obzirom na globalne izazove potrebno ponovno izgraditi povjerenje u multilateralne institucije, posebno u pogledu implementacije zajedničkih inicijativa za osiguravanje globalnih javnih dobara u kontekstu promjenjive dinamike svjetske moći; iznova ističe ulogu koju EU ima u tom procesu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | žali zbog sve jačih težnji k protekcionizmu i korištenja trgovine kao sredstva prisile do kojih je došlo u jednom dijelu globalnoga gospodarstva, što dovodi do poremećaja i geopolitičkih tenzija; podsjeća da su nacionalističke gospodarske politike koje uključuju kršenje utvrđenih pravila međunarodnog trgovinskog prava i poticanje odmazde trgovinskih partnera antiteza našem globaliziranom trgovinskom sustavu; poziva na daljnje jačanje napora EU-a u pogledu provedbe trgovinskih pravila i razvoj paketa alata autonomnih trgovinskih instrumenata, kao što su instrument za borbu protiv prisile, instrument za subvencija kojima se narušava tržišno natjecanje i instrument za međunarodnu javnu nabavu, kao i na otvaranje radnog mjesta Glavnog službenika za nadzor provedbe trgovinskih pravila (CTEO) kako bi se odgovorilo na te nove izazove; prima na znanje cilj postizanja reformiranog multilateralnog pravilnika Svjetske trgovinske organizacije (WTO) koji pravilno funkcionira s učinkovitim i funkcionalnim sustavom rješavanja sporova unutar WTO-a; međutim, naglašava da je potrebno i dalje u potpunosti sudjelovati u nastojanjima da se WTO reformira s ciljem jačanja učinkovitosti, uključivosti, transparentnosti i legitimnosti kao glavnog elementa otvorenog, poštenog i održivoga globalnog gospodarstva koje se temelji na pravilima te za suočavanje s izazovima i rizicima koje predstavljaju netržišna gospodarstva; u tom pogledu pozdravlja prilog iz veljače 2021. reviziji trgovinske politike u kojem se iznosi sveobuhvatan pristup modernizaciji WTO-a; naglašava da se za unapređenje globalne trgovine utemeljene na pravilima učinkovit angažman EU-a mora temeljiti na pristupu trgovini usmjerenom na budućnost; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pozdravlja uspješan završetak 12. ministarske konferencije WTO-a i ponavlja svoju punu potporu trgovinskom sustavu utemeljenom na pravilima, koji bi trebao doprinijeti suočavanju s globalnim izazovima i praćenju zelene tranzicije, digitalne revolucije i borbe protiv nejednakosti; potiče zemlje WTO-a da bez odgode provedu donesene odluke i da rade na reformi organizacije uoči 13. ministarske konferencije kako bi WTO postao potpuno operativan i svrsishodan; žali zbog činjenice da 12. ministarska konferencija nije uključivala rodnu i trgovinsku dimenziju te poziva da se te teme stave u središte 13. ministarske konferencije; |
| --- | --- |

99.

| 100. | naglašava da bi demokratsko, zakonito, odgovorno i transparentno globalno upravljanje trebalo uključivati veće sudjelovanje parlamentarnih tijela jer izravno izabrani parlamentarni zastupnici mogu djelovati kao ključna poveznica između građana i multilateralnog sustava; naglašava važnost horizontalnog i usklađenog multilateralizma, kao i rada zajedničke parlamentarne konferencije Europskog parlamenta i Međuparlamentarne unije o WTO-u u tu svrhu; ističe da je potrebno osigurati da zastupnici dobiju bolji pristup trgovinskim pregovorima i da budu uključeni u oblikovanje mandata i provedbu odluka WTO-a, kao i u pregovore o trgovinskim pitanjima u okviru drugih multilateralnih tijela i institucija; ponavlja da je potrebno da EU i sve članice WTO-a poboljšaju svoje razmjene mišljenja s dionicima, uključujući civilno društvo, poslovne organizacije i širu poslovnu zajednicu; poziva Komisiju da produbi suradnju sa svim relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Međunarodna organizacija rada, sustav UN-a, skupina G7, OECD, Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond te ističe njihovu ulogu u promicanju otvorenog trgovinskog sustava utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja blisku suradnju WTO-a sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i drugim međunarodnim organizacijama kojom se osigurava da trgovina ima pozitivnu ulogu u suočavanju s pandemijom i krizom koja je uslijedila te u podupiranju oporavka globalnoga gospodarstva; naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da naše međunarodne institucije imaju nedostatke; poziva Komisiju da istraži pouke izvučene iz pandemije bolesti COVID-19 i da surađuje s globalnim partnerima kako bi se te pouke uvrstile u program reforme; poziva na to da se dovrši ambiciozna inicijativa u području trgovine i zdravlja; prima na znanje ambicije WTO-a da proširi svoj mandat kako bi dobio veću važnost u javnoj sferi većim angažmanom u pitanjima kao što su zdravlje, održivost, nejednakost bogatstva, rodna pitanja i osnaživanje žena, u skladu s ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom; smatra da će to biti važni koraci u okviru procesa reforme, zajedno s temeljnim funkcijama uspostave multilateralnih trgovinskih pravila, smanjenja trgovinskih prepreka i osiguravanja sredstava za regulirano rješavanje trgovinskih sporova između njegovih članica; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Vijeće da bude odvažnije u svojim naporima za sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini s trećim zemljama; konstatira da sporazumi o slobodnoj trgovini povećavaju gospodarske interakcije i ovisnosti među zemljama te stoga mogu poslužiti kao preteča aktivnijeg i ambicioznijeg angažmana na multilateralnoj razini; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Vijeće, Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da ovo izvješće na odgovarajući način uzmu u obzir pri definiranju prioriteta EU-a za 77. zasjedanje Opće skupštine UN-a, kao i u ostalim međunarodnim organizacijama i multilateralnim forumima; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  SL C 65, 19.2.2016., str. 120.

(2)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(3)  SL C 67, 8.2.2022., str. 150.

(4)  SL C 184, 5.5.2022., str. 170.

(5)  SL C 433, 23.12.2019., str. 86.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0052.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o rješavanju pitanja sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 11. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kojima se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjereni životni standard, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 11. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kojima se pravo na hranu priznaje kao dio prava na primjereni životni standard,

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se potvrđuje da Unija mora uzimati u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se potvrđuje da Unija mora uzimati u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju,

| — | uzimajući u obzir članak 214. UFEU-a, kojim se utvrđuju načela i ciljevi operacija humanitarne pomoći EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 214. UFEU-a, kojim se utvrđuju načela i ciljevi operacija humanitarne pomoći EU-a,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (2),

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 31. ožujka 2010. o humanitarnoj pomoći u pogledu hrane (COM(2010)0126) i politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju u suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 31. ožujka 2010. o humanitarnoj pomoći u pogledu hrane (COM(2010)0126) i politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju u suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (COM(2010)0127),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Pristup EU-a otpornosti: pouke iz kriza povezanih sa sigurnošću opskrbe hranom” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Pristup EU-a otpornosti: pouke iz kriza povezanih sa sigurnošću opskrbe hranom” (COM(2012)0586),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Bolja prehrana majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljenu „Bolja prehrana majki i djece u sklopu vanjske pomoći: politički okvir EU-a” (COM(2013)0141),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2021.„o humanitarnom djelovanju EU-a: novi izazovi i ista načela” (COM(2021)0110), u kojoj se među ostalim predviđaju ključne mjere za jačanje povezanosti humanitarne pomoći, razvoja i mira radi boljeg povezivanja hitne pomoći i dugoročnih rješenja te Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. prosinca 2021. o novim smjernicama za humanitarno djelovanje EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2021.„o humanitarnom djelovanju EU-a: novi izazovi i ista načela” (COM(2021)0110), u kojoj se među ostalim predviđaju ključne mjere za jačanje povezanosti humanitarne pomoći, razvoja i mira radi boljeg povezivanja hitne pomoći i dugoročnih rješenja te Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. prosinca 2021. o novim smjernicama za humanitarno djelovanje EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u vanjskom djelovanju za razdoblje 2021.–2025. (GAP III) i Rezoluciju Europskog parlamenta o tom planu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u vanjskom djelovanju za razdoblje 2021.–2025. (GAP III) i Rezoluciju Europskog parlamenta o tom planu (4),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan Komisije o prehrani od 3. srpnja 2014. usmjeren na smanjenje broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za 7 milijuna do 2025. (SWD(2014)0234) i šesto izvješće o napretku od 12. kolovoza 2021. (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan Komisije o prehrani od 3. srpnja 2014. usmjeren na smanjenje broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za 7 milijuna do 2025. (SWD(2014)0234) i šesto izvješće o napretku od 12. kolovoza 2021. (SWD(2021)0229),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o sigurnosti opskrbe hranom i prehrani, posebno one od 27. studenoga 2014. o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (5), od 7. lipnja 2016. o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (6) i od 5. listopada 2016. o sljedećim koracima za ostvarivanje globalnih ciljeva i obveza EU-a povezanih s prehranom i sigurnošću opskrbe hranom u svijetu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o sigurnosti opskrbe hranom i prehrani, posebno one od 27. studenoga 2014. o pothranjenosti i malnutriciji djece u zemljama u razvoju (5), od 7. lipnja 2016. o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (6) i od 5. listopada 2016. o sljedećim koracima za ostvarivanje globalnih ciljeva i obveza EU-a povezanih s prehranom i sigurnošću opskrbe hranom u svijetu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o sigurnosti opskrbe hranom i ishrani u okviru vanjske pomoći od 28. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o sigurnosti opskrbe hranom i ishrani u okviru vanjske pomoći od 28. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. studenoga 2018. o povećanju globalne sigurnosti opskrbe hranom i prehrane, od 25. studenoga 2019. o četvrtom izvješću o napretku Akcijskog plana za prehranu, od 20. svibnja 2021. o prioritetima EU-a za sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., od 14. lipnja 2021. o većoj predanosti Tima Europa ljudskom razvoju i od 19. studenoga 2021. o vodi u vanjskom djelovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. studenoga 2018. o povećanju globalne sigurnosti opskrbe hranom i prehrane, od 25. studenoga 2019. o četvrtom izvješću o napretku Akcijskog plana za prehranu, od 20. svibnja 2021. o prioritetima EU-a za sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., od 14. lipnja 2021. o većoj predanosti Tima Europa ljudskom razvoju i od 19. studenoga 2021. o vodi u vanjskom djelovanju,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Parlamenta i Komisije o Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći iz 2008. (9) i uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Parlamenta i Komisije o Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći iz 2008. (9) i uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju,

| — | uzimajući u obzir da je 2012. godine Svjetska zdravstvena skupština utvrdila sljedećih šest globalnih ciljeva za prehranu majki, dojenčadi i male djece do 2025.: 40-postotno smanjenje broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju, (ii) 50-postotno smanjenje stope anemije kod žena reproduktivne dobi, (iii) 30-postotno smanjenje pojave male tjelesne mase kod novorođenčadi, (iv) izostanak povećanja stope prekomjerne tjelesne težine kod djece, (v) povećanje stope djece koja se u prvih šest mjeseci hrane isključivo dojenjem za najmanje 50 % i (vi) smanjenje gubitka tjelesne mase u djetinjstvu na manje od 5 %, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je 2012. godine Svjetska zdravstvena skupština utvrdila sljedećih šest globalnih ciljeva za prehranu majki, dojenčadi i male djece do 2025.: 40-postotno smanjenje broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju, (ii) 50-postotno smanjenje stope anemije kod žena reproduktivne dobi, (iii) 30-postotno smanjenje pojave male tjelesne mase kod novorođenčadi, (iv) izostanak povećanja stope prekomjerne tjelesne težine kod djece, (v) povećanje stope djece koja se u prvih šest mjeseci hrane isključivo dojenjem za najmanje 50 % i (vi) smanjenje gubitka tjelesne mase u djetinjstvu na manje od 5 %,

| — | uzimajući u obzir izvješća o stanju sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, globalno izvješće o krizama povezanima s hranom i globalno izvješće o prehrani, uključujući njihova izdanja iz 2021., Smjernice o pravu na hranu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO), Dobrovoljne smjernice o prehrambenim sustavima i prehrani Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom, 10 elemenata agroekologije kojima se usmjerava prelazak na održivu hranu i održiv poljoprivredni sustav (FAO) te Okvir za djelovanje u cilju sigurnosti opskrbe hranom i ishrane u dugotrajnim krizama iz 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o stanju sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, globalno izvješće o krizama povezanima s hranom i globalno izvješće o prehrani, uključujući njihova izdanja iz 2021., Smjernice o pravu na hranu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO), Dobrovoljne smjernice o prehrambenim sustavima i prehrani Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom, 10 elemenata agroekologije kojima se usmjerava prelazak na održivu hranu i održiv poljoprivredni sustav (FAO) te Okvir za djelovanje u cilju sigurnosti opskrbe hranom i ishrane u dugotrajnim krizama iz 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) naslovljeno „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) naslovljeno „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.) (10),

| — | uzimajući u obzir partnerske sporazume o održivom ribarstvu između EU-a i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir partnerske sporazume o održivom ribarstvu između EU-a i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir Globalnu mrežu protiv kriza povezanih s hranom, savez humanitarnih i razvojnih aktera koji radi na zajedničkoj analizi i znanju u cilju veće koordinaciju u isprepletenom području humanitarne pomoći, razvoja i mira, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu mrežu protiv kriza povezanih s hranom, savez humanitarnih i razvojnih aktera koji radi na zajedničkoj analizi i znanju u cilju veće koordinaciju u isprepletenom području humanitarne pomoći, razvoja i mira,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda od 13. rujna 2007. i Deklaraciju UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima od 28. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda od 13. rujna 2007. i Deklaraciju UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima od 28. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Promijenimo svijet: program održivog razvoja do 2030.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Promijenimo svijet: program održivog razvoja do 2030.),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 1. travnja 2016. naslovljenu „Desetljeće djelovanja UN-a u području ishrane (2016. – 2025.)”, kojoj je cilj intenzivnije djelovanje na iskorjenjivanju gladi i malnutricije diljem svijeta te jamčenje univerzalnog pristupa zdravijoj i održivijoj prehrani za sve ljude, bez obzira na to tko su i gdje žive, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 1. travnja 2016. naslovljenu „Desetljeće djelovanja UN-a u području ishrane (2016. – 2025.)”, kojoj je cilj intenzivnije djelovanje na iskorjenjivanju gladi i malnutricije diljem svijeta te jamčenje univerzalnog pristupa zdravijoj i održivijoj prehrani za sve ljude, bez obzira na to tko su i gdje žive,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a i njihovu tijesno povezanu i integriranu prirodu, a posebno cilj br. 1 o iskorjenjivanju svih oblika siromaštva svugdje u svijetu, cilj br. 2 o iskorjenjivanju gladi, postizanju sigurnosti opskrbe hranom i poboljšane prehrane te promicanju održive poljoprivrede, cilj br. 3 o osiguravanju zdravlja svima i promicanju dobrobiti u svakoj životnoj dobi, cilj br. 5 o postizanju rodne ravnopravnosti i poboljšanju položaja svih žena i djevojaka, cilj br. 6 o osiguravanju pristupa pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima za sve, cilj br. 10 o smanjenju nejednakosti unutar zemalja i među njima, cilj br. 12 o osiguravanju modelâ održive potrošnje i proizvodnje, cilj br. 13 o poduzimanju hitnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka te cilj br. 17 o jačanju načina provedbe i revitalizaciji globalnog partnerstva za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a i njihovu tijesno povezanu i integriranu prirodu, a posebno cilj br. 1 o iskorjenjivanju svih oblika siromaštva svugdje u svijetu, cilj br. 2 o iskorjenjivanju gladi, postizanju sigurnosti opskrbe hranom i poboljšane prehrane te promicanju održive poljoprivrede, cilj br. 3 o osiguravanju zdravlja svima i promicanju dobrobiti u svakoj životnoj dobi, cilj br. 5 o postizanju rodne ravnopravnosti i poboljšanju položaja svih žena i djevojaka, cilj br. 6 o osiguravanju pristupa pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima za sve, cilj br. 10 o smanjenju nejednakosti unutar zemalja i među njima, cilj br. 12 o osiguravanju modelâ održive potrošnje i proizvodnje, cilj br. 13 o poduzimanju hitnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka te cilj br. 17 o jačanju načina provedbe i revitalizaciji globalnog partnerstva za održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2417 Vijeća sigurnosti UN-a iz 2018., kojom se osuđuju izgladnjivanje civila kao metoda ratovanja i nezakonito uskraćivanje pristupa humanitarnoj pomoći za civilno stanovništvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2417 Vijeća sigurnosti UN-a iz 2018., kojom se osuđuju izgladnjivanje civila kao metoda ratovanja i nezakonito uskraćivanje pristupa humanitarnoj pomoći za civilno stanovništvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladine platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) iz lipnja 2020. i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) (11), u kojem se ističe veza između borbe protiv klimatskih promjena i očuvanja biološke raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladine platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) iz lipnja 2020. i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) (11), u kojem se ističe veza između borbe protiv klimatskih promjena i očuvanja biološke raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom (2012.) i Načela Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom za odgovorno ulaganje u poljoprivredu i prehrambene sustave Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom (2012.) i Načela Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom za odgovorno ulaganje u poljoprivredu i prehrambene sustave Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (2015.),

| — | uzimajući u obzir Pokret za poboljšanje prehrane i njegov rad na iskorjenjivanju malnutricije u svim njezinim oblicima pružanjem potpore inicijativama koje predvodi vlada i prioritetima uključenih zemalja, u suradnji s civilnim društvom, UN-om, donatorima, poduzećima i istraživačima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pokret za poboljšanje prehrane i njegov rad na iskorjenjivanju malnutricije u svim njezinim oblicima pružanjem potpore inicijativama koje predvodi vlada i prioritetima uključenih zemalja, u suradnji s civilnim društvom, UN-om, donatorima, poduzećima i istraživačima,

| — | uzimajući u obzir da se u prosincu 2021. na sastanku na vrhu o prehrani za rast održanom u Tokiju Komisija obvezala izdvojiti 2,5 milijardi EUR za borbu protiv malnutricije u razdoblju 2021. – 2024., kao i trajnu obvezu EU-a da smanji broj djece koja zaostaju u razvoju za najmanje 7 milijuna do 2025., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se u prosincu 2021. na sastanku na vrhu o prehrani za rast održanom u Tokiju Komisija obvezala izdvojiti 2,5 milijardi EUR za borbu protiv malnutricije u razdoblju 2021. – 2024., kao i trajnu obvezu EU-a da smanji broj djece koja zaostaju u razvoju za najmanje 7 milijuna do 2025.,

| — | uzimajući u obzir Pakt skupine G7 za sprečavanje gladi i humanitarne krize, koji je podržan na sastanku na vrhu skupine G7 održanom 13. lipnja 2021. u Cornwallu, i kojim su se članovi skupine G7 obvezali na borbu protiv gladi i sprečavanje gladi zajedničkim djelovanjem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pakt skupine G7 za sprečavanje gladi i humanitarne krize, koji je podržan na sastanku na vrhu skupine G7 održanom 13. lipnja 2021. u Cornwallu, i kojim su se članovi skupine G7 obvezali na borbu protiv gladi i sprečavanje gladi zajedničkim djelovanjem,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0195/2022),

| A. | budući da umjerena ili ozbiljna nesigurnost opskrbe hranom polako raste od 2014., pri čemu gotovo svaka treća osoba, odnosno 2,37 milijardi ljudi, 2020. godine nije imala pristup odgovarajućoj hrani (12); |
| --- | --- |

A.

budući da umjerena ili ozbiljna nesigurnost opskrbe hranom polako raste od 2014., pri čemu gotovo svaka treća osoba, odnosno 2,37 milijardi ljudi, 2020. godine nije imala pristup odgovarajućoj hrani (12);

| B. | budući da su se ozbiljnost i razmjer kriza povezanih s hranom od 2020. povećali zbog sukoba, gospodarskih šokova i ekstremnih vremenskih uvjeta, ili zbog kombinacije tih uzroka, pri čemu je u 2021. za gotovo 193 milijuna ljudi opskrba hranom bila nesigurna i bila im je potrebna hitna pomoć u hrani, što je najveći broj osoba diljem svijeta za koje je opskrba hranom bila nesigurna u šest godina postojanja Globalnog izvješća o krizama povezanima s hranom; budući da je između 720 i 811 milijuna ljudi suočeno s gladi i da je pet zemalja izloženo riziku od gladi, uključujući Južni Sudan, Etiopiju, Madagaskar, Nigeriju (16 država i federalni teritorij glavnog grada) i Jemen (13); |
| --- | --- |

B.

budući da su se ozbiljnost i razmjer kriza povezanih s hranom od 2020. povećali zbog sukoba, gospodarskih šokova i ekstremnih vremenskih uvjeta, ili zbog kombinacije tih uzroka, pri čemu je u 2021. za gotovo 193 milijuna ljudi opskrba hranom bila nesigurna i bila im je potrebna hitna pomoć u hrani, što je najveći broj osoba diljem svijeta za koje je opskrba hranom bila nesigurna u šest godina postojanja Globalnog izvješća o krizama povezanima s hranom; budući da je između 720 i 811 milijuna ljudi suočeno s gladi i da je pet zemalja izloženo riziku od gladi, uključujući Južni Sudan, Etiopiju, Madagaskar, Nigeriju (16 država i federalni teritorij glavnog grada) i Jemen (13);

| C. | budući da se pravo na hranu odnosi na dimenziju dostupnosti, pristupačnosti, primjerenosti (dovoljna količina i stabilnost pristupa); |
| --- | --- |

C.

budući da se pravo na hranu odnosi na dimenziju dostupnosti, pristupačnosti, primjerenosti (dovoljna količina i stabilnost pristupa);

| D. | budući da prema FAO-u sigurnost opskrbe hranom postoji kad svaka osoba u svakom trenutku ima fizički i ekonomski pristup dostatnoj, sigurnoj i hranjivoj hrani za zadovoljavanje prehrambenih potreba i ukusa kako bi živjeli aktivno i zdravo (14); |
| --- | --- |

D.

budući da prema FAO-u sigurnost opskrbe hranom postoji kad svaka osoba u svakom trenutku ima fizički i ekonomski pristup dostatnoj, sigurnoj i hranjivoj hrani za zadovoljavanje prehrambenih potreba i ukusa kako bi živjeli aktivno i zdravo (14);

| E. | budući da je nezakonita, neizazvana i neopravdana ruska ratna agresija u Ukrajini dodatno destabilizirala ionako krhka poljoprivredna tržišta i pogoršala ionako tešku situaciju uzrokovanu bolešću COVID-19 te dodatno opteretila aktualne krize u opskrbi hranom i globalnu sigurnost opskrbe hranom, povećavši međunarodne cijene hrane i hrane za životinje znatno iznad već povišenih razina; budući da će to vjerojatno povećati nesigurnost opskrbe hranom, siromaštvo, socijalne nemire i nestabilnost u mnogim zemljama u razvoju koje uvelike ovise o uvozu ukrajinske i ruske pšenice jer 40 % izvoza pšenice i kukuruza iz Ukrajine odlazi na Bliski istok i u Afriku; |
| --- | --- |

E.

budući da je nezakonita, neizazvana i neopravdana ruska ratna agresija u Ukrajini dodatno destabilizirala ionako krhka poljoprivredna tržišta i pogoršala ionako tešku situaciju uzrokovanu bolešću COVID-19 te dodatno opteretila aktualne krize u opskrbi hranom i globalnu sigurnost opskrbe hranom, povećavši međunarodne cijene hrane i hrane za životinje znatno iznad već povišenih razina; budući da će to vjerojatno povećati nesigurnost opskrbe hranom, siromaštvo, socijalne nemire i nestabilnost u mnogim zemljama u razvoju koje uvelike ovise o uvozu ukrajinske i ruske pšenice jer 40 % izvoza pšenice i kukuruza iz Ukrajine odlazi na Bliski istok i u Afriku;

| F. | budući da prema podacima FAO-a gotovo 50 zemalja ovisi o Rusiji i Ukrajini za najmanje 30 % svojih potreba za uvozom pšenice te da od njih 26 zemalja uvozi više od 50 % pšenice iz obje zemlje; budući da je Svjetski program za hranu od Ukrajine kupovao gotovo polovinu svojih globalnih zaliha pšenice te je istaknuo da će zemlje kao što su Afganistan, Etiopija, Sirija i Jemen biti najviše pogođene u trenutačnoj prehrambenoj krizi; |
| --- | --- |

F.

budući da prema podacima FAO-a gotovo 50 zemalja ovisi o Rusiji i Ukrajini za najmanje 30 % svojih potreba za uvozom pšenice te da od njih 26 zemalja uvozi više od 50 % pšenice iz obje zemlje; budući da je Svjetski program za hranu od Ukrajine kupovao gotovo polovinu svojih globalnih zaliha pšenice te je istaknuo da će zemlje kao što su Afganistan, Etiopija, Sirija i Jemen biti najviše pogođene u trenutačnoj prehrambenoj krizi;

| G. | budući da su i Ukrajina i Rusija neto izvoznici poljoprivrednih proizvoda te da obje imaju vodeću ulogu u opskrbi na svjetskim tržištima prehrambenih proizvoda i gnojiva, na kojima su zalihe koje se mogu izvoziti često koncentrirane u malom broju zemalja; budući da bi ta koncentracija mogla izložiti ta tržišta povećanoj ranjivosti i volatilnosti; budući da je Rusija vodeći izvoznik umjetnih dušičnih gnojiva i njihovih komponenata te da je Bjelarus važan izvoznik gnojiva na bazi potaše; budući da cijene dušičnih gnojiva uvelike ovise o cijenama prirodnog plina, proizvodu za koji Rusija drži važne tržišne položaje; budući da su se mnoge zemlje u razvoju i prije sukoba borile s negativnim učincima visokih međunarodnih cijena hrane i gnojiva; |
| --- | --- |

G.

budući da su i Ukrajina i Rusija neto izvoznici poljoprivrednih proizvoda te da obje imaju vodeću ulogu u opskrbi na svjetskim tržištima prehrambenih proizvoda i gnojiva, na kojima su zalihe koje se mogu izvoziti često koncentrirane u malom broju zemalja; budući da bi ta koncentracija mogla izložiti ta tržišta povećanoj ranjivosti i volatilnosti; budući da je Rusija vodeći izvoznik umjetnih dušičnih gnojiva i njihovih komponenata te da je Bjelarus važan izvoznik gnojiva na bazi potaše; budući da cijene dušičnih gnojiva uvelike ovise o cijenama prirodnog plina, proizvodu za koji Rusija drži važne tržišne položaje; budući da su se mnoge zemlje u razvoju i prije sukoba borile s negativnim učincima visokih međunarodnih cijena hrane i gnojiva;

| H. | budući da je indeks cijena hrane FAO-a, kojim se prate međunarodne cijene prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, porastao na najveću razinu u povijesti, a dodatna nagla povećanja cijena i inflacija cijena hrane vjerojatno su znatno iznad već povišenih razina; |
| --- | --- |

H.

budući da je indeks cijena hrane FAO-a, kojim se prate međunarodne cijene prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, porastao na najveću razinu u povijesti, a dodatna nagla povećanja cijena i inflacija cijena hrane vjerojatno su znatno iznad već povišenih razina;

| I. | budući da je prema FAO-u indeks cijena hrane u veljači 2022. dosegnuo rekordno visoku razinu; budući da on navodi da faktori inflacije hrane nisu ograničeni na stanje usjeva i raspoloživost za izvoz, nego da mnogo veći poticaj za inflaciju cijena hrane dolazi izvan proizvodnje hrane, posebno iz sektora energetike, gnojiva i hrane za životinje; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema FAO-u indeks cijena hrane u veljači 2022. dosegnuo rekordno visoku razinu; budući da on navodi da faktori inflacije hrane nisu ograničeni na stanje usjeva i raspoloživost za izvoz, nego da mnogo veći poticaj za inflaciju cijena hrane dolazi izvan proizvodnje hrane, posebno iz sektora energetike, gnojiva i hrane za životinje;

| J. | budući da je najveća nesigurnost opskrbe hranom u Africi i da je u 2020. 60 % stanovništva Afrike (799 milijuna ljudi) bilo pogođeno umjerenom ili ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom (15); |
| --- | --- |

J.

budući da je najveća nesigurnost opskrbe hranom u Africi i da je u 2020. 60 % stanovništva Afrike (799 milijuna ljudi) bilo pogođeno umjerenom ili ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom (15);

| K. | budući da bi Europska unija trebala obratiti posebnu pozornost na zemlje suočene s gladi u kojima je situacija pogoršana prirodnim katastrofama, kao što je Madagaskar, koji je nedavno pogođen žestokim ciklonima i u kojima je za dva od pet stanovnika opskrba hranom nesigurna, posebno u regiji Grand Sud, gdje više od 300 000 djece pati od teške pothranjenosti; |
| --- | --- |

K.

budući da bi Europska unija trebala obratiti posebnu pozornost na zemlje suočene s gladi u kojima je situacija pogoršana prirodnim katastrofama, kao što je Madagaskar, koji je nedavno pogođen žestokim ciklonima i u kojima je za dva od pet stanovnika opskrba hranom nesigurna, posebno u regiji Grand Sud, gdje više od 300 000 djece pati od teške pothranjenosti;

| L. | budući da mnogi mali poljoprivrednici u zemljama u razvoju ne mogu pristupiti zdravoj, hranjivoj i održivoj prehrani s obzirom na udaljene lokacije, niske prihode i nedostatak pristupa izvorima raznolike hrane; budući da dokazi pokazuju da ulaganja u sektor maloposjednika i regionalne strukture donose najbolje rezultate u smislu smanjenja siromaštva i rasta, čime se naglašava potreba za usmjeravanjem napora na povećanje prihoda malih poljoprivrednika, a posebno maloposjednica, te na jačanje otpornosti ranjivih zajednica; |
| --- | --- |

L.

budući da mnogi mali poljoprivrednici u zemljama u razvoju ne mogu pristupiti zdravoj, hranjivoj i održivoj prehrani s obzirom na udaljene lokacije, niske prihode i nedostatak pristupa izvorima raznolike hrane; budući da dokazi pokazuju da ulaganja u sektor maloposjednika i regionalne strukture donose najbolje rezultate u smislu smanjenja siromaštva i rasta, čime se naglašava potreba za usmjeravanjem napora na povećanje prihoda malih poljoprivrednika, a posebno maloposjednica, te na jačanje otpornosti ranjivih zajednica;

| M. | budući da si 2020. oko tri milijarde ljudi u svijetu nije moglo priuštiti zdravu prehranu i budući da pretilost naglo raste u svim regijama (16); |
| --- | --- |

M.

budući da si 2020. oko tri milijarde ljudi u svijetu nije moglo priuštiti zdravu prehranu i budući da pretilost naglo raste u svim regijama (16);

| N. | budući da je malnutricija abnormalno fiziološko stanje uzrokovano pothranjenošću, kao i prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću; budući da je zdravlje žena i djevojčica usko povezano s fizičkim i mentalnim zdravljem, kao i s prehrambenim statusom njihove buduće djece; budući da pothranjenost trudnica i majki povećava rizik od komplikacija tijekom trudnoće, smrtnosti majki te pothranjenosti i smrtnosti djece; budući da je neprihvatljivo velik broj djece i dalje zahvaćen malnutricijom: od sve djece mlađe od pet godina, 22 % djece zaostaje u rastu zbog kronične pothranjenosti, 6,7 % ima nisku tjelesnu masu u odnosu na visinu (oblik akutne pothranjenosti), a 5,7 % ima prekomjernu tjelesnu težinu (17), a očekuje se da će stvaran broj slučajeva zaostajanja u rastu i niske tjelesne mase u odnosu na visinu biti veći zbog posljedica pandemije; |
| --- | --- |

N.

budući da je malnutricija abnormalno fiziološko stanje uzrokovano pothranjenošću, kao i prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću; budući da je zdravlje žena i djevojčica usko povezano s fizičkim i mentalnim zdravljem, kao i s prehrambenim statusom njihove buduće djece; budući da pothranjenost trudnica i majki povećava rizik od komplikacija tijekom trudnoće, smrtnosti majki te pothranjenosti i smrtnosti djece; budući da je neprihvatljivo velik broj djece i dalje zahvaćen malnutricijom: od sve djece mlađe od pet godina, 22 % djece zaostaje u rastu zbog kronične pothranjenosti, 6,7 % ima nisku tjelesnu masu u odnosu na visinu (oblik akutne pothranjenosti), a 5,7 % ima prekomjernu tjelesnu težinu (17), a očekuje se da će stvaran broj slučajeva zaostajanja u rastu i niske tjelesne mase u odnosu na visinu biti veći zbog posljedica pandemije;

| O. | budući da je jamčenje sigurnog i zaštićenog pristupa vodi usko povezano s poboljšanjem sigurnosti opskrbe hranom i prehrane; budući da prema najnovijem Svjetskom izvješću Ujedinjenih naroda o razvoju vodnih resursa (2021.) nestašica vode pogađa više od 40 % svjetskog stanovništva te da više od dvije milijarde ljudi diljem svijeta nema izravan i siguran pristup sigurnoj pitkoj vodi; |
| --- | --- |

O.

budući da je jamčenje sigurnog i zaštićenog pristupa vodi usko povezano s poboljšanjem sigurnosti opskrbe hranom i prehrane; budući da prema najnovijem Svjetskom izvješću Ujedinjenih naroda o razvoju vodnih resursa (2021.) nestašica vode pogađa više od 40 % svjetskog stanovništva te da više od dvije milijarde ljudi diljem svijeta nema izravan i siguran pristup sigurnoj pitkoj vodi;

| P. | budući da opstanak više od 10 % svjetskog stanovništva ovisi o ribarstvu i akvakulturi (18) te da prema podacima UN-a više od tri milijarde ljudi ovisi o oceanima jer su im oni glavni izvori bjelančevina, prvenstveno iz ribe i morskih plodova; budući da se više od 90 % svjetskog morskog ribolova i radnika u sektoru ribarstva odnosi na mali ribolov; |
| --- | --- |

P.

budući da opstanak više od 10 % svjetskog stanovništva ovisi o ribarstvu i akvakulturi (18) te da prema podacima UN-a više od tri milijarde ljudi ovisi o oceanima jer su im oni glavni izvori bjelančevina, prvenstveno iz ribe i morskih plodova; budući da se više od 90 % svjetskog morskog ribolova i radnika u sektoru ribarstva odnosi na mali ribolov;

| Q. | budući da su zdravstveni sustavi koji nisu vrlo otporni i snažni ugroženi zbog redovite pojave epidemija, posebno s obzirom na svoju sposobnost da osiguraju kontinuitet najosnovnije skrbi; budući da su tijekom protekle dvije godine zdravstveni resursi preusmjereni s niza funkcija važnih za prehranu i osnovnih zdravstvenih usluga povezanih s pothranjenošću, uključujući prenatalnu skrb, dodavanje mikrohranjiva te prevenciju i liječenje dječjeg proljeva, infekcija i akutne pothranjenosti, na borbu protiv bolesti COVID-19 i budući da su usluge liječenja i prevencije pothranjenosti i dalje nedovoljno integrirane u osnovne pakete skrbi u nacionalnim zdravstvenim sustavima, a jednak pristup uslugama skrbi i dalje je nedostatan; |
| --- | --- |

Q.

budući da su zdravstveni sustavi koji nisu vrlo otporni i snažni ugroženi zbog redovite pojave epidemija, posebno s obzirom na svoju sposobnost da osiguraju kontinuitet najosnovnije skrbi; budući da su tijekom protekle dvije godine zdravstveni resursi preusmjereni s niza funkcija važnih za prehranu i osnovnih zdravstvenih usluga povezanih s pothranjenošću, uključujući prenatalnu skrb, dodavanje mikrohranjiva te prevenciju i liječenje dječjeg proljeva, infekcija i akutne pothranjenosti, na borbu protiv bolesti COVID-19 i budući da su usluge liječenja i prevencije pothranjenosti i dalje nedovoljno integrirane u osnovne pakete skrbi u nacionalnim zdravstvenim sustavima, a jednak pristup uslugama skrbi i dalje je nedostatan;

| R. | budući da su kronično siromaštvo, visoke i trajne razine nejednakosti i neodrživi prehrambeni sustavi u kombinaciji sa sve češćim prirodnim katastrofama, posebno onima povezanima s klimatskim promjenama, temeljni uzroci nesigurnosti opskrbe hranom i pothranjenosti; |
| --- | --- |

R.

budući da su kronično siromaštvo, visoke i trajne razine nejednakosti i neodrživi prehrambeni sustavi u kombinaciji sa sve češćim prirodnim katastrofama, posebno onima povezanima s klimatskim promjenama, temeljni uzroci nesigurnosti opskrbe hranom i pothranjenosti;

| S. | budući da prema Šestom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2022. klimatske promjene, uključujući povećanje učestalosti i intenziteta ekstremnih pojava, smanjuju sigurnost opskrbe hranom i vodom, smanjuju prinose usjeva, mijenjaju pašnjake i putove sezonske ispaše te smanjuju prehrambenu vrijednost hrane, čime se koče napori za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

S.

budući da prema Šestom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2022. klimatske promjene, uključujući povećanje učestalosti i intenziteta ekstremnih pojava, smanjuju sigurnost opskrbe hranom i vodom, smanjuju prinose usjeva, mijenjaju pašnjake i putove sezonske ispaše te smanjuju prehrambenu vrijednost hrane, čime se koče napori za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva;

| T. | budući da klimatske promjene dodatno izlažu žene rizicima i ranjivostima; budući da klimatske promjene pogoršavaju postojeće izazove, kao što su iznenadni gubitak proizvodnje hrane i pristupa hrani te temeljne slabosti, uključujući sve veće siromaštvo i nesigurnost opskrbe hranom, što prisiljava zajednice da se suočavaju sa složenim krizama; budući da je zbog smanjene raznolikosti prehrane došlo do povećanja malnutricije u mnogim zajednicama, posebno za autohtone narode, male poljoprivrednike i kućanstva s niskim prihodima, pri čemu su posebno pogođena djeca, starije osobe i trudnice; |
| --- | --- |

T.

budući da klimatske promjene dodatno izlažu žene rizicima i ranjivostima; budući da klimatske promjene pogoršavaju postojeće izazove, kao što su iznenadni gubitak proizvodnje hrane i pristupa hrani te temeljne slabosti, uključujući sve veće siromaštvo i nesigurnost opskrbe hranom, što prisiljava zajednice da se suočavaju sa složenim krizama; budući da je zbog smanjene raznolikosti prehrane došlo do povećanja malnutricije u mnogim zajednicama, posebno za autohtone narode, male poljoprivrednike i kućanstva s niskim prihodima, pri čemu su posebno pogođena djeca, starije osobe i trudnice;

| U. | budući da je prema procjenama FAO-a na svijetu nestalo oko 75 % genetske raznolikosti biljaka; budući da nas globalna genetska erozija čini izloženijima klimatskim promjenama i pojavi novih nametnika i bolesti; |
| --- | --- |

U.

budući da je prema procjenama FAO-a na svijetu nestalo oko 75 % genetske raznolikosti biljaka; budući da nas globalna genetska erozija čini izloženijima klimatskim promjenama i pojavi novih nametnika i bolesti;

| V. | budući da su biološka raznolikost i s njom povezane usluge, kao što su oprašivanje, grabežljivci koji napadaju štetnike, povećana otpornost poljoprivrednih ekosustava na eroziju, suše i poplave, formiranje tla i ponor ugljika, ključni za održivu proizvodnju hrane; |
| --- | --- |

V.

budući da su biološka raznolikost i s njom povezane usluge, kao što su oprašivanje, grabežljivci koji napadaju štetnike, povećana otpornost poljoprivrednih ekosustava na eroziju, suše i poplave, formiranje tla i ponor ugljika, ključni za održivu proizvodnju hrane;

| W. | budući da izgradnja otpornosti biološke raznolikosti i podupiranje integriteta ekosustava mogu imati koristi za ljude, među ostalim s obzirom na sredstva za život, zdravlje i dobrobit ljudi te opskrbu hranom; |
| --- | --- |

W.

budući da izgradnja otpornosti biološke raznolikosti i podupiranje integriteta ekosustava mogu imati koristi za ljude, među ostalim s obzirom na sredstva za život, zdravlje i dobrobit ljudi te opskrbu hranom;

| X. | budući da raste broj ljudi kojima je potrebna hitna pomoć kad je riječ o hrani, prehrani i sredstvima za život (19); budući da su glavni uzroci sve veće nesigurnosti opskrbe hranom i prehrane te malnutricije sukobi, klimatske promjene i ekstremni vremenski uvjeti, uništavanje okoliša, sve veće cijene energije, ograničen pristup vodi, gospodarski šokovi, kronično siromaštvo te visoke i trajne razine nejednakosti, uključujući rodnu nejednakost, nedostatak pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama, globalni rast stanovništva i neuspješno upravljanje, što posljedično može dovesti do potrebe za migriranjem; |
| --- | --- |

X.

budući da raste broj ljudi kojima je potrebna hitna pomoć kad je riječ o hrani, prehrani i sredstvima za život (19); budući da su glavni uzroci sve veće nesigurnosti opskrbe hranom i prehrane te malnutricije sukobi, klimatske promjene i ekstremni vremenski uvjeti, uništavanje okoliša, sve veće cijene energije, ograničen pristup vodi, gospodarski šokovi, kronično siromaštvo te visoke i trajne razine nejednakosti, uključujući rodnu nejednakost, nedostatak pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama, globalni rast stanovništva i neuspješno upravljanje, što posljedično može dovesti do potrebe za migriranjem;

| Y. | budući da sukobi ometaju pristup hrani i osnovnim socijalnim uslugama, koje utječu na stabilno zdravlje, uključujući usluge povezane s prehranom, vodu, sanitarne usluge i higijenu te štete prirodnim resursima, infrastrukturi, proizvodnim sredstvima i stočnoj populaciji; budući da nesigurnost opskrbe hranom može biti izvor sukoba među pogođenim zajednicama, čime se pogoršavaju postojeći problemi i napetosti povezani s nedostatkom resursa; |
| --- | --- |

Y.

budući da sukobi ometaju pristup hrani i osnovnim socijalnim uslugama, koje utječu na stabilno zdravlje, uključujući usluge povezane s prehranom, vodu, sanitarne usluge i higijenu te štete prirodnim resursima, infrastrukturi, proizvodnim sredstvima i stočnoj populaciji; budući da nesigurnost opskrbe hranom može biti izvor sukoba među pogođenim zajednicama, čime se pogoršavaju postojeći problemi i napetosti povezani s nedostatkom resursa;

| Z. | budući da je bolest COVID-19 dovela do poremećaja u lancima vrijednosti, od proizvodnje i prijevoza do skladištenja i prodaje hrane, a ograničenja kretanja smanjila su pristup tržištima za poljoprivrednike i potrošače, što je dodatno onemogućilo pravedan pristup odgovarajućoj hrani i prehrani za sve te razotkrilo neotpornost prehrambenih sustava koji se temelje na uvozu i važnost održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

Z.

budući da je bolest COVID-19 dovela do poremećaja u lancima vrijednosti, od proizvodnje i prijevoza do skladištenja i prodaje hrane, a ograničenja kretanja smanjila su pristup tržištima za poljoprivrednike i potrošače, što je dodatno onemogućilo pravedan pristup odgovarajućoj hrani i prehrani za sve te razotkrilo neotpornost prehrambenih sustava koji se temelje na uvozu i važnost održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava;

| AA. | budući da je bolest COVID-19 dovela do povećanja siromaštva zbog nepostojanja univerzalnih minimalnih razina socijalne zaštite; budući da su ograničenja utjecala na svakodnevne gospodarske aktivnosti o kojima ovise mnoga kućanstva, što je dovelo do poteškoća u pristupu zdravoj i hranjivoj hrani ili zadovoljavanju zdravstvenih potreba; budući da je u mnogim zemljama u razvoju pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi iznimno ograničen, posebno za najranjivije i marginalizirane osobe; |
| --- | --- |

AA.

budući da je bolest COVID-19 dovela do povećanja siromaštva zbog nepostojanja univerzalnih minimalnih razina socijalne zaštite; budući da su ograničenja utjecala na svakodnevne gospodarske aktivnosti o kojima ovise mnoga kućanstva, što je dovelo do poteškoća u pristupu zdravoj i hranjivoj hrani ili zadovoljavanju zdravstvenih potreba; budući da je u mnogim zemljama u razvoju pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi iznimno ograničen, posebno za najranjivije i marginalizirane osobe;

| AB. | budući da su uključivi, učinkoviti, otporni i održivi prehrambeni sustavi ključni za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva; budući da je pandemija bolesti COVID-19 razotkrila slabosti globalnih prehrambenih sustava, pogoršala nejednakosti i dovela u pitanje živote i egzistenciju najugroženijih osoba; budući da se u UN-ovu Desetljeću djelovanja poziva na ubrzanje revolucionarnih promjena kako bi se svladali globalni izazovi za ljude i planet, od siromaštva i rodnih pitanja do klimatskih promjena, nejednakosti i uklanjanja financijskog jaza; |
| --- | --- |

AB.

budući da su uključivi, učinkoviti, otporni i održivi prehrambeni sustavi ključni za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva; budući da je pandemija bolesti COVID-19 razotkrila slabosti globalnih prehrambenih sustava, pogoršala nejednakosti i dovela u pitanje živote i egzistenciju najugroženijih osoba; budući da se u UN-ovu Desetljeću djelovanja poziva na ubrzanje revolucionarnih promjena kako bi se svladali globalni izazovi za ljude i planet, od siromaštva i rodnih pitanja do klimatskih promjena, nejednakosti i uklanjanja financijskog jaza;

| AC. | budući da je prehrana važno pitanje na kojem se temelji ostvarivanje najmanje 12 od 17 ciljeva održivog razvoja i koje ga pokreće te je neraskidivo povezana s drugim ključnim pitanjima održivog razvoja zbog toga što ovisi o njima (tj. voda, sanitarne usluge i higijena te poljoprivreda), omogućuje ih (tj. zdravlje, zapošljavanje) ili oboje (tj. rodna ravnopravnost i obrazovanje); |
| --- | --- |

AC.

budući da je prehrana važno pitanje na kojem se temelji ostvarivanje najmanje 12 od 17 ciljeva održivog razvoja i koje ga pokreće te je neraskidivo povezana s drugim ključnim pitanjima održivog razvoja zbog toga što ovisi o njima (tj. voda, sanitarne usluge i higijena te poljoprivreda), omogućuje ih (tj. zdravlje, zapošljavanje) ili oboje (tj. rodna ravnopravnost i obrazovanje);

| AD. | budući da su Sporazum iz Marakeša iz 1994. i posebno Sporazum o poljoprivredi Svjetske trgovinske organizacije (WTO) doprinijeli specijalizaciji poljoprivrednih regija; budući da je ta specijalizacija dovela do toga da neke regije imaju visoke razine izvoza, dok druge regije gotovo u potpunosti ovise o uvozu: budući da takva situacija dovodi do neotpornosti na krize, kao što su ratovi, te je jedan od čimbenika koji doprinose trenutačnoj globalnoj nestabilnosti hrane; |
| --- | --- |

AD.

budući da su Sporazum iz Marakeša iz 1994. i posebno Sporazum o poljoprivredi Svjetske trgovinske organizacije (WTO) doprinijeli specijalizaciji poljoprivrednih regija; budući da je ta specijalizacija dovela do toga da neke regije imaju visoke razine izvoza, dok druge regije gotovo u potpunosti ovise o uvozu: budući da takva situacija dovodi do neotpornosti na krize, kao što su ratovi, te je jedan od čimbenika koji doprinose trenutačnoj globalnoj nestabilnosti hrane;

| AE. | budući da je zbog velike ovisnosti o uvozu hrane stanovništvo izuzetno izloženo volatilnostima na svjetskom tržištu, a posebno osobe koje znatan dio svojih prihoda troše na svakodnevne potrebe za hranom; |
| --- | --- |

AE.

budući da je zbog velike ovisnosti o uvozu hrane stanovništvo izuzetno izloženo volatilnostima na svjetskom tržištu, a posebno osobe koje znatan dio svojih prihoda troše na svakodnevne potrebe za hranom;

| AF. | budući da nestabilnost međunarodnih tržišta dovodi do nesigurnosti opskrbe hranom u zemljama u kojima ne postoje snažne poljoprivredne politike, s obzirom na to da razdoblja niskih cijena negativno utječu na proizvodne kapacitete i dovode do povećanja uvoza, zbog čega je urbano stanovništvo osjetljivo kad globalne cijene rastu; |
| --- | --- |

AF.

budući da nestabilnost međunarodnih tržišta dovodi do nesigurnosti opskrbe hranom u zemljama u kojima ne postoje snažne poljoprivredne politike, s obzirom na to da razdoblja niskih cijena negativno utječu na proizvodne kapacitete i dovode do povećanja uvoza, zbog čega je urbano stanovništvo osjetljivo kad globalne cijene rastu;

| AG. | budući da su poljoprivredne politike primarna makroekonomska politika i da je, zbog nedostatka zaštite od ekstremne nestabilnosti globalnih cijena, šteta uzrokovana inflacijom pogubna za gospodarstva u usponu; |
| --- | --- |

AG.

budući da su poljoprivredne politike primarna makroekonomska politika i da je, zbog nedostatka zaštite od ekstremne nestabilnosti globalnih cijena, šteta uzrokovana inflacijom pogubna za gospodarstva u usponu;

| AH. | budući da je neovisnost u opskrbi hranom pravo ljudi i zemalja da definiraju vlastite poljoprivredne i prehrambene politike; budući da je cilj tog koncepta omogućiti svakoj zemlji da prehranjuje svoje stanovništvo i da bude samodostatna i neovisna; budući da je cilj strategije „od polja do stola” da se smanji ovisnost poljoprivrednika o vanjskim čimbenicima u skladu s tom definicijom; |
| --- | --- |

AH.

budući da je neovisnost u opskrbi hranom pravo ljudi i zemalja da definiraju vlastite poljoprivredne i prehrambene politike; budući da je cilj tog koncepta omogućiti svakoj zemlji da prehranjuje svoje stanovništvo i da bude samodostatna i neovisna; budući da je cilj strategije „od polja do stola” da se smanji ovisnost poljoprivrednika o vanjskim čimbenicima u skladu s tom definicijom;

| AI. | budući da se u europskom zelenom planu i strategiji „od polja do stola” primjenjuju holistički pristupi poljoprivredi ne samo kako bi se spriječila klimatska kriza i kriza biološke raznolikosti u Europi, već i kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom, poboljšala prehrana i javno zdravlje; budući da će služiti kao predložak za ulaganja u području financiranja razvoja u cilju iskorištavanja otpornosti i prehrambene samodostatnosti zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

AI.

budući da se u europskom zelenom planu i strategiji „od polja do stola” primjenjuju holistički pristupi poljoprivredi ne samo kako bi se spriječila klimatska kriza i kriza biološke raznolikosti u Europi, već i kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom, poboljšala prehrana i javno zdravlje; budući da će služiti kao predložak za ulaganja u području financiranja razvoja u cilju iskorištavanja otpornosti i prehrambene samodostatnosti zemalja u razvoju;

| AJ. | budući da je cilj strategije „od polja do stola” smanjiti upotrebu poljoprivrednih ulaznih sirovina, a posebno smanjiti ukupnu upotrebu kemijskih pesticida za 50 %, najopasnijih pesticida za 50 % i gnojiva za najmanje 20 % do 2030.; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je cilj strategije „od polja do stola” smanjiti upotrebu poljoprivrednih ulaznih sirovina, a posebno smanjiti ukupnu upotrebu kemijskih pesticida za 50 %, najopasnijih pesticida za 50 % i gnojiva za najmanje 20 % do 2030.;

| AK. | budući da je prehrana važno ulaganje jer je dobra prehrana tijekom prvih tisuću dana djetetova života ključna za ostvarenje punog fizičkog, intelektualnog i ljudskog potencijala; budući da glad i malnutricija negativno utječu na sposobnost učenja u djece i da zbog toga napuštaju školovanje, da su cjeloživotni teret za pojedince i društva te fa negativno utječu na ljudski i nacionalni gospodarski razvoj; budući da je dobra prehrana stoga temelj prosperitetnog društva; |
| --- | --- |

AK.

budući da je prehrana važno ulaganje jer je dobra prehrana tijekom prvih tisuću dana djetetova života ključna za ostvarenje punog fizičkog, intelektualnog i ljudskog potencijala; budući da glad i malnutricija negativno utječu na sposobnost učenja u djece i da zbog toga napuštaju školovanje, da su cjeloživotni teret za pojedince i društva te fa negativno utječu na ljudski i nacionalni gospodarski razvoj; budući da je dobra prehrana stoga temelj prosperitetnog društva;

| AL. | budući da je na vrhuncu pandemije bolesti COVID-19 zbog zatvaranja škola 370 milijuna djece ostalo bez pristupa osiguranom školskom obroku, koji im je često bio jedini topli obrok u danu, budući da su programi školskih obroka važan element u borbi protiv gladi djece i višestrukih oblika malnutricije; budući da, s druge strane, nesigurnost opskrbe hranom narušava funkcioniranje društva, uključujući mogućnost da obitelji šalju svoju djecu u školu, a zbog dodatnog stresa na obitelji može biti pokretač nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; budući da se za svaki dolar uložen u prehrambene intervencije može stvoriti povrat od 16 dolara; |
| --- | --- |

AL.

budući da je na vrhuncu pandemije bolesti COVID-19 zbog zatvaranja škola 370 milijuna djece ostalo bez pristupa osiguranom školskom obroku, koji im je često bio jedini topli obrok u danu, budući da su programi školskih obroka važan element u borbi protiv gladi djece i višestrukih oblika malnutricije; budući da, s druge strane, nesigurnost opskrbe hranom narušava funkcioniranje društva, uključujući mogućnost da obitelji šalju svoju djecu u školu, a zbog dodatnog stresa na obitelji može biti pokretač nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; budući da se za svaki dolar uložen u prehrambene intervencije može stvoriti povrat od 16 dolara;

| AM. | budući da, kao i u drugim područjima humanitarne i razvojne pomoći, sve veće potrebe nisu popraćene odgovarajućim sredstvima, što dovodi do sve većeg manjka financijskih sredstava, što pak zahtijeva pametnije i sustavnije pristupe te sustavnu preobrazbu u smjeru socijalno pravednih prehrambenih sustava jer naši postojeći prehrambeni sustavi pogoršavaju socioekonomske i rodne nejednakosti koje sprečavaju pristup zdravoj, pravednoj i održivoj prehrani; |
| --- | --- |

AM.

budući da, kao i u drugim područjima humanitarne i razvojne pomoći, sve veće potrebe nisu popraćene odgovarajućim sredstvima, što dovodi do sve većeg manjka financijskih sredstava, što pak zahtijeva pametnije i sustavnije pristupe te sustavnu preobrazbu u smjeru socijalno pravednih prehrambenih sustava jer naši postojeći prehrambeni sustavi pogoršavaju socioekonomske i rodne nejednakosti koje sprečavaju pristup zdravoj, pravednoj i održivoj prehrani;

| AN. | budući da imaju ključnu ulogu u prehranjivanju svijeta jer obrađuju zemlju, proizvode, u zemljama u razvoju od 60 % do 80 % hrane, i pružaju njegu, pri čemu nemaju ravnopravan pristup hrani, resursima, uslugama i imovini koji bi povećali njihov prinos i prihode; budući da žene preuzimaju 75 % neplaćene skrbi i rada u kućanstvu, a žene u ruralnim zajednicama i zemljama s niskim dohotkom provode do 14 sati dnevno na pružanje skrbi; |
| --- | --- |

AN.

budući da imaju ključnu ulogu u prehranjivanju svijeta jer obrađuju zemlju, proizvode, u zemljama u razvoju od 60 % do 80 % hrane, i pružaju njegu, pri čemu nemaju ravnopravan pristup hrani, resursima, uslugama i imovini koji bi povećali njihov prinos i prihode; budući da žene preuzimaju 75 % neplaćene skrbi i rada u kućanstvu, a žene u ruralnim zajednicama i zemljama s niskim dohotkom provode do 14 sati dnevno na pružanje skrbi;

| AO. | budući da rodna nejednakost utječe na raspodjelu rada i dovodi do nerazmjernog i neplaćenog tereta skrbi za žene i djevojčice; |
| --- | --- |

AO.

budući da rodna nejednakost utječe na raspodjelu rada i dovodi do nerazmjernog i neplaćenog tereta skrbi za žene i djevojčice;

| AP. | budući da je potrebno osigurati zaštitu prava žena i djevojčica na svim razinama i osigurati im prostor u postupcima donošenja odluka; budući da klimatske promjene i katastrofe najviše pogađaju žene i djevojčice, što dovodi do povećane ranjivosti zbog sve većih rizika; |
| --- | --- |

AP.

budući da je potrebno osigurati zaštitu prava žena i djevojčica na svim razinama i osigurati im prostor u postupcima donošenja odluka; budući da klimatske promjene i katastrofe najviše pogađaju žene i djevojčice, što dovodi do povećane ranjivosti zbog sve većih rizika;

| AQ. | budući da rodne nejednakosti izravno utječu na prehranu jer oblikuju dinamiku hrane u kućanstvu i zajednici na način koji kod žena i djevojčica utječe na proizvodnju, mogućnost kupovine i pružanja hrane, skrbi te zdravstvenih i sanitarnih usluga kao i na pristup istima; te da ih može izložiti riziku od povećanog rodno uvjetovanog nasilja i nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama; |
| --- | --- |

AQ.

budući da rodne nejednakosti izravno utječu na prehranu jer oblikuju dinamiku hrane u kućanstvu i zajednici na način koji kod žena i djevojčica utječe na proizvodnju, mogućnost kupovine i pružanja hrane, skrbi te zdravstvenih i sanitarnih usluga kao i na pristup istima; te da ih može izložiti riziku od povećanog rodno uvjetovanog nasilja i nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama;

| AR. | budući da bi uklanjanje rodnih razlika među poljoprivrednicama i poljoprivrednicima moglo povećati poljoprivrednu proizvodnju za 2,5 – 4 % u najsiromašnijim regijama i smanjiti glad u svijetu za 17 %; |
| --- | --- |

AR.

budući da bi uklanjanje rodnih razlika među poljoprivrednicama i poljoprivrednicima moglo povećati poljoprivrednu proizvodnju za 2,5 – 4 % u najsiromašnijim regijama i smanjiti glad u svijetu za 17 %;

| AS. | budući da žene čine 43 % radne snage u poljoprivredi u partnerskim zemljama, pri čemu se taj postotak u nekim zemljama Azije i supsaharske Afrike povećava na 50 % ili više, a žene čine manje od 20 % vlasnika poljoprivrednog zemljišta; |
| --- | --- |

AS.

budući da žene čine 43 % radne snage u poljoprivredi u partnerskim zemljama, pri čemu se taj postotak u nekim zemljama Azije i supsaharske Afrike povećava na 50 % ili više, a žene čine manje od 20 % vlasnika poljoprivrednog zemljišta;

| AT. | budući da u svijetu postoji 608 milijuna obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, koja zauzimaju između 70 i 80 % svjetskih poljoprivrednih zemljišta, što čini više od 90 % svih poljoprivrednih gospodarstava u svijetu, i koja proizvode oko 80 % svjetske hrane u smislu vrijednosti; |
| --- | --- |

AT.

budući da u svijetu postoji 608 milijuna obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, koja zauzimaju između 70 i 80 % svjetskih poljoprivrednih zemljišta, što čini više od 90 % svih poljoprivrednih gospodarstava u svijetu, i koja proizvode oko 80 % svjetske hrane u smislu vrijednosti;

| AU. | budući da se trećina hrane proizvedene u svijetu gubi ili rasipa; budući da su pojačani napori za smanjenje gubitka i rasipanja hrane provedbom kružnog gospodarstva u sustavima poljoprivredne proizvodnje kako bi se povećala održivost i učinkovitost resursa u poljoprivrednoj proizvodnji ključni za rješavanje pitanja nesigurnosti opskrbe hranom, malnutricije i zaštite biološke raznolikosti diljem svijeta; |
| --- | --- |

AU.

budući da se trećina hrane proizvedene u svijetu gubi ili rasipa; budući da su pojačani napori za smanjenje gubitka i rasipanja hrane provedbom kružnog gospodarstva u sustavima poljoprivredne proizvodnje kako bi se povećala održivost i učinkovitost resursa u poljoprivrednoj proizvodnji ključni za rješavanje pitanja nesigurnosti opskrbe hranom, malnutricije i zaštite biološke raznolikosti diljem svijeta;

| AV. | budući da su za rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe hranom i prehrane potrebna ne samo veća financijska sredstva nego i odlučna politička usmjerenost i napori; |
| --- | --- |

AV.

budući da su za rješavanje pitanja sigurnosti opskrbe hranom i prehrane potrebna ne samo veća financijska sredstva nego i odlučna politička usmjerenost i napori;

| AW. | budući da su neke treće zemlje uspostavile niz inovativnih projekata, kao što je afrička inicijativa „Great Green Wall”, kojom se promiču agroekološki projekti; |
| --- | --- |

AW.

budući da su neke treće zemlje uspostavile niz inovativnih projekata, kao što je afrička inicijativa „Great Green Wall”, kojom se promiču agroekološki projekti;

| AX. | budući da je Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom najvažnija uključiva međunarodna i međuvladina platforma za suradnju svih dionika na zajedničkom cilju jamčenja sigurnosti opskrbe hranom i prehrane za sve; |
| --- | --- |

AX.

budući da je Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom najvažnija uključiva međunarodna i međuvladina platforma za suradnju svih dionika na zajedničkom cilju jamčenja sigurnosti opskrbe hranom i prehrane za sve;

| AY. | budući da je 20. prosinca 2017. Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila projekt kojim je razdoblje 2019. – 2028. proglasila desetljećem Ujedinjenih naroda za obiteljska poljoprivredna gospodarstava; |
| --- | --- |

AY.

budući da je 20. prosinca 2017. Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila projekt kojim je razdoblje 2019. – 2028. proglasila desetljećem Ujedinjenih naroda za obiteljska poljoprivredna gospodarstava;

| AZ. | budući da su prava poljoprivrednika utvrđena Međunarodnim ugovorom FAO-a o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004., ali su pravila o intelektualnom vlasništvu često u suprotnosti s njima, što ugrožava lokalne, tradicionalne i autohtone sustave sjemena; |
| --- | --- |

AZ.

budući da su prava poljoprivrednika utvrđena Međunarodnim ugovorom FAO-a o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004., ali su pravila o intelektualnom vlasništvu često u suprotnosti s njima, što ugrožava lokalne, tradicionalne i autohtone sustave sjemena;

| BA. | budući da je aktivna uloga EU-a u rješavanju nesigurnosti opskrbe hranom ključna jer pruža gotovo polovicu svjetske službene razvojne pomoći; |
| --- | --- |

BA.

budući da je aktivna uloga EU-a u rješavanju nesigurnosti opskrbe hranom ključna jer pruža gotovo polovicu svjetske službene razvojne pomoći;

Sigurnost opskrbe hranom i prehrana u središtu oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da nismo na dobrom putu i je vrlo malo vjerojatno da ćemo ostvariti ciljeve u pogledu prehrane do 2025. ili iskorijeniti glad do 2030., što je ambicija cilja održivog razvoja br. 2, „iskorjenjivanje gladi”; podsjeća da su glad i nesigurnost opskrbe hranom ponovno u porastu diljem svijeta; sa zabrinutošću napominje da bi se oko 660 milijuna ljudi i moglo nastaviti suočavati s glađu do 2030., među ostalim i zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19; podsjeća da su potrebne odvažne mjere, posebno u pogledu nejednakosti u pristupu hrani, kako bi se ubrzao napredak prema cilju iskorjenjivanja gladi; podsjeća da bi se iskorjenjivanje svih oblika pothranjenosti i cilj održivog razvoja br. 2. trebali smatrati prioritetima u svim politikama, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo pridati osobama u najranjivijem položaju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da prehrambeni sustavi imaju ključnu ulogu u iskorjenjivanju siromaštva i postizanju cilja održivog razvoja br. 1, uz istodobno rješavanje problema malnutricije i istodobnog postojanja prekomjerne uhranjenosti i pothranjenosti, što će biti ključno za postizanje zdravstvenih ciljeva u okviru cilja održivog razvoja br. 3; naglašava da neće biti moguće održivo upravljati vodnim resursima kako bi se postigao cilj održivog razvoja br. 6 bez pridavanja središnje uloge poljoprivredi te da je održivo upravljanje ribarstvom ključno za očuvanje i održivo korištenje oceana i mora te za postizanje cilja održivog razvoja br. 14; stoga podsjeća da prehrambeni sustavi u širem smislu moraju odražavati i naše obveze u pogledu održive potrošnje i proizvodnje u okviru cilja održivog razvoja br. 12, prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja u okviru cilja održivog razvoja br. 13 te zaštite, obnove kopnenih ekosustava i njihova održivog upravljanja u okviru cilja održivog razvoja br. 15; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na ključnu ulogu malog ribolova u sigurnosti opskrbe hranom i prehrani; naglašava da sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu moraju biti usklađeni s najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjima i da ne smiju ugrožavati lokalnu sigurnost opskrbe hranom ni ugrožavati male ribare u zemljama koje nisu članice EU-a time što ih se stavlja u izravno natjecanje s plovilima EU-a; poziva na usklađivanje sporazuma s Programom održivog razvoja do 2030. i obvezama EU-a u području okoliša i ciljevima zajedničke ribarstvene politike povećanjem sektorske potpore i odredbama o održivosti u pogledu viškova, odbačenog ulova i predostrožnog pristupa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su pandemija bolesti COVID-19 s gospodarskom krizom koja je uslijedila i zatvaranjem granica te aktualni sukob u Ukrajini razotkrili slabosti globalnog prehrambenog sustava; naglašava i podsjeća Europsku komisiju i države članice na važnost stvaranja snažnijih veza među kratkoročnim, srednjoročnim i dugoročnim politikama kako bi se osigurala uključivost planova oporavka od bolesti COVID-19 uz posvećivanje posebne pozornosti najugroženijim skupinama, kao što su djeca, mladi, žene, starije osobe i autohtoni narodi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče EU da zaštiti pravo na hranu zemalja u razvoju i samodostatnost kako bi se postigli prehrambena sigurnost, smanjenje siromaštva te uključivi, održivi i pravedni globalni lanci opskrbe i održiviji prehrambeni sustavi; osim podupiranja lokalnih i regionalnih tržišta, posvećujući posebnu pozornost ženskim i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, kako bi se osigurala opskrba cjenovno pristupačnom i dostupnom hranom te jače mreže socijalne sigurnosti u cilju osiguravanja da najugroženiji i dalje imaju pristup hrani čak i u izvanrednim ili kriznim situacijama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da su Ukrajina i Rusija važni akteri na svjetskom izvoznom tržištu hrane; stoga Ukrajina i Rusija znatno utječu na brojne zemlje s visokom razinom gladi one jer uvoze znatan dio svoje pšenice iz Ukrajine ili Rusije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi vlade u tom kontekstu trebale izbjegavati zabrane izvoza i utvrditi mjere za potporu restrukturiranju poljoprivrednih tržišta i njihovoj regulaciji povećanjem njihove transparentnosti i uspostavom novih pravila kako bi se spriječilo da pretjerane financijske špekulacije potiču nestabilnost cijena hrane, što posebno u kontekstu rata može umjetno povećati veleprodajne cijene i dovesti do nestabilnosti tržišta te posebno utjecati na zemlje u razvoju i najugroženije stanovništvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | snažno osuđuje financijske špekulacije o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima te poziva Komisiju da hitno iznese prijedloge za okončanje tih špekulacija, posebno u kontekstu rata, kako bi se osigurala stabilnost tržišta i poljoprivredne proizvodnje; u tom pogledu podsjeća da strukturna nestabilnost međunarodnih poljoprivrednih tržišta predstavlja prijetnju globalnoj sigurnosti opskrbe hranom i političkoj stabilnosti u mnogim zemljama u razvoju; poziva Komisiju i države članice da podrže međunarodna pravila kojima je cilj zaustaviti financijske špekulacije poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima i špekulativne prakse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je pravo na hranu ljudsko pravo; poziva na sveobuhvatno i snažno djelovanje EU-a kako bi se popratilo potpuno i postupno ostvarenje tog prava kao sredstva za postizanje sigurnosti opskrbe hranom za sve; vrlo je zabrinut zbog naglog porasta nesigurnosti opskrbe hranom u posljednjih nekoliko godina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da su energetska kriza i nepovoljne klimatske prilike prije rata u Ukrajini dovele do porasta cijena poljoprivrednih sirovina na svjetskom tržištu te u tom kontekstu poziva na povećanu i učinkovitiju pomoć u hrani kako bi se bolje povezala hitna pomoć i dugoročna rješenja; posebno poziva Europsku komisiju i države članice EU-a da povećaju svoje doprinose Svjetskom programu za hranu i za mjere usmjerene na preobrazbu naših prehrambenih sustava podupiranjem raznolikosti i kvalitete poljoprivredne proizvodnje i prerade u partnerskim zemljama te za mjere za rješavanje strukturnog siromaštva i trajnih nejednakosti kao temeljnih uzroka nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sa zabrinutošću napominje da će ruska invazija na Ukrajinu imati goleme učinke u širem smislu koji će dodatno pogoršati postojeću nesigurnost opskrbe hranom i posljedice pandemije bolesti COVID-19; s još većom zabrinutošću napominje da je Ukrajina ključni proizvođač osnovnih prehrambenih proizvoda kao što su pšenica, kukuruz i biljna ulja; poziva Komisiju da razvije dalekosežne mjere za sigurnost opskrbe hranom i da ih provede u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; podsjeća da EU mora osigurati da pravo na hranu za sve nije tržišna roba; podsjeća da je glad jedna od mogućih posljedica koju treba ozbiljno uzeti u obzir kao ishod rata ako globalni čelnici ne poduzmu protumjere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da rat u Ukrajini pokazuje koliko zemlje s niskim dohotkom ovise o svjetskom tržištu u pogledu osnovnih zaliha hrane, temeljeći svoju sigurnost opskrbe hranom na nekoliko zemalja izvoznica žitarica, zbog čega su te zemlje posebno osjetljive na poremećaje na tržištu i povećanje cijena; podsjeća da 14 zemalja s niskim ili nižim srednjim dohotkom radi prehrane svojeg stanovništva uvozi više od 50 % pšenice iz Rusije i Ukrajine, među kojima se neke već suočavaju s uvjetima sličnima gladi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da bi zemlje koje ovise o uvozu hrane iz Ukrajine i Ruske Federacije trebale diversificirati izvore opskrbe hranom oslanjajući se na druge zemlje izvoznice, postojeće zalihe hrane ili povećanjem raznolikosti svojih domaćih proizvodnih baza kako bi apsorbirale šokove izazvane sukobima i ostale otporne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU i njegove države članice da odmah pokriju manjak financijskih sredstava u humanitarnim pozivima UN-a za istočnu Afriku i Bliski istok 2022. jer potpora za te dvije regije trenutačno nije dovoljno financirana; podsjeća da je Svjetski program za hranu već morao smanjiti obroke za izbjeglice i druge ranjive skupine stanovništva diljem istočne Afrike i Bliskog istoka zbog nedostatka financijskih sredstava, povećanja cijena i smanjene ponude robe na tržištima, među ostalim i zbog rata u Ukrajini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da bi ambiciozno financirano razvijanje programa u području opskrbe hranom i prehrane trebali biti u središtu planova oporavka nakon pandemije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče EU da u svojem razvijanju programa u području međunarodnog razvoja daje prednost hrani i održivoj poljoprivredi te da osigura pristup financiranju lokalnim zajednicama i organizacijama; poziva EU da ulaže u mjere i intervencije u partnerstvima sa zemljama u razvoju kojima se omogućuje pristup raznolikoj, cjenovno pristupačnoj, sigurnoj, održivoj i dovoljno hranjivoj hrani jer je ulaganje u hranu i prehranu ključan element izgradnje ljudskog kapitala, kao i konkurentnosti i postizanja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe potrebu da politike budu usmjerene na pojedinačne zemlje, da se temelje na potrebama i da odgovaraju kontekstu s obzirom na to da su prehrambeni sustavi vrlo raznoliki; podsjeća da bi prednost trebalo dati lokalnoj proizvodnji hrane financiranjem malih poljoprivrednika, zaštitom ljudskih prava, jačanjem sustava obiteljske poljoprivrede, zadrugama i regionalnim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su maloposjednici glavni proizvođači hrane u zemljama u razvoju te da imaju ključnu ulogu u sigurnosti opskrbe hranom i prehrani u tim zemljama; poziva EU da u svojoj razvojnoj pomoći posebno podupre i osnaži mala poljoprivredna gospodarstva, obiteljska poljoprivredna gospodarstva i zadruge te da se pritom usredotoči na dostojanstven rad; naglašava da poboljšanje poljoprivredne proizvodnje maloposjednika znači više hrane na svjetskom tržištu, što dovodi do nižih cijena hrane i bolje prehrane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da lokalne poljoprivredne tradicije dopunjene modernom tehnologijom mogu poboljšati proizvodnju zdrave i hranjive hrane; smatra da bi zemlje u razvoju trebale moći zaštititi svoje javne poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da lokalna proizvodnja hrane i lokalna potrošnja podupiru mala poljoprivredna gospodarstva i jamče pravedne cijene za proizvođače i potrošače, smanjuju ovisnost zemalja o uvozu i njihovu osjetljivost na međunarodne fluktuacije cijena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bi strateška ulaganja u održive poljoprivredne prakse mogla imati ključnu ulogu u stvaranju otpornijih i održivijih poljoprivredno-prehrambenih sustava; ustraje u tome da su ulaganja EU-a u skladu s Programom održivog razvoja do 2030., Pariškim klimatskim sporazumom i Konvencijom o biološkoj raznolikosti; pozdravlja i potiče ulaganja EU-a u partnerstvo sa zemljama u razvoju u agroekologiju, agrošumarstvo i raznolikost usjeva te ponavlja da ulaganja koja podupire EU u poljoprivredu, šumarstvo ili ribarstvo ili u poduzeća koja utječu na tlo, travnjake, šume, vode ili mora moraju biti u skladu, među ostalim, s Dobrovoljnim smjernicama Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta, ribarstvom i šumama u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom i Načelima Odbora FAO-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom za odgovorno ulaganje u poljoprivredne i prehrambene sustave; podržava europsko financiranje proizvođača i poljoprivredno-prehrambenih poduzeća kako bi im se omogućila ulaganja potrebna da se usklade sa zahtjevima HACCP-a (sustav analize opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka), na način da se provode mjere za uklanjanje svih potencijalnih prijetnji sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da kratki opskrbni lanci imaju velik potencijal za rješavanje trenutačnih propusta u prehrambenom sustavu i podsjeća da poljoprivreda povoljna za klimu uključuje, između ostalog, smanjenje ovisnosti o energiji fosilnih goriva, uključujući upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja sve inicijative za provedbu ili jačanje poljoprivrednih politika na nacionalnoj ili regionalnoj razini, čiji je cilj osigurati veću samodostatnost u opskrbi hranom, te potiče prijelaz zemalja u razvoju na veću samodostatnost, čime se poljoprivrednicima daje odgovornost, vlasništvo i neovisnost u stvaranju održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava i samodostatnijih proizvodnih sustava; poziva na to da se naglasak stavi na napore u području poljoprivrede kako bi se zaštitilo pravo zemalja u razvoju na sigurnost opskrbe hranom kao nadopunu pravu na neovisnost u opskrbi hranom (20), kao i na jačanje njihove sposobnosti da zadovolje prehrambene potrebe svojeg stanovništva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost zaštite i promicanja prava lokalnih zajednica na pristup prirodnim resursima kao što su zemljište i voda te na kontrolu nad tim resursima; žali što je jagma za zemljištem česta pojava u brojnim zemljama u razvoju; podsjeća da se radi o brutalnoj praksi kojom se ugrožavaju sigurnost opskrbe hranom i neovisnost u opskrbi hranom te opstanak ruralnih zajednica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da su, primjerice, prava na ispašu i zajednički pašnjaci tradicionalna prava korištenja zemljištem koja se temelje na običajnom pravu, a ne na sekuritiziranim vlasničkim pravima; međutim, ističe temeljnu važnost zaštite tih običajnih prava za ruralno stanovništvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na rješavanje društvenih napetosti između sjedilačkog stanovništva koje se bavi poljoprivredom i nomadskih stočarskih zajednica, posebno u regijama u kojima se preklapaju etničko-vjerski sukobi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | duboko je zabrinut zbog velike ovisnosti zemalja u razvoju o uvozu hrane, osobito iz Europske unije, posebno kad se taj uvoz sastoji od subvencioniranih proizvoda čijim se niskim cijenama šteti konkurentnosti lokalnih malih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava potrebu za zaštitom prava poljoprivrednika na održavanje genetskih resursa u svrhu sigurnosti opskrbe hranom i prilagodbe klimatskim promjenama; poziva Komisiju da u okviru svojih politika razvojne pomoći te trgovinske i ulagačke politike podrži poljoprivredne sustave koji su u skladu s odredbama Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu, kojim se štite prava seljaka na održavanje, kontrolu, zaštitu i razvoj vlastitog sjemena i tradicionalnog znanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava potrebu za dosljednom suradnjom sa zemljama, međunarodnim i regionalnim organizacijama privatnog sektora, poljoprivrednicima i maloposjednicima, kao i lokalnim civilnim društvom i lokalnim zajednicama kako bi se pružila potpora osmišljavanju, provedbi i praćenju izvedivih i čvrstih nacionalnih ciljeva u pogledu prehrane prilagođenih kontekstu; prepoznaje ključnu ulogu civilnog društva, posebno u dopiranju do malih poljoprivrednika njihovim povezivanjem s osposobljavanjem, resursima, tržištima i lancima vrijednosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je davanje prednosti prehrambenim potrebama majki i dojenčadi ključno za jamčenje čvrste i otporne sigurnosti opskrbe hranom te poziva Komisiju i države članice da podrže nacionalna tijela u zemljama u razvoju u integraciji usluga povezanih s prehranom u zdravstvene sustave kako bi se riješio problem malnutricije u svim njezinim oblicima i osigurao kontinuitet usluga povezanih s prehranom, posebno rano otkrivanje akutne pothranjenosti i prehrana dojenčadi i male djece na razini zajednice, kao i povezani programi za prehranu majki; u tom pogledu pozdravlja postignuća i rad pokreta SUN; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU da zaštiti pristup malih proizvođača zemljištu i drugim resursima te njihovu kontrolu nad istima, uključujući sjeme koju su sačuvali poljoprivrednici, pristup vodi, kao i pristup infrastrukturi za povezivanje ruralnih zajednica s teritorijalnim tržištima, uključujući urbana područja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU da osigura odgovarajuće financiranje i zajedničko stvaranje znanja i tehničkih inovacija istraživanjem pod vodstvom poljoprivrednika, uključujući potporu organizacijama malih proizvođača i ženskim udruženjima te njihovim kolektivnim aktivnostima prerade i stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da uspostavi bliske veze s partnerskim zemljama u svrhu razmjene znanja o poljoprivredi; ističe stručno znanje europskog poljoprivrednog sektora i potrebu za davanjem prednosti partnerstvima u području istraživanja i inovacija u poljoprivredi, među ostalim u okviru programa Obzor Europa, kao i potrebu za poticanjem odgovornih i etički prihvatljivih inovacija kako bi se promicale održive poljoprivredne prakse i tako povećao prinos i produktivnost poljoprivrednih gospodarstava; u tom pogledu poziva na veće oslanjanje na doprinose tradicionalnog lokalnog znanja u pravednoj tranziciji, posebno u pogledu poljoprivrednih praksi, ribarstva i zaštite šuma, čime se osnažuje lokalno stanovništvo i lokalne zajednice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prima na znanje pozitivne rezultate proračunske potpore prikazane u šestom izvješću o napretku Akcijskog plana za prehranu kao mehanizma za održiva i učinkovita ulaganja u prehranu koja su relevantna za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU da uključi globalne i nacionalne ciljeve u području prehrane u relevantne razvojne programe i strategije za pojedinačne zemlje; poziva EU i njegove države članice da mobiliziraju dugoročna financijska ulaganja u sigurnost opskrbe hranom i prehrane te održivu poljoprivredu, ribarstvo i akvakulturu te da potaknu partnerske zemlje da preko svojih nacionalnih proračuna više ulažu u te sektore; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče EU da u svojem razvijanju programa međunarodnog razvoja s partnerskim zemljama daje prednost sigurnosti opskrbe hranom, zaštiti biološke raznolikosti i održivoj poljoprivredi, uzimajući u obzir njihove posebne lokalne potrebe, istodobno osiguravajući pristup financiranju za lokalne zajednice i organizacije koje ih podupiru; poziva EU i njegove države članice da uz sudjelovanje civilnog društva ocijene i prate njegova ulaganja kako bi se osiguralo da se konkretno bore protiv siromaštva i nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava ulogu EU-a kao pokretača preobrazbe globalnih prehrambenih sustava kako bi postali otporniji, održiviji i pravedniji; naglašava da je strategija „od polja do stola” ambiciozni politički okvir EU-a kojim se promiče održiviji i otporniji poljoprivredno-prehrambeni sustav EU-a i podržava globalni i pravedni prijelaz na održive poljoprivredno-prehrambene sustave koji koriste ljudima te pogoduju prirodi i gospodarskom razvoju i kojima se štite prirodni resursi u skladu s ciljevima strategije o bioraznolikosti; podsjeća da je cilj strategije „od polja do stola” da se smanji ovisnost poljoprivrednika o vanjskim čimbenicima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče EU i njegove države članice da ostanu u potpunosti predani svojem međunarodnom angažmanu u području klime i biološke raznolikosti, zelenom planu i strategiji „od polja do stola” te da u skladu s tim provedu preporuke IPCC-a za prilagodbu klimatskim promjenama, posebno u kontekstu u kojem pandemijska kriza i rat u Ukrajini pokazuju osjetljivost globalnog tržišta hrane na poremećaje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče Komisiju da ubrza napore za potporu partnerskim zemljama u smanjenju broja djece mlađe od pet godina koja zaostaju u razvoju za 7 milijuna do 2025., kako je predviđeno Akcijskim planom EU-a za prehranu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Europsku uniju da nastavi podupirati partnerske zemlje u ponovnoj uspostavi dostupnosti raznolike i hranjive hrane za djecu školske dobi programima školskih obroka, uz istodobno promicanje lokalno i održivo proizvedene hrane te posvećivanje posebne pozornosti najranjivijoj djeci; nadalje ističe korisnost programa javne nabave u poticanju javne potpore za kupovinu od maloposjednika i lokalnih proizvođača u okviru nabave hranjive hrane za distribuciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja potporu Europske komisije i nekoliko država članica Koaliciji za školske obroke (School Meals Coalition) u daljnjem postupanju nakon sastanka na vrhu o prehrambenim sustavima; napominje da je važno osigurati da su pristupi kojima se vodi računa o prehrani povezani s intervencijama u području prehrane i drugim zdravstvenim intervencijama u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da je i do 811 milijuna ljudi u svijetu gladno i da je oko 2 milijarde ljudi kronično pothranjeno, posebno u supsaharskoj Africi i Aziji, pri čemu im nedostaje važnih vitamina i minerala; podsjeća da su ti učinci posebno razorni za djecu u prvih 1000 dana života jer, ako im nedostaju osnovna mikrohranjiva kao što su vitamin A, željezo ili cink, ti učinci traju tijekom cijeli život i uzrokuju smanjen rast i narušene mentalne sposobnosti, što ne utječe samo na pojedince nego i na cijela gospodarstva; naglašava da su glad i pothranjenost stoga među najvećim preprekama razvoju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja činjenicu da se na sastanku na vrhu o prehrani za rast EU obvezao tijekom razdoblja od 2021. do 2024. uložiti 2,5 milijardi EUR u borbu protiv malnutricije; apelira na EU da pokaže vodstvo u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala međusobnu povezanost zdravlja ljudi, biljaka i životinja, zdravlja okoliša i sigurnosti opskrbe hranom; ističe da bolesti koje pogađaju životinje i biljke također i dalje narušavaju sigurnost opskrbe hranom prekidom opskrbe hranom diljem svijeta; poziva Europsku komisiju i države članice da udruže napore s međunarodnom zajednicom u pogledu načela „jedno zdravlje” kako bi se preoblikovali prehrambeni sustavi, poboljšala njihova otpornost i postiglo bolje zdravlje i sigurnost opskrbe hranom za sve; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća na to da bi istraživanja ukazuju na to da bi preobrazba prehrambenih sustava mogla vratiti 12 bilijuna američkih dolara koje svijet troši na skrivene troškove hrane te da bi preusmjeravanje dijela tih sredstava moglo spriječiti daljnju štetu za okoliš i zdravlje ljudi i umjesto toga pomoći u prikupljanju više preuzimanja obveza za financiranje prilagodbe, na što su države članice i čelnici pozvali na konferenciji COP 26 u Glasgowu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća da će klimatske promjene sve više opteretiti proizvodnju hrane i pristup hrani, posebno u osjetljivim regijama, ugrožavajući sigurnost opskrbe hranom i prehranu; ističe zaključke izvješća IPCC-a za 2022. prema kojima će globalno zatopljenje postupno oslabiti zdravlje tla i usluge ekosustava kao što je oprašivanje, povećati pritisak nametnika i bolesti te smanjiti biomasu morskih životinja, što će ugroziti produktivnost hrane u mnogim regijama na kopnu i u oceanima; pozdravlja njegove preporuke za prilagodbu klimatskim promjenama promicanjem agroekoloških načela i praksi, agrošumarstva, prilagodbe na razini zajednice, upravljanja na temelju ekosustava u ribarstvu i akvakulturi te drugih pristupa koji se temelje na prirodnim procesima za potporu sigurnosti opskrbe hranom, prehrani, zdravlju i dobrobiti; |
| --- | --- |

46.

Povećanje otpornosti na buduće šokove

| 47. | podsjeća da pri izgradnji otpornosti treba voditi računa o sve većoj učestalosti i intenzitetu sukoba i prirodnih katastrofa, posebno suša, ciklona i poplava, kao i zdravstvenih kriza, gubitka biološke raznolikosti, strukturnih nejednakosti i gospodarskih šokova, koji često imaju višestruke složene učinke na najugroženije skupine; ističe da bi strateška ulaganja u održive poljoprivredne prakse mogla imati ključnu ulogu u stvaranju otpornijih i održivijih poljoprivredno-prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče EU da promiče predvidljivo, konkretno i ciljano financiranje anticipativnog i ranog djelovanja u cilju sprečavanja nesigurnosti opskrbe hranom, smanjenja njezinih učinaka i pridavanja veće pozornosti prilagodbi na lokalnoj razini i otpornosti te njihovu financiranju; poziva EU da ojača programe za osiguravanje sredstava za život kako bi se podržala sigurnost opskrbe hranom i osigurala sposobnost ljudi da stvaraju i održavaju svoja sredstva za život, poboljšavajući vlastitu dobrobit, kao i dobrobit budućih generacija; poziva EU da zaštiti pristup malih proizvođača zemljištu i drugim resursima te njihovu kontrolu nad istima, uključujući sjeme koju su sačuvali seljaci, pristup infrastrukturi za povezivanje ruralnih zajednica s teritorijalnim tržištima, uključujući urbana područja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da sigurnost opskrbe hranom pozitivno utječe na otpornost opće populacije i pomaže ljudima da se bolje nose sa šokovima, ekstremnim događajima i dugotrajnim krizama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da preispita postojeće planove upravljanja krizom, posebno u pogledu proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da bi strategije prilagodbe klimatskim promjenama trebale biti usmjerene na smanjenje gubitka i rasipanja hrane; podsjeća da najslabije razvijene zemlje i zemlje s niskim dohotkom pokazuju velik potencijal za smanjenje rasipanja hrane većim ulaganjima u infrastrukturu za skladištenje, pakiranje i prijevoz; ističe važnost primjene kružnoga gospodarstva u sustavima poljoprivredne proizvodnje kako bi se povećala njihova održivost i učinkovitost resursa, a smanjili gubici i rasipanje hrane u najvećoj mogućoj mjeri; poziva Europsku komisiju i sve države članice da uspostave i provedu programe za sprečavanje rasipanja hrane koji uključuju promicanje kratkih lanaca opskrbe hranom, čime se smanjuje rizik od stvaranja otpada od hrane; ističe važnost razvoja i održavanja globalne baze podataka, kojoj mogu pristupiti nadležna tijela i u kojoj se vodi evidencija o opskrbi i zalihama, posebno zalihama žitarica, kako bi se izgradili temelji za sustav kojim se osigurava odgovarajuća razina trajne sigurnosti opskrbe hranom i smanjuje rasipanje hrane; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da sigurnost opskrbe hranom ovisi o postizanju klimatskih ciljeva, borbi protiv gubitka biološke raznolikosti i osiguravanju zdravih kopnenih, obalnih i morskih ekosustava; ističe da je stoga ključno boriti se protiv onečišćenja plastikom i raspršenog onečišćenja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da proizvodnja biogoriva utječe na sigurnost opskrbe hranom jer se njome iz proizvodnje hrane preusmjeravaju poljoprivredni proizvodi kao što su žitarice, soja, ulje uljane repice, kukuruz i šećerna trska; smatra da je osiguravanje fleksibilnijih i bolje koordiniranih politika o biogorivima na međunarodnoj razini ključno za optimizaciju upotrebe hrane, uz istodobno iskorištavanje stabilizacijskog potencijala te alternativne mogućnosti; poziva EU da postavi proizvodnju hrane kao prioritet u odnosu na proizvodnju biogoriva koja se temelje na usjevima, poštujući pritom hijerarhiju otpada i uzimajući u obzir kaskadno načelo kako bi se osigurale dodatne zalihe hrane i stabilizirala globalna tržišta prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje važnost strateških veza između Afrike i Europe, nadovezujući se na napredak ostvaren u okviru akcijskog plana Afričke unije (AU) i EU-a za preobrazbu ruralnih područja; podsjeća na Rezoluciju Europskog parlamenta od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u regiji Sahel, zapadnoj Africi i Rogu Afrike u kojoj se podsjeća da je nesigurnost opskrbe hranom često temeljni uzrok terorizma i oružanih sukoba; stoga poziva na potpunu integraciju pristupa koji povezuje humanitarnu pomoć, razvoj i mir u sigurnosne strategije u trećim zemljama što zahtijeva podupiranje pružanja osnovnih usluga, uključujući sigurnost opskrbe hranom, uz sudjelovanje lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća da je cilj inicijative Great Green Wall u afričkoj regiji Sahel do 2030. obnoviti 100 milijuna hektara trenutačno degradiranog zemljišta, sekvestrirati 250 milijuna tona ugljika i otvoriti 10 milijuna radnih mjesta u ruralnim područjima, što bi sve zajedno trebalo poduprijeti 15 od 17 ciljeva održivog razvoja, smanjiti siromaštvo i glad, izgraditi lokalnu otpornost na klimatske promjene, poboljšati zdravlje i dobrobit, otvoriti radna mjesta i potaknuti gospodarski rast; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva EU da proširi potporu nacionalnim sustavima socijalne zaštite, uključujući gotovinsku socijalnu pomoć koja pomaže u odgovoru na šokove, kako bi se riješio problem dohodovne nejednakosti na način kojim se uzimaju u obzir sukobi i u skladu s načelom nenanošenja štete te kako bi se zaštitio pristup hrani za najugroženije skupine povećanjem njihove kupovne moći; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podržava uspostavu financijskog instrumenta za pomoć afričkim zemljama u premošćivanju postojećeg manjka financijskih sredstava kako bi se hitno razvili planovi socijalne zaštite, bilo s pomoću predstojećeg Globalnog akceleratora za zapošljavanje i socijalnu zaštitu (Global Accelerator on Jobs and Social Protection) ili stvaranjem Globalnog fonda za socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe važnost podupiranja i promicanja razmjene znanja i uzajamnog učenja, npr. među poljoprivrednicima ili među poduzećima, u području proizvodnje, prerade i marketinga; ističe središnju važnost poljoprivrednog i prehrambenog sektora u gospodarstvu i u osiguravanju pristojnih i održivih mogućnosti zapošljavanja u ruralnim područjima; naglašava da se to u većini slučajeva odnosi na mala i obiteljska poljoprivredna gospodarstva; napominje da je važno promicati i jačati mjere i instrumente kako bi se poduprli bolja kvaliteta i diversifikacija proizvoda, održiva modernizacija poljoprivrednih praksi, sigurni uvjeti rada te mjere za jačanje otpornosti poljoprivrednika; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da rodne nejednakosti ograničavaju poljoprivrednu produktivnost i učinkovitost te stoga ugrožavaju razvoj; podsjeća da je osnaživanje žena i djevojčica ključno za prehranu, očuvanje zdravlja, sigurnost opskrbe hranom i izgradnju otpornosti; ističe da je jačanje uloge žena i djevojčica i dalje izazov za poljoprivredu te za sigurnost opskrbe hranom i prehrane; poziva Europsku komisiju i države članice da podrže poduzetništvo, zapošljavanje i političku zastupljenost žena, osiguraju uključivanje rodne perspektive u upravljanje sigurnošću opskrbe hranom i osiguraju sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka u tom području, uključujući žene koje pripadaju diskriminiranim manjinama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | potiče EU i njegove države članice da nastoje, posebno putem razvojne pomoći, pomoći u rješavanju problema diskriminacije s kojom se žene suočavaju, posebno u pogledu pristupa poljoprivrednica zemljištu, proizvodnim resursima i financijskim uslugama; podsjeća da, primjerice, gotovo polovinu poljoprivrednih poslova u Africi obavljaju žene, dok su poljoprivrednice uglavnom vlasnice malih gospodarstava ili svojom proizvodnjom namiruju vlastite potrebe te nemaju potreban pristup informacijama, kreditima, zemljištima, resursima ni tehnologiji; potiče na napredak u pogledu prava žena i djevojčica na nasljeđivanje te poziva EU da pruži potporu partnerskim zemljama, posebno u pogledu njihovog priznavanja punog prava žena na zemljište; potiče Europsku komisiju i države članice da promiču rodno transformativne pristupe poljoprivredi, ribarstvu i prehrambenim sustavima izgradnjom kapaciteta za žene u ruralnim područjima, posebnim političkim reformama radi pravednijih zakona o posjedovanju zemljišta te posebnim inicijativama usmjerenima na ekonomsko osnaživanje i pristup financiranju, kako je navedeno u Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III; |
| --- | --- |

60.

| 61. | napominje da žene u ruralnim područjima proizvode više od polovine svjetske hrane unatoč strukturnim nedostacima; naglašava da je hitno potrebno poboljšati pristup i kontrolu žena u ruralnim područjima nad zemljištem, proizvodnim resursima, imovinom i tržištima kao nužan uvjet za poboljšanje sigurnosti opskrbe hranom diljem svijeta; potiče Europsku uniju da posebnu pozornost posveti ženama u ruralnim područjima i njihovu gospodarskom, socijalnom i političkom osnaživanju; podsjeća na Dobrovoljne smjernice Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta kao dobar instrument za uklanjanje prepreka u običajnim i tradicionalnim sustavima nasljeđivanja i za osiguravanje bolje upućenosti žena u njihova zakonska prava (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća na stratešku važnost ulaganja u poljoprivrednu biološku raznolikost na razini poljoprivrednih gospodarstava kako bi se osigurala zdrava prehrana, kvaliteta i diversifikacija prehrane te odgovarajući unos hranjivih tvari; posebno naglašava da je vjerojatnije da će žene i djevojčice postići minimalnu raznolikost prehrane s potrebnim mikrohranjivima s pomoću poljoprivredne diversifikacije i proizvodnje za vlastite potrebe različitih prehrambenih kultura (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava važnost transformacije ruralnih sredina i jačanja lokalnih, regionalnih i transparentnih lanaca vrijednosti kako bi se otvorila održiva radna mjesta, izbjegla kršenja ljudskih prava i ublažile klimatske promjene; naglašava potrebu za potporom mladima i ženama, posebno kroz osposobljavanje, pristup kreditima i pristup tržištima; poziva da ih se uključi u oblikovanje poljoprivrednih politika te da se podrži zajedničko djelovanje kroz organizacije malih proizvođača; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podsjeća da su, s obzirom na malnutriciju, obrazovanje i podizanje razine osviještenosti ključni preduvjeti za održiv način života i uspješno društvo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja tekući rad Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom na njegovim Dobrovoljnim smjernicama za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena i djevojčica u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i prehrane; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća da klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti, među ostalim čimbenicima, ugrožavaju našu sposobnost da osiguramo globalnu sigurnost opskrbe hranom i stvaraju dodatan pritisak na već nestabilne prehrambene sustave; poziva na ekološki prihvatljivu proizvodnju hrane, kao što su agroekologija i prilagodba otporna na klimatske promjene, kao i očuvanje i obnova prirodnih ekosustava kako bi se smanjili klimatski rizici, suočilo s klimatskom krizom i zaustavio gubitak biološke raznolikosti, čime bi se ojačala otpornost održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava; u tom pogledu traži od Komisije i država članica da podrže partnerske zemlje u usvajanju održivih poljoprivrednih praksi i inovativnih rješenja, uključujući upotrebu prihoda prikupljenih dražbama u okviru ETS-a i certifikatima o CBAM-u kako bi se povećala njihova otpornost na klimatske promjene te kapaciteti za prilagodbu i ublažavanje klimatskih promjena u cilju uspostave održivijih prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

66.

| 67. | traži od Komisije i država članica da osiguraju da financiranje u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uključuje pristup temeljen na ljudskim pravima kojim se lokalne zajednice i autohtoni narodi stavljaju u središte napora koji se ulažu u području klime, okoliša i razvoja; smatra da je važno obratiti posebnu pozornost na male poljoprivrednike koji općenito imaju manju sposobnost prilagodbe učincima klimatskih promjena; u tom pogledu pozdravlja predstojeći akcijski plan UN-a za postizanje univerzalne pokrivenosti uslugama ranog upozoravanja na ekstremne vremenske uvjete i klimatske promjene u sljedećih pet godina, koji će Svjetska meteorološka organizacija predstaviti na Konferenciji UN-a o klimi (COP 27) u Egiptu; podsjeća da je posebni izaslanik za UN-ov sastanak na vrhu o prehrambenim sustavima istaknuo da se klima i hrana preklapaju u mnogo aspekata; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da pruži potporu zemljama u razvoju da razviju i zaštite svoje osjetljive industrije u povojima, promiču sigurnost opskrbe hranom, podržavaju ublažavanje klimatskih promjena u poljoprivredi te udovoljavaju standardima održivosti EU-a i međunarodnim standardima održivosti za izvoz svojih poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da je važno pomoći zemljama u razvoju da uspostave javne politike u području poljoprivrede i hrane kojima se mogu zadovoljiti potrebe njihova brzo rastućeg stanovništva; naglašava da glavni cilj politike o sigurnosti opskrbe hranom mora biti pružanje dostatne, hranjive, sigurne i cjenovno pristupačne hrane svojim građanima tijekom cijele godine na održiv način, uz istodobno jamčenje pravednog dohotka i životnog standarda za poljoprivrednike; napominje da se tijekom godina provedbe zajedničke poljoprivredne politike ukidanjem izvoznih subvencija i uvođenjem proizvodno nevezanih izravnih plaćanja znatno smanjio rizik od dampinških praksi na tržištima trećih zemalja; poziva Komisiju i države članice da pruže veću potporu razvoju poljoprivrede kojim se može zajamčiti sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju i da odlučno povećaju svoja ulaganja u teritorijalni ruralni razvoj; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe da su prehrambeni sustavi važni pokretači emisija stakleničkih plinova; napominje da će za izgradnju otpornosti prehrambenih sustava na klimatske promjene trebati uključiti prilagodbu klimatskim promjenama te smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje njime u kratkoročne, srednjoročne i dugoročne politike; poziva Komisiju i države članice da u tom procesu prate zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU da zaštiti pristup i kontrolu zemljišta i drugih resursa, uključujući sjeme, infrastrukturu i vodu, za male poljoprivrednike; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EU da zajamči da se javnom nabavom daje prednost lokalnoj agroekološkoj proizvodnji, pravilima o sigurnosti hrane primjerenima proizvodnji malih razmjera, zaštiti domaćih tržišta od uvoza po niskim cijenama, kao i obrazovanju potrošača i socijalnoj zaštiti kako bi se povećala potrošnja hranjive lokalne hrane; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU da prilagodi svoje programe u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa kako bi se aktivno podržao globalni prijelaz na održive prehrambene sustave kojima se može osigurati cjenovno pristupačna, zdrava i hranjiva prehrana koja je pravedna, otporna, ekološki održiva i utemeljena na pravima te da posebnu pozornost usmjeri na potrebe žena i smanji pritisak proizvodnje hrane na korištenje zemljišta i vode; |
| --- | --- |

73.

| 74. | naglašava da učinci klimatskih promjena imaju ključan negativan učinak na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju i da je prilagodba klimatskim promjenama ključna za osiguravanje otpornih održivih prehrambenih sustava; žali zbog kršenja obveze koju su razvijene zemlje preuzele u Sporazumu iz Kopenhagena iz 2009. da će osigurati predvidljivo i odgovarajuće financiranje djelovanja u području klime u zemljama u razvoju, posebno za potrebe prilagodbe, koje su 2020. trebale doseći 100 milijardi dolara; poziva EU da poveća financiranje borbe protiv klimatskih promjena izvan okvira Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, među ostalim ambicioznom upotrebom prihoda prikupljenih dražbama u okviru ETS-a i certifikatima o CBAM-u; |
| --- | --- |

74.

| 75. | potiče Komisiju da podrži agroekološku tranziciju u partnerskim zemljama kako bi se tijekom godine osigurala hranjiva, sigurna, raznolika i cjenovno pristupačna hrana za sve uz očuvanje biološke raznolikosti, povećanje otpornosti na klimatske promjene i jačanje socijalne kohezije smanjenjem društvenih nejednakosti; poziva Komisiju da podrži razvoj lokalnih prehrambenih mreža kako bi se zajamčila lokalna proizvodnja i potrošnja, čime se promiče otvaranje lokalnih radnih mjesta, jamče pravedne cijene za proizvođače i potrošače, smanjuje ovisnost zemalja o uvozu i njihova izloženost međunarodnim fluktuacijama cijena; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava da bi se ulaganja i intervencije EU-a trebali temeljiti na strogim prethodnim procjenama, potpunoj transparentnosti i uključivanju onih dionika na koje utječu ulaganja i intervencije, uključujući organizacije civilnog društva, kako bi se osmislilo pravedno djelovanje i ojačali kapaciteti na nacionalnoj i lokalnoj razini, uključujući nedržavne aktere; ustraje u prepoznavanju potrebe za mjerama specifičnima za kontekst kako bi se postigli održiviji poljoprivredni i prehrambeni sustavi u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva na reviziju akcijskog plana EU-a za prehranu kako bi se riješilo pitanje svih oblika malnutricije u humanitarnom i razvojnom kontekstu te uključile nove ambiciozne političke i financijske obveze; |
| --- | --- |

77.

| 78. | napominje da 45 milijuna djece mlađe od pet godina pati od nedostatne tjelesne težine, koja se definira kao niska težina u odnosu na visinu, uzrokovane akutnom pothranjenošću u ranoj životnoj dobi; podsjeća da prekomjerna tjelesna težina i pretilost odraslih, adolescenata i djece postižu rekordno visoke razine i pogađaju 2 milijarde ljudi u svijetu, od kojih 70 % živi u zemljama s niskim i srednjim dohotkom; podsjeća da su prekomjerna tjelesna težina i pretilost povezani s rizikom od bolesti povezanih s prehranom, uključujući nezarazne bolesti, jer je malnutricija izazov za sve nacije bez obzira na njihovu fazu razvoja; zbog toga se mnoge zemlje sada suočavaju s „dvostrukim teretom” od najmanje dvije vrste malnutricije u kojima istodobno postoje pothranjenost i prekomjerna tjelesna težina i pretilost; poziva Europsku komisiju da revidira politički okvir za sigurnost opskrbe hranom iz 2010. i politički okvir za prehranu iz 2013., na što su države članice EU-a pozvale u zaključcima Vijeća iz 2018. o jačanju globalne sigurnosti opskrbe hranom i ishrane; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju da zajamči da se prehrana u potpunosti uzima u obzir kad god EU ulaže u poljoprivredu, gospodarski razvoj, zaštitu klime i prilagodbu klimatskim promjenama, zaštitu zdravlja, zdravlje i druge sektore; podržava reviziju Globalne zdravstvene strategije iz 2010. i poziva na uključivanje borbe protiv malnutricije u revidirani dokument; poziva na veću financijsku potporu za izgradnju snažnih i otpornih zdravstvenih sustava kako bi se prekinuo međugeneracijski začarani krug malnutricije i pothranjenosti; |
| --- | --- |

79.

Komplementarni odgovor humanitarne i razvojne politike EU-a

| 80. | ustraje u tome da bi trebalo pojačati humanitarnu pomoć zemljama koje se suočavaju s krizama povezanima s hranom ili su pogođene sukobima; primjećuje da međunarodna zajednica, uključujući Europsku uniju, mora nastojati smanjiti sve veći jaz između humanitarnih potreba i resursa dostupnih na globalnoj razini; osuđuje sva djelovanja u kojima se pristup hrani koristi kao sredstvo ugnjetavanja ili ratno oružje i podsjeća na četiri humanitarna načela: čovječnost, neutralnost, nepristranost i neovisnost; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava da se humanitarna pomoć može mobilizirati kako bi se riješile neposredne situacije opasne po život kada su postojeći kapaciteti preopterećeni, dok je istodobno potrebno pronaći rješenja koja se financiraju iz drugih vrsta pomoći kako bi se spriječili i riješili uzroci nesigurnosti opskrbe hranom i malnutricije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja proslavu prvog Europskog humanitarnog foruma kako bi se dodatno pojačao učinak humanitarnog odgovora i osigurala djelotvornost i učinkovitost u pružanju pomoći te slavi odluku da to postane godišnji događaj u humanitarnom kalendaru; naglašava važnost suradnje u Timu Europa na rješavanju humanitarne svjetske krize sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva vlade država članica EU-a da diplomatski spriječe sukobe, iskorijene sve oblike malnutricije i da više ulažu u sprečavanje sukoba s posebnim naglaskom na žene i djevojčice, uz temeljitu primjenu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325; podsjeća da je humanitarna pomoć izuzeta od međunarodnih sankcija; naglašava potrebu za pronalaženjem održivih srednjoročnih i dugoročnih rješenja u razvojnoj suradnji kako bi se riješili temeljni uzroci nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

83.

| 84. | podsjeća da Ukrajina i Rusija čine oko 30 % svjetske trgovine pšenicom, 32 % ječma, 17 % kukuruza i više od 50 % suncokretovog ulja i 20 % suncokretovih sjemenki; naglašava da će smanjenje ili gubitak ukrajinskog izvoza utjecati na zemlje koje se u velikoj mjeri oslanjaju na ukrajinsku proizvodnju, uključujući zemlje koje se već suočavaju s nesigurnošću opskrbe hranom i koje su osjetljive na šokove u opskrbi i povećanja cijena, kao u slučaju Afrike; poziva Komisiju i države članice da u suradnji sa svojim međunarodnim partnerima i relevantnim međunarodnim institucijama hitno evaluiraju sve raspoložive načine za izbjegavanje bilo kakvog neispunjavanja obveza plaćanja u platnoj bilanci zemalja uvoznica hrane, uključujući izravno financiranje i restrukturiranje njihova duga; naglašava važnost davanja prednosti financiranju koje se temelji na bespovratnim sredstvima kao standardnoj opciji, posebno za najmanje razvijene zemlje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podržava aktualan rad na povezanosti humanitarne pomoći, razvoja i izgradnje mira; ističe da bi to načelo i dalje trebalo biti uključeno u humanitarnu pomoć, kao i u programiranje za sigurnost opskrbe hranom i ishranu potkrijepljeno jasnim smjernicama o najboljoj praksi utemeljenoj na dokazima; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja rad EU-a i agencija UN-a sa sjedištem u Rimu, odnosno FAO-a, WFP-a i IFAD-a, na provedbi anticipativnih mjera za sprečavanje kriza prije njihova početka i zaštitu najugroženijih skupina od klimatskih promjena i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem; poziva na jačanje koordinacijskih mehanizama s lokalnim akterima na terenu i pronalaženje veće povezanosti između kratkoročnih anticipativnih mjera i dugoročnih vladinih programa; podsjeća da bi uključive anticipativne mjere trebale biti prilagođene kontekstu i vođene na lokalnoj razini te da bi se njima trebalo osigurati da najranjivije skupine imaju pravo glasa i na razini donošenja odluka kako bi se odgovorilo na njihove specifične potrebe; |
| --- | --- |

86.

| 87. | podržava aktivnu ulogu EU-a u Globalnoj mreži protiv kriza povezanih s hranom i poziva na daljnju operacionalizaciju te mreže, posebno u regionalnom i nacionalnom kontekstu; poziva države članice da ojačaju Globalnu mrežu protiv kriza povezanih s hranom u njezinu radu na rješavanju kriza povezanih s hranom s pomoću višedimenzionalnih i višesektorskih intervencija, izgradnjom otpornosti i znanja te povezivanjem humanitarne pomoći, razvoja i mira; u tom okviru poziva Europsku komisiju i države članice da surađuju sa zemljama u razvoju na osmišljavanju i provedbi inovativnih politika i strategija koje predvode zemlje kako bi se riješio problem nesigurnosti opskrbe hranom, potaknula gospodarska uključenost i postigli održiviji prehrambeni sustavi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva na to da se poboljšaju sustavi ranog upozoravanja, protokoli ranog djelovanja i mehanizmi nadzora kako bi se osiguralo aktiviranje pravodobnih odgovora da bi se ublažio učinak opasnosti na sigurnost opskrbe hranom i prešlo s reaktivnih na proaktivne intervencije kojima se spašavaju životi s pomoću anticipativnog humanitarnog djelovanja; podržava Odbor za sigurnost opskrbe hranom kao glavnu uključivu međunarodnu i međuvladinu političku platformu za sigurnost opskrbe hranom i prehranu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju da osigura višesektorski pristup prehrani i da prednost da integraciji sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u zdravstvene, obrazovne, vodoopskrbne, sanitarne i higijenske intervencije kako bi se zajamčilo da je najmanje 20 % službene razvojne pomoći u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa namijenjeno socijalnoj uključenosti i ljudskom razvoju; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva na integraciju prehrane u univerzalno zdravstveno osiguranje jer je ono ključno za iskorjenjivanje malnutricije i zato što se neće postići univerzalno zdravstveno osiguranje ako se nephodne prehrambene aktivnosti učinkovito ne integriraju kao osnovne zdravstvene usluge i ako se ne postave kao prioritet u zdravstvenim sustavima; podsjeća da je univerzalno zdravstveno osiguranje ključno za ljude tijekom cijelog života, s naglaskom na najpotrebitijima i najmarginaliziranijima, te da bi trebalo biti prilagođeno zdravstvenim potrebama stanovništva; podsjeća da se ono može poduprijeti osiguravanjem optimalne i sigurne prehrane dojenčadi i male djece, među ostalim dojenjem, nastojanjem da se osigura uravnotežena i zdrava prehrana, među ostalim školskim obrocima, pružanjem stručne edukacije o prehrani i savjetovanjem o povezanim promjenama ponašanja, uključivanjem prehrane u proračun zdravstvenog sektora, izgradnjom zdravstvenih informacijskih sustava za poduzimanje pravodobnih mjera te promicanjem pristupa učinkovitim i cjenovno pristupačnim proizvodima povezanima s prehranom, uz istodobno smanjenje nezdrave hrane na tržištu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uviđa da bi prehrana trebala biti u središtu strategija, planova i proračuna zdravstvenih sustava kako bi se postiglo univerzalno zdravstveno osiguranje; poziva na veću financijsku potporu zdravlju kako bi se izgradili snažni i otporni zdravstveni sustavi da bi se prekinuo međugeneracijski začarani krug malnutricije te spriječile zdravstvene krize i odgovorilo na njih; podržava integraciju liječenja pothranjenosti i preventivnih usluga te zdravstvenih intervencija, kao što su planiranje obitelji, mentalno zdravlje te prenatalna i postnatalna skrb u pakete osnovne skrbi nacionalnih zdravstvenih sustava kako bi se postiglo univerzalno zdravstveno osiguranje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | napominje da je sigurnost opskrbe hranom usko povezana s pristupom vodi; stoga poziva Europsku komisiju da u svoje mjere za sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju uključi pravo na vodu i razvoj vodoopskrbne infrastrukture i infrastrukture za pročišćavanje voda; |
| --- | --- |

92.

| 93. | napominje da biološka raznolikost hrane i poljoprivrede jača otpornost na šokove i olakšava prilagodbu, održava stabilnost i podupire oporavak; podsjeća da je kapacitet agroekologije za uspostavu ravnoteže između gospodarske, ekološke i socijalne dimenzije održivosti široko prepoznat u ključnim izvješćima, konkretno Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) i Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES), kao i u Međunarodnoj procjeni poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj pod vodstvom Svjetske banke i FAO-a; naglašava važnost promicanja agroekologije, agrošumarstva, lokalne proizvodnje i održivih prehrambenih sustava kojima se naglasak stavlja na razvoj kratkih lanaca opskrbe kako u nacionalnim politikama tako i u međunarodnim forumima kako bi se osigurala sigurnost opskrbe hranom i ishrane za sve te kako bi se povećala održiva produktivnost poljoprivrednog sektora i njegova otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

93.

| 94. | potiče Komisiju da podrži partnerske zemlje u razvoju održivih poljoprivrednih praksi, uključujući agroekologiju, u cilju povećanja plodnosti tla, maksimiziranja biološke raznolikosti i poboljšanja učinkovitosti korištenja vode kao ključnih elemenata za bolju sigurnost opskrbe hranom; prima na znanje izazove koje predstavljaju klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti te njihove negativne učinke na sigurnost opskrbe hranom i prehrane, kao i potrebu za osiguravanjem potrebnih sredstava za prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihova učinka; |
| --- | --- |

94.

| 95. | napominje da postoje brojni agronomski i agroekološki pristupi koji mogu biti korisni za druge klime i situacije, kao što su miješanje usjeva, „polikulture”, agrošumarstvo, uključujući upotrebu leguminoznih stabala koja su posebno dobra za osiguravanje hlada i zaštitu drugih usjeva i životinja te privlačenje i/ili povećanje kruženja i/ili zadržavanja vode; |
| --- | --- |

95.

| 96. | napominje da uništavanje prašuma dovodi do nepovratnog gubitka biološke raznolikosti i ponora ugljika, kao i do gubitka domova te načina života autohtonih zajednica koje žive u šumama; podsjeća da šume znatno doprinose postizanju klimatskih ciljeva, zaštiti biološke raznolikosti te sprečavanju dezertifikacije i ekstremne erozije tla; smatra da je nastojanja za očuvanje prirode usredotočena, primjerice, na šume, divlju faunu i floru i morske i obalne ekosustave potrebno pojačati iskorištavanjem regulatornih okvira, dostatnih sredstava i znanstvenih podataka te da ih je potrebno popratiti mjerama za obnovu ekosustava i upravljanje ekosustavima; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva da se u obzir uzme veza između javnog zdravlja i biološke raznolikosti u skladu s pristupom „jedno zdravlje”; potiče EU i sve partnerske zemlje da priznaju i zaštite običajna prava autohtonih naroda na vlasništvo i kontrolu nad njihovim zemljištima i prirodnim resursima koja su utvrđena Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda i Konvencijom Međunarodne organizacije rada br. 169 te da poštuju načelo dobrovoljnog i informiranog prethodnog pristanka; |
| --- | --- |

97.

| 98. | podsjeća da su neodržive prakse intenziviranja poljoprivrede glavni uzroci degradacije biološke raznolikosti diljem svijeta, uključujući genetsku eroziju sorti usjeva i stoke; podsjeća da je cilj strategije „od polja do stola” do 2030. postupno smanjiti ukupnu upotrebu kemijskih i opasnih pesticida u poljoprivredi i rizike njihove upotrebe te promicati alternativne prakse; naglašava da su siromašne zemlje primatelji velikog udjela opasnih tvari; stoga pozdravlja Komisijinu namjeru da predloži ukidanje te prakse u okviru strategije EU-a za održivost u području kemikalija; ipak poziva Komisiju da potiče potragu za održivim i cjenovno pristupačnim alternativnim rješenjima za te pesticide kako bi se spriječile ozbiljne prijetnje sigurnosti opskrbe hranom u zemljama u razvoju, zbog kojih bi se pogoršala glad među najranjivijim stanovništvom; poziva na pružanje posebne potpore obrazovanju i osposobljavanju u području održivih pristupa zaštiti bilja i alternativa pesticidima te na minimiziranje izloženosti opasnim tvarima; |
| --- | --- |

98.

| 99. | osuđuje dvostruke standarde EU-a u pogledu pesticida, kojima se omogućuje da se iz EU-a izvoze opasne tvari koje su u Uniji zabranjene; ističe da, osim što šteti okolišu, korištenje nekih pesticida u intenzivnoj poljoprivredi u zemljama u razvoju utječe i na zdravlje radnika; poziva na educiranje i osposobljavanje u pogledu održive zaštite bilja te agroekoloških i organiskih praksi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | podsjeća da je u nedavnim izvješćima utvrđeno da prehrambeni sustavi doprinose i do trećini emisija stakleničkih plinova, do 80 % gubitka biološke raznolikosti i da troše do 70 % slatke vode; naglašava, međutim, da bi se održivi sustavi proizvodnje hrane trebali prepoznati kao ključno rješenje za te postojeće izazove te da je moguće prehranjivati rastuće svjetsko stanovništvo uz istodobnu zaštitu našeg planeta; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva EU da aktivno ispunjava obveze iz Godine djelovanja za prehranu 2021., posebno one koje proizlaze iz sastanka na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima i sastanka na vrhu o prehrani za rast te da ima središnju ulogu u suradnji s autohtonim zajednicama po tom pitanju u skladu sa svojom strategijom „od polja do stola”; pozdravlja odluku Europske komisije da bude važan partner u osam koalicija sa sastanka na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima; |
| --- | --- |

101.

| 102. | traži od Komisije i država članica da surađuju s Afričkom unijom kako bi se osigurala veća predanost i ulaganja u rješavanje aktualnih izazova povezanih s prehranom u toj regiji te kako bi se podržala Godina prehrane u organizaciji Afričke unije: „Jačanje otpornosti u području prehrane i sigurnosti opskrbe hranom na afričkom kontinentu: Jačanje poljoprivredno-prehrambenih sustava, zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite radi ubrzanja razvoja ljudskog, društvenog i gospodarskog kapitala”; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ističe da digitalne tehnologije te pametna i precizna poljoprivreda nude znatne mogućnosti za razvoj održivih poljoprivredno-prehrambenih sustava te poticanje pravednog i uključivog gospodarskog rasta u ruralnim područjima u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ističe potrebu za poboljšanjem sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u zemljama u razvoju zauzimanjem holističkog i održivog pristupa prehrambenim sustavima; poziva Komisiju da donese uključivu multilateralnu strategiju utemeljenu na pravima; poziva Europsku komisiju da osigura da se ulaganjima EU-a u poljoprivredu, gospodarski razvoj, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima, vodoopskrbu, sanitarne uvjete i higijenu, zdravstvo i druge sektore u potpunosti uzme u obzir prehrana uključivanjem mjerljivih ishoda u području prehrane u fazi planiranja; |
| --- | --- |

104.

| 105. | naglašava da EU mora zagovarati ljudska prava i pravo na odgovarajuću hranu kao središnje načelo i prioritet prehrambenih sustava i zajamčiti prava najmarginaliziranijih skupina na pristup hranjivoj hrani te prepoznaje važnost Deklaracije UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

105.

| 106. | podupire razvoj trgovinskih mogućnosti između EU-a i zemalja u razvoju, koje mogu potaknuti lokalnu poljoprivredu; podsjeća da su obiteljski poljoprivrednici i maloposjednici dokazali svoju sposobnost pružanja raznolikih proizvoda i održivog povećanja proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

106.

| 107. | naglašava da je potrebno prepoznati vodeću ulogu poljoprivrednika, organizacija proizvođača i njihovih predstavnika u svakoj strategiji za poboljšanje sigurnosti opskrbe hranom te ističe da je potrebno poticati osnivanje zadruga i skupina proizvođača u zemljama u razvoju kako bi se ojačao njihova kolektivna sposobnost učinkovitije organizacije, iskoristio bolji položaj u prehrambenim lancima, kao i dijeljenje dodane vrijednosti na izvozne proizvode; |
| --- | --- |

107.

| 108. | naglašava da bi liberalizacija trgovine mogla utjecati na krčenje šuma, klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti, kao i na proizvodnju hrane i pristup hrani; smatra da bi se trgovinska i ulagačka politika EU-a prema zemljama u razvoju trebala temeljiti na trgovinskoj politici koja pogoduje obrani šuma i biološke raznolikosti, razvoju lokalne poljoprivrede i lokalnih proizvođača i poljoprivrednika, promicanju potpune prehrambene neovisnosti i smanjenju fenomena jagme za zemljištem i krčenja šuma za potrebe izvoza poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

108.

| 109. | smatra da bi Unija i države članice trebale poticati razne inicijative „poštene trgovine” i integrirati ekološke i socijalne ciljeve na sveobuhvatan i cjelovit način u sve odredbe svih trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

109.

| 110. | podsjeća na to da je raznolikost sjemena ključna za izgradnju otpornosti poljoprivrede na klimatske promjene; podsjeća da se procjenjuje da sjeme proizvedeno na gospodarstvima čini više od 80 % ukupnih potreba poljoprivrednika za sjemenom u nekim afričkim zemljama; u skladu s time poziva EU da podrži sustave prava intelektualnog vlasništva u trgovinskim sporazumima kojima se jača razvoj vrsti sjemena koje su prilagođene lokalnim uvjetima i sjemena koje su sačuvali poljoprivrednici, ali da se suzdrži od utjecaja na reformu zakona o sjemenu, posebno u Africi, donošenjem odredaba Konvencije UPOV iz 1991. samo ako on nije u skladu s odredbama Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu (ITPGRFA); |
| --- | --- |

110.

| 111. | ističe da su proizvodi ribarstva i akvakulture neki od najzdravijih prehrambenih proizvoda i da imaju najmanje utjecaja na prirodni okoliš; ističe da oni mogu pridonijeti postizanju nekoliko ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 2, „Iskorjenjivanje gladi”; stoga poziva Komisiju da pri donošenju strategija za sigurnost opskrbe hranom uključi proizvode ribarstva i akvakulture, uključujući za zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | potiče EU da nastavi raditi na zaključivanju multilateralnih pregovora o subvencijama za ribarstvo u okviru Svjetske trgovinske organizacije, u okviru provedbe cilja održivog razvoja 14.6., kako bi se zabranili određeni oblici subvencija za ribarstvo kojima se doprinosi prekoračenju kapaciteta i prelovu, ukinule subvencije kojima se doprinosi nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu te da se suzdrži od uvođenja novih takvih subvencija, u potpunosti u skladu s ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu, Osmom programu djelovanja za okoliš i Pariškom sporazumu; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva na jačanje globalne dimenzije strategije za potporu pravu na odgovarajuću hranu i provedbu Deklaracije UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima kako bi se uvele mjere za poboljšanje radnih uvjeta radnika u poljoprivredi diljem svijeta i povećali prihodi malih poljoprivrednika koji su dio međunarodnog lanca opskrbe hranom, i kako bi se zajamčilo da se načelo opreznosti uključi u sve zahtjeve u pogledu sigurnosti hrane; nadalje, poziva EU da svoju trgovinsku politiku uskladi s ciljevima strategije „od polja do stola” i strategije o bioraznolikosti te s ciljem ugljične neutralnosti utvrđenim europskim zelenim planom; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ističe da je doprinos trećih zemalja koje su akteri na globalnoj sceni preduvjet za uspješno ispunjenje ciljeva održivosti; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ističe vrijednost hrane koja se mora shvatiti i kao mnogo više od puke robe, već kao pravo ljudi koje se mora ostvariti, a gospodarski, socijalni i ekološki učinak i vanjski učinci moraju se bolje procijeniti te prema potrebi ublažiti ili iskoristiti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva na pojačano djelovanje na međunarodnoj razini kako bi se osiguralo da je sigurnost opskrbe hranom u središtu donošenja političkih odluka kako bi se izbjegla nestašica hrane i zajamčila sigurnost prehrane u najugroženijim zemljama; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva na daljnje napore kako bi se osigurala dosljednost politika EU-a s načelom usklađenosti politika radi održivog razvoja; poziva na to da se osigura da europski izvoz ne šteti razvoju lokalne proizvodnje i lokalnih tržišta; ističe da sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini ne bi trebali remetiti lokalnu poljoprivredu, štetiti malim proizvođačima ili pogoršati ovisnost o uvozu hrane; poziva na pružanje potpore lokalnoj proizvodnji i potrošnji, čime bi se otvorila radna mjesta u lokalnim zajednicama, osigurale poštene cijene, jamčila zaštita zdravlja i sigurnosti radnika te smanjile ovisnost zemalja o uvozu i njihova osjetljivost na fluktuacije cijena na međunarodnim tržištima; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ističe potrebu za jasnim smjernicama o tome kako postići usklađenost politika radi razvoja na razini EU-a, uz istodobno rješavanje pitanja potencijalno proturječnih ciljeva javnih politika; potiče EU da osigura dosljednost europskih poljoprivrednih i trgovinskih politika kako bi se podržala sigurnost opskrbe hranom i neovisnost u opskrbi hranom te zaštitila lokalna i regionalna tržišta; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(2)  SL L 163, 2.7.1996., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_HR.html

(5)  SL C 289, 9.8.2016., str. 71.

(6)  SL C 86, 6.3.2018., str. 10.

(7)  SL C 215, 19.6.2018., str. 10

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0099.

(9)  SL C 25, 30.1.2008., str. 1

(10)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  Radionica koju su sponzorirali IPBES i IPCC, Bioraznolikost i klimatske promjene, izvješće s radionice.

(12)  Stanje u području sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, izvješće iz 2021.

(13)  Globalno izvješće o krizama povezanima s hranom za 2021., ažurirano u rujnu.

(14)  Dobrovoljne smjernice za potporu postupnom ostvarivanju prava na primjerenu hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom.

(15)  Stanje u području sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, izvješće iz 2021. https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  Stanje u području sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu, izvješće iz 2021.

(17)  UNICEF, zajedničke procjene malnutricije djece Svjetske zdravstvene organizacije i Svjetske banke, Levels and trends in child malnutrition (Razine i trendovi kod malnutricije djece), 2021.

(18)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020 (Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.), https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  Globalno izvješće o krizama povezanima s hranom za 2021.

(20)  Neovisnost u opskrbi hranom koju je međunarodni pokret La Via Campesina definirao kao „pravo naroda na zdravu i kulturno prikladnu hranu proizvedenu ekološki prihvatljivim i održivim metodama te njihovo pravo da definiraju vlastite prehrambene i poljoprivredne sustave.” Sigurnost opskrbe hranom koju je definirao Odbor Ujedinjenih naroda za svjetsku sigurnost opskrbe hranom postoji „kada svi ljudi u svakom trenutku imaju fizički i ekonomski pristup dostatnoj, sigurnoj i hranjivoj hrani kako bi zadovoljili svoje prehrambene potrebe i preferencije u pogledu hrane za aktivan i zdrav život.”.

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot; and Ganoza, Lizette. 2018. Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet (Poljoprivredna biološka raznolikost na razini poljoprivrednog gospodarstva u peruanskim Andama povezana je s većom vjerojatnošću da će žene postići minimalnu raznolikost prehrane s potrebnim mikrohranjivima). Journal of Nutrition 148(10): 1625-1637.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

Akcijski plan EU-a za socijalnu ekonomiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o akcijskom planu EU-a za socijalnu ekonomiju (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljenu „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljenu „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (COM(2021)0778),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), koju su potpisali i ratificirali EU i sve njegove države članice, a posebno njezin članak 27. o radu i zapošljavanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), koju su potpisali i ratificirali EU i sve njegove države članice, a posebno njezin članak 27. o radu i zapošljavanju,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620) i Preporuku Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620) i Preporuku Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (2021/C 93/01),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva” (COM(2021)0500),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” (COM(2016)0733),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. naslovljenu „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. naslovljenu „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (COM(2011)0682),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. veljače 2004. o promicanju zadruga u Europi (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. veljače 2004. o promicanju zadruga u Europi (COM(2004)0018),

| — | uzimajući u obzir Program vještina za Europu od 1. srpnja 2020. za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program vještina za Europu od 1. srpnja 2020. za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (1) (Direktiva o javnoj nabavi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (1) (Direktiva o javnoj nabavi),

| — | uzimajući u obzir Socijalnu obvezu iz Porta, koju su potpisali portugalsko Predsjedništvo Vijeća, predsjednik Europskog parlamenta te predstavnici socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Socijalnu obvezu iz Porta, koju su potpisali portugalsko Predsjedništvo Vijeća, predsjednik Europskog parlamenta te predstavnici socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Porta od 8. svibnja 2021. koju je odobrilo Europsko vijeće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Porta od 8. svibnja 2021. koju je odobrilo Europsko vijeće,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o temi „Promicanje socijalne ekonomije kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o temi „Promicanje socijalne ekonomije kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Inovativni financijski instrumenti u okviru razvoja poduzeća s društvenim učinkom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Inovativni financijski instrumenti u okviru razvoja poduzeća s društvenim učinkom”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. naslovljeno „Uloga socijalne ekonomije u otvaranju radnih mjesta i provedbi europskog stupa socijalnih prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. naslovljeno „Uloga socijalne ekonomije u otvaranju radnih mjesta i provedbi europskog stupa socijalnih prava”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2016. naslovljeno „Vanjska dimenzija socijalne ekonomije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2016. naslovljeno „Vanjska dimenzija socijalne ekonomije”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. prosinca 2009. naslovljeno „Različiti oblici poduzeća” (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. prosinca 2009. naslovljeno „Različiti oblici poduzeća” (2009/C 318/05),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. naslovljeno „Akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. naslovljeno „Akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (CDR 5860/2020),

| — | uzimajući u obzir sažetak politike Europske komisije i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2022. naslovljeno „Optimalno iskorištavanje doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak politike Europske komisije i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2022. naslovljeno „Optimalno iskorištavanje doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu”,

| — | uzimajući u obzir Smjernice za lokalne vlasti o politikama socijalne i solidarne ekonomije koje je 2021. objavio Istraživački institut Ujedinjenih naroda za društveni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za lokalne vlasti o politikama socijalne i solidarne ekonomije koje je 2021. objavio Istraživački institut Ujedinjenih naroda za društveni razvoj,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 4. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 4. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. s preporukama Komisiji o statutu za europska prekogranična udruženja i neprofitne organizacije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. s preporukama Komisiji o statutu za europska prekogranična udruženja i neprofitne organizacije (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2018. o ulozi financijskog sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2018. o ulozi financijskog sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2020. o snižavanju stopa beskućništva u EU-u (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2020. o snižavanju stopa beskućništva u EU-u (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. s preporukama Komisiji o Statutu za socijalna i solidarna poduzeća (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. s preporukama Komisiji o Statutu za socijalna i solidarna poduzeća (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o Prijedlogu uredbe Vijeća o statutu europske zaklade (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o Prijedlogu uredbe Vijeća o statutu europske zaklade (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. s preporukama Komisiji o statutu europskog uzajamnog društva (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. s preporukama Komisiji o statutu europskog uzajamnog društva (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 1987. o neprofitnim udruženjima u Europskim zajednicama (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 1987. o neprofitnim udruženjima u Europskim zajednicama (16),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0192/2022),

| A. | budući da socijalna ekonomija obuhvaća različite vrste privatnih subjekata, neovisnih o javnim tijelima, kao što su zadruge, uzajamna društva, udruge (uključujući dobrotvorne organizacije), zaklade, socijalna poduzeća i drugi pravni oblici, koje sve karakteriziraju drugačija operativna i organizacijska načela i značajke, kao što je načelo da ljudi dolaze prije svega te da su socijalne i ekološke svrhe važnije od profita, kao i ponovno ulaganje većine dobiti/viška u održivost subjekta i opći interes pružanja robe i usluga njihovim članovima ili društvu u cjelini te demokratsko ili participativno upravljanje; |
| --- | --- |

A.

budući da socijalna ekonomija obuhvaća različite vrste privatnih subjekata, neovisnih o javnim tijelima, kao što su zadruge, uzajamna društva, udruge (uključujući dobrotvorne organizacije), zaklade, socijalna poduzeća i drugi pravni oblici, koje sve karakteriziraju drugačija operativna i organizacijska načela i značajke, kao što je načelo da ljudi dolaze prije svega te da su socijalne i ekološke svrhe važnije od profita, kao i ponovno ulaganje većine dobiti/viška u održivost subjekta i opći interes pružanja robe i usluga njihovim članovima ili društvu u cjelini te demokratsko ili participativno upravljanje;

| B. | budući da, iako postoji potreba za mehanizmima prikupljanja usporedivih podataka o sektoru socijalne ekonomije u zemljama EU-a, socijalna ekonomija obuhvaća 2,8 milijuna subjekata u Europskoj uniji i zapošljava otprilike 13,6 milijuna radnika (između 0,6 % i 9,9 % radne snage, ovisno o zemlji) prema SEAP-u; budući da se broj subjekata socijalne ekonomije i stopa zaposlenosti u tom sektoru u EU-u razlikuju s obzirom na definiciju subjekta socijalne ekonomije, procjene i nacionalne statistike; budući da više od trećine plaćenih poslova u sektoru socijalne ekonomije pripada sektoru socijalnih usluga; budući da socijalna ekonomija pruža neiskorišteni potencijal otvaranja radnih mjesta te je važan alat za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva, među ostalim putem inicijativa za aktivno zapošljavanje uspostavljenih u nekoliko država članica, kao što su područja nulte dugotrajne nezaposlenosti; budući da bi Komisija trebala popisati i mapirati trenutačne inicijative radi boljeg razumijevanja njihova funkcioniranja i učinkovitosti te u cilju razmjene najboljih praksi s državama članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da, iako postoji potreba za mehanizmima prikupljanja usporedivih podataka o sektoru socijalne ekonomije u zemljama EU-a, socijalna ekonomija obuhvaća 2,8 milijuna subjekata u Europskoj uniji i zapošljava otprilike 13,6 milijuna radnika (između 0,6 % i 9,9 % radne snage, ovisno o zemlji) prema SEAP-u; budući da se broj subjekata socijalne ekonomije i stopa zaposlenosti u tom sektoru u EU-u razlikuju s obzirom na definiciju subjekta socijalne ekonomije, procjene i nacionalne statistike; budući da više od trećine plaćenih poslova u sektoru socijalne ekonomije pripada sektoru socijalnih usluga; budući da socijalna ekonomija pruža neiskorišteni potencijal otvaranja radnih mjesta te je važan alat za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva, među ostalim putem inicijativa za aktivno zapošljavanje uspostavljenih u nekoliko država članica, kao što su područja nulte dugotrajne nezaposlenosti; budući da bi Komisija trebala popisati i mapirati trenutačne inicijative radi boljeg razumijevanja njihova funkcioniranja i učinkovitosti te u cilju razmjene najboljih praksi s državama članicama;

| C. | budući da je načelo supsidijarnosti jedna od okosnica funkcioniranja Europske unije; budući da je socijalna ekonomija jedno od najboljih primjera njegove primjene; |
| --- | --- |

C.

budući da je načelo supsidijarnosti jedna od okosnica funkcioniranja Europske unije; budući da je socijalna ekonomija jedno od najboljih primjera njegove primjene;

| D. | budući da je socijalna ekonomija imala važnu ulogu u ublažavanju i rješavanju kratkoročnih i dugoročnih posljedica bolesti COVID-19 na socijalno tržište, društvo i gospodarstvo EU-a te je potaknula i doprinijela socijalnoj i gospodarskoj otpornosti zahvaljujući održivosti tog modela; |
| --- | --- |

D.

budući da je socijalna ekonomija imala važnu ulogu u ublažavanju i rješavanju kratkoročnih i dugoročnih posljedica bolesti COVID-19 na socijalno tržište, društvo i gospodarstvo EU-a te je potaknula i doprinijela socijalnoj i gospodarskoj otpornosti zahvaljujući održivosti tog modela;

| E. | budući da socijalna ekonomija pridonosi sustavima socijalne skrbi koji dobro funkcioniraju te ima koristi od njih; budući da su, međutim, državna i javna tijela ta koja imaju krajnju odgovornost za osiguravanje univerzalnog, cjenovno pristupačnog i jednakog pristupa građana visokom standardu javnih usluga i blagostanja; budući da organizacije socijalne ekonomije imaju komplementarnu ulogu, koju bi trebale i dalje obavljati, ali nisu zamjena za pružanje usluga najviše razine koje provode državna ili regionalna javna tijela; |
| --- | --- |

E.

budući da socijalna ekonomija pridonosi sustavima socijalne skrbi koji dobro funkcioniraju te ima koristi od njih; budući da su, međutim, državna i javna tijela ta koja imaju krajnju odgovornost za osiguravanje univerzalnog, cjenovno pristupačnog i jednakog pristupa građana visokom standardu javnih usluga i blagostanja; budući da organizacije socijalne ekonomije imaju komplementarnu ulogu, koju bi trebale i dalje obavljati, ali nisu zamjena za pružanje usluga najviše razine koje provode državna ili regionalna javna tijela;

| F. | budući da su subjekti socijalne ekonomije pokazali veliku otpornost i inovacije u suočavanju s teškim okolnostima, ali su se suočili s poteškoćama tijekom pandemije bolesti COVID-19, kao što su pad aktivnosti, ograničene novčane rezerve ili potreba za premještanje poslovnih aktivnosti na internet; |
| --- | --- |

F.

budući da su subjekti socijalne ekonomije pokazali veliku otpornost i inovacije u suočavanju s teškim okolnostima, ali su se suočili s poteškoćama tijekom pandemije bolesti COVID-19, kao što su pad aktivnosti, ograničene novčane rezerve ili potreba za premještanje poslovnih aktivnosti na internet;

| G. | budući da su novi ekološki, gospodarski i socijalni izazovi, koji su postali još hitniji zbog pandemije, potaknuli dublje razmišljanje o ulozi socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

G.

budući da su novi ekološki, gospodarski i socijalni izazovi, koji su postali još hitniji zbog pandemije, potaknuli dublje razmišljanje o ulozi socijalne ekonomije;

| H. | budući da subjekti socijalne ekonomije imaju dugu, ali heterogenu povijest u većini država članica, od kojih je većina donijela posebne zakone u tom području; budući da su se subjekti socijalne ekonomije etablirali kao ključni društveni i gospodarski akteri koji mogu imati važnu ulogu na tržištu; budući da se još uvijek suočavaju sa znatnim preprekama koje ometaju njihov gospodarski i ukupni društveni učinak; budući da države članice trebaju usvojiti posebno zakonodavstvo radi svladavanja tih prepreka i omogućavanja konsolidacije i razvoja socijalne ekonomije te kako bi osigurale da se subjekti socijalne ekonomije mogu učinkovito natjecati u svim gospodarskim sektorima; |
| --- | --- |

H.

budući da subjekti socijalne ekonomije imaju dugu, ali heterogenu povijest u većini država članica, od kojih je većina donijela posebne zakone u tom području; budući da su se subjekti socijalne ekonomije etablirali kao ključni društveni i gospodarski akteri koji mogu imati važnu ulogu na tržištu; budući da se još uvijek suočavaju sa znatnim preprekama koje ometaju njihov gospodarski i ukupni društveni učinak; budući da države članice trebaju usvojiti posebno zakonodavstvo radi svladavanja tih prepreka i omogućavanja konsolidacije i razvoja socijalne ekonomije te kako bi osigurale da se subjekti socijalne ekonomije mogu učinkovito natjecati u svim gospodarskim sektorima;

| I. | budući da organizacije socijalne ekonomije djeluju u ključnim sektorima, kao što su zdravstvo, dugotrajna skrb, socijalno i strukovno osposobljavanje te obrazovanje, kultura i promicanje kulturne baštine, napredne tehnologije, smještaj, slobodno vrijeme, kružno gospodarstvo, obnovljiva energija i gospodarenje otpadom; budući da su na temelju svojeg lokalnog ukorjenjivanja te socijalnog i integrirajućeg karaktera sastavni dio europskog socijalnog modela; |
| --- | --- |

I.

budući da organizacije socijalne ekonomije djeluju u ključnim sektorima, kao što su zdravstvo, dugotrajna skrb, socijalno i strukovno osposobljavanje te obrazovanje, kultura i promicanje kulturne baštine, napredne tehnologije, smještaj, slobodno vrijeme, kružno gospodarstvo, obnovljiva energija i gospodarenje otpadom; budući da su na temelju svojeg lokalnog ukorjenjivanja te socijalnog i integrirajućeg karaktera sastavni dio europskog socijalnog modela;

| J. | budući da je socijalna ekonomija ključna sastavnica socijalne tržišne ekonomije EU-a i pokretač provedbe europskog stupa socijalnih prava i njegovih ciljeva; budući da organizacije socijalne ekonomije imaju ulogu u ažuriranoj industrijskoj strategiji (17) jer postavljaju temelje za održivije i otpornije gospodarstvo EU-a koje nikoga ne ostavlja zakinutim; |
| --- | --- |

J.

budući da je socijalna ekonomija ključna sastavnica socijalne tržišne ekonomije EU-a i pokretač provedbe europskog stupa socijalnih prava i njegovih ciljeva; budući da organizacije socijalne ekonomije imaju ulogu u ažuriranoj industrijskoj strategiji (17) jer postavljaju temelje za održivije i otpornije gospodarstvo EU-a koje nikoga ne ostavlja zakinutim;

| K. | budući da digitalna tranzicija pruža mnoge mogućnosti za socijalnu ekonomiju; budući da akteri u socijalnoj ekonomiji trebaju osposobljavanje kako bi držali korak s brzim i konkurentnim digitalnim tržištima; |
| --- | --- |

K.

budući da digitalna tranzicija pruža mnoge mogućnosti za socijalnu ekonomiju; budući da akteri u socijalnoj ekonomiji trebaju osposobljavanje kako bi držali korak s brzim i konkurentnim digitalnim tržištima;

| L. | budući da su subjekti socijalne ekonomije tradicionalno imali važnu ulogu u integraciji i zapošljavanju radnika u nepovoljnom položaju te u pružanju usluga tim radnicima, posebno osobama s invaliditetom, među ostalim putem socijalnih poduzeća za radnu integraciju u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čime su poboljšali njihovo blagostanje i mentalno zdravlje; |
| --- | --- |

L.

budući da su subjekti socijalne ekonomije tradicionalno imali važnu ulogu u integraciji i zapošljavanju radnika u nepovoljnom položaju te u pružanju usluga tim radnicima, posebno osobama s invaliditetom, među ostalim putem socijalnih poduzeća za radnu integraciju u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čime su poboljšali njihovo blagostanje i mentalno zdravlje;

| M. | budući da se sektor socijalnih usluga, koji je dio socijalne ekonomije, suočava s izazovima kao što su niske plaće i nesigurni radni uvjeti, koje treba učinkovito rješavati; |
| --- | --- |

M.

budući da se sektor socijalnih usluga, koji je dio socijalne ekonomije, suočava s izazovima kao što su niske plaće i nesigurni radni uvjeti, koje treba učinkovito rješavati;

| N. | budući da zadruge mogu imati ulogu u demokratizaciji digitalnog rada, primjerice stvaranjem platformi rada u vlasništvu radnika; |
| --- | --- |

N.

budući da zadruge mogu imati ulogu u demokratizaciji digitalnog rada, primjerice stvaranjem platformi rada u vlasništvu radnika;

| O. | budući da više od 82,2 milijuna volontera ima aktivnu i temeljnu ulogu u socijalnoj ekonomiji (18); budući da je volontiranje važno za mlađu generaciju i za starije osobe, za koje u nekim slučajevima predstavlja važnu priliku za obavljanje aktivne uloge u društvu; |
| --- | --- |

O.

budući da više od 82,2 milijuna volontera ima aktivnu i temeljnu ulogu u socijalnoj ekonomiji (18); budući da je volontiranje važno za mlađu generaciju i za starije osobe, za koje u nekim slučajevima predstavlja važnu priliku za obavljanje aktivne uloge u društvu;

| P. | budući da je trenutačna situacija izazvana ratom u Ukrajini pokazala važnost lokalnih zajednica i solidarnosti u Europskoj uniji i zemljama koje graniče s Ukrajinom; budući da općenito u tim zemljama socijalna ekonomija nije dobro razvijena; budući da je veća uključenost poduzeća socijalne ekonomije mogla predstavljati veliku prednost u koordiniranju potpore za izbjeglice iz Ukrajine; |
| --- | --- |

P.

budući da je trenutačna situacija izazvana ratom u Ukrajini pokazala važnost lokalnih zajednica i solidarnosti u Europskoj uniji i zemljama koje graniče s Ukrajinom; budući da općenito u tim zemljama socijalna ekonomija nije dobro razvijena; budući da je veća uključenost poduzeća socijalne ekonomije mogla predstavljati veliku prednost u koordiniranju potpore za izbjeglice iz Ukrajine;

| Q. | budući da socijalna ekonomija ima važnu ulogu u promicanju uključive zelene i digitalne tranzicije; |
| --- | --- |

Q.

budući da socijalna ekonomija ima važnu ulogu u promicanju uključive zelene i digitalne tranzicije;

| R. | budući da je Parlament u prethodnim rezolucijama naglasio važnost omogućavanja razvoja prekograničnih aktivnosti i pristupa unutarnjem tržištu uzajamnim društvima, udrugama i zakladama; |
| --- | --- |

R.

budući da je Parlament u prethodnim rezolucijama naglasio važnost omogućavanja razvoja prekograničnih aktivnosti i pristupa unutarnjem tržištu uzajamnim društvima, udrugama i zakladama;

| S. | budući da pravni i politički okvir kojim se na odgovarajući način štite i promiču radničke zadruge, skup mjera politike usmjerenih na olakšavanje prijenosa poduzeća na zaposlenike i visoka razina organizacije i konsolidacije radničkih zadruga u organizacijama/savezima pridonose uspješnim prijenosima poduzeća na zaposlenike; |
| --- | --- |

S.

budući da pravni i politički okvir kojim se na odgovarajući način štite i promiču radničke zadruge, skup mjera politike usmjerenih na olakšavanje prijenosa poduzeća na zaposlenike i visoka razina organizacije i konsolidacije radničkih zadruga u organizacijama/savezima pridonose uspješnim prijenosima poduzeća na zaposlenike;

| T. | budući da model socijalne ekonomije ima velik potencijal da bude dostupan najranjivijim zajednicama koje su u najnepovoljnijem položaju, kao što su Romi, pritom znatno poboljšavajući njihov pristup pravima, resursima i uslugama te njihovo stručno, društveno i građansko sudjelovanje; |
| --- | --- |

T.

budući da model socijalne ekonomije ima velik potencijal da bude dostupan najranjivijim zajednicama koje su u najnepovoljnijem položaju, kao što su Romi, pritom znatno poboljšavajući njihov pristup pravima, resursima i uslugama te njihovo stručno, društveno i građansko sudjelovanje;

| U. | budući da ulagači smatraju da su organizacije socijalne ekonomije visokorizične (19); |
| --- | --- |

U.

budući da ulagači smatraju da su organizacije socijalne ekonomije visokorizične (19);

| 1. | pozdravlja akcijski plan Komisije za socijalnu ekonomiju (SEAP), njegova vodeća načela kojima se definira socijalna ekonomija, politički poticaj koji pruža razvoju socijalne ekonomije i mnoštvo najavljenih mjera; napominje, međutim, da bi se određeni aspekti povezani sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima u socijalnoj ekonomiji mogli dodatno ojačati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe mnoštvo ciljeva socijalne ekonomije i važnu ulogu koju ona ima u poboljšavanju otpornosti ekonomije, osiguravanju pravednog prelaska, smanjenju nejednakosti, pružanju prilika za kvalitetno zapošljavanje ranjivim skupinama, promicanju neovisnog života, povećavanju osjećaja zajedništva, borbi protiv depopulacije i jačanju razvoja ruralnih područja, provedbi načela europskog stupa socijalnih prava i postizanju uzlazne socijalne konvergencije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče države članice da iskoriste programe sektora socijalne ekonomije kako bi provele načela europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da je kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19 dovela do izražaja ključnu ulogu organizacija socijalne ekonomije u pružanju pomoći građanima pri suočavanju s brojnim poteškoćama, čime se jamči socijalna kohezija, te je ukazala na njihovu relevantnost i otpornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da su intervencije EU-a i država za promicanje razvoja socijalne ekonomije posebno važne u trenutačnom kontekstu u kojem je, zbog posljedica gospodarske i socijalne krize uzrokovane COVID-om 19, potrebno iskoristiti puni potencijal socijalne ekonomije u svrhu gospodarskog oporavka, promicanja socijalnog poduzetništva i stvaranja kvalitetnih radnih mjesta; naglašava da subjekti socijalne ekonomije imaju ključnu ulogu u poboljšanju otpornosti ekonomije i društva nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je, unatoč tome što je socijalna ekonomija velik izvor gospodarskog rasta i novih radnih mjesta, potrebno učiniti više kako bi se promicao taj model, među ostalim načela solidarnosti, socijalne uključenosti i socijalnih ulaganja na kojima se model temelji; stoga potiče Komisiju i države članice, kao i regionalna i lokalna tijela, da pojačaju napore za dodatno promicanje socijalne ekonomije i uvrste dimenziju socijalne ekonomije u relevantne politike, programe i prakse, poput onih relevantnih za trenutačne tranzicije kao što su zelene i digitalne tranzicije na razini Unije, ali i na svjetskoj razini putem vanjskog djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče države članice da podrže aktere socijalne ekonomije u razvoju programa za socijalne inovacije kojima se poboljšava razvoj i pružanje socijalnih usluga te kojima se poboljšava dostupnost usluga najranjivijim osobama, među ostalim osobama s invaliditetom i starijim osobama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoje pozive (20) da se načelo „počnimo od malih” postavi kao vodeće načelo u izradi budućeg zakonodavstva i donošenju politika, bez oslabljivanja trenutačnih pravila, standarda i prava, kao što je zaštita okoliša i potrošača, kako bi se, s jedne strane, regulatornim okvirima pružala veća potpora mikro, malim i srednjim subjektima u njihovoj primjeni trenutačnih pravila i propisa, a s druge strane ojačao razvoj, održivost i rast socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi trebalo predložiti konkretne strategije i daljnje mjere za postizanje ciljeva SEAP-a, uzimajući u obzir nacionalno pravo i prakse; ističe da je potrebno dodatno razraditi međusobnu povezanost SEAP-a i drugih inicijativa EU-a, kao što su akcijski plan europskog stupa socijalnih prava, Europska strategija za osobe s invaliditetom ili Europska platforma za borbu protiv beskućništva; smatra da je potrebno utvrditi raspored za sve mjere uvrštene u SEAP, te za njihovo praćenje i evaluaciju, kako bi se relevantna tijela usmjerila u provedbu SEAP-a i osiguravanje usklađenosti politika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da, djelujući u općem interesu, subjekti socijalnog gospodarstva stvaraju radna mjesta, nude društveno inovativne usluge i robu, pospješuju socijalnu uključenost te promiču održivije i lokalno gospodarstvo; ističe da je, kada uloga socijalne ekonomije u stvaranju i održavanju radnih mjesta obuhvaća radnike i regije u nepovoljnom položaju, potrebna odgovarajuća potpora kako bi se tim subjektima dalo odgovarajuće priznanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog toga što je 11,6 % radnih mjesta u privatnom sektoru država članica neprijavljeno i ističe potrebu za mjerama politike u cilju borbe protiv neprijavljenog rada i učinkovite provedbe prava radnika; ističe doprinos organizacija socijalne ekonomije, a posebno zadruga, borbi protiv neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu za promicanjem mogućnosti izravnog javnog financiranja u obliku bespovratnih sredstava, npr. putem sredstava EU-a, te privatnih ulaganja u sektor socijalne ekonomije, posebno s obzirom na povećanu potražnju za uslugama koje su organizacije socijalne ekonomije pružale tijekom pandemije bolesti COVID-19 i koje pružaju u oporavku nakon pandemije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da, kako bi se postigao puni potencijal SEAP-a, Komisija i države članice moraju jamčiti da provedba SEAP-a nikoga ne zakine te da osigura puno partnerstvo svih dionika socijalne ekonomije, među ostalim pružatelja neprofitnih socijalnih usluga i civilnog društva na svim razinama, uključujući crkvene dobrotvorne organizacije, osiguravajući jasnoću i koordinaciju između svih aktera; |
| --- | --- |

13.

Stvaranje poticajnog okruženja za socijalnu ekonomiju

| 14. | podsjeća države članice da se Direktivom o javnoj nabavi javnim naručiteljima omogućuje da javnu nabavu koriste za ostvarivanje okolišnih i socijalnih ciljeva, a posebno da se njome omogućuju rezervirani postupci javne nabave za subjekte koji ispunjavaju kriterije kvalitete i čiji je glavni cilj uključivanje osoba s invaliditetom ili drugih skupina kojima prijeti socijalna isključenost u radnu snagu; poziva javna tijela da društveno i okolišno odgovornu javnu nabavu prepoznaju kao ulaganje u socioekonomsku strukturu s velikim potencijalom za kombiniranje socijalnih ciljeva i ciljeva konkurentnosti; ističe da uključivanje okolišnih i socijalnih zahtjeva u natječaje može biti ključno za razvoj sektora socijalne ekonomije; poziva Komisiju da dodatno promiče društveno odgovornu javnu nabavu i dobre prakse kako bi potaknula društveno odgovorne poslovne prakse i potiče države članice da nastoje da se sva javna sredstva isplaćena u obliku ugovora o javnoj nabavi uvjetuju njihovom usklađenošću s primjenjivim obvezama u području prava okoliša, socijalnog i radnog prava uspostavljenim u okviru prava Unije ili nacionalnog prava, kolektivnih ugovora ili međunarodnog prava okoliša, socijalnog i radnog prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče države članice da sustavno usvoje strategije usmjerene na razvoj društveno odgovorne javne nabave, čime bi se uspostavila veza među područjima javnih politika između pružanja usluga i proizvoda i njihova doprinosa socijalnim ciljevima; smatra da se prenošenje Direktive o javnoj nabavi mora povezati s inicijativama za povećanje znanja o odnosu između javne potrošnje i njezina doprinosa postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a te za izgradnju kapaciteta službenika za javnu nabavu i subjekata socijalne ekonomije; potiče službenike za javnu nabavu da prije izrade natječajne dokumentacije i prije stavljanja na tržište provedu savjetovanja kako bi bolje razumjeli što subjekti socijalne ekonomije mogu ponuditi i kako zadovoljavaju zahtjeve natječaja; poziva naručitelje da ne dodjeljuju ugovore isključivo na temelju najniže cijene, već na temelju najbolje vrijednosti, pritom primjenjujući kriterije kvalitete i razmišljanja o društvenom učinku; poziva države članice da povećaju transparentnost i spriječe korupciju u javnoj nabavi; ističe potrebu da relevantna tijela istraže suradnju i partnerstva u pristupu javnoj nabavi subjekata socijalne ekonomije, kao što je to slučaj u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da radničko dioničarstvo može biti moguće rješenje za sprječavanje gubitka radnih mjesta koji proizlazi iz restrukturiranja; pozdravlja trenutačne inicijative u državama članicama kojima se radnicima zainteresiranima za postupak otkupa poduzeća i zadrugama koje proizlaze iz radničkog dioničarstva pružaju strukture za potporu poduzećima, među ostalim pravno savjetovanje, financijska potpora, pomoć u pripremi poslovnih planova i pružanju podataka koje trebaju vanjski ulagači; potiče druge države članice da provedu slične inicijative i da tu temu uključe u preporuku Vijeća za 2023. kako bi se te inicijative dodatno poduprle na regionalnoj i nacionalnoj razini; ističe ulogu predstavnika radnika, među ostalim sindikata, u podupiranju saveza zadruga koji pomažu u radničkom dioničarstvu i povezivanju s njima kako bi se povećali njihovi izgledi za uspjeh; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava potrebu da Komisija nastavi blisko surađivati s državama članicama kako bi se utvrdili alati i rješenja za uklanjanje prepreka i ubrzanje pravnih postupaka za prijenos vlasništva poduzeća na zaposlenike putem radničkih zadruga ili drugih oblika subjekata socijalne ekonomije u vlasništvu radnika; poziva Komisiju da uspostavi platformu EU-a za razmjenu najboljih praksi između država članica, lokalnih i regionalnih tijela i mreža socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnost promicanja zadružnog modela i njegovih načela sudjelovanja radnika i demokracije; potiče države članice da stvore povoljno pravno okruženje za osnivanje i funkcioniranje zadruga, uključujući radničkih zadruga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe trenutačni rad EU-a na proširenju taksonomije za održivo financiranje na socijalne ciljeve; smatra da taksonomija EU-a treba biti relevantna iz socijalne perspektive, istodobno uzimajući u obzir situaciju mikropoduzeća i MSP-ova, jer ona može biti pokretač ulaganja u socijalnu ekonomiju ako je to ulaganje ispravno usklađeno s načelima i značajkama socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost jačanja poslovnog planiranja i vještina provedbe i evaluacije subjekata socijalne ekonomije te relevantne medijske pismenosti, vještina upravljanja, participativnog vodstva, cjeloživotnog učenja, otpornosti i vještina koje su potrebne za aktivne tranzicije, uključujući zelene i digitalne tranzicije, pružanjem potpore savezu za vještine u pogledu socijalne ekonomije i blizine; raduje se predstojećem „Paktu za vještine za socijalnu ekonomiju” za ulaganje u te vještine i poziva dionike socijalne ekonomije da se potpuno usklade s ciljevima europskog stupa socijalnih prava tako da osiguraju da najmanje 60 % njihovih zaposlenika svake godine do 2030. završe osposobljavanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da potakne ulaganje u društveni učinak i procijeni postojeće mjere za povećanje sudjelovanja građana u inicijativama za financiranje s društvenim učinkom u cilju povećanja financiranja subjekata socijalne ekonomije i njihove vidljivosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da u suradnji s dionicima socijalne ekonomije i članovima akademske zajednice pažljivo preispita izvedivost i praktičnost obveznica s društvenim učinkom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog toga što subjekti socijalne ekonomije nisu dovoljno zastupljeni u kurikulumima redovnog školskog obrazovanja i visokog obrazovanja (21); s obzirom na to, poziva predstavnička sektorska tijela i relevantna javna tijela da u partnerstvu s relevantnim dionicima preispitaju i ocijene kurikulume na svim razinama obrazovanja, od osnovnoškolskog do visokog obrazovanja, uključujući strukovno osposobljavanje i izobrazbu, te da iznesu preporuke o politikama; ističe potrebu za promicanjem socijalne ekonomije među mladima; traži od Komisije da osigura stalnu suradnju između Europskog centra kompetencija za socijalne inovacije i ustanova visokog obrazovanja u svim državama članicama u cilju razvoja zajedničkih projekata i podizanja razine svijesti o mogućnostima koje socijalna ekonomija pruža budućim mladim poduzetnicima i nedovoljno zastupljenim skupinama, kao što su osobe s invaliditetom, žene, starije osobe i socijalno osjetljive skupine ljudi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da su subjekti socijalne ekonomije već desetljećima predvodnici u provedbi kružnih poslovnih modela, posebno u aktivnostima ponovne upotrebe, popravaka i recikliranja, čime se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo i povećala usredotočenost na pozitivan društveni učinak (22), podržava inicijativu Komisije za jačanje kapaciteta socijalne ekonomije radi daljnjeg razvoja zelenijih usluga i proizvoda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava posebnu prirodu zadruga za energiju iz obnovljivih izvora u socijalnoj ekonomiji, u okviru energetskih zajednica, u energetskom sustavu jer promiču proizvodnju i potrošnju održive energije, jačaju vlasništvo zajednice i socijalne inovacije, pružaju široko rasprostranjene prednosti i mogu se upotrebljavati za osiguravanje sigurnosti opskrbe na udaljenim mjestima i određenim otocima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava temeljnu ulogu subjekata socijalne ekonomije, među ostalim uzajamnih subjekata, u sektoru skrbi i ističe važan potencijal rasta socijalne ekonomije u tom području, koja može odgovoriti na povećanu potražnju za uslugama skrbi i rješavati aktualne izazove kao što je demografsko starenje; poziva Komisiju i države članice da podrže sektor kvalitetne skrbi putem odgovarajućih politika i da osiguraju da se predstojećom revizijom državne pomoći omogući veća fleksibilnost za subjekte socijalne ekonomije koji pružaju socijalne usluge i usluge zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost pridavanja veće važnosti metodologijama i praksama za mjerenje društvenog učinka; poziva Komisiju da, uz potporu dionika europske socijalne ekonomije, pažljivo procijeni razvoj metodologija za mjerenje društvenog učinka, koje mogu odgovarati raznolikosti subjekata socijalne ekonomije i dodatno privući socijalna ulaganja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost socijalne ekonomije u promicanju rodne ravnopravnosti i pružanju prilika za zapošljavanje ženama, posebno onima u osjetljivim situacijama; naglašava da ona može biti ulazna točka kojom se omogućuje prelazak s neformalnog na formalno zapošljavanje; napominje da žene često čine više od 60 % radne snage u socijalnoj ekonomiji i da su zabilježene manje razlike u plaćama i vodstvu; poziva Komisiju i države članice da uklone sve prepreke za žene kako bi se postigla rodna ravnopravnost; poziva na jačanje rodne dimenzije u politikama i pristup sredstvima za žene uključene u subjekte socijalne ekonomije, s obzirom na veće poteškoće s kojima se žene suočavaju u pristupu financijskim sredstvima u odnosu na muškarce; traži od Komisije da utvrdi jasnu ulogu socijalne ekonomije u predstojećoj europskoj strategiji za skrb; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da uspostave nacionalna, transnacionalna i međuregionalna partnerstva za izgradnju kapaciteta i formalne sporazume s mrežama socijalne ekonomije i njihovim predstavničkim organizacijama; ističe da je potrebno osigurati uvjete za daljnji razvoj i profesionalizaciju subjekata socijalne ekonomije, što se može ostvariti putem pružanja savjetodavnih usluga kao što su prilagođeno mentorstvo i podučavanje, financiranje izgradnje kapaciteta, osposobljavanje i obrazovanje, prenošenje vještina i usavršavanje ili prekvalifikacija, usluge inkubiranja te pristup pravnom savjetovanju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe ključnu ulogu novih tehnologija i umjetne inteligencije koje, kada su dostupne svima, mogu omogućiti otvaranje radnih mjesta te razvoj i širenje socijalne ekonomije; naglašava važnost osiguravanja većeg pristupa programima osposobljavanja za digitalne vještine i napredne tehnologije, kako na razini Unije, tako i na nacionalnoj razini, poduzetnicima i zaposlenicima u socijalnoj ekonomiji, s posebnim naglaskom na ranjive radnike, i poziva Komisiju i države članice da istraže na koji način poduzeća, javni sektor i subjekti socijalne ekonomije mogu surađivati kako bi to postigli; napominje da bi digitalnu tranziciju u socijalnoj ekonomiji trebalo poticati, između ostaloga, putem oporezivanja, javne nabave i državne pomoći; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da je socijalna ekonomija način rješavanja urbanih izazova; poziva na to da se financiranje usmjeri na lokalnu razinu, uključujući urbana područja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja činjenicu da mnoge lokalne i regionalne vlasti već imaju ambiciozne strategije i akcijske planove za promicanje socijalne ekonomije; prepoznaje potrebu za izgradnjom kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini te za ispunjavanjem posebnih potreba prekograničnih organizacija socijalne ekonomije, posebno u ruralnim, otočnim i udaljenim područjima; poziva države članice da potiču razvoj regionalnih strategija za socijalnu ekonomiju u svim regijama i da dodjeljuju financijska sredstva u skladu s lokalno utvrđenim prioritetima; potiče Komisiju da objavi pregled raznolikosti trenutačnih pravnih oblika socijalne ekonomije u državama članicama kako bi se lokalne i regionalne vlasti mogle usmjeriti na njih tijekom izrade svojih strategija; |
| --- | --- |

32.

Iskorištavanje punog potencijala instrumenata EU-a za napredak socijalne ekonomije

| 33. | poziva države članice da osiguraju usmjereno financiranje subjekata socijalne ekonomije i da potpuno iskoriste trenutačna sredstva Unije za promicanje sektora socijalne ekonomije te da pojačaju napore za iskorištavanje sredstava koja su im stavljena na raspolaganje za socijalnu ekonomiju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da je poduzećima socijalne ekonomije potrebno olakšati pristup europskim sredstvima, među ostalim u kontekstu javnih/privatnih partnerstva, bez narušavanja njihove pravne prirode, i promicati njihovo aktivno sudjelovanje u definiranju europskog političkog programa rada, primjerice u kontekstu provedbe europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja prijedlog za pokretanje novog jedinstvenog pristupnika socijalne ekonomije EU-a u 2023.; ističe da ta inicijativa ima potencijal za podupiranje subjekata socijalne ekonomije u pružanju važnih informacija i smjernica o relevantnim sredstvima, politikama, mrežama i platformama te povezanim inicijativama Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje mogućnosti koje su dostupne u okviru programa InvestEU za potporu socijalnoj ekonomiji; potiče Komisiju i partnere u provedbi da osmisle financijske proizvode prilagođene potrebama poduzeća socijalne ekonomije u okviru sastavnice za socijalna ulaganja i vještine te da dodijele dostatna sredstva tim proizvodima s naglaskom na projekte koji se istodobno bave digitalnom transformacijom i zelenom tranzicijom; napominje da bi trebalo razviti pouzdane kriterije prihvatljivosti usmjerene na financijske posrednike koji posebno podupiru socijalnu ekonomiju te smatra da bi savjetodavne usluge trebale biti dostupne u okviru savjetodavnog centra InvestEU kako bi se maksimalno iskoristio potencijal tih financijskih posrednika da iskoriste program InvestEU; poziva Komisiju da osigura da drugi financijski proizvodi InvestEU-a, kao što su oni namijenjeni MSP-ovima, budu dostupni subjektima socijalne ekonomije, od kojih su većina mikro, mali i srednji subjekti, kako bi se omogućio razvoj portfelja projekata o ključnim temama i poboljšala dugoročna gospodarska održivost subjekata socijalne ekonomije te njihovo prihvaćanje inovativnih rješenja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | posebno ističe ključnu ulogu fondova kohezijske politike, uključujući Europski socijalni fond plus (ESF+) i Europski fond za regionalni razvoj te Kohezijski fond u financiranju projekata socijalne ekonomije; podsjeća na posebne ciljeve ESF-a plus za poboljšanje pristupa zaposlenju za sve tražitelje zaposlenja, posebno mlade, te promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije; podsjeća države članice da sredstva ESF-a plus mogu upotrebljavati tijela za javnu nabavu kako bi financirala „aktere koji olakšavaju socijalnu klauzulu”, tj. stručnjake zadužene za promicanje i podržavanje provedbe socijalnih klauzula na lokalnoj razini, i kako bi savjetovala javna tijela o specifikacijama natječaja koje su dostupne socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prepoznaje velik potencijal socijalne ekonomije za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i plaćenih stažiranja za mlade, što može ubrzati njihovu integraciju na tržište rada; potiče države članice da iskoriste sredstva dostupna u okviru pojačane Garancije za mlade kako bi promicale socijalnu ekonomiju među mlađom generacijom jer se njome može poboljšati njihova integracija na tržište rada; pozdravlja inicijativu Komisije za pokretanje akademije za politiku poduzetništva mladih 2022. u okviru fonda ESF+ kako bi poticala poduzetništvo mladih i poziva Komisiju da posveti posebnu pozornost socijalnom poduzetništvu i razvije ciljne inicijative za pružanje pomoći drugim nedovoljno zastupljenim poduzetnicima u socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podupire uspostavljanje nacionalnih centara kompetencija za socijalne inovacije namijenjenih socijalnim poduzetnicima i Europskog centra kompetencija za socijalne inovacije; međutim, podsjeća Komisiju i države članice da sve organizacije socijalne ekonomije, među ostalim pružatelji neprofitnih socijalnih usluga i socijalni poduzetnici, primjenjuju socijalne inovacije; poziva države članice da se suoče s konkretnim izazovima sektora za pružanje neprofitnih socijalnih usluga kako bi taj sektor mogao nastaviti s inovacijama, istodobno zadržavajući bespovratna sredstva i subvencije u okviru ESF-a plus ili projekta Erasmus+; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja upotrebu ciljanih sredstava EU-a za projekte usmjerene na razvoj i omogućavanje prijenosa poduzeća na njihove zaposlenike, a time i kontinuitet poslovanja, među ostalim preuzimanjem od radničke zadruge (23); |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice na promicanje pristupa subjekata socijalne ekonomije sredstvima iz instrumenta NextGenerationEU u kontekstu svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, posebno za promicanje kvalitetnog zapošljavanja, socijalne uključenosti i digitalne i zelene tranzicije koja je uključiva za sve; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da pri sljedećoj reviziji Uredbe o općem skupnom izuzeću proširi područje primjene te uredbe i na odgovarajući način uzme u obzir posebne potrebe subjekata socijalne ekonomije u pogledu pristupa financiranju i razvoja tržišta; poziva Komisiju da bolje uključi socijalne aspekte u područje državne pomoći, kao što je promicanje zapošljavanja radnika u nepovoljnom položaju, uključujući osobe s invaliditetom, posebno u kontekstu oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, da nakon savjetovanja s relevantnim dionicima istraži različite mogućnosti utemeljene na dokazima, da podrži razvoj subjekata socijalne ekonomije i pruži smjernice te pojasni nacionalnim tijelima pravnu osnovu koja će se upotrebljavati za podržavanje subjekata socijalne ekonomije putem državne pomoći; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja planove Komisije da razmotri pokretanje namjenskih mehanizama za zajedničko ulaganje u suradnji sa zakladama i filantropskim organizacijama u pogledu ciljnih pitanja kao što je beskućništvo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče nacionalna, regionalna i lokalna tijela da bolje iskoriste potencijal trenutačnih pravila o posebnim odredbama za usluge od općeg gospodarskog interesa radi pristupa potpori javnih financija u okviru propisa EU-a o državnoj pomoći, među ostalim potpunim iskorištavanjem mogućnosti prepoznavanja da subjekti socijalne ekonomije provode gospodarsku aktivnost kao uslugu od općeg gospodarskog interesa ako je relevantno; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja ideju pokretanja nove inicijative u okviru Programa jedinstvenog tržišta radi podupiranja uspostavljanja partnerstva između subjekata socijalne ekonomije i tradicionalnih poduzeća, što će omogućiti tržište na kojem se kupuje na društveno osviješten način koje može ojačati socijalnu ekonomiju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da bi postojeće oznake i certifikati za subjekte socijalne ekonomije mogli poslužiti kao nadahnuće državama članicama; pozdravlja obvezu u okviru SEAP-a da se pokrene studija o nacionalnim sustavima označavanja i certifikacije u području socijalne ekonomije u cilju povećanja vidljivosti socijalne ekonomije i omogućavanja jedinstvenog tržišta koje dobro funkcionira te da se, na temelju rezultata, istraži mogućnost pripremanja terena za standardiziraniji sustav na razini Unije; ističe da bi se ta studija trebala nadovezati na prethodne rezultate i da bi u nju trebalo uključiti dionike socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | preporučuje proširenje područja primjene mreže europskih regija socijalne ekonomije kako bi se ojačala nova regionalna i lokalna partnerstva, posebno radi poticanja digitalne i zelene tranzicije na državnim područjima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče Komisiju da u suradnji s državama članicama pronađe učinkovite alate za podupiranje i zaštitu organizacija prostora za građansko djelovanje, a posebno subjekata socijalne ekonomije, u državama članicama; naglašava da program Građanstvo, jednakost, prava i vrijednosti, koji je, među ostalim, usmjeren na neprofitne organizacije, s proračunom od 1,55 milijardi EUR, daje značajan doprinos kada je riječ o izazovima s kojima se suočava civilno društvo u EU-u; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje da je za financiranje neprofitnih organizacija često potrebno sufinanciranje i da zahtjev da imaju prevelik udio vlastitih sredstava može biti ograničavajući; stoga naglašava da bi trebalo evaluirati udio vlastitih sredstava potrebnih za sufinanciranje te da je potrebno uzeti u obzir različite resurse koji mogu biti monetarizirani, kao što su vrijeme volontiranja ili doprinosi u naravi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | izražava zadovoljstvo time što je Komisija pokrenula istraživanje s komparativnom analizom pravnih sustava i okruženja u pogledu udruga u EU-u; traži od Komisije da na temelju članka 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese Prijedlog uredbe o uspostavi statuta europskog udruženja na temelju preporuka iz Rezolucije Parlamenta od 17. veljače 2022. s preporukama Komisiji o statutu za europska prekogranična udruženja i neprofitne organizacije te iz dijela I. njezina Priloga; |
| --- | --- |

50.

Prema djelotvornoj provedbi SEAP-a

| 51. | čvrsto pozdravlja prijedlog preporuke Vijeća o okvirnim uvjetima socijalne ekonomije koji će biti odobren 2023.; naglašava da bi ta preporuka trebala sadržavati zajedničku definiciju socijalne ekonomije na razini Unije na temelju njezinih glavnih načela i značajki predstavljenih u SEAP-u te da se i u preporuci i u definiciji treba uzeti u obzir raznolikost subjekata socijalne ekonomije u državama članicama; ističe da ta preporuka mora imati primarni cilj jačanja pravnih i političkih okvira za socijalnu ekonomiju, posebno u državama članicama u kojima je ekosustav socijalne ekonomije slabije razvijen; smatra da bi u toj preporuci trebalo jasno istaknuti instrumente potpore koje EU stavlja na raspolaganje i pružiti smjernice o posebnim politikama, kao što su odgovarajući pravni okviri za različite vrste subjekata socijalne ekonomije, javna nabava, državna pomoć, zapošljavanje, socijalne i zdravstvene politike, oporezivanje, obrazovanje, vještine i osposobljavanje te važnost povezivanja aktualnih tranzicija s programom socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe važnost sudjelovanja radnika i demokratskog upravljanja, što su načela prepoznata u SEAP-u, u postizanju ciljeva socijalne ekonomije; naglašava da svi radnici u socijalnoj ekonomiji moraju imati dostojanstvene radne uvjete i uvjete zapošljavanja te perspektive napredovanja u karijeri, idealno temeljene na kolektivnim ugovorima; u tom kontekstu ističe da subjekti socijalne ekonomije moraju poštovati prava sindikata, socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje; poziva Komisiju da osigura da sva financijska potpora EU-a pružena subjektima socijalne ekonomije bude uvjetovana njihovom usklađenošću s primjenjivim radnim uvjetima i uvjetima zapošljavanja i/ili obvezama zaposlenika koje su utvrđene zakonom i/ili koje proizlaze iz kolektivnih ugovora; naglašava da su subjekti socijalne ekonomije u dobrom položaju da promiču socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje jer se njihov model temelji na sudjelovanju radnika; stoga naglašava potrebu za dodatnim razvojem socijalnog dijaloga, na nacionalnoj i europskoj razini, i kolektivnog pregovaranja u socijalnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da promiču socijalnu ekonomiju na međunarodnoj razini i da povećaju vidljivost tog sektora u vanjskoj dimenziji politika Unije, između ostaloga, prepoznavanjem i uključivanjem njegove posebne prirode u buduće sporazume o pridruživanju te pružanjem informacija i osposobljavanjem osoblja delegacije EU-a u pogledu socijalne ekonomije, ali i procjenom na koji način takvo djelovanje može pridonijeti razvoju socijalne ekonomije u trećim zemljama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | žali zbog toga što prethodni pozivi Parlamenta upućeni Komisiji da podnese prijedloge kojima bi se uzajamnim društvima, udrugama i zakladama omogućilo djelovanje na europskoj i prekograničnoj razini nisu doveli do zakonodavnih promjena, čime se doveo u pitanje europski socijalni model i omeo dovršetak jedinstvenog tržišta; ponavlja poziv Parlamenta da se uvedu zajednički minimalni standardi za neprofitne organizacije diljem EU-a i donese statut za europska udruženja te poziva Komisiju da javno objasni razloge zašto nije odgovorila na pozive Parlamenta; predlaže, s obzirom na priliku koju pruža SEAP, kao i aktivnosti Nadzornog odbora Luksemburške deklaracije, koji čini većina država članica, da se istraži mogućnost pojačane suradnje kao alata za prevladavanje spomenutog zastoja koji traje desetljećima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da puni potencijal sektora socijalne ekonomije za rješavanje socioekonomskih izazova zahtijeva da javna tijela i subjekti socijalne ekonomije jasno utvrde socijalne prioritete; ističe da projekti socijalne ekonomije često zahtijevaju uspostavu bliskog partnerstva s javnim subjektima; stoga poziva Komisiju i države članice da u okviru makroekonomskog upravljanja koji se pruža na razini EU-a razviju novu strategiju socijalnog ulaganja u kojoj su jasno utvrđeni socijalni prioriteti, u skladu s europskim stupom socijalnih prava, i koja može pružiti okvir za suradnju između javnih tijela i subjekata socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da iskoristi izvješća po zemljama i preporuke za pojedine zemlje u procesu semestra i poziva Komisiju da joj inicijative budu ambicioznije i usklađenije, te da, ako je to moguće, predloži pravne mjere; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da prati slijede li države članice obveze socijalne ekonomije u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja najavu da će se provesti nova studija za prikupljanje kvalitativnih i kvantitativnih informacija o socijalnoj ekonomiji u svim državama članicama; poziva da se u toj studiji obuhvate različite vrste subjekata socijalne ekonomije i prikupe razvrstani podaci i radnicima; napominje da su potrebni detaljni, standardizirani, usporedivi i pouzdani podaci o opsegu i učinku socijalne ekonomije kako bi se olakšalo donošenje političkih odluka utemeljenih na dokazima, potaknuo razvoj socijalne ekonomije otporne na budućnost i kako bi se doprinijelo gospodarskim i socijalnim ciljevima EU-a; poziva Komisiju da, u okviru tog djelovanja, ažurira studiju o uzajamnim društvima u Uniji iz 2012. kako bi utvrdila mogućnosti i prepreke za njihov razvoj, posebice u području zdravstvene skrbi i osiguranja; poziva Komisiju i nacionalna tijela za statistiku da surađuju s Eurostatom na prikupljanju standardiziranih podataka i da ih redovito ažuriraju i analiziraju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja rad Komisije na tranzicijskom putu za socijalnu ekonomiju i industrijske ekosustave u blizini; napominje, međutim, da su potrebne dodatne informacije kako bi se razumjelo na koji će se način slagati s drugim regionalnim i lokalnim inicijativama te kako bi se osigurala učinkovita provedba na terenu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice da imenuju koordinatore socijalne ekonomije i da uspostave lokalne kontaktne točke za socijalnu ekonomiju kako bi se olakšao pristup potpori i financiranju, uključujući financiranje EU-a, te podigla razina osviještenosti o njima; poziva Komisiju da uspostavi jedinstvenu internetsku platformu EU-a za razmjenu najboljih praksi između država članica, lokalnih i regionalnih tijela i mreža socijalne ekonomije; ističe da tom platformom treba upravljati u suradnji s europskim mrežama socijalne ekonomije i Stručnom skupinom Komisije za socijalnu ekonomiju i socijalna poduzeća (GECES); smatra da je potrebno osigurati blisku suradnju između nacionalnih koordinatora, lokalnih kontaktnih točaka, internetske platforme EU-a i pristupnika socijalne ekonomije EU-a kako bi se maksimalno iskoristila razmjena znanja i sinergije te vidljivost prilika za aktere socijalne ekonomije i izbjeglo moguće udvostručavanje rada; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da dodatno surađuje s GECES-om i osnuje radnu skupinu za provedbu SEAP-a, uključujući GECES i nacionalne koordinatore zadužene za praćenje i redovito izvješćivanje Parlamenta, Vijeća i relevantnih dionika, među ostalim socijalnih partnera, te da podijeli informacije o njegovu sastavu i vremenskom okviru za djelovanje; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(2)  SL C 116, 31.3.2021., str. 162.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0044.

(4)  SL C 117, 11.3.2022., str. 53.

(5)  SL C 99, 1.3.2022., str. 122.

(6)  SL C 465, 17.11.2021., str. 110.

(7)  SL C 345, 16.10.2020., str. 2.

(8)  SL C 425, 20.10.2021., str. 2.

(9)  SL C 118, 8.4.2020., str. 145.

(10)  SL C 316, 22.9.2017., str. 224.

(11)  SL C 75, 26.2.2016., str. 34.

(12)  SL C 75, 26.2.2016., str. 11.

(13)  SL C 36, 29.1.2016., str. 111.

(14)  SL C 419, 16.12.2015., str. 42.

(15)  SL C 76 E, 25.3.2010., str. 16.

(16)  SL C 99, 13.4.1987., str. 205.

(17)  OECD / Europska unija, Sažetak politike o optimalnom iskorištavanju doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu, 2022.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Europska komisija, Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Knjiga recepata za socijalno financiranje: praktičan vodič za osmišljavanje i provedbu inicijativa za razvoj instrumenata i tržišta socijalnog financiranja), Ured za publikacije, 2017.

(20)  U, između ostaloga, svojoj Rezoluciji od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (SL C 445, 29.10.2021., str. 2.) i Rezoluciji od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (SL C 81, 18.2.2022., str. 74.).

(21)  Eurofound, Promjene na tržištu rada. Zadruge i socijalna poduzeća: rad i zapošljavanje u odabranim zemljama, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2019.

(22)  OECD / Europska komisija, „Sažetak politike o optimalnom iskorištavanju doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu”, dokumenti OECD-a o lokalnom gospodarskom razvoju i razvoju zapošljavanja (LEED), br. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23)  Npr. Inovativni modeli prijenosa poduzeća za MSP-ove u regiji Baltičkog mora koji se financiraju kroz program Interreg, upotreba sredstava iz Europskog socijalnog fonda i Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), pilot-projekti koje podržava Europski parlament, „Prijenos na zadruge” i „Čuvanje radnih mjesta”.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Intersekcijska diskriminacija u Europskoj uniji: socioekonomski položaj žena afričkog, bliskoistočnog, latinskoameričkog i azijskog podrijetla

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o intersekcijskoj diskriminaciji u Europskoj uniji: socioekonomski položaj žena afričkog, bliskoistočnog, latinskoameričkog i azijskog podrijetla (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 8., članak 153. stavak 1. i članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8., članak 153. stavak 1. i članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 5, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 5,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. te ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. te ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir članak 26. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966. te članak 2. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966. te članak 2. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP III): ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u vanjskom djelovanju EU-a za razdoblje 2021. – 2025.” (JOIN(2020)0017) i popratni zajednički radni dokument službi naslovljen „Ciljevi i pokazatelji za uspostavu okvira provedbe Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost (GAP III) (2021. – 2025.)” (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP III): ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u vanjskom djelovanju EU-a za razdoblje 2021. – 2025.” (JOIN(2020)0017) i popratni zajednički radni dokument službi naslovljen „Ciljevi i pokazatelji za uspostavu okvira provedbe Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost (GAP III) (2021. – 2025.)” (SWD(2020)0284),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. listopada 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.(COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. listopada 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.(COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) („Direktiva o rasnoj jednakosti”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) („Direktiva o rasnoj jednakosti”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2) („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2) („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”),

| — | uzimajući u obzir Forum generacijske ravnopravnosti, održan u Ciudad de Méxicu od 29. do 31. ožujka 2021. i u Parizu od 30. lipnja do 2. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Forum generacijske ravnopravnosti, održan u Ciudad de Méxicu od 29. do 31. ožujka 2021. i u Parizu od 30. lipnja do 2. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2022. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o provedbi nacionalnih strategija integracije Roma: borba protiv negativnih stavova prema osobama romskog podrijetla u Europi (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o provedbi nacionalnih strategija integracije Roma: borba protiv negativnih stavova prema osobama romskog podrijetla u Europi (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. ožujka 2019. o temeljnim pravima osoba afričkog podrijetla u Europi (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. ožujka 2019. o temeljnim pravima osoba afričkog podrijetla u Europi (7),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) naslovljeno „Intersekcijske nejednakosti: indeks rodne ravnopravnosti 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) naslovljeno „Intersekcijske nejednakosti: indeks rodne ravnopravnosti 2019.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Euro-centralnoazijske lezbijske* zajednice (EL*C) od 29. lipnja 2021. naslovljeno „Otpornost kao način života: lezbijski životi u pandemiji bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Euro-centralnoazijske lezbijske* zajednice (EL*C) od 29. lipnja 2021. naslovljeno „Otpornost kao način života: lezbijski životi u pandemiji bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir izvješće EL*C-a od 1. listopada 2021. naslovljeno „Lezbofobija: intersekcijski oblik nasilja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EL*C-a od 1. listopada 2021. naslovljeno „Lezbofobija: intersekcijski oblik nasilja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od 14. svibnja 2020. naslovljeno „A long way to go for LGBTI equality” („Dug put do ravnopravnosti LGBTI osoba”) (Drugo istraživanje FRA-e o LGBTI osobama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od 14. svibnja 2020. naslovljeno „A long way to go for LGBTI equality” („Dug put do ravnopravnosti LGBTI osoba”) (Drugo istraživanje FRA-e o LGBTI osobama),

| — | uzimajući u obzir izvješće EL*C-a od 7. veljače 2022. naslovljeno „A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians” („Progutati gorku pilulu: nedostaci i diskriminacija u pristupu zdravstvenoj skrbi za lezbijke”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EL*C-a od 7. veljače 2022. naslovljeno „A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians” („Progutati gorku pilulu: nedostaci i diskriminacija u pristupu zdravstvenoj skrbi za lezbijke”),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže protiv rasizma (ENAR) od 14. rujna 2020. naslovljeno „Intersekcijska diskriminacija u Europi: relevantnost, izazovi i daljnji koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže protiv rasizma (ENAR) od 14. rujna 2020. naslovljeno „Intersekcijska diskriminacija u Europi: relevantnost, izazovi i daljnji koraci”,

| — | uzimajući u obzir Komisijine „Smjernice za prikupljanje i upotrebu podataka o jednakosti na temelju rasnog ili etničkog podrijetla” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijine „Smjernice za prikupljanje i upotrebu podataka o jednakosti na temelju rasnog ili etničkog podrijetla” (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost naslovljeno „Prikupljanje i upotreba podataka o pritužbama u tijelima za ravnopravnost” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost naslovljeno „Prikupljanje i upotreba podataka o pritužbama u tijelima za ravnopravnost” (9),

| — | uzimajući u obzir Europski priručnik o podacima o jednakosti (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski priručnik o podacima o jednakosti (10),

| — | uzimajući u obzir zajednička vodeća načela Komisije za nacionalne akcijske planove za suzbijanje rasizma i rasne diskriminacije iz ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednička vodeća načela Komisije za nacionalne akcijske planove za suzbijanje rasizma i rasne diskriminacije iz ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz sjene ENAR-a naslovljeno „Rasizam i diskriminacija u zapošljavanju u Europi 2013. – 2017.” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz sjene ENAR-a naslovljeno „Rasizam i diskriminacija u zapošljavanju u Europi 2013. – 2017.” (11),

| — | uzimajući u obzir UN-ovo Međunarodno desetljeće osoba afričkog podrijetla (2015. – 2024.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovo Međunarodno desetljeće osoba afričkog podrijetla (2015. – 2024.),

| — | uzimajući u obzir izvješće FRA-e od 4. travnja 2019. naslovljeno „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States” („Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji – Romkinje u devet država članica EU-a”) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće FRA-e od 4. travnja 2019. naslovljeno „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States” („Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji – Romkinje u devet država članica EU-a”) (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće FRA-e od 15. studenoga 2019. naslovljeno „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU” („Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji – Biti crnac u EU-u”) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće FRA-e od 15. studenoga 2019. naslovljeno „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU” („Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji – Biti crnac u EU-u”) (13),

| — | uzimajući u obzir informativni članak Centra za intersekcijsko pravosuđe iz travnja 2020. naslovljen „Intersectionality at a Glance in Europe” („Kratki prikaz intersekcionalnosti u Europi”) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni članak Centra za intersekcijsko pravosuđe iz travnja 2020. naslovljen „Intersectionality at a Glance in Europe” („Kratki prikaz intersekcionalnosti u Europi”) (14),

| — | uzimajući u obzir paket resursa organizacije UN Women i Partnerstva UN-a za prava osoba s invaliditetom objavljen 2021., naslovljen „Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind” („Resursi i skup alata u području intersekcionalnosti: primjena intersekcijskog pristupa kako nitko ne bi bio zapostavljen”) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket resursa organizacije UN Women i Partnerstva UN-a za prava osoba s invaliditetom objavljen 2021., naslovljen „Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind” („Resursi i skup alata u području intersekcionalnosti: primjena intersekcijskog pristupa kako nitko ne bi bio zapostavljen”) (15),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0190/2022),

| A. | budući da se mnoge žene suočavaju s intersekcijskim nejednakostima i diskriminacijom u EU-u; budući da se intersekcijska diskriminacija odnosi na situaciju u kojoj je nekoliko osnova za diskriminaciju u neodvojivoj međusobnoj interakciji, na primjer interakcija spola s drugim osnovama diskriminacije kao što su, među ostalim, rasa, boja kože, etnička pripadnost ili socioekonomski status, dob, seksualna orijentacija, rodni identitet i izražavanje, spolna obilježja, genetska obilježja, vjera ili uvjerenje, državljanstvo, boravišni status, migrantsko podrijetlo ili invaliditet, iz čega proizlaze posebni oblici diskriminacije; |
| --- | --- |

A.

budući da se mnoge žene suočavaju s intersekcijskim nejednakostima i diskriminacijom u EU-u; budući da se intersekcijska diskriminacija odnosi na situaciju u kojoj je nekoliko osnova za diskriminaciju u neodvojivoj međusobnoj interakciji, na primjer interakcija spola s drugim osnovama diskriminacije kao što su, među ostalim, rasa, boja kože, etnička pripadnost ili socioekonomski status, dob, seksualna orijentacija, rodni identitet i izražavanje, spolna obilježja, genetska obilježja, vjera ili uvjerenje, državljanstvo, boravišni status, migrantsko podrijetlo ili invaliditet, iz čega proizlaze posebni oblici diskriminacije;

| B. | budući da se intersekcijska diskriminacija razlikuje od višestruke diskriminacije kod koje se svaka vrsta diskriminacije može dokazati i zasebno rješavati; budući da su u slučaju intersekcijske diskriminacije razlozi za diskriminaciju isprepleteni, što tvori jedinstvenu vrstu diskriminacije; budući da intersekcionalnost pruža perspektivu koja uzima u obzir preklapajuće osnove diskriminacije, pri čemu se ni jednoj osnovi ne daje prednost; budući da intersekcijski pristup uzima u obzir višedimenzionalnost ljudskih iskustava i identitetâ te podrazumijeva pristup odozdo prema gore; budući da intersekcijski pristup u analizi i politikama iziskuje da drugačije razmišljamo o identitetu, ravnopravnosti i neravnoteži moći; |
| --- | --- |

B.

budući da se intersekcijska diskriminacija razlikuje od višestruke diskriminacije kod koje se svaka vrsta diskriminacije može dokazati i zasebno rješavati; budući da su u slučaju intersekcijske diskriminacije razlozi za diskriminaciju isprepleteni, što tvori jedinstvenu vrstu diskriminacije; budući da intersekcionalnost pruža perspektivu koja uzima u obzir preklapajuće osnove diskriminacije, pri čemu se ni jednoj osnovi ne daje prednost; budući da intersekcijski pristup uzima u obzir višedimenzionalnost ljudskih iskustava i identitetâ te podrazumijeva pristup odozdo prema gore; budući da intersekcijski pristup u analizi i politikama iziskuje da drugačije razmišljamo o identitetu, ravnopravnosti i neravnoteži moći;

| C. | budući da se primjenom intersekcijske analize omogućuje uklanjanje i razumijevanje društvenih nejednakosti, isključenosti i diskriminacije u sveobuhvatnom, sustavnom i strukturnom smislu, pritom nadilazeći pristup usmjeren na samo jednu vrstu diskriminacije; budući da politike EU-a dosad nisu imale intersekcijski pristup; budući da su bile usmjerene samo na pojedinačne dimenzije diskriminacije, čime se umanjuje značaj njezine institucionalne, strukturne i povijesne dimenzije; |
| --- | --- |

C.

budući da se primjenom intersekcijske analize omogućuje uklanjanje i razumijevanje društvenih nejednakosti, isključenosti i diskriminacije u sveobuhvatnom, sustavnom i strukturnom smislu, pritom nadilazeći pristup usmjeren na samo jednu vrstu diskriminacije; budući da politike EU-a dosad nisu imale intersekcijski pristup; budući da su bile usmjerene samo na pojedinačne dimenzije diskriminacije, čime se umanjuje značaj njezine institucionalne, strukturne i povijesne dimenzije;

| D. | budući da se često previđa znatan negativan učinak rasizma i definiranja ljudi njihovom rasom na postizanje jednakosti u Europi; budući da se intersekcijske politike ne mogu provesti bez usmjeravanja na osobe definirane rasom na sjecištima diskriminacije; |
| --- | --- |

D.

budući da se često previđa znatan negativan učinak rasizma i definiranja ljudi njihovom rasom na postizanje jednakosti u Europi; budući da se intersekcijske politike ne mogu provesti bez usmjeravanja na osobe definirane rasom na sjecištima diskriminacije;

| E. | budući da se rodna ravnopravnost ne može postići ako nisu iskorijenjene sve namjerne i nenamjerne višestruke vrste diskriminacije u njihovim pojedinačnim, strukturnim, institucionalnim i povijesnim oblicima; budući da primjena intersekcijskog pristupa ima za cilj ispitati sjecišta rasizma/kolonijalizma, gospodarske nejednakosti i patrijarhata; budući da tradicionalni zakoni za suzbijanje diskriminacije nisu učinkoviti u borbi protiv svih oblika diskriminacije i njihovih složenih negativnih učinaka na pogođene žene i da neke države članice u svojem nacionalnom zakonodavstvu nisu izričito obuhvatile višestruku diskriminaciju i višedimenzionalnu diskriminaciju (16); |
| --- | --- |

E.

budući da se rodna ravnopravnost ne može postići ako nisu iskorijenjene sve namjerne i nenamjerne višestruke vrste diskriminacije u njihovim pojedinačnim, strukturnim, institucionalnim i povijesnim oblicima; budući da primjena intersekcijskog pristupa ima za cilj ispitati sjecišta rasizma/kolonijalizma, gospodarske nejednakosti i patrijarhata; budući da tradicionalni zakoni za suzbijanje diskriminacije nisu učinkoviti u borbi protiv svih oblika diskriminacije i njihovih složenih negativnih učinaka na pogođene žene i da neke države članice u svojem nacionalnom zakonodavstvu nisu izričito obuhvatile višestruku diskriminaciju i višedimenzionalnu diskriminaciju (16);

| F. | budući da žene nisu homogena kategorija i da je razumijevanje njihove raznolikosti ključno kako se ne bi i dalje događalo da donošenje politika izravno ili neizravno diskriminira i/ili čini određene skupine žena nevidljivima, na primjer žene afričkog, bliskoistočnog, lationoameričkog, romskog i azijskog podrijetla koje su u nepovoljnom socioekonomskom položaju; budući da su žene češće žrtve višestrukih i intersekcijskih oblika diskriminacije, osobito žene s invaliditetom, migrantice i pripadnice etničkih manjina, crnkinje, žene koje nisu bjelkinje, Romkinje, starije žene, slabije obrazovane žene, žene sa zdravstvenim problemima te pripadnice zajednice LGBTI+; |
| --- | --- |

F.

budući da žene nisu homogena kategorija i da je razumijevanje njihove raznolikosti ključno kako se ne bi i dalje događalo da donošenje politika izravno ili neizravno diskriminira i/ili čini određene skupine žena nevidljivima, na primjer žene afričkog, bliskoistočnog, lationoameričkog, romskog i azijskog podrijetla koje su u nepovoljnom socioekonomskom položaju; budući da su žene češće žrtve višestrukih i intersekcijskih oblika diskriminacije, osobito žene s invaliditetom, migrantice i pripadnice etničkih manjina, crnkinje, žene koje nisu bjelkinje, Romkinje, starije žene, slabije obrazovane žene, žene sa zdravstvenim problemima te pripadnice zajednice LGBTI+;

| G. | budući da je ključni izazov u operacionalizaciji intersekcionalnosti i rješavanju problema intersekcijskih oblika diskriminacije nepostojanje podataka o intersekcijskoj jednakosti; budući da manjak relevantnih podataka dovodi do ozbiljnih nedostataka i sprečava EU i države članice da aktivno prate situaciju nejednakosti i suzbiju intersekcijsku diskriminaciju te analiziraju njezin opseg u Europi, uključujući situaciju manjinskih i marginaliziranih skupina; budući da neke države članice ne prikupljaju takve podatke, zbog čega se neke skupine ljudi ne uzimaju u obzir pri oblikovanju politika; budući da bi se prikupljanje takvih podataka, osobito o rasi, etničkoj pripadnosti i invaliditetu, trebalo provoditi na dobrovoljnoj osnovi i anonimno, u skladu sa standardima zaštite podataka i Istanbulskom konvencijom; |
| --- | --- |

G.

budući da je ključni izazov u operacionalizaciji intersekcionalnosti i rješavanju problema intersekcijskih oblika diskriminacije nepostojanje podataka o intersekcijskoj jednakosti; budući da manjak relevantnih podataka dovodi do ozbiljnih nedostataka i sprečava EU i države članice da aktivno prate situaciju nejednakosti i suzbiju intersekcijsku diskriminaciju te analiziraju njezin opseg u Europi, uključujući situaciju manjinskih i marginaliziranih skupina; budući da neke države članice ne prikupljaju takve podatke, zbog čega se neke skupine ljudi ne uzimaju u obzir pri oblikovanju politika; budući da bi se prikupljanje takvih podataka, osobito o rasi, etničkoj pripadnosti i invaliditetu, trebalo provoditi na dobrovoljnoj osnovi i anonimno, u skladu sa standardima zaštite podataka i Istanbulskom konvencijom;

| H. | budući da provedba intersekcijske politike podrazumijeva provedbu temeljitih procjena učinka politika i zakonodavstva, uklanjanje mjera koje su štetne za marginalizirane skupine na sjecištima diskriminacije te osiguravanje smislenog sudjelovanja najrazličitijih osoba pogođenih nejednakostima u osmišljavanju, donošenju i provedbi politika i mjera; |
| --- | --- |

H.

budući da provedba intersekcijske politike podrazumijeva provedbu temeljitih procjena učinka politika i zakonodavstva, uklanjanje mjera koje su štetne za marginalizirane skupine na sjecištima diskriminacije te osiguravanje smislenog sudjelovanja najrazličitijih osoba pogođenih nejednakostima u osmišljavanju, donošenju i provedbi politika i mjera;

| I. | budući da se žene izložene intersekcijskim oblicima diskriminacije suočavaju s višestrukim preprekama u pristupu formalnom tržištu rada, zbog čega su izložene diskriminaciji, siromaštvu, ekonomskom iskorištavanju i rodno uvjetovanom nasilju, uključujući seksualno uznemiravanje i zlostavljanje; budući da je u cijelom EU-u 91 % crnih žena prekvalificirano za svoj posao, u usporedbi s 48 % bijelih žena, i da se neprekidno susreću s diskriminacijom i mikroagresijama, što dovodi do većih stopa izgaranja na poslu; budući da priznavanje diploma stečenih u inozemstvu i dalje može predstavljati znatan izazov; |
| --- | --- |

I.

budući da se žene izložene intersekcijskim oblicima diskriminacije suočavaju s višestrukim preprekama u pristupu formalnom tržištu rada, zbog čega su izložene diskriminaciji, siromaštvu, ekonomskom iskorištavanju i rodno uvjetovanom nasilju, uključujući seksualno uznemiravanje i zlostavljanje; budući da je u cijelom EU-u 91 % crnih žena prekvalificirano za svoj posao, u usporedbi s 48 % bijelih žena, i da se neprekidno susreću s diskriminacijom i mikroagresijama, što dovodi do većih stopa izgaranja na poslu; budući da priznavanje diploma stečenih u inozemstvu i dalje može predstavljati znatan izazov;

| J. | budući da su gotovo tri četvrtine (72 %) svih žrtava trgovanja ljudima u EU-u i 92 % žrtava trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja žene i djevojčice; budući da su žene u nesigurnom položaju koje su suočene s lošim uvjetima stanovanja, socijalnom isključenošću i diskriminacijom još ranjivije; |
| --- | --- |

J.

budući da su gotovo tri četvrtine (72 %) svih žrtava trgovanja ljudima u EU-u i 92 % žrtava trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja žene i djevojčice; budući da su žene u nesigurnom položaju koje su suočene s lošim uvjetima stanovanja, socijalnom isključenošću i diskriminacijom još ranjivije;

| K. | budući da su žene u području zapošljavanja i dalje prekomjerno zastupljene u nesigurnim i slabo plaćenim sektorima, što može dovesti do toga da se suočavaju s diskriminacijom, seksualnim uznemiravanjem i zlostavljanjem; budući da su prepreke pristupanju tržištu rada i ostanku na njemu često pogoršane zbog presijecanja roda s dodatnim čimbenicima, na primjer rasnim ili etničkim podrijetlom, vjerom ili uvjerenjima, invaliditetom, dobi ili seksualnom orijentacijom, te imaju znatne štetne gospodarske i socijalne posljedice za države članice; budući da se kao rezultat tih prepreka žene koje se definira njihovom rasom pretežno bave zanimanjima s većim rizikom od profesionalnih bolesti; |
| --- | --- |

K.

budući da su žene u području zapošljavanja i dalje prekomjerno zastupljene u nesigurnim i slabo plaćenim sektorima, što može dovesti do toga da se suočavaju s diskriminacijom, seksualnim uznemiravanjem i zlostavljanjem; budući da su prepreke pristupanju tržištu rada i ostanku na njemu često pogoršane zbog presijecanja roda s dodatnim čimbenicima, na primjer rasnim ili etničkim podrijetlom, vjerom ili uvjerenjima, invaliditetom, dobi ili seksualnom orijentacijom, te imaju znatne štetne gospodarske i socijalne posljedice za države članice; budući da se kao rezultat tih prepreka žene koje se definira njihovom rasom pretežno bave zanimanjima s većim rizikom od profesionalnih bolesti;

| L. | budući da su migrantice žrtve rasizma i ksenofobije diljem EU-a; budući da to pridonosi siromaštvu i socijalnoj isključenosti, a time otežava pristup resursima i osnovnim socijalnim uslugama, kao što su zdravstvena skrb, stanovanje, socijalna zaštita, te pristup tržištu rada, obrazovanju, osposobljavanju i napredovanju na poslu; budući da gotovo svaka treća žena rođena izvan EU-a radi na nesigurnim radnim mjestima u EU-u i da je 18 % migrantica izloženo riziku od siromaštva; |
| --- | --- |

L.

budući da su migrantice žrtve rasizma i ksenofobije diljem EU-a; budući da to pridonosi siromaštvu i socijalnoj isključenosti, a time otežava pristup resursima i osnovnim socijalnim uslugama, kao što su zdravstvena skrb, stanovanje, socijalna zaštita, te pristup tržištu rada, obrazovanju, osposobljavanju i napredovanju na poslu; budući da gotovo svaka treća žena rođena izvan EU-a radi na nesigurnim radnim mjestima u EU-u i da je 18 % migrantica izloženo riziku od siromaštva;

| M. | budući da žene iz najmarginaliziranijih skupina obavljaju većinu najniže plaćenih poslova u sektoru usluga skrbi i obavljaju najteže, neizravne poslove skrbi ili kućanske poslove te su često suočene s rodnom segregacijom, rasizmom, lošim radnim uvjetima i plaćom te nasiljem i uznemiravanjem na radnom mjestu (17); budući da je na primjeru nesigurne situacije s kojom se suočavaju migranti koji rade u kućanstvu, pri čemu su to većinom žene koje se definira njihovom rasom, a osobito mladi radnici, vidljiva intersekcionalnost rase, roda, socioekonomskog statusa i državljanstva; budući da su u većini država EU-a radne dozvole za dugotrajni boravak često dostupne samo za visokokvalificirane i dobro plaćene poslove, a radnici sa srednjim i niskim kvalifikacijama izloženi su iskorištavanju i nesigurnim ugovorima u podcijenjenim sektorima; |
| --- | --- |

M.

budući da žene iz najmarginaliziranijih skupina obavljaju većinu najniže plaćenih poslova u sektoru usluga skrbi i obavljaju najteže, neizravne poslove skrbi ili kućanske poslove te su često suočene s rodnom segregacijom, rasizmom, lošim radnim uvjetima i plaćom te nasiljem i uznemiravanjem na radnom mjestu (17); budući da je na primjeru nesigurne situacije s kojom se suočavaju migranti koji rade u kućanstvu, pri čemu su to većinom žene koje se definira njihovom rasom, a osobito mladi radnici, vidljiva intersekcionalnost rase, roda, socioekonomskog statusa i državljanstva; budući da su u većini država EU-a radne dozvole za dugotrajni boravak često dostupne samo za visokokvalificirane i dobro plaćene poslove, a radnici sa srednjim i niskim kvalifikacijama izloženi su iskorištavanju i nesigurnim ugovorima u podcijenjenim sektorima;

| N. | budući da je samo 20 % žena s invaliditetom zaposleno na puno radno vrijeme u EU-u i ima znatno manje prihode (18); budući da se procjenjuje da je 22 % njih izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da se žene s invaliditetom suočavaju sa znatnim preprekama u obrazovanju, pri čemu samo 13 % žena s invaliditetom u EU-u ima sveučilišnu diplomu u usporedbi s 29 % žena bez invaliditeta; |
| --- | --- |

N.

budući da je samo 20 % žena s invaliditetom zaposleno na puno radno vrijeme u EU-u i ima znatno manje prihode (18); budući da se procjenjuje da je 22 % njih izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da se žene s invaliditetom suočavaju sa znatnim preprekama u obrazovanju, pri čemu samo 13 % žena s invaliditetom u EU-u ima sveučilišnu diplomu u usporedbi s 29 % žena bez invaliditeta;

| O. | budući da su ispitanici u Drugom istraživanju FRA-e o LGBTI osobama u nekoliko navrata istaknuli dodatne osnove za diskriminaciju, pri čemu se 40 % suočava s dodatnom diskriminacijom zbog pripadnosti etničkoj manjini ili imigrantskog podrijetla, 15 % zbog boje kože, 36 % zbog invaliditeta i 28 % zbog vjere; budući da su afrofobija, islamofobija, antiromizam i antisemitizam rašireni oblici rasizma u EU-u i često se potiču populističkim i desničarskim diskursima; |
| --- | --- |

O.

budući da su ispitanici u Drugom istraživanju FRA-e o LGBTI osobama u nekoliko navrata istaknuli dodatne osnove za diskriminaciju, pri čemu se 40 % suočava s dodatnom diskriminacijom zbog pripadnosti etničkoj manjini ili imigrantskog podrijetla, 15 % zbog boje kože, 36 % zbog invaliditeta i 28 % zbog vjere; budući da su afrofobija, islamofobija, antiromizam i antisemitizam rašireni oblici rasizma u EU-u i često se potiču populističkim i desničarskim diskursima;

| P. | budući da se lezbofobija mora shvatiti kao nasilje na sjecištu homofobije i mizoginije, što predstavlja vrstu nasilja s vlastitim korijenima, obrascima, načinima djelovanja i posljedicama tog višedimenzionalnog iskustva; budući da je svaka šesta lezbijka ili biseksualna žena (16 %) prijavila slučajeve diskriminacije u pristupu zdravstvenoj skrbi ili socijalnim uslugama; |
| --- | --- |

P.

budući da se lezbofobija mora shvatiti kao nasilje na sjecištu homofobije i mizoginije, što predstavlja vrstu nasilja s vlastitim korijenima, obrascima, načinima djelovanja i posljedicama tog višedimenzionalnog iskustva; budući da je svaka šesta lezbijka ili biseksualna žena (16 %) prijavila slučajeve diskriminacije u pristupu zdravstvenoj skrbi ili socijalnim uslugama;

| Q. | budući da se visoka stopa nezaposlenosti među Romkinjama ne može objasniti jednim čimbenikom, kao što je diskriminacija na temelju etničke pripadnosti, roda ili socioekonomskog položaja, jer se te osnove uzajamno osnažuju; budući da je samo 16 % Romkinja zaposleno u usporedbi s 34 % Roma; budući da nemaju ni odgovarajući pristup obrazovanju i više od četvrtine (28 %) Romkinja, u usporedbi sa 6 % Roma, obavlja neplaćene kućanske poslove, uključujući skrb o djeci i rodbini, što otežava prekidanje ciklusa siromaštva; |
| --- | --- |

Q.

budući da se visoka stopa nezaposlenosti među Romkinjama ne može objasniti jednim čimbenikom, kao što je diskriminacija na temelju etničke pripadnosti, roda ili socioekonomskog položaja, jer se te osnove uzajamno osnažuju; budući da je samo 16 % Romkinja zaposleno u usporedbi s 34 % Roma; budući da nemaju ni odgovarajući pristup obrazovanju i više od četvrtine (28 %) Romkinja, u usporedbi sa 6 % Roma, obavlja neplaćene kućanske poslove, uključujući skrb o djeci i rodbini, što otežava prekidanje ciklusa siromaštva;

| R. | budući da je raširenost diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla i dalje dosljedno visoka, kako tijekom vremena tako i među različitim skupinama stanovništva u različitim državama članicama; budući da podaci iz istraživanja FRA-e pokazuju da se osobe manjinskog rasnog, etničkog ili migrantskog podrijetla (uključujući Rome, muslimane, Židove i osobe afričkog podrijetla) redovito suočavaju s visokim razinama diskriminacije na temelju njihova etničkog ili rasnog podrijetla, kao i njihove vjere ili uvjerenja u različitim područjima života; budući da su islamofobija i antisemitizam stalno prisutni oblici mržnje i diskriminacije; budući da 71 % Židova barem povremeno izbjegava nošenje ili izlaganje predmeta koji otkrivaju da su Židovi; budući da je više od jedne trećine (39 %) svih muslimanki koje nose vjerska obilježja u javnosti iskusilo neprimjereno zurenje ili uvredljive geste; |
| --- | --- |

R.

budući da je raširenost diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla i dalje dosljedno visoka, kako tijekom vremena tako i među različitim skupinama stanovništva u različitim državama članicama; budući da podaci iz istraživanja FRA-e pokazuju da se osobe manjinskog rasnog, etničkog ili migrantskog podrijetla (uključujući Rome, muslimane, Židove i osobe afričkog podrijetla) redovito suočavaju s visokim razinama diskriminacije na temelju njihova etničkog ili rasnog podrijetla, kao i njihove vjere ili uvjerenja u različitim područjima života; budući da su islamofobija i antisemitizam stalno prisutni oblici mržnje i diskriminacije; budući da 71 % Židova barem povremeno izbjegava nošenje ili izlaganje predmeta koji otkrivaju da su Židovi; budući da je više od jedne trećine (39 %) svih muslimanki koje nose vjerska obilježja u javnosti iskusilo neprimjereno zurenje ili uvredljive geste;

| S. | budući da visoka razina predrasuda i politike koje iz toga proizlaze u pogledu isticanja vjerskih obilježja i odjeće, dodatno potiču nejednako postupanje i umnožavaju prepreke povezane s tim, što osobito pogađa muslimanke u pristupu tržištu rada i stanovanju te ih se isključuje iz javnog prostora i bilo kojeg oblika smislenog sudjelovanja u društvenim procesima i odlukama, čime ih se zadržava u nesigurnoj socioekonomskoj situaciji; |
| --- | --- |

S.

budući da visoka razina predrasuda i politike koje iz toga proizlaze u pogledu isticanja vjerskih obilježja i odjeće, dodatno potiču nejednako postupanje i umnožavaju prepreke povezane s tim, što osobito pogađa muslimanke u pristupu tržištu rada i stanovanju te ih se isključuje iz javnog prostora i bilo kojeg oblika smislenog sudjelovanja u društvenim procesima i odlukama, čime ih se zadržava u nesigurnoj socioekonomskoj situaciji;

| T. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće strukturne rodne nejednakosti, osobito za djevojčice i žene iz marginaliziranih skupina, i budući da se broj prijava nasilja u obitelji zbog mjera ograničenja kretanja brzo povećao; budući da je pandemija imala nerazmjeran učinak na stabilnost radnih mjesta svih žena, ali osobito crnkinja i drugih žena koje nisu bjelkinje te pripadnica etničkih manjina te budući da gospodarski oporavak i oporavak radnih mjesta posebno zaostaju za crnkinje u usporedbi s bjelkinjama; |
| --- | --- |

T.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće strukturne rodne nejednakosti, osobito za djevojčice i žene iz marginaliziranih skupina, i budući da se broj prijava nasilja u obitelji zbog mjera ograničenja kretanja brzo povećao; budući da je pandemija imala nerazmjeran učinak na stabilnost radnih mjesta svih žena, ali osobito crnkinja i drugih žena koje nisu bjelkinje te pripadnica etničkih manjina te budući da gospodarski oporavak i oporavak radnih mjesta posebno zaostaju za crnkinje u usporedbi s bjelkinjama;

| U. | budući da su žene koje se definira njihovom rasom, žene u nepovoljnom socioekonomskom položaju, žene s invaliditetom, migrantice i LGBTIQ+ osobe suočene s dodatnim preprekama i nasiljem pri pristupu zdravstvenoj skrbi i zdravstvenim informacijama, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, zbog diskriminirajućih zakona i politika, stigmatizacije i stereotipa; budući da je vjerojatnije da će se te žene suočiti s ginekološkim i porodničarskim nasiljem tijekom trudnoće i poroda te budući da nedostatak sveobuhvatnog obrazovanja i nedostupnost metoda kontracepcije nerazmjerno utječu na njih; budući da osposobljavanje zdravstvenih djelatnika u tom pogledu može biti korisno jer pridonosi jamčenju temeljnog prava na pristup zdravstvenim uslugama, što bi trebalo uključivati i pristup visokokvalitetnim i posebnim ustanovama za mentalno zdravlje; |
| --- | --- |

U.

budući da su žene koje se definira njihovom rasom, žene u nepovoljnom socioekonomskom položaju, žene s invaliditetom, migrantice i LGBTIQ+ osobe suočene s dodatnim preprekama i nasiljem pri pristupu zdravstvenoj skrbi i zdravstvenim informacijama, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, zbog diskriminirajućih zakona i politika, stigmatizacije i stereotipa; budući da je vjerojatnije da će se te žene suočiti s ginekološkim i porodničarskim nasiljem tijekom trudnoće i poroda te budući da nedostatak sveobuhvatnog obrazovanja i nedostupnost metoda kontracepcije nerazmjerno utječu na njih; budući da osposobljavanje zdravstvenih djelatnika u tom pogledu može biti korisno jer pridonosi jamčenju temeljnog prava na pristup zdravstvenim uslugama, što bi trebalo uključivati i pristup visokokvalitetnim i posebnim ustanovama za mentalno zdravlje;

| V. | budući da je vjerojatnije da će medicinski radnici odbaciti simptome žena koje se definira njihovom rasom jer se medicinsko obrazovanje u mnogim državama članicama ne bavi bolestima i simptomima koji pogađaju žene afričkog, bliskoistočnog, latinoameričkog i azijskog podrijetla; budući da je u nekim europskim zemljama u usporedbi s bjelkinjama vjerojatnost smrti pri porodu četiri puta veća za crnkinje i dva puta veća za žene podrijetlom iz Azije i da žene afričkog podrijetla imaju veći rizik od smrti od bolesti opasnih po život iako su te bolesti među njima manje česte; budući da je poboljšanje pristupačnosti zdravstvene skrbi kao i sprečavanje, uklanjanje i kažnjavanje svih oblika diskriminacije koji ograničavaju pristup zdravstvenoj skrbi za sve žene ključno kako bi se ojačala sposobnost žena u ostvarivanju njihovih temeljnih prava; |
| --- | --- |

V.

budući da je vjerojatnije da će medicinski radnici odbaciti simptome žena koje se definira njihovom rasom jer se medicinsko obrazovanje u mnogim državama članicama ne bavi bolestima i simptomima koji pogađaju žene afričkog, bliskoistočnog, latinoameričkog i azijskog podrijetla; budući da je u nekim europskim zemljama u usporedbi s bjelkinjama vjerojatnost smrti pri porodu četiri puta veća za crnkinje i dva puta veća za žene podrijetlom iz Azije i da žene afričkog podrijetla imaju veći rizik od smrti od bolesti opasnih po život iako su te bolesti među njima manje česte; budući da je poboljšanje pristupačnosti zdravstvene skrbi kao i sprečavanje, uklanjanje i kažnjavanje svih oblika diskriminacije koji ograničavaju pristup zdravstvenoj skrbi za sve žene ključno kako bi se ojačala sposobnost žena u ostvarivanju njihovih temeljnih prava;

| W. | budući da se Romkinje i dalje suočavaju s rasizmom i diskriminacijom u pristupu zdravstvenoj skrbi i službama za potporu u slučaju nasilja; budući da u nekim državama članicama Romkinje i dalje doživljavaju etničku segregaciju u području zdravstvene skrbi i suočavaju se sa sve gorim oblicima verbalnog, fizičkog i psihičkog nasilja i uznemiravanja, uključujući tijekom poroda, i često su žrtve trgovine ljudima i/ili seksualnog iskorištavanja; budući da su Romkinje i žene s invaliditetom u EU-u u prošlosti bile sustavno i prisilno sterilizirane te da su mnogima uskraćeni djelotvorni pravni lijekovi; |
| --- | --- |

W.

budući da se Romkinje i dalje suočavaju s rasizmom i diskriminacijom u pristupu zdravstvenoj skrbi i službama za potporu u slučaju nasilja; budući da u nekim državama članicama Romkinje i dalje doživljavaju etničku segregaciju u području zdravstvene skrbi i suočavaju se sa sve gorim oblicima verbalnog, fizičkog i psihičkog nasilja i uznemiravanja, uključujući tijekom poroda, i često su žrtve trgovine ljudima i/ili seksualnog iskorištavanja; budući da su Romkinje i žene s invaliditetom u EU-u u prošlosti bile sustavno i prisilno sterilizirane te da su mnogima uskraćeni djelotvorni pravni lijekovi;

| X. | budući da se LGBTQI osobe diljem Europe i dalje suočavaju s diskriminacijom u pristupu zdravstvenim uslugama i da 16 % ispitanika smatra da su ih zdravstveni djelatnici ili zaposlenici socijalnih službi diskriminirali zbog njihova identiteta te budući da transrodne osobe prijavljuju posebno visoku razinu transfobnog ponašanja i nepoštovanja zdravstvenog osoblja prema njima; budući da se u nekoliko država članica transrodne osobe prisilno steriliziraju ili liječe, što u oba slučaja krši standarde ljudskih prava; |
| --- | --- |

X.

budući da se LGBTQI osobe diljem Europe i dalje suočavaju s diskriminacijom u pristupu zdravstvenim uslugama i da 16 % ispitanika smatra da su ih zdravstveni djelatnici ili zaposlenici socijalnih službi diskriminirali zbog njihova identiteta te budući da transrodne osobe prijavljuju posebno visoku razinu transfobnog ponašanja i nepoštovanja zdravstvenog osoblja prema njima; budući da se u nekoliko država članica transrodne osobe prisilno steriliziraju ili liječe, što u oba slučaja krši standarde ljudskih prava;

| Y. | budući da su društvene i pravne promjene te istraživanja u području medicine i biologije doveli do priznavanja raznolikosti u definiciji „spola” koja uključuje više nego samo žene i muškarce; budući da se diskriminacija na temelju spola u sudskoj praksi Suda Europske unije u širem smislu tumači na način da uključuje transrodne osobe koje prođu medicinsku tranziciju; |
| --- | --- |

Y.

budući da su društvene i pravne promjene te istraživanja u području medicine i biologije doveli do priznavanja raznolikosti u definiciji „spola” koja uključuje više nego samo žene i muškarce; budući da se diskriminacija na temelju spola u sudskoj praksi Suda Europske unije u širem smislu tumači na način da uključuje transrodne osobe koje prođu medicinsku tranziciju;

| Z. | budući da isprepleteni oblici diskriminacije mogu ozbiljno utjecati na život žrtava rodno uvjetovanog nasilja, kao što je sakaćenje ženskih ili interseksualnih spolnih organa, primjerice ograničavanjem ili ometanjem njihova pristupa uslugama prevencije, potpore ili zaštite koje su im potrebne zbog kombinacije oblika diskriminacije te kulturnih i jezičnih barijera, što dovodi do povećanog rizika od komplikacija ili negativnog učinka na njihovo mentalno zdravlje; budući da stručnjaci koji stupaju u kontakt sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja često nisu dovoljno osposobljeni, uključujući za intersekcionalnost; budući da je rodno uvjetovano nasilje ujedno i posljedica i jedan od uzroka trajno prisutne rodne neravnopravnosti; |
| --- | --- |

Z.

budući da isprepleteni oblici diskriminacije mogu ozbiljno utjecati na život žrtava rodno uvjetovanog nasilja, kao što je sakaćenje ženskih ili interseksualnih spolnih organa, primjerice ograničavanjem ili ometanjem njihova pristupa uslugama prevencije, potpore ili zaštite koje su im potrebne zbog kombinacije oblika diskriminacije te kulturnih i jezičnih barijera, što dovodi do povećanog rizika od komplikacija ili negativnog učinka na njihovo mentalno zdravlje; budući da stručnjaci koji stupaju u kontakt sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja često nisu dovoljno osposobljeni, uključujući za intersekcionalnost; budući da je rodno uvjetovano nasilje ujedno i posljedica i jedan od uzroka trajno prisutne rodne neravnopravnosti;

| AA. | budući da se jedna od tri transrodne osobe pri traženju zaposlenja susreće s diskriminacijom, a kod transrodnih žena taj broj raste na svaku drugu; budući da je 26 % transrodnih žena u EU-u u nekom trenutku u životu živjelo kao beskućnice i da je 25 % njih izjavilo da samo uz poteškoće ili velike poteškoće može skupiti dovoljno sredstava za život; budući da transrodne žene koje se definira njihovom rasom u EU-u doživljavaju jedinstvenu i izvanrednu strukturnu i institucionalnu diskriminaciju koja utječe na njihov pristup obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju te na mogućnost da ne žive u siromaštvu ili budu isključene iz društva; |
| --- | --- |

AA.

budući da se jedna od tri transrodne osobe pri traženju zaposlenja susreće s diskriminacijom, a kod transrodnih žena taj broj raste na svaku drugu; budući da je 26 % transrodnih žena u EU-u u nekom trenutku u životu živjelo kao beskućnice i da je 25 % njih izjavilo da samo uz poteškoće ili velike poteškoće može skupiti dovoljno sredstava za život; budući da transrodne žene koje se definira njihovom rasom u EU-u doživljavaju jedinstvenu i izvanrednu strukturnu i institucionalnu diskriminaciju koja utječe na njihov pristup obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju te na mogućnost da ne žive u siromaštvu ili budu isključene iz društva;

| AB. | budući da je kvaliteta stanovanja često lošija za marginalizirane skupine, što dovodi do veće izloženosti štetnim utjecajima na okoliš koji njima i njihovoj djeci uzrokuju bolesti; budući da će trenutačni rast cijena energije imati veći utjecaj na žene u nepovoljnom socioekonomskom položaju; |
| --- | --- |

AB.

budući da je kvaliteta stanovanja često lošija za marginalizirane skupine, što dovodi do veće izloženosti štetnim utjecajima na okoliš koji njima i njihovoj djeci uzrokuju bolesti; budući da će trenutačni rast cijena energije imati veći utjecaj na žene u nepovoljnom socioekonomskom položaju;

| AC. | budući da je deset puta više vjerojatno da će žene s invaliditetom doživjeti fizički ili seksualni napad nego žene bez invaliditeta; budući da se transrodne žene i interseksualne osobe suočavaju s više fizičkog nasilja i seksualnih napada u usporedbi s drugim kategorijama LGBTQ+ osoba; budući da je 27 % muslimanskih žena afričkog podrijetla koje su navele da nose vjerska obilježja izvan kuće prijavilo da su iskusile neprimjereno zurenje ili uvredljive geste, 15 % ih je doživjelo verbalne uvrede ili uvredljive komentare, a 2 % ih je bilo fizički napadnuto; |
| --- | --- |

AC.

budući da je deset puta više vjerojatno da će žene s invaliditetom doživjeti fizički ili seksualni napad nego žene bez invaliditeta; budući da se transrodne žene i interseksualne osobe suočavaju s više fizičkog nasilja i seksualnih napada u usporedbi s drugim kategorijama LGBTQ+ osoba; budući da je 27 % muslimanskih žena afričkog podrijetla koje su navele da nose vjerska obilježja izvan kuće prijavilo da su iskusile neprimjereno zurenje ili uvredljive geste, 15 % ih je doživjelo verbalne uvrede ili uvredljive komentare, a 2 % ih je bilo fizički napadnuto;

| AD. | budući da je prevelik broj žena, a posebno migrantica i pripadnica etničkih manjina, crnkinja, drugih žena koje nisu bjelkinje i LGBTI+ žena, i dalje izložen seksualnom uznemiravanju na javnim mjestima i radnom mjestu zbog trajno prisutnih stereotipa te su u većoj opasnosti od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja; |
| --- | --- |

AD.

budući da je prevelik broj žena, a posebno migrantica i pripadnica etničkih manjina, crnkinja, drugih žena koje nisu bjelkinje i LGBTI+ žena, i dalje izložen seksualnom uznemiravanju na javnim mjestima i radnom mjestu zbog trajno prisutnih stereotipa te su u većoj opasnosti od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja;

| AE. | budući da je tijekom pandemije bolesti COVID-19 došlo do porasta govora mržnje i zločina iz mržnje protiv osoba azijskog podrijetla, osobito pripadnika kineskih zajednica ili osoba za koje se smatra da su azijskog podrijetla, što uključuje rasističke napade i premlaćivanja, nasilno maltretiranje, prijetnje, rasističko zlostavljanje i nasilje na internetu; |
| --- | --- |

AE.

budući da je tijekom pandemije bolesti COVID-19 došlo do porasta govora mržnje i zločina iz mržnje protiv osoba azijskog podrijetla, osobito pripadnika kineskih zajednica ili osoba za koje se smatra da su azijskog podrijetla, što uključuje rasističke napade i premlaćivanja, nasilno maltretiranje, prijetnje, rasističko zlostavljanje i nasilje na internetu;

| AF. | budući da bi kaznenopravni sustavi i tijela kaznenog progona u svojim praksama i odlukama trebali uzeti u obzir intersekcijski pristup kao pravni koncept kako bi se izbjeglo pogoršanje diskriminacije, siromaštva i isključenosti, koje bi moglo imati štetan učinak posebno na žene iz ranjivih skupina u svoj njihovoj raznolikosti; |
| --- | --- |

AF.

budući da bi kaznenopravni sustavi i tijela kaznenog progona u svojim praksama i odlukama trebali uzeti u obzir intersekcijski pristup kao pravni koncept kako bi se izbjeglo pogoršanje diskriminacije, siromaštva i isključenosti, koje bi moglo imati štetan učinak posebno na žene iz ranjivih skupina u svoj njihovoj raznolikosti;

| AG. | budući da su nedovoljno prijavljivanje i nedovoljno evidentiranje zločina motiviranih mržnjom, nasilja i verbalnog zlostavljanja i dalje izazov zbog nepovjerenja u javna tijela i strukturnih prepreka; budući da to podrazumijeva rizik da vlade ne vide učestalost zločina, a stoga ne vide ni strukturni problem te zato ne djeluju; budući da nije prijavljeno 88 % fizičkih napada na Rome motiviranih mržnjom, kao ni 79 % najozbiljnijih slučajeva antisemitskog uznemiravanja i 80 % slučajeva fizičkog ili seksualnog nasilja nad LGBTIQ+ osobama; budući da to nekažnjavanje predstavlja ne samo rizik od ponavljanja i pogoršanja nasilja, nego i rizik da se žrtve osjećaju zanemarenima i zaboravljenima u društvu; |
| --- | --- |

AG.

budući da su nedovoljno prijavljivanje i nedovoljno evidentiranje zločina motiviranih mržnjom, nasilja i verbalnog zlostavljanja i dalje izazov zbog nepovjerenja u javna tijela i strukturnih prepreka; budući da to podrazumijeva rizik da vlade ne vide učestalost zločina, a stoga ne vide ni strukturni problem te zato ne djeluju; budući da nije prijavljeno 88 % fizičkih napada na Rome motiviranih mržnjom, kao ni 79 % najozbiljnijih slučajeva antisemitskog uznemiravanja i 80 % slučajeva fizičkog ili seksualnog nasilja nad LGBTIQ+ osobama; budući da to nekažnjavanje predstavlja ne samo rizik od ponavljanja i pogoršanja nasilja, nego i rizik da se žrtve osjećaju zanemarenima i zaboravljenima u društvu;

| AH. | budući da su LGBTIQ+ djeca i djeca manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla meta diskriminacije koja im otežava pristup ključnim uslugama kao što je obrazovanje; budući da je u svim državama članicama EU-a 80 % osoba iz LGBTIQ+ zajednice doživjelo vršnjačko nasilje u školi zbog svoje stvarne ili percipirane seksualne orijentacije i budući da su romska djeca i djeca s invaliditetom često isključena iz redovnog uključivog obrazovanja; budući da su djeca iz duginih obitelji često stigmatizirana, a zbog toga i meta diskriminacije i zlostavljanja koji utječu na njihove obrazovne rezultate i izglede za zapošljavanje, svakodnevni život te osobnu i obiteljsku dobrobit; |
| --- | --- |

AH.

budući da su LGBTIQ+ djeca i djeca manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla meta diskriminacije koja im otežava pristup ključnim uslugama kao što je obrazovanje; budući da je u svim državama članicama EU-a 80 % osoba iz LGBTIQ+ zajednice doživjelo vršnjačko nasilje u školi zbog svoje stvarne ili percipirane seksualne orijentacije i budući da su romska djeca i djeca s invaliditetom često isključena iz redovnog uključivog obrazovanja; budući da su djeca iz duginih obitelji često stigmatizirana, a zbog toga i meta diskriminacije i zlostavljanja koji utječu na njihove obrazovne rezultate i izglede za zapošljavanje, svakodnevni život te osobnu i obiteljsku dobrobit;

| AI. | budući da je visokokvalitetno, uključivo, sveobuhvatno i primjereno obrazovanje o jednakosti, poštovanju i toleranciji od vrlo rane dobi najbolji alat za borbu protiv rasizma i diskriminacije na više osnova i za izgradnju uključivih društava (19); |
| --- | --- |

AI.

budući da je visokokvalitetno, uključivo, sveobuhvatno i primjereno obrazovanje o jednakosti, poštovanju i toleranciji od vrlo rane dobi najbolji alat za borbu protiv rasizma i diskriminacije na više osnova i za izgradnju uključivih društava (19);

| AJ. | budući da su žene koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom izložene većem riziku od toga da država preuzme skrbništvo nad njihovom djecom i da im se uskrati odgovarajuća financijska potpora kako bi odgajale svoju djecu; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su žene koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom izložene većem riziku od toga da država preuzme skrbništvo nad njihovom djecom i da im se uskrati odgovarajuća financijska potpora kako bi odgajale svoju djecu;

| AK. | budući da je zabrinjavajuće što društvene predrasude i strukturne nejednakosti mogu biti integrirane u nove tehnologije, među ostalim i u umjetnu inteligenciju; |
| --- | --- |

AK.

budući da je zabrinjavajuće što društvene predrasude i strukturne nejednakosti mogu biti integrirane u nove tehnologije, među ostalim i u umjetnu inteligenciju;

| AL. | budući da, iako se ukidanje braka s djetetom smatra prioritetom u Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019., Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020. i Strateškom djelovanju EU-a za ravnopravnost spolova 2016. – 2019., do njega i dalje dolazi u nekim državama članicama; budući da je taj problem raširen u marginaliziranim zajednicama s niskim razinama obrazovanja i visokim stopama siromaštva; budući da, iako se Istanbulskom konvencijom poziva na kriminalizaciju čina prisiljavanja djeteta na stupanje u brak, neke države članice i dalje je odbijaju ratificirati te u svojem zakonodavstvu dopuštaju brak s djetetom; |
| --- | --- |

AL.

budući da, iako se ukidanje braka s djetetom smatra prioritetom u Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019., Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020. i Strateškom djelovanju EU-a za ravnopravnost spolova 2016. – 2019., do njega i dalje dolazi u nekim državama članicama; budući da je taj problem raširen u marginaliziranim zajednicama s niskim razinama obrazovanja i visokim stopama siromaštva; budući da, iako se Istanbulskom konvencijom poziva na kriminalizaciju čina prisiljavanja djeteta na stupanje u brak, neke države članice i dalje je odbijaju ratificirati te u svojem zakonodavstvu dopuštaju brak s djetetom;

| AM. | budući da ženske nevladine organizacije i njihove mreže znatno pridonose zaštiti prava žena i borbi protiv diskriminacije žena; |
| --- | --- |

AM.

budući da ženske nevladine organizacije i njihove mreže znatno pridonose zaštiti prava žena i borbi protiv diskriminacije žena;

Donošenje politika s obzirom na intersekcijsku diskriminaciju

| 1. | ističe potrebu za time da se u donošenje politika EU-a uključe i rješavaju intersekcijski oblici diskriminacije, uključujući u zakonodavstvu i politikama u području rodne ravnopravnosti i suzbijanja diskriminacije; poziva na jačanje, reviziju te poboljšanje i prilagodbu politika i mjera u okviru Unije ravnopravnosti ako je to potrebno te na promicanje okvira EU-a o intersekcijskoj diskriminaciji s međusektorskim ciljevima i mjerama; uviđa potrebu za uključivanjem jednakosti i rodne jednakosti u politike EU-a i stvaranjem uključivih rješenja kojima se štite najmarginaliziranije osobe i osobe koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom u našim zajednicama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na uspostavu mehanizma integriranja za suradnju i koordinaciju politika EU-a i nacionalnih politika ravnopravnosti, čime bi se osiguralo da se pri preispitivanju i donošenju politika uzimaju u obzir sve vrste diskriminacije, osobito one koje se isprepliću, među ostalim, preko sustavnih procjena učinka na rodna pitanja i ravnopravnost; potiče države članice da donesu ili ojačaju kaznene i građanske zakone kojima se zabranjuje intersekcijska i višestruka diskriminacija i poziva na izradu smjernica, uključujući razmjenu primjera dobre prakse o usvajanju intersekcijskog pristupa u donošenju politika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva buduća predsjedništva EU-a i trenutačno blokirajuću manjinu država članica da jednako postupanje i borbu protiv diskriminacije u svim njezinim oblicima postave kao jedan od ključnih prioriteta kako bi se prekinuo taj zastoj i bez odgode usvojila Direktiva o suzbijanju diskriminacije kako bi se postigla usklađena zaštita za sve ljude u EU-u u području socijalne zaštite, uključujući socijalnu i zdravstvenu zaštitu, socijalne povlastice, obrazovanje te pristup robi i uslugama i njihovo pružanje, uključujući stanovanje; poziva na mjere kojima će se zajamčiti da ta direktiva može riješiti problem intersekcijske diskriminacije, što nedostaje u trenutačnom zakonodavnom okviru, i da može osigurati uključivanje i zaštitu za sve žene koje se definira njihovom rasom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Komisiju i države članice da osiguraju provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a u području rodne ravnopravnosti i suzbijanja diskriminacije te da pokrenu postupke zbog povrede ako države članice ne prenesu ili u potpunosti ne provedu to zakonodavstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da na temelju dobrovoljnog sudjelovanja, povjerljivosti, anonimnosti, samoidentifikacije i informiranog pristanka poduzmu korake prema prikupljanju pouzdanih i usporedivih podataka o ravnopravnosti, uključujući podatke razvrstane po rodu, rasnom i etničkom podrijetlu (kako je definirano u Direktivi EU-a o rasnoj jednakosti), seksualnoj orijentaciji i identitetu, istodobno poštujući ključna načela i standarde EU-a za zaštitu podataka i temeljnih prava, u svrhu utvrđivanja glavnih uzroka i mjerenja opsega rasizma i diskriminacije te njihova suzbijanja u skladu s relevantnim nacionalnim pravnim okvirima, te da rade na upotrebi takvih podataka pri oblikovanju politika; napominje da su podaci o jednakosti ključan alat za razumijevanje, otkrivanje i borbu protiv svih vrsta i dimenzija diskriminacije, a posebno intersekcijskih, strukturnih i institucijskih; poziva EU da potiče prikupljanje takvih podataka i pruži tehničku potporu za provedbu postojećih smjernica Komisije o tom pitanju i da potiče sudjelovanje pogođenih zajednica u tom postupku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje tekuću reviziju europske statistike o stanovništvu; poziva Komisiju da osigura da ta revizija obuhvaća što više izričitih osnova za diskriminaciju kako bi se osiguralo prikupljanje pouzdanih podataka o jednakosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja imenovanje povjerenice za ravnopravnost i koordinatora EU-a za borbu protiv rasizma, kao i za borbu protiv antisemitizma i potporu životu Židova te uvođenje koordinatora za suzbijanje mržnje prema muslimanima; poziva na hitno imenovanje koordinatora za suzbijanje mržnje prema muslimanima jer je to mjesto već godinu dana nepopunjeno; ističe da bi, kako bi se institucionalizirao pristup kojim se u obzir uzima intersekcionalnost, Komisija trebala imenovati koordinatore koji će se voditi svim pojedinačnim strategijama za ravnopravnost i uvijek provoditi rodno osviješteni pristup kojim se izrađuju politike za žene u svoj njihovoj raznolikosti; smatra da će zajednički rad takvih koordinatora pomoći u institucionalizaciji intersekcionalnosti, pridonijeti važnom radu povjerenice za ravnopravnost i ojačati provedbu svake strategije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na jačanje uloge i suradnje Komisijine Radne skupine za ravnopravnost i na povećanje njezine suradnje s drugim tijelima kako bi se osiguralo da sve mjere politike obuhvaćaju intersekcijsku perspektivu utemeljenu na procjenama učinka politika i zakonodavstva; napominje da mandat te radne skupine mora biti institucionaliziran i transparentniji te da ona mora blisko surađivati sa skupinama koje se bave intersekcijskom diskriminacijom; poziva Komisiju da dodatno razmotri kako najbolje iskoristiti strateški potencijal te inicijative; napominje da je potrebno ojačati ulogu povjerenice za ravnopravnost kako bi se provodile i nadzirale učinkovita rodno osviještena politika i politika ravnopravnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je platforma Komisije za osobe s invaliditetom vodeća inicijativa sa strateškim potencijalom; poziva Komisiju da uspostavi slične strukture kako bi se osigurala potpuna provedba svih strategija u okviru „Unije ravnopravnosti”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja nedavne različite relevantne strategije Komisije, posebno Strategiju EU-a o ravnopravnosti LGBTIQ+ osoba 2020. – 2025. (20) i Strategiju EU-a za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. (21), koje uključuju intersekcijski pristup; poziva Komisiju i države članice da uključe perspektivu intersekcionalnosti u sve svoje politike i da se pobrinu za to da postojeće politike i zakonodavstvo nemaju neizravne i nenamjerne negativne učinke, kao što je ponovna marginalizacija određenih skupina, posebno žena koje se definira njihovom rasom; u tom pogledu duboko žali zbog toga što u novi pakt EU-a o migracijama i azilu nije uključena intersekcijska dimenzija (22); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da se u dokumentima EU-a sve više spominje intersekcionalnost, među ostalim u prijedlogu direktive o transparentnosti plaća, ali žali zbog nedostatka jasne definicije ciljeva te pokazatelja i mjera za njezinu provedbu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da posljednjih godina sudska praksa Suda Europske unije u određenoj mjeri odražava intersekcijski pristup na temelju širokog tumačenja nekih od postojećih osnova u okviru zakonodavstva EU-a za suzbijanje diskriminacije po uzoru na Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom (CRPD), u kojima se smatra da su žene odnosno osobe s invaliditetom u nepovoljnom položaju iz više razloga; u potpunosti podržava daljnji razvoj i omogućavanje takvog pristupa kad je to moguće, također u svjetlu fleksibilnosti iz članka 21. Povelje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da se načelo jednakog postupanja prema muškarcima i ženama ne može ograničiti na zabranu diskriminacije na temelju spola osobe te da se primjenjuje i na diskriminaciju na temelju rodnog identiteta osobe; podsjeća da Sud Europske unije u okviru načela jednakog postupanja tumači diskriminaciju na temelju spola tako da obuhvaća transrodne osobe koje su prošle medicinsku tranziciju, no napominje da takve presude nisu donesene u odnosu na nebinarne ili interseksualne osobe, što dovodi u pitanje korisnost zakonodavstva EU-a o diskriminaciji za brojne transrodne stanovnike u Europi koji ne mogu ili neće pristupiti zdravstvenoj skrbi za potvrđivanje roda ili za interseksualne osobe; podsjeća da će takvi pojedinci biti bez pravnog lijeka ako budu žrtve diskriminacije, u usporedbi s osobama koje su fizički izmijenile svoja tijela; podsjeća da je potrebno da borba protiv diskriminacije u EU-u obuhvaća šire područje od rodne binarnosti i da se u okviru nje prizna diskriminacija na temelju rodnog identiteta; poziva Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog kojim bi se izbjegao svaki rizik od pravne nesigurnosti u tom području; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu za sveobuhvatnom direktivom o rodno uvjetovanom nasilju s intersekcijskim pristupom, kojom bi se obuhvatile sve žene i djevojčice u svoj svojoj raznolikosti te LGBTIQ+ osobe na temelju rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja; naglašava da se u prijedlogu direktive o borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji spominje intersekcijski pristup, no žali što on nije uključen na odgovarajući način; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je potrebno priznati kako su žene koje se definira njihovom rasom izložene povećanom riziku od nasilja i da intersekcijski oblici diskriminacije pogoršavaju posljedice rodno uvjetovanog nasilja, među ostalim zbog trajno prisutne pristranosti i stereotipa u politikama i tijelima kaznenog progona te ponovne viktimizacije marginaliziranih osoba; poziva države članice da osiguraju odgovarajuću istragu, kazneni progon i sankcioniranje slučajeva rodno uvjetovanog nasilja i da službe za potporu žrtvama budu dovoljno sveobuhvatne za suzbijanje svih oblika nasilja, osobito nasilja koje proizlazi iz intersekcijske diskriminacije, uz primjenu pristupa usmjerenog na žrtve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva sve institucije, tijela i agencije EU-a te države članice da pojačaju svoj odgovor na pojavu uznemiravanja žena; poziva Komisiju i države članice da se suprotstave uznemiravanju na internetu, kojim su nerazmjerno pogođene djevojčice i žene, osobito u javnom i političkom životu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da u predstojeću direktivu uključi intersekcionalnost kako bi se ojačala uloga i neovisnost tijela za ravnopravnost i kako bi se perspektiva intersekcionalnosti uvrstila u kriterije evaluacije i provedbe Direktive o pravima žrtava i Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima procjenom utjecaja na najmarginaliziranije skupine, a posebno žene koje se definira njihovom rasom, osiguravanjem savjetovanja s različitim dionicima i zahtijevanjem da se prikupljaju raščlanjeni podaci o jednakosti; ističe da su to važni koraci prema osmišljavanju i jačanju snažne i učinkovite pravne zaštite na razini EU-a protiv svih oblika diskriminacije diljem EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se europski moto „Ujedinjena u raznolikosti” ne odnosi samo na Uniju i njezine europske države članice, nego i na raznolikost stanovništva unutar svake države članice te bi ga trebalo zajednički promicati kao snagu i prednost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na poseban sastav Vijeća za jednakost i rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da nove tehnologije, uključujući umjetnu inteligenciju, mogu produbiti i pogoršati postojeće nejednakosti i diskriminaciju; nadalje podsjeća na potencijalne rizike koje te tehnologije predstavljaju za žene u svoj njihovoj raznolikosti koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom, a posebno za žene koje se definira njihovom rasom; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se sustavi umjetne inteligencije vode načelima transparentnosti, objašnjivosti, pravednosti i odgovornosti te da se uvedu mjere, uključujući revizije, kako bi se spriječilo da ti sustavi prodube diskriminaciju, rasizam, isključenost i siromaštvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost politika kojima se vodi računa o invaliditetu uz primjenu intersekcijskog pristupa; |
| --- | --- |

21.

Moć i zastupljenost

| 22. | pozdravlja predanost Komisije postizanju rodnog pariteta na svim razinama, ali žali zbog nedostatka ciljeva u pogledu raznolikosti i nedostatka ukupne raznolikosti u institucijama EU-a; u tom pogledu ističe bitnu funkciju javnih usluga i institucija kao uzora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na povećanu prisutnost žena na položajima na visokoj razini i na kojima se donose odluke te na mjere pozitivnog djelovanja, kao što su privremene kvote, poticajni mehanizmi i mentorstva, za žene koje su suočene s intersekcijskom diskriminacijom u vezi sa zauzimanjem položaja na visokoj razini u javnim institucijama, među ostalim, u institucijama EU-a, kako bi se u donošenju odluka osigurala pravedna zastupljenost s obzirom na raznolikost društva; napominje da kvote same po sebi nisu dovoljne za sveobuhvatno suzbijanje strukturne diskriminacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da razviju i usvoje nacionalne akcijske planove za suzbijanje rasizma i rasne diskriminacije te diskriminacije Roma i da potiču ravnopravnost LGBTIQ+ osoba u skladu sa strateškim okvirima; napominje da bi se to trebalo postići u bliskoj suradnji s organizacijama civilnog društva, među ostalim i sa ženama koje se definira njihovom rasom i nebinarnim osobama; poziva Komisiju da se pobrine za to da se sveobuhvatna procjena pravnog okvira, u skladu s akcijskim planom za borbu protiv rasizma, provede uz primjenu intersekcijskog pristupa te da se izričito uzme u obzir utjecaj na žene izložene intersekcijskim oblicima diskriminacije, kao što su žene koje se definira njihovom rasom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice i EU da u svojim institucijama pružaju tečajeve i kampanje za prepoznavanje nesvjesne pristranosti i podizanje razine osviještenosti, među ostalim, u pravosudnim institucijama, centrima za obradu i prihvat azilanata i obrazovanju te za policajce, zdravstvene djelatnike i druge državne službenike, te da se bave učincima nesvjesne pristranosti na odluke, djelovanja i interakcije nastale zbog trajnih stereotipa i nedovoljne zastupljenosti određenih skupina u tim sektorima kako bi se naglasilo da su te pristranosti temelj za diskriminaciju i isključenost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da u okviru programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti izdvoji sredstva za lokalne organizacije civilnog društva za žene koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom pod vodstvom tih žena te da osmisli bespovratna sredstva posebno za projekte usmjerene na borbu protiv intersekcijske diskriminacije u EU-u; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da osmisle ciljane politike i maksimalno iskoriste financijska sredstva EU-a iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i Mehanizma za oporavak i otpornost kako bi se pružila potpora ženama pogođenima intersekcijskom diskriminacijom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da osigura da se proračunom EU-a dodijeljenim za obnovu u području stanovanja i energetike posebno podupiru kućanstva s niskim prihodima, u kojima često žive žene afričkog, bliskoistočnog, latinoameričkog i azijskog podrijetla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da je važno doprijeti do mladih žena iz dijaspore i marginaliziranih skupina, od kojih mnoge rade u sektoru usluga skrbi i koje se često suočavaju s diskriminacijom na tržištu rada te su često prekvalificirane i neadekvatno zaposlene na svojim radnim mjestima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da podrže samohrane majke afričkog, bliskoistočnog, latinoameričkog i azijskog podrijetla kako bi se osiguralo njihovo potpuno sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost različitih gledišta u medijskoj i audiovizualnoj industriji te njihovu ulogu kreatora javnog mnijenja; stoga poziva Komisiju i države članice da donesu sve potrebne mjere za promicanje vidljivosti doprinosa žena iz dijaspore i njihove prisutnosti na svim razinama, posebno na položajima na kojima se donose odluke, te za borbu protiv diskriminacije i uznemiravanja; ustraje na važnosti podizanja razine osviještenosti različitim sredstvima, uključujući osposobljavanjem novinara i drugih medijskih djelatnika u borbi protiv diskriminacije i nesvjesne pristranosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe ulogu amaterskog sporta u socijalnoj uključenosti i zdravom načinu života, a time i negativan učinak nižih stopa sudjelovanja djevojčica i žena iz dijaspore; stoga potiče Komisiju, države članice i međunarodna, europska i nacionalna sportska upravljačka tijela i dionike da provedu mjere za suzbijanje organizacijskih obrazaca, kao što su niska vidljivost u medijskoj pokrivenosti i razlike u plaćama, premijama i nagradama, koji sprječavaju žene iz dijaspore da se pridruže klubovima i sudjeluju u amaterskim i profesionalnim sportovima te da postignu rukovodeće položaje u sportu; ustraje u stalnim naporima u borbi protiv svih oblika nasilja, uznemiravanja i stereotipa; |
| --- | --- |

32.

Osiguravanje jednakog pristupa i jednakih prava

| 33. | poziva države članice da osiguraju dosljednu provedbu Okvirne odluke Vijeća o suzbijanju rasizma i ksenofobije13, Direktive o rasnoj jednakosti, Direktive o pravima žrtava i Direktive o jednakosti pri zapošljavanju; poziva Komisiju da redovito prati i ocjenjuje ostvarenje načela jednakog postupanja s obzirom na stajališta Agencije Europske unije za temeljna prava i Europskog instituta za ravnopravnost spolova te da poduzme relevantne mjere, uključujući pokretanje postupka zbog povrede protiv država članica koje ne ukinu praksu segregacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na podizanje razine osviještenosti na različite načine, uključujući provođenje ciljanih kampanja i osposobljavanja radi borbe protiv diskriminacije, nesvjesne pristranosti, rodne segregacije i segregacije povezane s raznolikošću na tržištu rada u cilju suzbijanja raširenih predrasuda, koje se očituju u strukturnim preprekama s kojima su suočene, među ostalim, Romkinje i muslimanke, transrodne migrantice i tražiteljice azila te žene s invaliditetom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost suzbijanja stereotipa i diskriminacije u vrlo ranoj dobi te stoga poziva na analizu pristranosti, stereotipnih prikaza ili nedostatka zastupljenosti u nastavnim materijalima i njihovu potencijalnu reviziju te nepristrano obrazovanje; poziva i potiče države članice da osiguraju obrazovanje o ljudskim pravima, razviju kampanje za podizanje razine osviještenosti usmjerene na mlade, radi suzbijanja intersekcijske diskriminacije, suzbijanja rasizma te promicanja jednakosti i nediskriminacije u obrazovanju na svim razinama školovanja počevši od rane dobi; uviđa ulogu škola i nastavnika u promicanju jednakosti, rodne ravnopravnosti, poštovanja, podizanja svijesti i nediskriminacije i važnost bolje međukulturne osjetljivosti školskog osoblja i uključivijih obrazovnih sustava u državama članicama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na to da se marginaliziranim djevojčicama i mladim ženama u svoj njihovoj raznolikosti zajamči pristup uključivom i kvalitetnom obrazovanju, osposobljavanju, vještinama i dostojanstvenom zapošljavanju te poziva Komisiju da podupre države članice ciljanim projektima u okviru programa Erasmus+, uključujući za predmete u području STEAM-a i osiguravanjem njihove pravedne vidljivosti u udžbenicima i drugim didaktičkim materijalima, što bi moglo poslužiti i kao alat za osnaživanje tih djevojčica i žena te omogućivanje njihova prelaska na tržište rada; ističe značajan utjecaj obrazovanja djece na profesionalne i osobne pothvate žena te podsjeća na potrebu da sva djeca imaju neometani pristup besplatnom obrazovanju kako je predviđeno pravom EU-a; poziva države članice da pri provedbi preporuke o europskom jamstvu za djecu primjenjuju intersekcijski pristup kojim se zadovoljavaju posebne potrebe djece u marginaliziranim skupinama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice i Komisiju da izrade uključivije obrazovne programe za osobe s invaliditetom kako bi se uklonile razlike u obrazovanju i njima uzrokovane razlike u zapošljavanju s obzirom na to da trajno visoka stopa mladih ljudi s invaliditetom koji rano napuštaju školovanje može ukazivati na poteškoće u pristupu odgovarajućim obrazovnim programima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe velik potencijal i važnost višejezičnosti za naša društva, naglašava da svaki jezik treba jednako cijeniti i da se teoretska hijerarhija jezikâ temelji na pristranosti i stereotipima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na to da se posebna pozornost prida sektoru skrbi, čime bi se omogućilo učinkovito sprečavanje izrabljivanja radne snage, rodno uvjetovanog nasilja i drugih oblika lošeg postupanja te olakšalo ostvarivanje radničkih prava i prava potencijalnih žrtava iskorištavanja, od kojih su većina žene, među ostalim iz najmarginaliziranijih skupina i žene različitog podrijetla, a čija je zastupljenost nerazmjerno visoka u sektoru skrbi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da podrže stvaranje novih mjera, uključujući zakonite putove u svim sektorima u skladu s nacionalnim kontekstom, među ostalim, za srednjekvalificirane i niskokvalificirane radnike, kojima se promiču autonomija, dostojanstven rad, temeljna prava radnika i socijalna uključenost među ženama, uključujući žene iz najmarginaliziranijih skupina ili iz dijaspore; poziva na intersekcijsku procjenu u okviru trenutačne revizije politika EU-a u području azila i migracija te na donošenje politika kojima se pojedincima odobrava migracijski status neovisan o supružniku, partneru ili poslodavcu kako bi se uklonile veze koje ograničavaju njihove mogućnosti i prilike te sigurnost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | budući da su migrantice često žrtve trgovanja ljudima i drugih oblika nasilja kao što su rodno uvjetovano nasilje, prisilni brakovi i genitalno sakaćenje, koji u većini slučajeva i dalje nisu prepoznati u postupku azila; naglašava da je pri osmišljavanju, provedbi i evaluaciji politika azila, migracija i integracije važno uzeti u obzir posebno iskustvo žena koje su žrtve intersekcijske diskriminacije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da se žene nerazmjerno kriminalizira zbog njihove situacije ili statusa te da im je onemogućen jednak pristup pravosuđu zbog rodnih stereotipa, diskriminirajućih zakona, intersekcijskih ili složenih oblika diskriminacije te postupovnih i dokaznih zahtjeva i praksi; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da pristup pravosuđu bude fizički, ekonomski, društveno i kulturno dostupan svim ženama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da primjenjuju sveobuhvatan i intersekcijski pristup u svim fazama kaznenopravnog sustava i da ženama, u svoj njihovoj raznolikosti, koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom osiguraju pristup pravosuđu, uključujući pristup kvalitetnoj pravnoj pomoći i to na jeziku koji razumiju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na primjenu holističkih multidisciplinarnih pristupa uslugama zaštite i podrške (među ostalim za rodno uvjetovano nasilje i trgovinu ljudima) koji su utemeljeni na pravima i usmjereni na pojedince, a kojima se nastoje ukloniti institucijski čimbenici koji žene dovode u situacije ovisnosti i zlostavljanja, te na pružanje stvarnih mogućnosti za dostojan i stabilan boravak i radne dozvole te nediskriminirajući pristup uslugama, podršci i pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primjećuje da zbog nedostatka generacijskog bogatstva žene afričkog, bliskoistočnog, latinoameričkog i azijskog podrijetla često imaju poteškoća s financiranjem malih poduzeća i ističe da promicanje poduzetništva među tim skupinama može omogućiti znatne prilike za poticanje njihove ekonomske neovisnosti i osnaživanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice da razviju posebne mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života kako bi se najmarginaliziranijim ženama omogućilo da usklade rad, obrazovanje i profesionalni napredak s obiteljskim obvezama te kako bi se suzbile diskriminacija i pristranost koje i dalje utječu na njih na tržištu rada te u obrazovanju i svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da pristup zdravstvenoj skrbi može biti narušen zbog složenog učinka intersekcijske diskriminacije; poziva države članice da osiguraju univerzalno i dostupno zdravstveno osiguranje, uključujući specijalizirane usluge za mentalno zdravlje, i da hitno uklone postojeće prepreke zdravstvenoj skrbi za sve, uključujući za migrante u nezakonitoj administrativnoj situaciji i s posebnim naglaskom na ženama u svoj njihovoj raznolikosti; ističe da neznanje, pristranost ili stigmatizacija nikad ne bi smjeli ugroziti pristup zdravstvenoj skrbi; naglašava da je važno da zdravstveni djelatnici pružaju skrb na human način bez diskriminacije i osuđivanja te da poštuju slobodan, prethodni i informirani pristanak i prava pacijenata; napominje da postoji znatan nedostatak podataka o pristupu žena iz marginaliziranih skupina i migrantica zdravstvenim uslugama, osobito uslugama mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da prime na znanje složeni učinak intersekcijske diskriminacije na pristup uslugama dijagnostike u okviru zdravstvene skrbi, osobito u pogledu reproduktivnog zdravlja, a posebno za crnkinje i druge žene koje nisu bjelkinje te pripadnice manjina; podsjeća da su spolno i reproduktivno zdravlje i prava temeljna ljudska prava kojima bi sve osobe, u svoj svojoj raznolikosti, trebale imati pristup na siguran i zakonit način; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice da donesu i provedu strategije, politike i programe za unapređenje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava marginaliziranih skupina žena, da iskorijene sistemske, financijske, pravne, praktične i društvene prepreke s kojima se suočavaju te da osiguraju zaštitu i poštovanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u svim državama članicama; poziva države članice da promiču planiranje obitelji i sveobuhvatan spolni odgoj prilagođen dobi te da pomognu ženama u ranjivom ili nesigurnom položaju da pristupe besplatnoj kontracepciji u svim njezinim različitim oblicima i da osiguraju njihovu zaštitu od diskriminirajućih praksi u pristupu zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče države članice da osiguraju pristupačne i transparentne postupke pravnog priznavanja roda koji se temelje na samoodređenju i u su skladu s 11. verzijom Međunarodne klasifikacije bolesti (ICD-11) Svjetske zdravstvene organizacije, da pravno priznaju transrodne, nebinarne i interseksualne osobe te da uklone prepreke kao što su obvezne kirurške intervencije ili obvezno psihološko savjetovanje; potiče države članice da zabrane genitalno sakaćenje interseksualnih osoba i da osiguraju da interseksualna dojenčad ili djeca ne budu podvrgnuta medicinskom ili kirurškom liječenju koje nije od životne važnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice da okončaju praksu prisilne sterilizacije, prisilnog pobačaja i prisilne kontracepcije, koja se među ostalim provodila nad ženama s invaliditetom i Romkinjama, te praksu prisilnog liječenja transrodnih osoba, kao i da poštuju njihov fizički i tjelesni integritet; poziva države članice da osiguraju djelotvorne i pravodobne pravne lijekove za sve osobe koje su bile žrtve prisilne sterilizacije i prisilnog razvoda, među ostalim uspostavom učinkovitih sustava kompenzacije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da su žene u svoj svojoj raznolikosti, osobito žene suočene s intersekcijskim oblicima diskriminacije, žene u marginaliziranom položaju i žene koje žive u područjima sukoba, nerazmjerno pogođene klimatskim promjenama i njihovim posljedicama; poziva Komisiju i države članice da zajamče da cjelokupno djelovanje u području klime uključuje intersekcijsku perspektivu koja među ostalim obuhvaća rod i rasu, da u tu svrhu primjenjuju ciljana sredstva i mjere te da zajamče jednako sudjelovanje žena u svoj njihovoj raznolikosti u tijelima za donošenje odluka na međunarodnoj, europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče države članice da poduzmu brze, učinkovite i koordinirane mjere za zaštitu ljudskih prava i ispunjavanje potreba žena, djevojčica i marginaliziranog stanovništva pogođenih sukobom u Ukrajini u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3)  SL C 456, 10.11.2021., str. 191.

(4)  SL C 81, 18.2.2022., str. 43.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0073.

(6)  SL C 385, 22.9.2021., str. 104.

(7)  SL C 108, 26.3.2021., str. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  (https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_hr#equality-data)

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  „Komparativna analiza prava u području rodne ravnopravnosti u Europi 2020.”.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_STU(2020) 662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  Komunikacija Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljena „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698).

(21)  Komunikacija Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljena „Unija jednakosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152).

(22)  Komunikacija Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Nacionalna veta koja ugrožavaju globalni porezni sporazum

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o nacionalnim vetima kojima se narušava globalni porezni sporazum (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavu III. i članke 113., 115., 116. i 326. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu III. i članke 113., 115., 116. i 326. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 4. i 20. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4. i 20. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir izjavu Uključivog okvira Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) / skupine G20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) pod naslovom „Rješenje s dva stupa za prevladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva”, kojoj se 4. studenoga 2021. pridružilo i s kojom se složilo 137 članica od njih 141, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Uključivog okvira Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) / skupine G20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) pod naslovom „Rješenje s dva stupa za prevladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva”, kojoj se 4. studenoga 2021. pridružilo i s kojom se složilo 137 članica od njih 141,

| — | uzimajući u obzir model pravila za nacionalnu provedbu iz drugog stupa Uključivog okvira OECD-a/skupine G20 za BEPS, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir model pravila za nacionalnu provedbu iz drugog stupa Uključivog okvira OECD-a/skupine G20 za BEPS,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji od 22. prosinca 2021. (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji od 22. prosinca 2021. (COM(2021)0823),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 19. svibnja 2022. o Prijedlogu direktive Vijeća o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za multinacionalne skupine u Uniji (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. siječnja 2019. pod naslovom „Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. siječnja 2019. pod naslovom „Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a” (COM(2019)0008),

| — | uzimajući u obzir analizu Promatračnice EU-a za porez od 25. listopada 2021. naslovljenu „Učinci globalne minimalne porezne stope na prihode: procjene po zemljama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu Promatračnice EU-a za porez od 25. listopada 2021. naslovljenu „Učinci globalne minimalne porezne stope na prihode: procjene po zemljama”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 5. travnja 2022. i ishod sastanka održanog 17. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 5. travnja 2022. i ishod sastanka održanog 17. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Konferencije o budućnosti Europe i svoju Rezoluciju od 4. svibnja 2022. o daljnjem postupanju nakon zaključaka Konferencije o budućnosti Europe (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Konferencije o budućnosti Europe i svoju Rezoluciju od 4. svibnja 2022. o daljnjem postupanju nakon zaključaka Konferencije o budućnosti Europe (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 29. travnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje digitalnog gospodarstva: pregovori u OECD-u, porezna rezidentnost digitalnih poduzeća i mogući europski digitalni porez” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 29. travnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje digitalnog gospodarstva: pregovori u OECD-u, porezna rezidentnost digitalnih poduzeća i mogući europski digitalni porez” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. ožujka 2022. s preporukama Komisiji o pravednom i jednostavnijem oporezivanju kojim se podupire strategija oporavka (EP-ovo praćenje akcijskog plana Komisije iz srpnja i njegovih 25 inicijativa u području PDV-a, oporezivanja poslovanja i pojedinačnog oporezivanja) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. ožujka 2022. s preporukama Komisiji o pravednom i jednostavnijem oporezivanju kojim se podupire strategija oporavka (EP-ovo praćenje akcijskog plana Komisije iz srpnja i njegovih 25 inicijativa u području PDV-a, oporezivanja poslovanja i pojedinačnog oporezivanja) (4),

| — | uzimajući u obzir studiju Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) od 25. svibnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje multinacionalnih kompanija u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) od 25. svibnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje multinacionalnih kompanija u Europi”,

| — | uzimajući u obzir najnovije procjene MMF-a u publikaciji Fiscal Monitor iz travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najnovije procjene MMF-a u publikaciji Fiscal Monitor iz travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (5),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se od 4. studenog 2021. 137 od 141 članice Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 za BEPS, uključujući sve države članice EU-a, dogovorilo o reformi međunarodnog poreznog sustava na temelju rješenja koje se sastoji od dva stupa za rješavanje izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, što uključuje određivanje multilateralno dogovorenih ograničenja za premještanje dobiti i poreznu konkurenciju s uvođenjem globalne minimalne stope od 15 %; budući da je taj sporazum rezultat velikog kompromisa i ishod nekoliko krugova pregovora koji su se održali u periodu od nekoliko godina; |
| --- | --- |

A.

budući da se od 4. studenog 2021. 137 od 141 članice Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 za BEPS, uključujući sve države članice EU-a, dogovorilo o reformi međunarodnog poreznog sustava na temelju rješenja koje se sastoji od dva stupa za rješavanje izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, što uključuje određivanje multilateralno dogovorenih ograničenja za premještanje dobiti i poreznu konkurenciju s uvođenjem globalne minimalne stope od 15 %; budući da je taj sporazum rezultat velikog kompromisa i ishod nekoliko krugova pregovora koji su se održali u periodu od nekoliko godina;

| B. | budući da bi provedba globalne minimalne porezne stope u okviru te reforme od dva stupa dovela do toga da zemlje ubiru približno 150 milijardi USD novih prihoda godišnje (6); budući da povijesni sporazum koji je postignut na sastanku Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 za BEPS u listopadu 2021., i koji uživa široku potporu zemalja koje čine više od 90 % svjetskog gospodarstva, predstavlja velik politički uspjeh koji treba brzo i sveobuhvatno provesti kako bi se osigurao njegov uspjeh u društvenom i ekonomskom smislu te kako bi se potaknulo pravedno oporezivanje; |
| --- | --- |

B.

budući da bi provedba globalne minimalne porezne stope u okviru te reforme od dva stupa dovela do toga da zemlje ubiru približno 150 milijardi USD novih prihoda godišnje (6); budući da povijesni sporazum koji je postignut na sastanku Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 za BEPS u listopadu 2021., i koji uživa široku potporu zemalja koje čine više od 90 % svjetskog gospodarstva, predstavlja velik politički uspjeh koji treba brzo i sveobuhvatno provesti kako bi se osigurao njegov uspjeh u društvenom i ekonomskom smislu te kako bi se potaknulo pravedno oporezivanje;

| C. | budući da se prema najnovijim procjenama MMF-a procjenjuje da će minimalna porezna stopa povećati globalne prihode od poreza na dobit za 5,7 % kroz porezne dodatke i potencijalno za daljnjih 8,1 % zahvaljujući dogovorenim ograničenjima za premještanje dobiti i poreznu konkurenciju (7); |
| --- | --- |

C.

budući da se prema najnovijim procjenama MMF-a procjenjuje da će minimalna porezna stopa povećati globalne prihode od poreza na dobit za 5,7 % kroz porezne dodatke i potencijalno za daljnjih 8,1 % zahvaljujući dogovorenim ograničenjima za premještanje dobiti i poreznu konkurenciju (7);

| D. | budući da bi sam EU mogao povećati svoje prihode od poreza na dobit za približno 64 milijarde EUR godišnje ubiranjem minimalne efektivne stope poreza na dobit od 15 % u skladu s drugim stupom ovog globalnog sporazuma (8); |
| --- | --- |

D.

budući da bi sam EU mogao povećati svoje prihode od poreza na dobit za približno 64 milijarde EUR godišnje ubiranjem minimalne efektivne stope poreza na dobit od 15 % u skladu s drugim stupom ovog globalnog sporazuma (8);

| E. | budući da su porezna pitanja u Uniji predmet posebnog zakonodavnog postupka i da se o njima odlučuje jednoglasno u Vijeću; budući da se Komisijin Prijedlog direktive Vijeća od 22. prosinca 2021. o provedbi drugog stupa Uključivog okvira temelji na članku 115. UFEU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su porezna pitanja u Uniji predmet posebnog zakonodavnog postupka i da se o njima odlučuje jednoglasno u Vijeću; budući da se Komisijin Prijedlog direktive Vijeća od 22. prosinca 2021. o provedbi drugog stupa Uključivog okvira temelji na članku 115. UFEU-a;

| F. | budući da su sve zemlje OECD-a i zemlje iz skupine G20, uključujući svih 27 država članica EU-a, podržale sporazum za reformu međunarodnih poreznih pravila u listopadu 2021.; |
| --- | --- |

F.

budući da su sve zemlje OECD-a i zemlje iz skupine G20, uključujući svih 27 država članica EU-a, podržale sporazum za reformu međunarodnih poreznih pravila u listopadu 2021.;

| G. | budući da je, unatoč toj preuzetoj obvezi, donošenje direktive EU-a o prihvaćanju i provedbi drugog stupa tog međunarodnog sporazuma (Direktiva o drugom stupu) triput bilo neuspješno u sastavu Vijeća za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN) u okviru Vijeća Europske unije zbog nepostizanja jednoglasnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je, unatoč toj preuzetoj obvezi, donošenje direktive EU-a o prihvaćanju i provedbi drugog stupa tog međunarodnog sporazuma (Direktiva o drugom stupu) triput bilo neuspješno u sastavu Vijeća za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN) u okviru Vijeća Europske unije zbog nepostizanja jednoglasnosti;

| H. | budući da je Poljska tijekom pregovora u Vijeću uložila svoj nacionalni veto kako bi spriječila donošenje Direktive o drugom stupu u Uniji, unatoč tome što ju je poduprlo svih ostalih 26 država članica; budući da je Poljska kasnije odustala od protivljenja; |
| --- | --- |

H.

budući da je Poljska tijekom pregovora u Vijeću uložila svoj nacionalni veto kako bi spriječila donošenje Direktive o drugom stupu u Uniji, unatoč tome što ju je poduprlo svih ostalih 26 država članica; budući da je Poljska kasnije odustala od protivljenja;

| I. | budući da je Mađarska, iako je pristala na provedbu navedene direktive na prethodnom sastanku ECOFIN-a, na sastanku ECOFIN-a u lipnju 2022. uložila veto nakon što je Poljska povukla svoj veto; |
| --- | --- |

I.

budući da je Mađarska, iako je pristala na provedbu navedene direktive na prethodnom sastanku ECOFIN-a, na sastanku ECOFIN-a u lipnju 2022. uložila veto nakon što je Poljska povukla svoj veto;

| J. | budući da bi javni prihodi koji bi proizašli iz provedbe Direktive o drugom stupu u EU-u bili posebno značajni s obzirom na dosad nezabilježen kombinirani učinak ruske agresije u Ukrajini, poremećaja globalnih lanaca opskrbe i potrebe da se osigura gospodarski oporavak nakon pandemije te ulaganja koja su potrebna za postizanje klimatskih ciljeva EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da bi javni prihodi koji bi proizašli iz provedbe Direktive o drugom stupu u EU-u bili posebno značajni s obzirom na dosad nezabilježen kombinirani učinak ruske agresije u Ukrajini, poremećaja globalnih lanaca opskrbe i potrebe da se osigura gospodarski oporavak nakon pandemije te ulaganja koja su potrebna za postizanje klimatskih ciljeva EU-a;

| K. | budući da je u proteklih nekoliko desetljeća bilo mnogo pokušaja da se uspostavi minimalna stopa poreza na dobit u Uniji; |
| --- | --- |

K.

budući da je u proteklih nekoliko desetljeća bilo mnogo pokušaja da se uspostavi minimalna stopa poreza na dobit u Uniji;

| L. | budući da su konačni rezultati Konferencije o budućnosti Europe obuhvatili prijedloge o fiskalnim i poreznim politikama, kako je predstavljeno u s time povezanom izvješću od 9. svibnja 2022.; |
| --- | --- |

L.

budući da su konačni rezultati Konferencije o budućnosti Europe obuhvatili prijedloge o fiskalnim i poreznim politikama, kako je predstavljeno u s time povezanom izvješću od 9. svibnja 2022.;

| M. | budući da bi uključivanje Europskog parlamenta u okviru redovnog zakonodavnog postupka unaprijedilo donošenje odluka u području oporezivanja i dovelo do učinkovitijih, relevantnijih i ambicioznijih rezultata za poreznu politiku EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da bi uključivanje Europskog parlamenta u okviru redovnog zakonodavnog postupka unaprijedilo donošenje odluka u području oporezivanja i dovelo do učinkovitijih, relevantnijih i ambicioznijih rezultata za poreznu politiku EU-a;

Opće napomene

| 1. | tvrdi da su postojeća međunarodna porezna pravila u velikoj mjeri zastarjela te ne mogu pratiti sve veću digitalizaciju gospodarstva ni djelotvorno suzbiti utaju i izbjegavanje plaćanja poreza; ističe da je hitno potrebna reforma pravila donošenjem globalnog poreznog sporazuma OECD-a i skupine G20 kako bi se međunarodni i nacionalni porezni sustavi te porezni sustav EU-a prilagodili novim gospodarskim, socijalnim i tehnološkim izazovima 21. stoljeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | s velikom zabrinutošću primjećuje fragmentaciju nacionalnih stopa poreza na dobit unutar EU-a, koja može narušiti jedinstveno tržište i naštetiti gospodarstvu EU-a; osim toga, prima na znanje da se prosječne stope poreza na dobit u EU-u tijekom proteklih desetljeća kontinuirano smanjuju; ponavlja da je hitno potrebno uspostaviti široku poreznu osnovicu i smanjiti prostor za utaju poreza, porezne prijevare i agresivno porezno planiranje, među ostalim provedbom sporazuma OECD-a i skupine G20 na razini EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da zbog postojećih poreznih pravila i neusklađenosti poreznih pravila među državama članicama i šire, uz nedostatak međunarodne suradnje, među ostalim, multinacionalna poduzeća mogu provoditi agresivno porezno planiranje kojim se značajno smanjuju njihove efektivne porezne stope; podsjeća da su zbog te situacije mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u znatno slabijem konkurentskom položaju jer imaju daleko više efektivne porezne stope nego multinacionalna poduzeća, što je neprihvatljivo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe svoje nedavno usvojeno mišljenje o Direktivi o drugom stupu, u kojemu poziva na njezinu brzu provedbu do siječnja 2023.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da su prijavljeni zahtjevi Mađarske, konkretno u pogledu materijalnih izuzeća, već uvelike uzeti u obzir u međunarodnom sporazumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom kontekstu podsjeća sve države članice na njihovu obvezu prema globalnom sporazumu OECD-a; naglašava da će brza i opsežna provedba sporazuma biti presudna za uspjeh procesa; naglašava da je važno da EU preuzme vodeću ulogu na svjetskoj razini u borbi protiv poreznih oaza tako što će biti prva regija koja će provesti sporazum OECD-a; ističe rizike neprovođenja Direktive o drugom stupu u EU-u i s njime povezane rizike; naglašava da bi neprovođenje Direktive o drugom stupu od strane EU-a moglo ugroziti provedbu drugog stupa u SAD-u i drugim jurisdikcijama; |
| --- | --- |

6.

Aktualni proces donošenja odluka i utjecaj nacionalnih veta

| 7. | podsjeća države članice da se jednoglasno odlučivanje iz Ugovorâ mora dovesti u ravnotežu s pomoću vrlo visoke razine odgovornosti te da ono mora biti u skladu s načelom lojalne suradnje na temelju članka 4. stavka 3. UEU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da jednoglasno glasovanje u Vijeću o poreznoj politici ne doprinosi uvođenju promjena koje su potrebne za rješavanje aktualnih izazova; izražava žaljenje zbog toga što aktualna situacija često dovodi do kašnjenja i izostanka napretka u usklađivanju i koordiniranju poreznih pravila diljem Unije, koji bi bio koristan za sve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da nacionalna veta stalno koče napredak u mnogim važnim područjima oporezivanja; žali zbog činjenice da su prijedlozi kao što su zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit (CCCTB), revizija Direktive o kamatama i autorskim naknadama i reforma Kodeksa postupanja pri oporezivanju poduzeća blokirani u Vijeću; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje činjenicu da su određene države članice zloupotrijebile mogućnost nacionalnog veta u poreznim pitanjima kako bi postigle ustupke u drugim područjima politika; naglašava da zbog veta postoji opasnost da se nastave štetne porezne prakse i društvena nepravda koje narušavaju sposobnost Unije da bude djelotvorna, potiče ravnopravne uvjete i štiti najbolje interese građana i MSP-ova; |
| --- | --- |

10.

Preporuke za djelovanje i područja za reformiranje

| 11. | ponovno poziva Vijeće da brzo usvoji Direktivu o drugom stupu kako bi se zajamčilo da sporazum stupi na snagu do siječnja 2023.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Mađarsku da smjesta prestane blokirati globalni porezni sporazum u Vijeću; žali zbog činjenice da samo jedna država članica može zaustaviti provedbu takvog povijesnog sporazuma i preostalih 26 država članica; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče Komisiju i Vijeće da se ne upuštaju u političko pregovaranje s državama članicama koje zloupotrebljavaju mogućnost nacionalnog veta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva Komisiju i Vijeće da insistiraju na dogovorenoj uvjetovanosti u politikama EU-a i transparentnosti odlučivanja te da se suzdrže od odobravanja mađarskog nacionalnog plana oporavka i otpornosti dok Mađarska u potpunosti ne ispuni sve kriterije utvrđene u propisima, osobito preporuke za tu zemlju u području vladavine prava, neovisnosti pravosuđa i sprječavanja i prepoznavanja prijevara te borbe protiv prijevara, sukoba interesa i korupcije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da bi u trenutačnoj situaciji trebalo nastaviti raspravljati o svim izvedivim scenarijima te da je potrebno poduzeti hitne mjere bude li Mađarska u nadolazećim mjesecima ustrajala u svojem nacionalnom vetu; potiče Komisiju i Vijeće da istraže alternativne mogućnosti kako bi se EU-u omogućilo poštovanje obveza koje je preuzeo na razini OECD-a i skupine G20; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da razmotre moguće kratkoročne mjere kako bi se EU-u omogućilo da ispuni svoje međunarodne obveze, kao što je utvrđivanje bi li bilo primjereno, kao krajnju mjeru, provesti globalni porezni sporazum putem postupka pojačane suradnje utvrđenog u članku 20. UEU-a; smatra da bi, ne bude li se mogao postići dogovor o alternativama za provedbu na razini EU-a, jednostrana provedba Direktive o drugom stupu u svim državama članicama polučila prihvatljive rezultate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da po potrebi primijeni postupak za određene porezne politike iz članka 116. UFEU-a; u tom smislu podsjeća na manifest Ursule Von der Leyen u okviru njezine kandidature za predsjednicu Komisije, koji je uključivao obvezu da se „iskoriste klauzule iz Ugovorâ kojima se omogućuje da se prijedlozi o oporezivanju donose zajedničkim odlučivanjem i da se o njima odlučuje glasovanjem kvalificiranom većinom u Vijeću”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na govor o stanju Unije iz 2018. bivšeg predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera, u kojemu je pozvao na donošenje odluka o određenim pitanjima oporezivanja kvalificiranom većinom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi države članice dugoročno trebale razmotriti dodanu vrijednost prelaska na glasovanje kvalificiranom većinom, kako je preporučeno na Konferenciji o budućnosti Europe; u tom pogledu nakon svoje komunikacije o tom pitanju iz 2019. i kao odgovor na ishod Konferencije o budućnosti Europe poziva Komisiju da ponovno otvori raspravu o postupnom uvođenju glasovanja kvalificiranom većinom za određena porezna pitanja; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0216.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0141.

(3)  SL C 506, 15.12.2021., str. 54.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0082.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  MMF, Fiscal Policy from Pandemic to War, str. 28., https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

četvrtak, 7. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Uhićenje kardinala Zena i upravitelja Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o uhićenju kardinala Zena i upravitelja Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. siječnja 2022. o kršenju temeljnih sloboda u Hong Kongu (1), od 8. srpnja 2021. o Hong Kongu, posebice slučaju novina Apple Daily (2), i od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (3) te svoje druge i prethodne rezolucije o Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. siječnja 2022. o kršenju temeljnih sloboda u Hong Kongu (1), od 8. srpnja 2021. o Hong Kongu, posebice slučaju novina Apple Daily (2), i od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (3) te svoje druge i prethodne rezolucije o Kini,

| — | uzimajući u obzir 24. godišnje izvješće Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. svibnja 2022. o političkim i gospodarskim kretanjima u Posebnom upravnom području Hong Kongu za 2021. (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 24. godišnje izvješće Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. svibnja 2022. o političkim i gospodarskim kretanjima u Posebnom upravnom području Hong Kongu za 2021. (JOIN(2022)0016),

| — | uzimajući u obzir Zakon Narodne Republike Kine o zaštiti nacionalne sigurnosti u Posebnom upravnom području Hong Kongu (Zakon o nacionalnoj sigurnosti), na snazi od 30. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon Narodne Republike Kine o zaštiti nacionalne sigurnosti u Posebnom upravnom području Hong Kongu (Zakon o nacionalnoj sigurnosti), na snazi od 30. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika u ime Europske unije o izborima za glavnog upravitelja u Hong Kongu koji su održani 8. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika u ime Europske unije o izborima za glavnog upravitelja u Hong Kongu koji su održani 8. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon Posebnog upravnog područja Hong Konga Narodne Republike Kine donesen 4. travnja 1990., koji je stupio na snagu 1. srpnja 1997. (Temeljni zakon Hong Konga), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon Posebnog upravnog područja Hong Konga Narodne Republike Kine donesen 4. travnja 1990., koji je stupio na snagu 1. srpnja 1997. (Temeljni zakon Hong Konga),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju Vlade Ujedinjene Kraljevine i Vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija, koju su kineska i britanska vlada 12. lipnja 1985. registrirale kod Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju Vlade Ujedinjene Kraljevine i Vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija, koju su kineska i britanska vlada 12. lipnja 1985. registrirale kod Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali biti u središtu odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s obvezom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali biti u središtu odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s obvezom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| B. | budući da je 11. i 12. svibnja 2022. policija uhitila upravitelje Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu, koji pruža humanitarnu i financijsku potporu osobama koje su ozlijeđene, uhićene ili izložene prijetnjama tijekom prosvjeda za izmjenu zakona o zabrani izručenja, odnosno umirovljenog rimokatoličkog biskupa Josepha Zena, bivšu zastupnicu Cyd Ho, pjevačicu i aktivisticu Denise Ho, akademika Huija Po-Keunga i renomiranu odvjetnicu Margaret Ng, pod optužbom za tajne dogovore sa stranim silama (članak 29. Zakona o nacionalnoj sigurnosti); |
| --- | --- |

B.

budući da je 11. i 12. svibnja 2022. policija uhitila upravitelje Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu, koji pruža humanitarnu i financijsku potporu osobama koje su ozlijeđene, uhićene ili izložene prijetnjama tijekom prosvjeda za izmjenu zakona o zabrani izručenja, odnosno umirovljenog rimokatoličkog biskupa Josepha Zena, bivšu zastupnicu Cyd Ho, pjevačicu i aktivisticu Denise Ho, akademika Huija Po-Keunga i renomiranu odvjetnicu Margaret Ng, pod optužbom za tajne dogovore sa stranim silama (članak 29. Zakona o nacionalnoj sigurnosti);

| C. | budući da su vlasti Hong Konga od prosvjeda 2019. uhitile oko 10 000 osoba; budući da je protiv 2 500 osoba pokrenut sudski postupak i da je osuđeno više od 1 100 osoba; budući da je do 28. ožujka 2022. gotovo 200 osoba uhićeno na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da je početkom 2022. u Hong Kongu zabilježena brojka od 721 političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

C.

budući da su vlasti Hong Konga od prosvjeda 2019. uhitile oko 10 000 osoba; budući da je protiv 2 500 osoba pokrenut sudski postupak i da je osuđeno više od 1 100 osoba; budući da je do 28. ožujka 2022. gotovo 200 osoba uhićeno na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da je početkom 2022. u Hong Kongu zabilježena brojka od 721 političkih zatvorenika;

| D. | budući da se u 24. godišnjem izvješću Komisije i visokog predstavnika o političkim i gospodarskim kretanjima u Posebnom upravnom području Hong Kongu za 2021. zaključuje da se prostor za djelovanje civilnog društva i dalje smanjuje; |
| --- | --- |

D.

budući da se u 24. godišnjem izvješću Komisije i visokog predstavnika o političkim i gospodarskim kretanjima u Posebnom upravnom području Hong Kongu za 2021. zaključuje da se prostor za djelovanje civilnog društva i dalje smanjuje;

| E. | budući da je u tijeku revizija usklađenosti Hong Konga s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima koju provodi Odbor UN-a za ljudska prava i da se očekuje da će biti dovršena u srpnju 2022.; |
| --- | --- |

E.

budući da je u tijeku revizija usklađenosti Hong Konga s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima koju provodi Odbor UN-a za ljudska prava i da se očekuje da će biti dovršena u srpnju 2022.;

| 1. | osuđuje uhićenja kardinala Josepha Zena, jednog od najjačih zagovornika prodemokratskog pokreta u Hong Kongu, i ostalih četiriju upravitelja Fonda za humanitarnu pomoć 612 u Hong Kongu, što predstavlja napad na slobode zajamčene Temeljnim zakonom Hong Konga, uključujući slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja, posebno nakon zatvaranja više od 60 skupina civilnog društva, te ukazuje na stalne napore Narodne Republike Kine da sustavno uništi posljednje ostatke autonomije i sloboda Hong Konga te suzbije prodemokratski pokret; smatra da je uhićenje jasan dokaz iskazane namjere Johna Leea Ka-Chiua da još snažnije ugnjetava sve kritičare i da dodatno pojača represiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vlasti Posebnog upravnog područja Hong Konga da odbace sve optužbe protiv kardinala Zena i ostalih četiriju upravitelja Fonda za humanitarnu pomoć 612, Cyd Ho, Denise Ho, Huija Po-Keunga i Margaret Ng, te da oslobode Cyd Ho; apelira na vlasti Posebnog upravnog područja Hong Konga da omoguće Fondu za humanitarnu pomoć 612 da nastavi pružati financijsku, pravnu i humanitarnu potporu onima koji su se njome koristili; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice da pojačaju napore za provedbu zaključaka Vijeća iz srpnja 2020., uključujući „programe brodica za spašavanje” za prodemokratske aktiviste i političke vođe Hong Konga, na primjer olakšavanjem izdavanja hitnih viza i pružanjem privremenog skloništa; poziva Vatikan da pruži punu potporu kardinalu Zenu i drugim vjerskim vođama koji se suočavaju s progonom ili rizikom od pritvaranja u okviru režima nacionalne sigurnosti u Hong Kongu; nadalje poziva Vatikan da pojača svoje diplomatske napore i utjecaj na kineske vlasti te da zatraži odbacivanje svih optužbi protiv kardinala Zena i okončanje progona i kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da, 25 godina od primopredaje Hong Konga 1997., kada su kineske vlasti preuzele suverenitet i obećale da će poštovati slobode i prava grada zaštićene Temeljnim zakonom, te dvije godine od uvođenja takozvanog Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu, Narodna Republika Kina i dalje krši svoje obveze iz Zajedničke kinesko-britanske deklaracije da se poštuje visok stupanj autonomije Hong Konga u skladu s modelom „jedna zemlja, dva sustava”, vladavinom prava i temeljnim ljudskim pravima kako su utvrđena Temeljnim zakonom Hong Konga te u skladu sa svojim domaćim i međunarodnim obvezama kao potpisnicom Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kineske vlasti da u potpunosti stave izvan snage Zakon o nacionalnoj sigurnosti i da se ponovno obvežu na poštovanje Temeljnog zakona Hong Konga kojim se jamče sloboda udruživanja, sloboda okupljanja, sloboda izražavanja te sloboda vjeroispovijesti i uvjerenja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je izbor Johna Leea održan uz očito kršenje ključnih demokratskih načela i političkog pluralizma te mimo prava građana Hong Konga na opće izbore; naglašava da izborne reforme Pekinga i činjenica da je bivši ministar sigurnosti i policijski službenik John Lee odabran na dužnost glavnog upravitelja pokazuju da vlada Hong Konga više nije neovisna od Pekinga prema prethodnom modelu „jedna zemlja, dva sustava” te da se sva politička oporba ugnjetava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog odluke vlasti Hong Konga da treću godinu zaredom zabrane bdijenje u spomen na događanja na trgu Tiananmen 4. lipnja 1989; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Vijeću da uvede ciljane sankcije u okviru Globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava (sankcije EU-a slične onima u Zakonu Magnicki) protiv Johna Leea i svih drugih dužnosnika Hong Konga i Narodne Republike Kine odgovornih za aktualnu represiju u pogledu ljudskih prava u tom gradu; nadalje ponavlja svoj hitan apel preostalim državama članicama EU-a, njih deset, koje to još nisu učinile, da suspendiraju aktivne sporazume o izručenju s Narodnom Republikom Kinom i Hong Kongom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoj poziv Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) da osigura odgovarajuća sredstva Uredu Europske unije u Hong Kongu (Ured EU-a) kako bi mogao nastaviti provoditi i na odgovarajući način intenzivirati promatranje suđenja, posjete zatvorenicima i praćenje ljudskih prava davanjem izjava za javnost, imenovanjem kontaktne točke za ljudska prava među svojim osobljem za borce za ljudska prava i upozoravanjem na njihove slučajeve u kontaktu s vlastima na svim razinama; poziva ESVD i Ured EU-a da redovito izvješćuju o najistaknutijim suđenjima, kao i o razvoju stanja ljudskih prava u Hong Kongu općenito; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Ured EU-a i diplomatsko osoblje država članica da učine sve što je u njihovoj moći kako bi aktivistima za ljudska prava u Hong Kongu pružili svu potrebnu potporu i pomogli u zaštiti njihovih prava, posebno posjetima političkim zatvorenicima, izdavanjem hitnih viza i pružanjem privremenog utočišta u državama članicama onima koji bježe iz Hong Konga; žali zbog ozračja straha koje je Zakon o nacionalnoj sigurnosti izazvao u civilnom društvu Hong Konga, među ostalim i zbog uvođenja proizvoljnog kaznenog djela „tajnih dogovora sa stranim i vanjskim silama”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava poziv 50 stručnjaka Ujedinjenih naroda za ljudska prava da se u Vijeću UN-a za ljudska prava uspostavi poseban mandat za praćenje uvjeta ljudskih prava diljem Kine, uključujući Hong Kong, te izvješćivanje o njima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da preispitaju sporazum između EU-a i Hong Konga/Kine o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima, status Ureda za gospodarstvo i trgovinu Hong Konga u Bruxellesu i mjesto Hong Konga u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine, Uredu EU-a u Hong Kongu, svim konzularnim uredima država članica EU-a u Hong Kongu, Svetoj Stolici te glavnom upravitelju i Zakonodavnom vijeću Posebnog upravnog područja Hong Konga. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0011.

(2)  SL C 99, 1.3.2022., str. 178.

(3)  SL C 456, 10.11.2021., str. 242.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Položaj branitelja autohtonih naroda i okoliša u Brazilu i ubojstvo Doma Philipsa i Bruna Pereire

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o položaju branitelja autohtonih naroda i okoliša u Brazilu i ubojstvu Doma Phillipsa i Bruna Pereire (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Brazilu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Brazilu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (3),

| — | uzimajući u obzir izjave Reportera bez granica, Unije autohtonih naroda doline Javari (UNIVAJA), zatim organizacija Amnesty International, Survival International, Greenpeace, Human Rights Watch i World Wide Fund for Nature o ubojstvima Bruna Pereire i Doma Phillipsa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Reportera bez granica, Unije autohtonih naroda doline Javari (UNIVAJA), zatim organizacija Amnesty International, Survival International, Greenpeace, Human Rights Watch i World Wide Fund for Nature o ubojstvima Bruna Pereire i Doma Phillipsa,

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Brazila potpisano u srpnju 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Brazila potpisano u srpnju 2007.,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007. i Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007. i Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169), usvojenu 27. lipnja 1989., čiji je Brazil potpisnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169), usvojenu 27. lipnja 1989., čiji je Brazil potpisnik,

| — | uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Brazila, a posebno njegov članak 231. o priznavanju autohtonog zemljišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Brazila, a posebno njegov članak 231. o priznavanju autohtonog zemljišta,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 5. lipnja 2022. britanski novinar Dom Phillips, koji je surađivao s novinama The Guardian, i brazilski autohtoni stručnjak Bruno Pereira, bivši državni službenik Nacionalne indijanske zaklade (Funai), nestali u dolini Javari, između riječne zajednice São Rafael i grada Atalaia do Norte u državi Amazoni u sjevernom Brazilu; budući da su njihova tijela otkrivena 15. lipnja 2022.; |
| --- | --- |

A.

budući da su 5. lipnja 2022. britanski novinar Dom Phillips, koji je surađivao s novinama The Guardian, i brazilski autohtoni stručnjak Bruno Pereira, bivši državni službenik Nacionalne indijanske zaklade (Funai), nestali u dolini Javari, između riječne zajednice São Rafael i grada Atalaia do Norte u državi Amazoni u sjevernom Brazilu; budući da su njihova tijela otkrivena 15. lipnja 2022.;

| B. | budući da je 15. lipnja 2022. brazilska savezna policija izvijestila da je jedna od dviju osoba uhićenih pod sumnjom sudjelovanja u njihovom nestanku priznala da ih je ubila; |
| --- | --- |

B.

budući da je 15. lipnja 2022. brazilska savezna policija izvijestila da je jedna od dviju osoba uhićenih pod sumnjom sudjelovanja u njihovom nestanku priznala da ih je ubila;

| C. | budući da je nevladina organizacija Global Witness izvijestila da je 2020. u Brazilu ubijeno više od 20 boraca za zaštitu zemljišta i okoliša, što je Brazil dovelo do četvrtog mjesta na popisu zemljama s najvećim brojem takvih ubojstava u svijetu, pri čemu većina tih zločina ostaje nekažnjena; budući da se u Brazilu gotovo tri četvrtine ubojstava događa u regiji Amazone i da su mete borci za prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

C.

budući da je nevladina organizacija Global Witness izvijestila da je 2020. u Brazilu ubijeno više od 20 boraca za zaštitu zemljišta i okoliša, što je Brazil dovelo do četvrtog mjesta na popisu zemljama s najvećim brojem takvih ubojstava u svijetu, pri čemu većina tih zločina ostaje nekažnjena; budući da se u Brazilu gotovo tri četvrtine ubojstava događa u regiji Amazone i da su mete borci za prava autohtonih naroda;

| D. | budući da se trenutačno narušavanje ljudskih prava u Brazilu događa u kontekstu restriktivnih zakonodavnih promjena i sve manjeg financiranja agencija za zaštitu okoliša, kao i sve većeg endemskog nasilja; budući da autohtoni narodi Brazila trpe sustavnu agresiju i nedostatak zaštite svojih prava, kao i sve veći broj napada i ubojstava; budući da je pandemija bolesti COVID-19 nerazmjerno utjecala na autohtone zajednice u Brazilu; |
| --- | --- |

D.

budući da se trenutačno narušavanje ljudskih prava u Brazilu događa u kontekstu restriktivnih zakonodavnih promjena i sve manjeg financiranja agencija za zaštitu okoliša, kao i sve većeg endemskog nasilja; budući da autohtoni narodi Brazila trpe sustavnu agresiju i nedostatak zaštite svojih prava, kao i sve veći broj napada i ubojstava; budući da je pandemija bolesti COVID-19 nerazmjerno utjecala na autohtone zajednice u Brazilu;

| E. | budući da je u sadašnji brazilski ustav donesen 1988. i u pravni okvir te zemlje upisano izvorno pravo autohtonih naroda na zemlju svojih predaka, bez vremenskog ograničenja za priznavanje tog prava; budući da je država dužna regulirati i štititi to pravo; |
| --- | --- |

E.

budući da je u sadašnji brazilski ustav donesen 1988. i u pravni okvir te zemlje upisano izvorno pravo autohtonih naroda na zemlju svojih predaka, bez vremenskog ograničenja za priznavanje tog prava; budući da je država dužna regulirati i štititi to pravo;

| F. | budući da je 22. listopada 2021. nekoliko lokalnih skupina civilnog društva sudjelovalo na javnom saslušanju u Međuameričkoj komisiji za ljudska prava (IACHR) kako bi se osudila kršenja prava boraca za ljudska prava i boraca za zaštitu okoliša u Brazilu; budući da je u kolovozu 2021. organizacija autohtonih naroda Brazila (APIB) Međunarodnom kaznenom sudu podnijela prijavu protiv predsjednika Bolsonara zbog zločina protiv čovječnosti i genocida „na temelju njegovih izričitih, sustavnih i namjernih politika usmjerenih protiv autohtonih naroda”; |
| --- | --- |

F.

budući da je 22. listopada 2021. nekoliko lokalnih skupina civilnog društva sudjelovalo na javnom saslušanju u Međuameričkoj komisiji za ljudska prava (IACHR) kako bi se osudila kršenja prava boraca za ljudska prava i boraca za zaštitu okoliša u Brazilu; budući da je u kolovozu 2021. organizacija autohtonih naroda Brazila (APIB) Međunarodnom kaznenom sudu podnijela prijavu protiv predsjednika Bolsonara zbog zločina protiv čovječnosti i genocida „na temelju njegovih izričitih, sustavnih i namjernih politika usmjerenih protiv autohtonih naroda”;

| G. | budući da autohtoni narodi doprinose zaštiti prašuma i drugih ekosustava te stoga imaju ključnu ulogu u očuvanju biološke raznolikosti u regiji i sprečavanju klimatskih promjena; budući da su Bruno Pereira i Dom Phillips bili duboko predani ključnoj zadaći očuvanja amazonske prašume i njezine biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

G.

budući da autohtoni narodi doprinose zaštiti prašuma i drugih ekosustava te stoga imaju ključnu ulogu u očuvanju biološke raznolikosti u regiji i sprečavanju klimatskih promjena; budući da su Bruno Pereira i Dom Phillips bili duboko predani ključnoj zadaći očuvanja amazonske prašume i njezine biološke raznolikosti;

| H. | budući da je Amazona najveća prašuma na svijetu i da ima ključnu ulogu u apsorpciji ugljikova dioksida, smanjenju stakleničkih plinova i održavanju regionalnih i globalnih vremenskih obrazaca; budući da se dolina Javari nalazi u Amazoni na brazilskoj granici s Peruom i Kolumbijom; budući da se u toj regiji nalazi najveća koncentracija autohtonih naroda na svijetu, u dobrovoljnoj izolaciji, i da je pristup toj regiji moguć samo preko drugih područja i rijekom; |
| --- | --- |

H.

budući da je Amazona najveća prašuma na svijetu i da ima ključnu ulogu u apsorpciji ugljikova dioksida, smanjenju stakleničkih plinova i održavanju regionalnih i globalnih vremenskih obrazaca; budući da se dolina Javari nalazi u Amazoni na brazilskoj granici s Peruom i Kolumbijom; budući da se u toj regiji nalazi najveća koncentracija autohtonih naroda na svijetu, u dobrovoljnoj izolaciji, i da je pristup toj regiji moguć samo preko drugih područja i rijekom;

| I. | budući da je dolina Javari, kao i druge regije brazilske Amazone, područje intenzivnih sukoba koje predvode skupine organiziranih kriminalaca i otimača zemljišta uključenih u nezakonit ribolov, lov, rudarenje, nezakonitu sječu i trgovinu drogom; budući da iza 80 % slučajeva krčenja šuma diljem svijeta stoji prenamjena šuma u poljoprivredna zemljišta za proizvodnju robe poput govedine, soje i palminog ulja; budući da se krčenje šuma u brazilskoj Amazoni drastično povećalo od 2019., uključujući porast od 22 % 2021. u usporedbi s 2020., što je najviša stopa od 2006.; |
| --- | --- |

I.

budući da je dolina Javari, kao i druge regije brazilske Amazone, područje intenzivnih sukoba koje predvode skupine organiziranih kriminalaca i otimača zemljišta uključenih u nezakonit ribolov, lov, rudarenje, nezakonitu sječu i trgovinu drogom; budući da iza 80 % slučajeva krčenja šuma diljem svijeta stoji prenamjena šuma u poljoprivredna zemljišta za proizvodnju robe poput govedine, soje i palminog ulja; budući da se krčenje šuma u brazilskoj Amazoni drastično povećalo od 2019., uključujući porast od 22 % 2021. u usporedbi s 2020., što je najviša stopa od 2006.;

| J. | budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugogodišnjeg odnosa EU-a i Brazila, u skladu s predanošću EU-a da zaštiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Brazila da se tih istih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

J.

budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugogodišnjeg odnosa EU-a i Brazila, u skladu s predanošću EU-a da zaštiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Brazila da se tih istih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| 1. | oštro osuđuje brutalna ubojstva boraca za zaštitu okoliša i ljudskih prava, kao i autohtonog stanovništva u Brazilu, a kao posljednja u nizu ubojstva novinara Doma Phillipsa i aktivista Bruna Pereire; poziva brazilske vlasti da provedu iscrpnu, nepristranu i neovisnu istragu tih ubojstava te da u svakom trenutku zajamče potpuno poštovanje prava na pravičan postupak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje sve veće nasilje, napade i uznemiravanje boraca za ljudska prava i zaštitu okoliša, autohtonih naroda, manjina i novinara; žali zbog stalne agresivne retorike, verbalnih napada i zastrašujućih izjava predsjednika Bolsonara; žali zbog seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja nad ženama, djevojčicama te borcima za zaštitu okoliša i prava autohtonih naroda te podsjeća da to predstavlja ozbiljno kršenje njihovih ljudskih prava i dostojanstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahtijeva da brazilske vlasti poduzmu hitne mjere za sprečavanje kršenja ljudskih prava i za zaštitu boraca za očuvanje okoliša i prava autohtonih naroda; ističe odgovornost brazilskih vlasti i važnost poduzimanja odgovarajućih mjera za zaštitu prava autohtonih naroda na zemljište, teritorije i svoje tradicionalne izvore zarade, kao i mjera za zaštitu autohtonog stanovništva od svih oblika nasilja i diskriminacije; poziva brazilske vlasti da provedu međunarodne preporuke kako bi se zajamčila zaštita tih boraca te da poduzmu mjere za zaustavljanje progona, kriminalizacije i stigmatizacije autohtonih naroda i drugih tradicionalnih zajednica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da nezakonito rudarenje zlata ugrožava šume i biološku raznolikost u zaštićenim područjima i izlaže autohtono stanovništvo kontaminantima; žali zbog sve većih stopa krčenja šuma na autohtonim zemljištima, posebno u brazilskoj Amazoni; poziva brazilsku vladu da ojača i bolje provede zakonodavstvo protiv nezakonitog krčenja šuma i rudarstva te da traži održive alternative politikama ekstrakcije usmjerenima na autohtona područja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što je trenutačna brazilska vlada ukinula vladine agencije kao što su Funai, koja nadzire pitanja autohtonih naroda, i Ibama, glavno brazilsko tijelo za zaštitu okoliša; potiče brazilsku vladu da ponovno uspostavi i ojača kapacitete tih tijela kako bi se osigurala učinkovita provedba zakonâ o okolišu i pravâ autohtonih naroda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko je zabrinut zbog mogućih učinaka zakona PL 191/2020, poznatog pod nazivom „zakon o razaranju”, i zakona PL 490/2007 o razgraničenju zemljišta autohtonih naroda; izražava duboku zabrinutost zbog nacrta zakona o kojima se trenutačno raspravlja u brazilskom kongresu, a koji bi mogli dovesti do povećanog krčenja šuma i uništenja sredstava za život autohtonih naroda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahtijeva priznavanje i zaštitu zemljišta koja tradicionalno okupiraju autohtoni narodi, među ostalim ponovnom uspostavom razgraničenja autohtonih teritorija i zaštitom tih područja od nezakonitih zapljena zemljišta; ponovno ističe važnost jamčenja usklađenosti s Konvencijom Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169); |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava važnost korporativne dužne pažnje te održive i transparentne korporativne odgovornosti kao važnog i neophodnog načina sprečavanja i zaštite od teških povreda ljudskih prava i prava u području okoliša; potiče europska poduzeća da zajamče dužnu pažnju u pogledu ljudskih prava u svim svojim lancima opskrbe u Brazilu; ponavlja da se u predloženu uredbu EU-a o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma mora uključiti zaštita prava autohtonih naroda i ljudskih prava te da se njome mora osigurati da kršenja prava ne budu uključena u proizvodnju proizvoda koji se stavljaju na europsko tržište; poziva Komisiju da osigura da se u svaki okvir za suradnju uključe snažne, obvezujuće i provedive odredbe o zaštiti ljudskih prava, uključujući prava autohtonih zajednica, te da se promiču poštovanje međunarodnih standarda i obveza, uključujući one o krčenju šuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče vladu Brazila da ispuni svoje obveze u okviru Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; snažno potiče brazilsku državu da se bori protiv kaznenih djela protiv okoliša i da primijeni novi održivi pristup Amazoni kako bi ispunila uvjete utvrđene u planu pristupanja Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te kako bi se u potpunosti uskladila sa standardima OECD-a i ispunila uvjete za članstvo u toj organizaciji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da nastave podupirati civilno društvo te organizacije za zaštitu okoliša i humanitarne organizacije, dajući prednost promicanju ljudskih prava, demokracije, vladavine prava, jednakosti i slobode medija u Brazilu, te da surađuju s međunarodnim partnerima u promicanju tih ciljeva; traži od delegacije EU-a u Brazilu da pomno prati stanje demokracije u zemlji i da borcima za ljudska prava, zaštitu okoliša i prava autohtonih naroda pruži logističku i tehnološku potporu; poziva Komisiju da osigura da se njezinom pomoći za suradnju poveća potpora civilnom društvu, posebno borcima za ljudska prava, autohtonim narodima i tradicionalnim zajednicama; poziva delegaciju EU-a i države članice s diplomatskim misijama u Brazilu da u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i da im pruže svu odgovarajuću potporu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, privremenom predsjedništvu Zajednice latinoameričkih i karipskih naroda, glavnom tajniku Organizacije američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, predsjedniku, vladi i kongresu Brazila. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL C 15, 12.1.2022., str. 111.

(2)  SL C 118, 8.4.2020., str. 15.

(3)  SL C 404, 6.10.2021., str. 175.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Stanje u tadžikistanskoj autonomnoj pokrajini Gorski Badahšan

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o stanju u tadžikistanskoj autonomnoj pokrajini Gorski Badahšan (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tadžikistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tadžikistanu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir 12. godišnji dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Tadžikistana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 12. godišnji dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Tadžikistana,

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a o najnovijim događanjima u autonomnoj regiji Gorski Badahšan u Tadžikistanu na Stalnom vijeću OESS-a br. 1375 dana 26. svibnja 2022. u Beču, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a o najnovijim događanjima u autonomnoj regiji Gorski Badahšan u Tadžikistanu na Stalnom vijeću OESS-a br. 1375 dana 26. svibnja 2022. u Beču,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu delegacije Europske unije u Tadžikistanu i veleposlanstava Francuske, Njemačke, Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske te Sjedinjenih Američkih Država o razvoju događaja u regiji Gorski Badahšan od 18. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu delegacije Europske unije u Tadžikistanu i veleposlanstava Francuske, Njemačke, Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske te Sjedinjenih Američkih Država o razvoju događaja u regiji Gorski Badahšan od 18. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko pismo posebnih izvjestitelja UN-a tadžikistanskoj vladi od 11. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko pismo posebnih izvjestitelja UN-a tadžikistanskoj vladi od 11. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a za pitanja manjina od 20. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a za pitanja manjina od 20. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir prethodna izvješća i izjave posebnih izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Tadžikistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodna izvješća i izjave posebnih izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Tadžikistanu,

| — | uzimajući u obzir ishod univerzalnog periodičnog pregleda za Tadžikistan koji je Vijeće UN-a za ljudska prava usvojilo 23. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod univerzalnog periodičnog pregleda za Tadžikistan koji je Vijeće UN-a za ljudska prava usvojilo 23. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u autonomnoj oblasti Gorski Badahšan u svibnju 2022., nakon progona lokalnog stanovništva koji je nakon prosvjeda u studenome 2021. trajao mjesecima, ponovno došlo do prosvjeda; budući da su tadžikistanski državljani u toj regiji mirno ostvarivali svoje pravo na slobodu izražavanja i okupljanja kako bi prosvjedovali protiv zlostavljanja svoje zajednice, a tijela kaznenog progona protiv njih su upotrijebila silu; |
| --- | --- |

A.

budući da je u autonomnoj oblasti Gorski Badahšan u svibnju 2022., nakon progona lokalnog stanovništva koji je nakon prosvjeda u studenome 2021. trajao mjesecima, ponovno došlo do prosvjeda; budući da su tadžikistanski državljani u toj regiji mirno ostvarivali svoje pravo na slobodu izražavanja i okupljanja kako bi prosvjedovali protiv zlostavljanja svoje zajednice, a tijela kaznenog progona protiv njih su upotrijebila silu;

| B. | budući da je 25. studenog 2021. skupina policajaca mučila i ubila mladog predstavnika pamirske manjine Gulbidina Zijobekova, kojeg su optužili za napad na zamjenika tužitelja; budući da su nakon njegove smrti održani mirni civilni prosvjedi u kojima se zahtijevala istraga o okolnostima ubojstva, povlačenje većine vojnih postrojbi smještenih u Khorughu, ukidanje vojnih kontrolnih točaka u Khorughu i ostavka novoimenovanog guvernera Ališera Mirzonabotova; budući da je policija zbog toga pucala u mnoštvo, ubila više prosvjednika i mnoge ranila; |
| --- | --- |

B.

budući da je 25. studenog 2021. skupina policajaca mučila i ubila mladog predstavnika pamirske manjine Gulbidina Zijobekova, kojeg su optužili za napad na zamjenika tužitelja; budući da su nakon njegove smrti održani mirni civilni prosvjedi u kojima se zahtijevala istraga o okolnostima ubojstva, povlačenje većine vojnih postrojbi smještenih u Khorughu, ukidanje vojnih kontrolnih točaka u Khorughu i ostavka novoimenovanog guvernera Ališera Mirzonabotova; budući da je policija zbog toga pucala u mnoštvo, ubila više prosvjednika i mnoge ranila;

| C. | budući da su od studenoga 2021. do svibnja 2022. vlada i čelnici prosvjeda pokušali pregovarati o rješenju krize; budući da su prosvjedi ponovno započeli 16. svibnja 2022. kao reakcija na izostanak istrage o ubojstvu Gulbidina Zijobekova u studenome 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da su od studenoga 2021. do svibnja 2022. vlada i čelnici prosvjeda pokušali pregovarati o rješenju krize; budući da su prosvjedi ponovno započeli 16. svibnja 2022. kao reakcija na izostanak istrage o ubojstvu Gulbidina Zijobekova u studenome 2021.;

| D. | budući da tadžikistanske vlasti tvrde da su prosvjede organizirale kriminalne skupine povezane s terorističkim organizacijama; budući da je policija nasilno rastjerala prosvjede, a u tome je imala pomoć vojske iz glavnoga grada Dušanbea; budući da su tadžikistanske vlasti 18. svibnja 2022. najavile posebnu antiterorističku operaciju te su protiv prosvjednika navodno koristile plinske granate sa suzavcem i bojevo streljivo; |
| --- | --- |

D.

budući da tadžikistanske vlasti tvrde da su prosvjede organizirale kriminalne skupine povezane s terorističkim organizacijama; budući da je policija nasilno rastjerala prosvjede, a u tome je imala pomoć vojske iz glavnoga grada Dušanbea; budući da su tadžikistanske vlasti 18. svibnja 2022. najavile posebnu antiterorističku operaciju te su protiv prosvjednika navodno koristile plinske granate sa suzavcem i bojevo streljivo;

| E. | budući da su organizacije za ljudska prava optužile tadžikistanske vlasti za kršenje temeljnih ljudskih prava jer su prijavljeni slučajevi mučenja pritvorenika, otmice i pljačke koje su počinila tijela kaznenog progona; budući da je tijekom nasilnih sukoba ubijeno nekoliko osoba i da je bilo izvješća o navodnim izvansudskim pogubljenjima; budući da je tadžikistanska policija u vezi s prosvjedima privela velik broj stanovnika Gorskog Badahšana; |
| --- | --- |

E.

budući da su organizacije za ljudska prava optužile tadžikistanske vlasti za kršenje temeljnih ljudskih prava jer su prijavljeni slučajevi mučenja pritvorenika, otmice i pljačke koje su počinila tijela kaznenog progona; budući da je tijekom nasilnih sukoba ubijeno nekoliko osoba i da je bilo izvješća o navodnim izvansudskim pogubljenjima; budući da je tadžikistanska policija u vezi s prosvjedima privela velik broj stanovnika Gorskog Badahšana;

| F. | budući da su neovisni mediji i civilno društvo sve češće žrtve zastrašivanja, samovoljnih pritvaranja i napada; budući da je Ulfathonim Mamadšojeva, istaknuta predstavnica pamirske manjine, neovisna novinarka i aktivistica za građanska prava, samovoljno uhićena i optužena za kazneno djelo javnog pozivanja na nasilje kako bi se vladu prisililo na promjenu ustavnog poretka; budući da joj u slučaju osude prijeti do 15 godina zatvora; budući da je policija njezin slučaj kategorizirala kao „tajnu”, zbog čega je nemoguće pratiti ga; |
| --- | --- |

F.

budući da su neovisni mediji i civilno društvo sve češće žrtve zastrašivanja, samovoljnih pritvaranja i napada; budući da je Ulfathonim Mamadšojeva, istaknuta predstavnica pamirske manjine, neovisna novinarka i aktivistica za građanska prava, samovoljno uhićena i optužena za kazneno djelo javnog pozivanja na nasilje kako bi se vladu prisililo na promjenu ustavnog poretka; budući da joj u slučaju osude prijeti do 15 godina zatvora; budući da je policija njezin slučaj kategorizirala kao „tajnu”, zbog čega je nemoguće pratiti ga;

| G. | budući da se sloboda medija i izražavanja u toj zemlji od 2015. kontinuirano guše i da je nedavno nasilje u Gorskom Badahšanu dodatno povećalo pritisak na medije da ne izvještavaju o događajima, pod prijetnjom zatvaranja, ili da prijavljuju samo verzije događaja koje podupire država, uključujući kampanje ocrnjivanja lokalnog stanovništva; budući da je sud u Dušanbeu nedavno naredio da se dva neovisna blogera, Daleri Imomali i Abdulo Gurbati, pritvore na dva mjeseca prije suđenja zbog suradnje sa zabranjenim organizacijama i političkim strankama i navodnog premlaćivanja policajca; |
| --- | --- |

G.

budući da se sloboda medija i izražavanja u toj zemlji od 2015. kontinuirano guše i da je nedavno nasilje u Gorskom Badahšanu dodatno povećalo pritisak na medije da ne izvještavaju o događajima, pod prijetnjom zatvaranja, ili da prijavljuju samo verzije događaja koje podupire država, uključujući kampanje ocrnjivanja lokalnog stanovništva; budući da je sud u Dušanbeu nedavno naredio da se dva neovisna blogera, Daleri Imomali i Abdulo Gurbati, pritvore na dva mjeseca prije suđenja zbog suradnje sa zabranjenim organizacijama i političkim strankama i navodnog premlaćivanja policajca;

| H. | budući da je u pokrajini Gorski Badahšan 28. i 29. svibnja 2022. na temelju izmišljenih optužbi pritvoreno najmanje 13 članova organizacije civilnog društva „Komisija 44”, uključujući direktora pamirske odvjetničke udruge, Manučera Holiknazarova, te Faromuza Irgašova i Hursanda Mamadšojeva; |
| --- | --- |

H.

budući da je u pokrajini Gorski Badahšan 28. i 29. svibnja 2022. na temelju izmišljenih optužbi pritvoreno najmanje 13 članova organizacije civilnog društva „Komisija 44”, uključujući direktora pamirske odvjetničke udruge, Manučera Holiknazarova, te Faromuza Irgašova i Hursanda Mamadšojeva;

| I. | budući da je centralna vlada u svibnju prekinula internetske i mobilne veze s Gorskim Badahšanom; budući da su veze bile prekinute još u studenome i tek djelomično ponovno uspostavljene krajem ožujka, tako da stanovnici Gorskog Badahšana četiri mjeseca nisu imali internet; budući da je to iznimno otežalo komunikaciju međunarodnih organizacija civilnog društva s regijom i njezinim stanovnicima uskratilo pravo na pristup informacijama; |
| --- | --- |

I.

budući da je centralna vlada u svibnju prekinula internetske i mobilne veze s Gorskim Badahšanom; budući da su veze bile prekinute još u studenome i tek djelomično ponovno uspostavljene krajem ožujka, tako da stanovnici Gorskog Badahšana četiri mjeseca nisu imali internet; budući da je to iznimno otežalo komunikaciju međunarodnih organizacija civilnog društva s regijom i njezinim stanovnicima uskratilo pravo na pristup informacijama;

| J. | budući da većina stanovništva Gorskog Badahšana pripada jezičnoj i vjerskoj manjini; budući da se Gorski Badahšan tradicionalno odlikuje relativno snažnim i dobro razvijenim civilnim društvom i nevladinim sektorom; budući da od 2012. zbog uznemiravanja i progona tadžikistanskih vlasti u Gorskom Badahšanu redovito dolazi do nasilja između stanovništva i vojske; budući da su tadžikistanske vlasti pod trenutačnim predsjednikom Emomalijem Rahmonom postupno preuzele kontrolu nad tom autonomnom regijom tako da su odstranile lokalne vođe iz vlade i ugušile napose civilno društvo i novinare; |
| --- | --- |

J.

budući da većina stanovništva Gorskog Badahšana pripada jezičnoj i vjerskoj manjini; budući da se Gorski Badahšan tradicionalno odlikuje relativno snažnim i dobro razvijenim civilnim društvom i nevladinim sektorom; budući da od 2012. zbog uznemiravanja i progona tadžikistanskih vlasti u Gorskom Badahšanu redovito dolazi do nasilja između stanovništva i vojske; budući da su tadžikistanske vlasti pod trenutačnim predsjednikom Emomalijem Rahmonom postupno preuzele kontrolu nad tom autonomnom regijom tako da su odstranile lokalne vođe iz vlade i ugušile napose civilno društvo i novinare;

| K. | budući da je Gorski Badahšan najsiromašnija regija u Tadžikistanu s najvišom stopom nezaposlenosti i da je suočena s nejednakom raspodjelom prihoda od iskorištavanja rudnika dragog kamenja, koji su glavni prirodni resurs te pokrajine; budući da je Gorski Badahšan teško gospodarski pogođen nezakonitim, neopravdanim i neizazvanim ruskim ratom agresije na Ukrajinu i gospodarskim sankcijama koje su uslijedile; |
| --- | --- |

K.

budući da je Gorski Badahšan najsiromašnija regija u Tadžikistanu s najvišom stopom nezaposlenosti i da je suočena s nejednakom raspodjelom prihoda od iskorištavanja rudnika dragog kamenja, koji su glavni prirodni resurs te pokrajine; budući da je Gorski Badahšan teško gospodarski pogođen nezakonitim, neopravdanim i neizazvanim ruskim ratom agresije na Ukrajinu i gospodarskim sankcijama koje su uslijedile;

| 1. | duboko žali zbog gubitka života u Gorskom Badahšanu i oštro osuđuje nasilnu represiju tadžikistanskih vlasti nad prosvjednicima, novinarima, blogerima, odvjetnicima i aktivistima u studenome 2021. i svibnju 2022. zbog izražavanja mišljenja i mirnog prosvjedovanja; izražava svoju veliku zabrinutost zbog sve lošijeg stanja ljudskih u Gorskom Badahšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno potiče vladu Tadžikistana da, u skladu s međunarodnim pravom, poštuje i štiti ljudska prava i temeljne slobode, uključujući pravo ljudi na život, mirno okupljanje, slobodu udruživanja, slobodu izražavanja i slobodu medija, kako u Gorskom Badahšanu tako i u ostatku zemlje; poziva tadžikistanske vlasti da se suzdrže od prekomjerne uporabe sile protiv prosvjednika i od ciljanog uznemiravanja stanovnika Gorskog Badahšana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje sve pokušaje zastrašivanja medijskih djelatnika, boraca za ljudska prava, neovisnih odvjetnika i civilnog društva ili ometanja njihova legitimnog rada te poziva tadžikistanske vlasti da zaustave svako njihovo uznemiravanje kako bi mogli obavljati svoj posao bez ikakvih prepreka ili straha od odmazde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva tadžikistanske vlasti da odmah oslobode osobe koje su proizvoljno pritvorene i da odbace sve optužbe protiv njih te da zaustave politički progon boraca za ljudska prava i utjecajnih pristaša prosvjednika, među kojima su Ulfathonim Mamadšojeva, Daleri Imomali, Abdulo Gurbati, Manučer Holiknazarov, Faromuz Irgašov, Hursand Mamadšojev, Čoršanbe Čoršanbijev i Amridin Alovatšojev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva tadžikistanske vlasti da odmah pokrenu učinkovitu i neovisnu istragu nasilnih sukoba u Gorskom Badahšanu tijekom i nakon prosvjeda u svibnju 2022. i studenome 2021., posebno u pogledu upotrebe sile od strane predstavnika tijela kaznenog progona, smrti civila i izvješća o navodnim mučenjima koje su počinile sigurnosne snage, uključujući navodna izvansudska pogubljenja mirnih prosvjednika i stanovnika nekoliko sela u Gorskom Badahšanu, kao i ubojstvo Gulbidina Zijobekova koje se dogodilo 25. studenoga 2021., kao što su prosvjednici mirno zahtijevali; ustraje u tome da se svi odgovorni privedu pravdi i da se žrtvama isplati naknada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost prava na pošteno suđenje i poziva tadžikistanske vlasti da prestanu klasificirati istrage i kazneni progon kao „tajne”; snažno potiče tadžikistanske vlasti da odvjetnicima obrane i aktivistima osiguraju poštena, otvorena i transparentna suđenja, da predvide značajnu zaštitu i proceduralna jamstva u skladu s međunarodnim obvezama Tadžikistana te da međunarodnim organizacijama dopuste da ponovno istraže sve prijavljene slučajeve kršenja ljudskih prava i povrede dostojanstva; ustraje u tome da se, u skladu s međunarodnim pravom, sve osobe pritvorene u vezi s prosvjedima i situacijom u Gorskom Badahšanu moraju zaštititi od mučenja i lošeg postupanja, da moraju imati slobodan i neometan pristup odvjetniku po vlastitom izboru i neovisnim liječnicima te moći slobodno komunicirati s članovima svoje obitelji; podsjeća da se priznanjem krivnje dobivenim mučenjem u bilo kojem postupku krše prava na pravičan sudski postupak i pošteno suđenje te da je ono bez iznimke zabranjeno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno potiče tadžikistanske vlasti da u potpunosti vrate komunikacije i potpuni pristup internetu u Gorskom Badahšanu kako bi se osiguralo da stanovnici mogu pristupiti informacijama, te da se u budućnosti suzdrže od prekida komunikacijskih veza; poziva tadžikistanske vlasti da prestanu širiti dezinformacije o prosvjedima i zbivanjima u Gorskom Badahšanu na državnoj televiziji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | snažno potiče tadžikistanske vlasti da omoguće trenutačan, neograničen i bezuvjetan pristup Gorskom Badahšanu, uključujući njegov okrugu Rušon, međunarodnim humanitarnim organizacijama i organizacijama za ljudska prava kako bi mogle pratiti situaciju, dokumentirati kršenja ljudskih prava i pružati pomoć žrtvama; poziva tadžikistanske vlasti da upute pozive svim posebnim izvjestiteljima UN-a i provedu preporuke međunarodnih i regionalnih tijela, uključujući preporuke skupine posebnih izvjestitelja UN-a izdane u ožujku 2022.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva tadžikistanske vlasti da stanovnicima ponovno otvore pristup Gorskom Badahšanu, da prometni pravci ostanu otvoreni za cijelu regiju i da ulože sve napore kako bi se zaustavila humanitarna kriza u toj regiji pružanjem robe i medicinske skrbi stanovništvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Tadžikistan da u dobroj vjeri riješi zabrinutost stanovnika Gorskog Badahšana i da se uključi u konstruktivan dijalog s stanovnicima Gorskog Badahšana i predstavnicima civilnog društva, kao što je „Komisija 44”, kako bi se postiglo održivo rješenje i mirna budućnost regije te kako bi se provele mjere za sprečavanje sukoba koje ispunjavaju međunarodne standarde ljudskih prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja pozive posebnog izvjestitelja UN-a za pitanja manjina Fernanda de Varennesa da se stane na kraj represiji nad pamirskom manjinom u Gorskom Badahšanu i da se ta manjina zaštiti; podsjeća na važnost provedbe međunarodnih standarda o nediskriminaciji i zaštiti autohtonog i manjinskog stanovništva u Tadžikistanu, među ostalim u područjima obrazovanja, zdravlja, kulture i poslovanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se legitimna borba protiv terorizma i nasilnog ekstremizma ne smije koristiti kao izlika za zabranu djelovanja oporbe, gušenje slobode izražavanja ili ometanje neovisnosti pravosuđa; podsjeća da se moraju zajamčiti temeljne slobode svih tadžikistanskih građana, kao i vladavina prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da je slobodan i neovisan rad organizacija civilnog društva i medija temelj svakog demokratskog društva; stoga poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da povećaju potporu civilnom društvu, neovisnim nevladinim organizacijama, borcima za ljudska prava i neovisnim medijima koji djeluju u Tadžikistanu, uključujući financiranje i hitne vize za one kojima je potrebna zaštita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva delegaciju EU-a i nacionalna diplomatska predstavništva u Tadžikistanu da pomno prate situaciju i suđenja na licu mjesta, da skrenu pozornost javnosti na slučajeve boraca za ljudska prava, da pruže potporu žrtvama kršenja ljudskih prava i da osiguraju provedbu neovisnih istraga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da u međunarodnim organizacijama, kao što je UN, neprestano skreću pozornost na pitanje ljudskih prava u Tadžikistanu i Gorskom Badahšanu; poziva tadžikistanske vlasti da osiguraju odgovarajuće daljnje postupanje u vezi s preporukama o ishodu iz univerzalnog periodičnog pregleda i njihovu provedbu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva UN i EU da pomno prate provedbu vladavine prava u Tadžikistanu, posebno slobode okupljanja, udruživanja i izražavanja, čak i u kriznim situacijama povezanima sa sigurnošću; poziva delegaciju EU-a u Dušanbeu da nastavi imati aktivnu ulogu u rješavanju ove krize; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD da tadžikistanskim vlastima izraze svoju zabrinutost u pogledu tih pitanja, posebno u okviru sljedećeg dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Tadžikistana, te da poduzmu sve potrebne diplomatske mjere kako bi se učinkovito poboljšalo poštovanje ljudskih prava od strane tadžikistanskih vlasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Vijeće, ESVD i Komisiju da uključe ljudska prava i savjetovanje s civilnim društvom u sve dijaloge između EU-a, njegovih država članica i Tadžikistana, kao i da poštuju obvezu EU-a u pogledu rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za srednju Aziju, vladama i parlamentima država članica, Vijeću UN-a za ljudska prava te predsjedniku, vladi i parlamentu Tadžikistana. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

Financijske aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021. (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 15, 126., 174., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokol br. 5 Ugovorima o Statutu Europske investicijske banke (EIB), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15, 126., 174., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokol br. 5 Ugovorima o Statutu Europske investicijske banke (EIB),

| — | uzimajući u obzir da je EIB 7. listopada 2016. dao odobrenje za ratifikaciju Pariškog sporazuma od strane EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je EIB 7. listopada 2016. dao odobrenje za ratifikaciju Pariškog sporazuma od strane EU-a,

| — | uzimajući u obzir postupke pritužbenog mehanizma Grupe EIB-a, objavljene 13. studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupke pritužbenog mehanizma Grupe EIB-a, objavljene 13. studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za kreditiranje u području energije, objavljenu 14. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za kreditiranje u području energije, objavljenu 14. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir usvajanje Plana djelovanja banke za klimu za razdoblje 2021. 2025. od strane Upravnog vijeća EIB-a 11. studenoga 2020. i novu klimatsku strategiju EIB-a od 15. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usvajanje Plana djelovanja banke za klimu za razdoblje 2021. 2025. od strane Upravnog vijeća EIB-a 11. studenoga 2020. i novu klimatsku strategiju EIB-a od 15. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2021., objavljen 20. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2021., objavljen 20. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ulaganjima za 2020./2021.:Izgradnja pametne i zelene Europe u doba pandemije bolesti COVID-19, objavljeno 21. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ulaganjima za 2020./2021.:Izgradnja pametne i zelene Europe u doba pandemije bolesti COVID-19, objavljeno 21. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2020., objavljeno 3. svibnja 2021., i njegovo izvješće o aktivnostima financiranja i zaduživanja EIB-a za 2020., objavljeno 5. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2020., objavljeno 3. svibnja 2021., i njegovo izvješće o aktivnostima financiranja i zaduživanja EIB-a za 2020., objavljeno 5. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ocjeni aktivnosti za 2020. i program rada za razdoblje 2021. – 2023., objavljene 3. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ocjeni aktivnosti za 2020. i program rada za razdoblje 2021. – 2023., objavljene 3. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir publikaciju EIB-a od 14. lipnja 2021. pod naslovom „Partnerstvo s Afrikom: na koji način Europska investicijska banka provodi politike EU-a u Africi i naši budući planovi za razvoj i partnerstva na cijelom kontinentu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju EIB-a od 14. lipnja 2021. pod naslovom „Partnerstvo s Afrikom: na koji način Europska investicijska banka provodi politike EU-a u Africi i naši budući planovi za razvoj i partnerstva na cijelom kontinentu”,

| — | uzimajući u obzir Povelju Grupe EIB-a za unutarnju reviziju, objavljenu 29. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Grupe EIB-a za unutarnju reviziju, objavljenu 29. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara, objavljenu 5. kolovoza 2021., i izvješće EIB-a o aktivnostima istrage prijevara za 2020., objavljeno 29. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara, objavljenu 5. kolovoza 2021., i izvješće EIB-a o aktivnostima istrage prijevara za 2020., objavljeno 29. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o objavi podataka o upravljanju rizicima Grupe EIB-a za 2020., objavljeno 9. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o objavi podataka o upravljanju rizicima Grupe EIB-a za 2020., objavljeno 9. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za evaluaciju, objavljenu 19. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za evaluaciju, objavljenu 19. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir EIB-ovo Izvješće o napretku u raznolikosti i uključivosti za 2020. objavljeno 12. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EIB-ovo Izvješće o napretku u raznolikosti i uključivosti za 2020. objavljeno 12. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir usmjerenje EIB-a u području kohezije za razdoblje 2021. – 2027., objavljeno 13. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usmjerenje EIB-a u području kohezije za razdoblje 2021. – 2027., objavljeno 13. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir Plan EIB-a za prilagodbu klimatskim promjenama, objavljen 26. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan EIB-a za prilagodbu klimatskim promjenama, objavljen 26. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke, koji je stupio na snagu u studenome 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke, koji je stupio na snagu u studenome 2021.,

| — | uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za transparentnost, objavljenu 18. studenoga 2021., i njezinu politiku za zviždače, objavljenu 24. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za transparentnost, objavljenu 18. studenoga 2021., i njezinu politiku za zviždače, objavljenu 24. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje EIB-a o ulaganjima 2021. – pregled Europske unije, objavljeno 2. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje EIB-a o ulaganjima 2021. – pregled Europske unije, objavljeno 2. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o korporativnom upravljanju za 2020., objavljeno 9. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o korporativnom upravljanju za 2020., objavljeno 9. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir EIB-ovo Izvješće o utjecaju za 2020.:klimatska politika, ekološka održivost i inovacije za dekarbonizaciju, objavljeno 20. prosinca 2021., njegovo izvješće naslovljeno „Put prema boljem planetu: prilagodba klimatskim promjenama i usklađivanje s Pariškim sporazumom”, objavljeno 28. listopada 2021., i Plan EIB-a za prilagodbu klimatskim promjenama: potpora strategiji EU-a za prilagodbu radi izgradnje otpornosti na klimatske promjene, objavljen 26. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EIB-ovo Izvješće o utjecaju za 2020.:klimatska politika, ekološka održivost i inovacije za dekarbonizaciju, objavljeno 20. prosinca 2021., njegovo izvješće naslovljeno „Put prema boljem planetu: prilagodba klimatskim promjenama i usklađivanje s Pariškim sporazumom”, objavljeno 28. listopada 2021., i Plan EIB-a za prilagodbu klimatskim promjenama: potpora strategiji EU-a za prilagodbu radi izgradnje otpornosti na klimatske promjene, objavljen 26. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir Okvir PATH Grupe EIB-a – potpora drugim ugovornim strankama na putu usklađivanja s Pariškim sporazumom (usklađivanje s Pariškim sporazumom za druge ugovorne stranke), objavljen 26. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir PATH Grupe EIB-a – potpora drugim ugovornim strankama na putu usklađivanja s Pariškim sporazumom (usklađivanje s Pariškim sporazumom za druge ugovorne stranke), objavljen 26. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ulaganjima za 2021./2022. ključna saznanja: oporavak kao odskočna daska za promjene, objavljeno 12. siječnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ulaganjima za 2021./2022. ključna saznanja: oporavak kao odskočna daska za promjene, objavljeno 12. siječnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu EIB-a za 2020. naslovljeno „Rješenja za krize”, objavljeno 20. siječnja 2021., i njegovo izvješće o radu za 2021., naslovljeno „Inovacijski odgovor”, objavljeno 27. siječnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu EIB-a za 2020. naslovljeno „Rješenja za krize”, objavljeno 20. siječnja 2021., i njegovo izvješće o radu za 2021., naslovljeno „Inovacijski odgovor”, objavljeno 27. siječnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda (prvo vijeće) od 30. ožujka 2022. u predmetu T-299/20, KF protiv EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda (prvo vijeće) od 30. ožujka 2022. u predmetu T-299/20, KF protiv EIB-a,

| — | uzimajući u obzir primjedbe Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava iz kolovoza 2021. o Nacrtu okvira za ekološku i socijalnu održivost (ESSF) Grupe EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava iz kolovoza 2021. o Nacrtu okvira za ekološku i socijalnu održivost (ESSF) Grupe EIB-a,

| — | uzimajući u obzir predmete 1065/2020/PB, 1251/2020/PB i 1252/2020/PB povezane s EIB-om, o kojima je Europski ombudsman donio odluku 21. travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predmete 1065/2020/PB, 1251/2020/PB i 1252/2020/PB povezane s EIB-om, o kojima je Europski ombudsman donio odluku 21. travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog ombudsmana u predmetu 2168/2019/KR o načinu na koji je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo postupilo u slučaju premještaja svojeg bivšeg izvršnog direktora na radno mjesto glavnog direktora financijske lobističke skupine i njegovu odluku u predmetu OI/3/2021/KR o tome kako je Europska obrambena agencija postupila u slučaju prijave bivšeg izvršnog direktora na vodeće položaje u Airbusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog ombudsmana u predmetu 2168/2019/KR o načinu na koji je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo postupilo u slučaju premještaja svojeg bivšeg izvršnog direktora na radno mjesto glavnog direktora financijske lobističke skupine i njegovu odluku u predmetu OI/3/2021/KR o tome kako je Europska obrambena agencija postupila u slučaju prijave bivšeg izvršnog direktora na vodeće položaje u Airbusu,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 26. svibnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 26. svibnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela”,

| — | uzimajući u obzir okolišnu i socijalnu politiku Europske banke za obnovu i razvoj iz travnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okolišnu i socijalnu politiku Europske banke za obnovu i razvoj iz travnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2022. – 2024., objavljen 27. siječnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2022. – 2024., objavljen 27. siječnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Okvir Grupe EIB-a za ekološku i socijalnu održivost, usvojen 2. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir Grupe EIB-a za ekološku i socijalnu održivost, usvojen 2. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir hitan solidarni odgovor EIB-a za Ukrajinu usvojen 4. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir hitan solidarni odgovor EIB-a za Ukrajinu usvojen 4. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. pod naslovom „Strategija održivosti u području kemikalija: Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. pod naslovom „Strategija održivosti u području kemikalija: Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. pod naslovom „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i Rezoluciju Parlamenta od 15. siječnja 2020. o istoj temi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. pod naslovom „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i Rezoluciju Parlamenta od 15. siječnja 2020. o istoj temi (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380) i „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380) i „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. pod naslovom „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. pod naslovom „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. svibnja 2021. pod naslovom „Put prema zdravom planetu za sve – Akcijski plan EU-a: Prema nultoj stopi onečišćenja zraka, vode i tla” (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. svibnja 2021. pod naslovom „Put prema zdravom planetu za sve – Akcijski plan EU-a: Prema nultoj stopi onečišćenja zraka, vode i tla” (COM(2021)0400),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. pod naslovom „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju,” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. pod naslovom „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju,” (COM(2022)0108),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (3) i Uredbu (EU) 2021/1229 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. srpnja 2021. o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (3) i Uredbu (EU) 2021/1229 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. srpnja 2021. o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (5),

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Counter Balancea iz 2019. naslovljeno „Je li EIB ispunio zadaću u borbi protiv prijevara i korupcije? Izazovi za okvir upravljanja Banke EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Counter Balancea iz 2019. naslovljeno „Je li EIB ispunio zadaću u borbi protiv prijevara i korupcije? Izazovi za okvir upravljanja Banke EU-a”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (6),

| — | uzimajući u obzir pismo Europskog ombudsmana predsjedniku EIB-a od 22. srpnja 2016. o pitanjima sukoba interesa i odgovor predsjednika EIB-a od 31. siječnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Europskog ombudsmana predsjedniku EIB-a od 22. srpnja 2016. o pitanjima sukoba interesa i odgovor predsjednika EIB-a od 31. siječnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir inspekcijsko izvješće Ombudsmana za predmet OI/1/2021/KR od 18. svibnja 2022. o načinu na koji Europska komisija rješava problem situacija „rotirajućih vrata” u kojima se nalaze njezini (bivši) članovi osoblja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inspekcijsko izvješće Ombudsmana za predmet OI/1/2021/KR od 18. svibnja 2022. o načinu na koji Europska komisija rješava problem situacija „rotirajućih vrata” u kojima se nalaze njezini (bivši) članovi osoblja,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0165/2022),

| A. | budući da je u skladu s člankom 309. UFEU-a EIB zadužen za doprinos postizanju ciljeva EU-a, među ostalim s pomoću različitih investicijskih instrumenata kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge; |
| --- | --- |

A.

budući da je u skladu s člankom 309. UFEU-a EIB zadužen za doprinos postizanju ciljeva EU-a, među ostalim s pomoću različitih investicijskih instrumenata kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge;

| B. | budući da je EIB 2021. potpisao zajmove u iznosu od otprilike 95 milijardi EUR i podupro oko 430 000 malih i srednjih poduzeća (MSP) i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, koja čine okosnicu jedinstvenog tržišta EU-a; budući da je 75 milijardi EUR povezano s operacijama Grupe EIB-a, a ostatak su zajmovi u okviru Europskog jamstvenog fonda; budući da je Grupa EIB-a s 20,7 milijardi EUR podupirala inovacije, uključujući ulaganja u digitalizaciju i promicanje vještina i osposobljavanja u digitalnom svijetu, čime je znatno doprinijela globalnoj konkurentnosti EU-a i zapošljavanju; budući da je ukupan potpisani iznos veći od bilo koje druge multilateralne banke i rekordna vrijednosti za EIB; |
| --- | --- |

B.

budući da je EIB 2021. potpisao zajmove u iznosu od otprilike 95 milijardi EUR i podupro oko 430 000 malih i srednjih poduzeća (MSP) i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, koja čine okosnicu jedinstvenog tržišta EU-a; budući da je 75 milijardi EUR povezano s operacijama Grupe EIB-a, a ostatak su zajmovi u okviru Europskog jamstvenog fonda; budući da je Grupa EIB-a s 20,7 milijardi EUR podupirala inovacije, uključujući ulaganja u digitalizaciju i promicanje vještina i osposobljavanja u digitalnom svijetu, čime je znatno doprinijela globalnoj konkurentnosti EU-a i zapošljavanju; budući da je ukupan potpisani iznos veći od bilo koje druge multilateralne banke i rekordna vrijednosti za EIB;

| C. | budući da je Rusija 24. veljače 2022. napala Ukrajinu, što je prouzročilo humanitarnu krizu u Ukrajini i znatno utjecalo na gospodarsku i sigurnosnu situaciju u EU-u i njegovu susjedstvu; budući da je Upravno vijeće EIB-a 4. ožujka odobrilo hitan paket solidarnosti za Ukrajinu iznosu od 668 milijuna EUR, nakon čega su uslijedila naknadna plaćanja ukrajinskoj vladi za najhitnije potrebe; budući da se EIB obvezao osigurati 4 milijarde EUR u okviru inicijative Stand Up For Ukraine, globalnog događanja za prikupljanje sredstava za potporu žrtvama ruske invazije i potporu ukrajinskim ratnim izbjeglicama u državama članicama, u cilju financiranja ključne socijalne infrastrukture, uključujući stanovanje, škole, bolnice i vrtiće; |
| --- | --- |

C.

budući da je Rusija 24. veljače 2022. napala Ukrajinu, što je prouzročilo humanitarnu krizu u Ukrajini i znatno utjecalo na gospodarsku i sigurnosnu situaciju u EU-u i njegovu susjedstvu; budući da je Upravno vijeće EIB-a 4. ožujka odobrilo hitan paket solidarnosti za Ukrajinu iznosu od 668 milijuna EUR, nakon čega su uslijedila naknadna plaćanja ukrajinskoj vladi za najhitnije potrebe; budući da se EIB obvezao osigurati 4 milijarde EUR u okviru inicijative Stand Up For Ukraine, globalnog događanja za prikupljanje sredstava za potporu žrtvama ruske invazije i potporu ukrajinskim ratnim izbjeglicama u državama članicama, u cilju financiranja ključne socijalne infrastrukture, uključujući stanovanje, škole, bolnice i vrtiće;

| D. | budući da je pandemija koronavirusa prouzročila ozbiljan globalni šok s dalekosežnim socijalnim i gospodarskim posljedicama; budući da je tijekom pandemije EIB potpisao zajmove u vrijednosti od oko 6,3 milijarde EUR kao dio odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 u zdravstvenom sektoru, uključujući projekte za zdravstvenu i bolničku infrastrukturu, medicinsku opremu te jačanje zdravstvenog sustava s intervencijama za pripravnost na pandemiju; budući da su sredstva mobilizirana tijekom pandemije bila privlačna meta za prijevare i korupciju, kako je istaknuto u izvješću EIB-a o aktivnostima u vezi s istragama prijevara za 2020.; budući da bi EIB trebao poduzeti potrebne mjere kako bi osigurao da sredstva stignu do ciljanih korisnika; |
| --- | --- |

D.

budući da je pandemija koronavirusa prouzročila ozbiljan globalni šok s dalekosežnim socijalnim i gospodarskim posljedicama; budući da je tijekom pandemije EIB potpisao zajmove u vrijednosti od oko 6,3 milijarde EUR kao dio odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 u zdravstvenom sektoru, uključujući projekte za zdravstvenu i bolničku infrastrukturu, medicinsku opremu te jačanje zdravstvenog sustava s intervencijama za pripravnost na pandemiju; budući da su sredstva mobilizirana tijekom pandemije bila privlačna meta za prijevare i korupciju, kako je istaknuto u izvješću EIB-a o aktivnostima u vezi s istragama prijevara za 2020.; budući da bi EIB trebao poduzeti potrebne mjere kako bi osigurao da sredstva stignu do ciljanih korisnika;

| E. | budući da su socijalne i gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 te nezakonite, neizazvane i neopravdane vojne agresije i invazije na Ukrajinu uvelike utjecale na pravedan, uključiv i održiv rast, ulaganja, otpornost, zapošljavanje, obrazovanje i socioekonomske nejednakosti; budući da visoka inflacija te rastući troškovi energije, goriva i hrane nerazmjerno utječu na kućanstva u najnepovoljnijem položaju u društvu; |
| --- | --- |

E.

budući da su socijalne i gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 te nezakonite, neizazvane i neopravdane vojne agresije i invazije na Ukrajinu uvelike utjecale na pravedan, uključiv i održiv rast, ulaganja, otpornost, zapošljavanje, obrazovanje i socioekonomske nejednakosti; budući da visoka inflacija te rastući troškovi energije, goriva i hrane nerazmjerno utječu na kućanstva u najnepovoljnijem položaju u društvu;

Opće napomene

| 1. | ističe temeljnu ulogu EIB-a kao javne banke EU-a i jedine međunarodne financijske institucije koja je u cijelosti u vlasništvu država članica i koja se u potpunosti vodi politikama i načelima EU-a u podupiranju socijalnog i gospodarskog oporavka i usmjeravanju ulaganja za ostvarenje ciljeva Unije; prima na znanje izvješće EIB-a o ulaganjima za 2021./2022. i operativni plan grupe EIB-a za razdoblje 2022. – 2024.; pozdravlja rekordna ulaganja EIB-a u iznosu od gotovo 95 milijardi EUR u 2021. i usmjerenost banke na dugoročne izazove EU-a u pogledu klimatskih promjena, socijalne kohezije i digitalne transformacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najoštrije osuđuje nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu vojnu agresiju Ruske Federacije protiv Ukrajine i invaziju na nju, kao i sudjelovanje Bjelarusa u toj agresiji; naglašava da je rat prouzročio tešku humanitarnu krizu u Ukrajini i bitno utjecao na gospodarsku i sigurnosnu situaciju u EU-u i njegovu susjedstvu, što bi se u širem smislu trebalo odražavati u aktivnostima i planovima ulaganja EIB-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja reakciju EIB-a na rusku invaziju na Ukrajinu odobravanjem hitnog paketa solidarnosti EIB-a koji se sastoji, među ostalim, od hitne financijske pomoći ukrajinskim vlastima u iznosu od 668 milijuna EUR u obliku ubrzane isplate u okviru postojećih zajmova te obveze da se ubrza isplata dodatnih 1,3 milijarde EUR; napominje da taj paket uključuje hitnu financijsku potporu i potporu infrastrukturi u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, uključujući obnovu čim se nakon rata ponovno uspostavi slobodna i neovisna Ukrajina; poziva EIB da radi na akcijskim planovima za poticanje izravnih ulaganja EU-a u Ukrajinu, uključujući nove poslijeratne gospodarske i socijalne projekte, kao što su škole, socijalno stanovanje i bolnice; ističe da je važno koordinirati napore za odgovor na krizu u Ukrajini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da brzo uspostave mehanizam izvješćivanja kako bi nadležna tijela primala obavijesti o svoj imovini koju ruske i bjeloruske fizičke i pravne osobe povezane s režimima Putina i Lukašenka posjeduju u europskim financijskim institucijama, uključujući, po potrebi, i u Grupi EIB-a; poziva EIB da bude vrlo oprezan i pomno prati nove sankcije i mjere koje je dogovorilo Vijeće; podsjeća da je EIB prekinuo svoje poslovanje u Rusiji nakon nezakonitog pripojenja Krima 2014.; nadalje očekuje od EIB-a da prekine sudjelovanje svih izravnih ili neizravnih ruskih partnera koji su uključeni u investicijske projekte, uključujući preko financijskih posrednika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da u svojstvu dioničara povećaju kapitalizaciju EIB-a kako bi se omogućilo više dugoročnih zajmova i inovativnih instrumenata za financiranje projekata s velikim potencijalom za održivost te više društvenih i inovacijskih dobiti u ključnim područjima politika EU-a, kao što su digitalizacija i zelena transformacija, uz zadržavanje trenutačnog visokog kreditnog rejtinga EIB-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da je EIB 2021. podržao više od 430 000 MSP-ova koji zapošljavaju 4,5 milijuna ljudi; međutim, poziva EIB da osigura dodatni kapital za rast kako bi se MSP-ovima omogućilo da povećaju svoje poslovanje; napominje da trenutačne visoke cijene energije također utječu na konkurentnost MSP-ova; poziva EIB da procijeni je li trenutačna razina potpore MSP-ovima dovoljna u kontekstu visokih cijena energije i rastućih troškova sirovina; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja rekordnih 20,7 milijardi EUR koje je EIB 2021. usmjerio na potporu inovacijama, uključujući ulaganja u digitalizaciju i promicanje vještina i osposobljavanja u digitalnom svijetu; smatra da je ta vrsta ulaganja od ključne važnosti kako bi se održala konkurentnost Europe i ostvarila strateška autonomija EU-a te je posebno važna za zaposlenike u sektorima u kojima je potrebna znatna prilagodba i prekvalifikacija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja novo kohezijsko usmjerenje, kojim se obvezuje na povećanje aktivnosti kreditiranja EIB-a na 45 % ukupnog kreditiranja EU-27 u kohezijskim regijama do 2025. i na 23 % u najmanje razvijenim regijama; naglašava važnost pojačanog djelovanja u području klime u dotičnim regijama u cilju promicanja gospodarske, socijalne i teritorijalne konvergencije i pravedne tranzicije u kojoj nitko ne smije biti zapostavljen te naglašava da bi ulaganja trebalo odabrati na temelju financijskih, gospodarskih i tehničkih zasluga; poziva EIB da nastavi rješavati sustavne nedostatke koji sprečavaju određene regije ili zemlje da u potpunosti iskoriste financijske mogućnosti EIB-a, među ostalim jačanjem napora za proširenje svojih kreditnih aktivnosti pružanjem tehničke pomoći, izgradnjom kapaciteta i pružanjem savjetodavne potpore, posebno u području inovacija, digitalizacije, infrastrukture, potpore MSP-ovima i projekata usmjerenih na stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta, te davanjem prednosti projektima kojima se smanjuju nejednakosti i promiče socijalna raznolikost i uključenost; u tom pogledu poziva na veću potporu savjetodavnim uslugama kao što su Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS), Europski instrument za lokalnu energetsku podršku (ELENA) i Fi-Compass; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pohvaljuje pravodobnu upotrebu Europskog jamstvenog fonda za ublažavanje negativnih socijalnih i gospodarskih učinaka pandemije bolesti COVID-19, uključujući potporu za MSP-ove; napominje da je 31. prosinca 2021. EIB odobrio 23,2 milijarde EUR u operacijama Europskog jamstvenog fonda (95 % od dostupnih 24,4 milijarde EUR), što čini otprilike jednu trećinu onoga što Grupa EIB-a obično ulaže u godinu dana; napominje da je u nedostatku transparentnosti u pogledu krajnjih korisnika teško donijeti zaključke o učinku Fonda na europsko gospodarstvo; stoga poziva na temeljitu procjenu Fonda kako bi se ocijenilo u kojoj je mjeri uključenost EIB-a donijela dodanu vrijednost i u kojoj je mjeri Fond ostvario svoje ciljeve s obzirom na to da se instrument postupno ukida, i procjenu razine transparentnosti u njegovoj provedbi; poziva na objavu te procjene; pozdravlja činjenicu da je evaluacija Europskog jamstvenog fonda u pripremi te je s nestrpljenjem očekuje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje novi okvir za okolišnu i socijalnu održivost (ESSF); pozdravlja usvajanje održivog financiranja kao operativnog modela; poziva na njegovu brzu provedbu i traži od EIB-a da uspostavi jasne i stroge postupke za provođenje dužne pažnje; osim toga, poziva da se sve odredbe ESSF-a na odgovarajući način odražavaju u ugovorima i da se u svim operacijama EIB-a primjenjuje načelo nenanošenja bitne štete; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja potpisivanje sporazuma o programu InvestEU između EIB-a i Komisije 7. ožujka 2022. i činjenicu da je Europski investicijski fond zaseban partner u provedbi; poziva na brzu provedbu novog savjetodavnog centra InvestEU i naglašava potrebu za ubrzanjem pregovora s drugim partnerima u provedbi; |
| --- | --- |

11.

Banka za klimu

| 12. | pozdravlja činjenicu da je 2021. 43 % zajmova bilo povezano s klimom i okolišem, što je povećanje od 40 % u odnosu na 2020., te pohvaljuje namjeru da se 2022. ostvari cilj kreditiranja u području klime; nadalje pozdravlja činjenicu da je, ne uključujući doprinos Europskog jamstvenog fonda koji je posebno usmjeren na MSP-ove pogođene pandemijom, udio zelenog financiranja EIB-a zapravo porastao na 51 %; ponavlja da bi svi financijski tokovi EIB-a trebali biti potpuno usklađeni s ciljem postizanja nulte neto stope emisija najkasnije do 2050. i povećanim klimatskim ciljem EU-a za 2030.; ističe da klimatska tranzicije mora biti uključiva i pravedna; naglašava da zelena ulaganja moraju biti održiva i da EIB mora zadržati visoku kreditnu sposobnost (AAA); u tom pogledu poziva EIB da iskoristi svoje zajmove, financijske instrumente, tehničku pomoć i savjetodavne usluge kako bi se pružila potpora ljudima i regijama suočenima sa socioekonomskim izazovima koji su nastali zbog prelaska na ugljično neutralno gospodarstvo; ističe da je Plan djelovanja banke za klimu (CBR) dobra polazišna točka, ali da će biti potrebne daljnje mjere kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima Pariškog sporazuma, pri čemu treba osigurati da je ostvarenje cilja od 1,5 oC i dalje moguće, i pravedna tranzicija; ponavlja da se velike promjene mogu postići samo ako se uzme u obzir industrija i osiguraju potrebni poticaji za inovativna klimatska rješenja i stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta; poziva na to da se što prije objave svi akcijski planovi za provedbu CBR-a kako bi se omogućio pregled planiranog djelovanja za postizanje ciljeva i procijenila njihova prikladnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sa zanimanjem iščekuje reviziju CBR-a sredinom provedbenog razdoblja i naglašava da ona mora poslužiti za poticanje preobrazbe institucije u istinsku klimatsku banku koja olakšava očuvanje prirodnih resursa i zaštitu okoliša; očekuje da će sva pozajmljivanja biti usklađena s ciljevima Pariškog sporazuma, pri čemu treba osigurati da je ostvarenje cilja od 1,5 oC i dalje moguće, i obvezama EU-a u području klime i okoliša; poziva na to da se u reviziju CBR-a sredinom provedbenog razdoblja uključi temeljita procjena alternativa s manjim emisijama ugljika i „emisija iz 3. područja primjene” (Scope 3) za svaki projekt; očekuje detaljna godišnja izvješća o napretku CBR-a za sve operacije od 2023., među ostalim, o stupnju njegove usklađenosti s europskim klimatskim ciljevima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja usklađivanje s Pariškim sporazumom drugih ugovornih stranaka i očekuje da će se ono provesti u cijelosti; ponovno poziva na to da financijski posrednici, a ne samo korporativni klijenti, što prije donesu planove za dekarbonizaciju, a najkasnije do kraja 2025.; naglašava da takvi novi zahtjevi ne smiju štetiti pristupu financiranju za MSP-ove; poziva na to da se naglasak stavi na vjerodostojnost kratkoročnih planova za dekarbonizaciju; poziva na strogu provedbu tih planova i ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova te na evaluaciju kako bi se utvrdilo mogu li se oni uključiti u ugovorne klauzule između EIB-a i njegovih klijenata; očekuje od EIB-a da sustavno provjerava i osigurava usklađenost, posebno u pogledu provedbe ESSF-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja povećanje ulaganja EIB-a u energiju u Europi s 10 milijardi EUR 2018. na više od 14 milijardi EUR 2021.; poziva EIB da u svjetlu nedavnih geopolitičkih događaja ubrza i poveća ulaganja u energetsku sigurnost EU-a i ponovno potvrđuje da je poboljšanje energetske sigurnosti EU-a u skladu s ulogom EIB-a kao klimatske banke te s ciljem smanjenja energetskog siromaštva, koje postaje posebno izraženo zbog brzog rasta cijena energije i goriva; ponavlja svoj poziv EIB-u da u svim svojim kreditiranjima u području energije u potpunosti uvede načelo energetske učinkovitosti i postavi cilj rješavanja problema energetskog siromaštva; ponavlja svoju potporu EIB-ovoj politici kreditiranja u području energije za 2019.; poziva EIB da prednost da financiranju ulaganja u obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost i energetsku sigurnost, čime će se povećati neovisnost EU-a o trećim zemljama; poziva EIB da poveća kreditiranje za takve projekte kako bi se brzo smanjila ovisnost o uvozu energije i sirovina iz Rusije i drugih trećih zemalja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja plan EIB-a za prilagodbu klimatskim promjenama i obvezu povećanja udjela klimatskih aktivnosti za prilagodbu na 15 % ukupnog klimatskog cilja do 2025.; ponovno poziva na usklađivanje metoda provjere za procjenu fizičkog klimatskog rizika za sve aktivnosti kreditiranja EIB-a, uključujući one koje se provode preko financijskih posrednika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | s obzirom na predstojeću reviziju politike kreditiranja u području energije u sredini programskog razdoblja, podsjeća na izjavu predsjednika Hoyera na godišnjoj konferenciji za medije Grupe EIB-a od 27. siječnja 2022.: „Vjerujemo da je naša zadaća kao institucije za dugoročna ulaganja usredotočiti se na održivost i postizanje ciljeva Pariškoga sporazuma.[...] Stoga ne predviđam promjene u našoj politici kreditiranja u području energije”; poziva EIB da poštuje preporuke platforme za održivo financiranje i da prestane financirati neupotrebljivu imovinu i aktivnosti koje nisu u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i povezanim strategijama EU-a; poziva EIB da se posebno usredotoči na ulaganja u projekte kojima se povećava sigurnost opskrbe energijom tako što će varirati izvore energije i dobavljače te smanjiti energetsku ovisnost EU-a o energiji iz trećih zemalja; potiče EIB da surađuje s lokalnim i regionalnim vlastima i olakša financiranje manjih projekata, uključujući inicijative pod vodstvom zajednice koje su usmjerene na obnovljive izvore energije; poziva EIB da osigura da njegova ulaganja u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje, koja treba pozdraviti, također doprinose poboljšanju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog kašnjenja u reviziji politike kreditiranja u području prometa; očekuje prijedlog koji će biti u potpunosti usklađen s ciljem Pariškog sporazuma, pri čemu treba osigurati da je ostvarenje cilja od 1,5 oC i dalje moguće, uključujući viziju uloge EIB-a u dekarbonizaciji mobilnosti s posebnim naglaskom na tranziciju na razini poduzeća; očekuje da će se zajmovima EIB-a smanjiti utjecaj prometa na okoliš i istovremeno poboljšati kvaliteta i cjenovna pristupačnost pruženih usluga, te da se neće odobriti novi zajmovi kojima će se ometati dekarbonizacija prometa ili prijelaz na održiviju i cjenovno povoljniju mobilnost s nultom stopom emisija; ističe velik rizik od neupotrebljive imovine u prometnom sektoru; smatra da bi više sredstava trebalo usmjeriti na mobilnost s nultom stopom emisija, posebno na biciklizam i na razvoj i modernizaciju javnog prijevoza, multimodalne usluge, među ostalim u okviru projekata održivog urbanog dizajna, te na bolje usluge prijevoza za slabije opskrbljene zajednice i lokalitete; poziva na više financijskih sredstava za dekarbonizaciju pomorskog sektora; |
| --- | --- |

18.

Biološka raznolikost i održivost

| 19. | pozdravlja ažurirani standard br. 4 ESSF-a, odnosno uključivanje načela „zaustavljanja i smanjenja gubitka bioraznolikosti” te ograničavanja neutralizacije, osobito u područjima s visokom bioraznolikošću, i poziva na njegovu temeljitu provedbu; pozdravlja napore uložene u jačanje procjene rizika za biološku raznolikost i dužne pažnje pomoću integriranog alata za procjenu biološke raznolikosti; očekuje da će podaci koji će se koristiti biti ažurirani; međutim, zabrinut je zbog upotrebe zastarjelih podataka; očekuje od EIB-a da poštuje članke 11. i 191. UFEU-a i da prestane isplaćivati sredstva te da ih po potrebi povuče ako se službeno utvrde dokazi ili ozbiljan rizik od štetnih učinaka na klimu, okoliš ili lokalne zajednice, između ostalog putem procjena utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je cilj strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. osloboditi najmanje 20 milijardi EUR godišnje za potrošnju na prirodu; naglašava da društvo u cjelini ima koristi od obnove prirode, što je ključno za cijeli niz gospodarskih sektora, te da suradnja država članica s EIB-om i drugim financijskim institucijama može biti ključna za zatvaranje rupa u financiranju; uviđa izazove i napredak ostvaren tijekom provedbe Instrumenta za financiranje prirodnog kapitala; ponovno poziva na komponentu bespovratnih sredstava u okviru Instrumenta za financiranje prirodnog kapitala ili bilo kojeg instrumenta koji će ga naslijediti, po uzoru na mehanizam za pravednu tranziciju, kako bi se podržalo početno povećanje lokalnih projekata i olakšalo stvaranje prihoda; poziva na neovisnu javnu procjenu uključenu u širu procjenu potpore obnovi ekosustava i biološke raznolikosti; prima na znanje da bi novi instrumenti trebali zamijeniti Instrument za financiranje prirodnog kapitala u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.; stoga potiče EIB da iz novih instrumenata izuzme projekte za neutralizaciju biološke raznolikosti u zaštićenim područjima i područjima visoke biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da su Ukrajina i Rusija glavni proizvođači prehrambenih kultura, uključujući pšenicu, kukuruz i ječam; napominje da je rat ozbiljno utjecao na ukrajinski poljoprivredni sektor; nadalje napominje da su Rusija i Bjelarus glavni proizvođači gnojiva; žali zbog toga što bi rat mogao imati velike učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe, cijene hrane i gnojiva, cjenovnu pristupačnost hrane u EU-u te sigurnost i cjenovnu pristupačnost hrane u svijetu; potiče EIB da svoje operacije iskoristi kako bi olakšao provedbu ciljeva utvrđenih u okviru europskog zelenog plana, strategije „od polja do stola” i strategije za bioraznolikost do 2030. te svih relevantnih i predstojećih propisa EU-a o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma te propisa EU-a o obnovi, koji proizlaze iz tih strategija; poziva EIB da ne podupire aktivnosti koje ometaju prijelaz na potpuno održiv poljoprivredni sektor i projekte upravljanja prirodnim resursima kojima se ne poštuju ograničenja planeta; poziva EIB da ne podupire nijedan oblik industrijske poljoprivrede ili poljoprivredne prakse koji nije u skladu sa standardima EU-a za dobrobit životinja, kako je utvrđeno u preporuci Parlamenta Vijeću i Komisiji od 20. siječnja 2022. nakon istrage navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza unutar i izvan Unije (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva EIB da u okviru svojih novih operacija podupre ciljeve Strategije održivosti EU-a u području kemikalija poticanjem inovacija za sigurne kemikalije, materijale i proizvode održivog dizajna, akcijskog plana kružnoga gospodarstva koji se temelji na ciklusima neotrovnih materijala i akcijskog planu za postizanje nulte stope onečišćenja vode, zraka i tla; pozdravlja udvostručenje sredstava Inicijative za čiste oceane (s 2 na 4 milijarde EUR do 2025.) kako bi se smanjio plastični otpad; ističe da bi naglasak trebalo staviti na projekte usmjerene na pronalaženje održivih alternativa plastici za jednokratnu upotrebu; poziva EIB da ni na koji način ne financira niti doprinosi razvoju dubokomorskog rudarenja; pozdravlja odluku EIB-a da pruži tehničku pomoć i financira projekte za globalnu obvezu u pogledu metana; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja to što se trenutačno obveznice za klimatsku osviještenost i obveznice za osviještenost o održivosti izdaju u više valuta; nadalje, pozdravlja predanost usklađivanju sa standardom EU-a za zelene obveznice i svim budućim „standardima za obveznice s društvenim učinkom”, posebno povećanje transparentnosti te predanost poboljšanju dodjele obveznica i izvješćivanja o učinku; ustraje u tome da takvi koraci ne smiju dovesti do snižavanja standarda; |
| --- | --- |

23.

Društvena odgovornost, zdravlje i rod

| 24. | pozdravlja uključivanje radničkih prava u standard br. 8 ESSF-a te poziva na njegovu strogu provedbu; poziva EIB da osigura da se u njegovim operacijama više vodi računa o radničkim pravima kroz uključivanje ugovornih klauzula kojima se od nositelja zahtijeva da procijene radne rizike te da zajamči potpunu zaštitu radničkih prava u cijelom opskrbnom lancu; poziva EIB da pomogne poduprijeti uključiv oporavak nakon pandemije ulaganjima u socijalni sektor, uključujući energetski učinkovito socijalno stanovanje, obrazovanje, zdravlje i vještine, te naglašava važnost razvoja pravednih, sigurnih i zdravih radnih uvjeta i poštovanja radničkih prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja činjenicu da je EIB imao ključnu ulogu u pružanju potpore odgovoru EU-a na zdravstvenu krizu; poziva EIB da nastavi ulagati u povećanje otpornosti sektora javnog zdravstva, suzbijanje dugoročnih negativnih učinaka pandemije i poboljšanje pripravnosti za buduće pandemije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da su ulaganja u razvoj koja uključuju žene i kojima se uzimaju u obzir njihove potrebe učinkovitija i održivija; poziva EIB da sustavnim prikupljanjem i objavljivanjem ciljanih podataka razvrstanih po spolu doprinese potpunoj provedbi obveza EU-a u vezi s rodnim pitanjima i trećeg akcijskog plana za rodnu ravnopravnost; potiče EIB da vrši procjenu utjecaja projekata na rodnu ravnopravnost unutar i izvan EU-a te da izvješćuje o rezultatima svojih procjena; smatra da bi se trebali prikupljati podaci o projektima kako bi se pokazalo kako oni pridonose rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena; potiče EIB da vrši procjenu utjecaja projekata na rodnu ravnopravnost i da se u tu svrhu poveže s neovisnim stručnjacima; poziva EIB da osigura da su njegove službe za savjetodavnu i tehničku pomoć opremljene za promicanje rodne ravnopravnosti i uključivog razvoja, prvenstveno u pogledu potrebnog stručnog znanja, s posebnim naglaskom na osposobljavanje; ističe potrebu za povećanjem kreditiranja MSP-ova koje vode žene kako bi se promicao rodno ravnopravan oporavak; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žali zbog toga što EIB nije ispunio svoje prvotne ciljeve rodne ravnoteže za 2021. i zbog toga što su žene i dalje nedovoljno zastupljene na visokim funkcijama u EIB-u; stoga poziva EIB da pojača napore za poboljšanje rodne ravnoteže na svim razinama organizacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe ulogu EIB-a u davanju doprinosa ispunjenju europskih prioriteta; očekuje od Banke da podrži projekte kojima se provode europski stup socijalnih prava, ciljevi održivog razvoja i socijalne preporuke utvrđene u preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra; naglašava važnost dijaloga i savjetovanja s organizacijama civilnog društva i potiče EIB da ojača svoju predanost takvim aktivnostima; pozdravlja ulaganja EIB-a u obrazovanje i ponovno poziva EIB da poveća svoja ulaganja u obrazovanje kako bi se ublažio ozbiljan učinak krize prouzrokovane bolešću COVID-19 na obrazovne sustave u cijelome svijetu; |
| --- | --- |

28.

NDICI – EIB Global

| 29. | izražava potporu ogranku EIB Global i smatra da EIB može imati ključnu ulogu u podupiranju strateških interesa EU-a; podsjeća da je geografsko područje koje pokriva EIB isto kao i područje koje pokriva Svjetska banka; očekuje da će ulaganja EIB-a u treće zemlje biti u potpunosti usklađena s klimatskim standardima, standardima biološke raznolikosti i socijalnim standardima EU-a koji se primjenjuju na kreditiranje unutar EU-a te s politikama vanjskog djelovanja EU-a, uključujući ulaganja koje provodi kao partner u provedbi u okviru inicijative Global Gateway; poziva EIB da poveća svoj angažman u manje razvijenim zemljama, državama koje se nalaze u sukobu te onima u kojima vlada krajnje siromaštvo; poziva na javno savjetovanje i potpunu transparentnost o strategijama povezanima s ogrankom EIB Global, s posebnim naglaskom na ulozi zemalja primateljica i posebnim poglavljima o dužnoj pažnji u pogledu ljudskih prava; poziva na potpunu odgovornost i transparentnost upravljačkog tijela i savjetodavnog vijeća ogranka EIB Global, uključujući proaktivno objavljivanje dnevnih redova i zapisnika sa sastanaka njegovog novog savjetodavnog vijeća; poziva na odgovarajuće osposobljavanje osoblja u području razvoja kako bi im se pomoglo u provedbi inicijativa EU Global i Team Europe; poziva Komisiju da pojasni upotrebu jamstava u okviru Europskog fonda za održivi razvoj plus, kojim upravljaju EIB i druge financijske institucije, u provedbi inicijative Global Gateway; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća na opću obvezu EU-a da štiti i promiče ljudska prava, koja su nedjeljiva, univerzalna i međusobno ovisna; smatra da je novi ESSF dobra polazišna točka, ali ponavlja svoj opetovani zahtjev da će biti potrebne dodatne mjere kako bi se osigurala daljnja poboljšanja u zaštiti ljudskih prava i u postupcima za sprečavanje kršenja ljudskih prava; podsjeća na to da je EIB izravno obvezan poštovati Povelju o temeljnim pravima; skreće pozornost na komentare Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o EIB-ovom nacrtu ESSF-a i potiče EIB da ih u potpunosti i brzo uzme u obzir, posebno one o dužnoj pažnji u pogledu ljudskih prava i uključivanju ljudskih prava u postupke dubinske analize, procjene učinka na ljudska prava i potrebu da se opća obveza EIB-a u pogledu ljudskih prava temelji na odgovornosti za poštovanje ljudskih prava; poziva na to da se ta pitanja razmotre u predstojećoj izjavi o ljudskim pravima; čvrsto vjeruje da EIB ne bi trebao isplatiti zajmove u slučaju jasnih odmazda u pogledu ljudskih prava; poziva EIB da uloži maksimalni trud kako bi zaštitio lokalne zajednice, među ostalim, ako je potrebno, povlačenjem sredstava; nadalje, očekuje hitno djelovanje ako su klijent ili stvarni vlasnik uključeni u odmazdu protiv boraca za ljudska prava ili zaštitu okoliša; očekuje od EIB-a da provede dugotrajne zahtjeve Parlamenta da izbjegava takve situacije, posebno uspostavom ugovornih zahtjeva, uključujući zahtjev za osiguravanje slobodnog prethodnog informiranog pristanka lokalnih zajednica, ako je to primjenjivo prema međunarodnom pravu, među ostalim za projekte koji se financiraju preko financijskih posrednika; očekuje od EIB-a da od svojih klijenata zatraži da provedu procjene učinka svojih projekata na ljudska prava te da kontinuirano prate provedbu tih projekata na terenu kako bi se spriječila svaka zlouporaba, nepravedno izvlaštenje ili nasilje nad lokalnim stanovništvom; u tom pogledu poziva EIB da aktivno surađuje s lokalnim zajednicama i da ih u skladu s time informira o njihovim pravima, s posebnim naglaskom na provedbi slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka, uključujući njihov pristup mehanizmu za podnošenje pritužbi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi se provedba ogranka EIB Global trebala moći osloniti na odgovarajuću razinu osoblja izvan njegova sjedišta u Luxembourgu kako bi se osigurala prisutnost na terenu i učinkovita suradnja s Europskom službom za vanjsko djelovanje i njezinim delegacijama, s obzirom na to da su stručnost na terenu i praćenje projekata ključni za pružanje potpore lokalnim zajednicama; poziva na povećanje broja osoblja na terenu, posebno lokalnih radnika, kako bi se bolje zadovoljile lokalne potrebe za pojačanim tehničkim vještinama, uključujući stručno znanje o ljudskim pravima i rodnoj ravnopravnosti; očekuje da će 2022. biti objavljen konkretan plan ljudskih resursa za provedbu EIB Globala i poziva EIB da hitno ojača mehanizme za borbu protiv prijevara, korupcije i drugih zabranjenih postupaka, posebno u okviru napora za povećanje svoje prisutnosti izvan EU-a; potiče EIB da proširi suradnju s nacionalnim tijelima u partnerskim zemljama; podsjeća da je regionalno sjedište u Nairobiju u funkciji od 2019.; pozdravlja odluku iz studenoga 2021. o tome da se sjedište pretvori u novi EIB-ov centar u Nairobiju, čime će se olakšati suradnja s kenijskim i afričkim partnerima, partnerima u okviru Team Europe i globalnim partnerima, pridonijeti boljem odražavanju prioriteta privatnih i javnih ulaganja te širiti stručno znanje o djelovanju u području klime, inovacijama i ulaganjima u digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost usklađenosti, dodatnosti i učinkovitosti financiranja razvoja; u tom pogledu poziva EIB da ojača suradnju s ključnim partnerima; poziva EIB da olakša sudjelovanje manjih aktera u financiranju razvoja u svojim operacijama; nadalje, poziva EIB da stavi veći naglasak na privlačenje privatnih ulaganja i mobilizaciju domaćih resursa u manje razvijenim zemljama; |
| --- | --- |

32.

Transparentnost i upravljanje

| 33. | podsjeća da je opći cilj objaviti informacije o projektima tri tjedna prije nego ih odobri Vijeće EIB-a; zabrinut je zbog smanjenja transparentnosti, posebno u pogledu pravodobnog objavljivanja informacija o projektima; podsjeća da je 2010. 96,1 % svih projekata objavljeno tri tjedna prije nego ih je odobrilo Vijeće, dok se 2020. taj postotak smanjio na samo 60 %; napominje da je prema EIB-u taj silazni trend posljedica veće suradnje EIB-a s poduzećima u privatnom sektoru; žali zbog sve veće primjene odredbi o poslovnoj tajni; u tom kontekstu priznaje posebnu važnost odredbi o poslovnoj tajni, posebno za mala i srednja poduzeća, i transparentnosti kao ključnog elementa u zaštiti demokratskih načela, uključujući ljudska prava, te poziva EIB da uspostavi ravnotežu između njih, imajući na umu da su sredstva EIB-a javna sredstva i da bi uvijek trebala podlijegati javnom nadzoru i odgovornosti; poziva na veću transparentnost i odgovornost, uključujući prema institucijama EU-a, posebno prema Parlamentu; osim toga, ističe da su neki nedavni projekti za koje je bila potrebna procjena utjecaja na okoliš objavljeni tek nakon odobrenja; nadalje podsjeća da je najbolja praksa u pogledu privatnih ulagača objavljivanje svih projekata najmanje 30 dana prije odobrenja te da Međunarodna financijska korporacija (članica Grupe Svjetske banke), koja financira samo projekte u privatnom sektoru, objavljuje procjene utjecaja na okoliš 60 dana prije donošenja odluka o financiranju; podsjeća da trgovačka društva uvrštena na burzu moraju poslovati u skladu s primjenjivim propisima o tržištu kapitala, koji uključuju odredbe o razmjeni informacija; ističe nedavne preporuke Europskog ombudsmana o potrebi da EIB usvoji „ambiciozniji pristup svojoj praksi objavljivanja”, da djeluje u skladu sa zakonima EU-a o transparentnosti i da bude transparentniji u pogledu mogućeg utjecaja projekata koje financira na okoliš; potiče EIB da što prije provede te preporuke; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja svoj zahtjev za međuinstitucionalnim sporazumom između Parlamenta i EIB-a kako bi se poboljšao pristup dokumentima i podacima EIB-a te povećala demokratska odgovornost, uključujući mogućnost upućivanja pitanja EIB-u za odgovor u pisanom obliku i organizaciju saslušanja i gospodarskih dijaloga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EIB da više izvješćuje Parlament o svojim odlukama, postignutom napretku i učinku svojih aktivnosti kreditiranja, posebno održavanjem redovitih strukturiranih dijaloga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | novu politiku transparentnosti smatra propuštenom prilikom; poziva EIB da razmotri kritičke procjene i žali zbog toga što je EIB djelomično zanemario vrlo jasne zahtjeve Parlamenta da poboljša svoju politiku transparentnosti u skladu s najboljim praksama i standardima drugih financijskih institucija; pozdravlja objavljivanje izjava o učinku dodatnosti za operacije EIB-a u okviru njegova okvira za mjerenje dodatnosti i učinka; žali zbog toga što se novom politikom ostvaruje tek manji napredak u proaktivnom objavljivanju, među ostalim za projekte u vrijednosti od više od 50 milijuna EUR koje provode financijski posrednici, unatoč potrebi da EIB djeluje na temelju „pretpostavke o objavljivanju podataka” kako bi ispunio svoju misiju javne banke EU-a; prima na znanje da se novom politikom EIB ne obvezuje na proaktivno objavljivanje informacija o odabiru projekata, posebno informacija o dužnoj pažnji, prije donošenja odluke Upravnog vijeća EIB-a, u skladu s praksama međunarodnih financijskih institucija; također je zabrinut zbog iznimaka u pogledu pristupa dokumentima na temelju komercijalnih interesa trećih strana i Direktive o zlouporabi tržišta (8); osim toga žali zbog toga što se tom politikom ne omogućuje pravodobno objavljivanje zapisnika Upravnog vijeća i Upravljačkog odbora; poziva na hitno uklanjanje tih nedostataka; poziva da se politika transparentnosti uskladi s onom Europske banke za obnovu i razvoj o obveznom objavljivanju posrednika u projektima s visokim rizicima za okoliš i ponovno poziva da se zahtjevi za transparentnost, usklađeni s onima za hidroenergiju, prošire na sve infrastrukturne projekte, uključujući one koje financiraju financijski posrednici; |
| --- | --- |

36.

| 37. | u tom pogledu poziva na uvođenje ambicioznih normi za financijske posrednike u skladu sa strogim poreznim, ekološkim i socijalnim standardima te standardima u pogledu transparentnosti; poziva EIB da što prije izmijeni svoj predložak za ugovorne klauzule o pitanjima okoliša i, u skladu s time, ugovore s financijskim posrednicima te da odredi zahtjeve kojima se određuje koje se informacije o okolišu moraju prikupljati i objavljivati; no naglašava da ti novi zahtjevi ne bi smjeli ugroziti pristup MSP-ova financiranju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje ažurirani kodeks ponašanja te pozdravlja stroža pravila o sukobu interesa i obvezu periodičnog preispitivanja; žali zbog toga što unatoč opetovanim zahtjevima ne postoji odredba o isključenju potpredsjednika iz nadzora nad operacijama u njihovim zemljama podrijetla i ustraje u tome da se to pitanje razmotri u sljedećoj reviziji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nedostatka socijalnog dijaloga u EIB-u, posebno radi rješavanja problema uznemiravanja, radnog okruženja i radnih uvjeta; očekuje od uprave EIB-a da zajamči nultu toleranciju prema svim oblicima neprimjerenog ponašanja i da hitno uvede potrebne promjene kako bi se spriječile povrede dužnosti; snažno potiče upravu EIB-a da se uključi u istinski dijalog s osobljem kako bi se riješila pitanja koja ih brinu te poticalo povjerenje i kultura odgovornosti; potiče Banku da provede ankete i savjetovanja sa svojim osobljem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | traži od Komisije da objavi obrazloženje svojeg mišljenja u skladu s postupkom iz članka 19.; |
| --- | --- |

40.

Nulta tolerancija na prijevare

| 41. | prima na znanje novu politiku borbe protiv prijevara i naglašava važnost uključive suradnje pri razvoju ključnih instrumenata politike za borbu protiv prijevara; zabrinut je zbog toga što se politikom EIB-a o sprečavanju pranja novca i borbi protiv financiranja terorizma ne rješavaju glavni nedostaci, odnosno uključivanje zahtjeva iz četvrte direktive EU-a o sprečavanju pranja novca (9), a posebno objavljivanje provjera „upoznaj svog klijenta” prije odobrenja bilo kojeg projekta; isto tako žali zbog nedovoljnog poboljšanja standarda transparentnosti, odnosno uvjetovanja odobravanja izravnih i neizravnih zajmova time da korisnici objave porezne i računovodstvene podatke korisnika i financijskih posrednika uključenih u operacije financiranja; žali zbog činjenice da EIB nije naručio neovisne revizije o svojoj primjeni standarda za sprečavanje pranja novca; očekuje od EIB-a da se uskladi s novim regulatornim okvirom i praksama EU-a u području sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma kako bi mogao učinkovito spriječiti sudjelovanje u nedopuštenom postupanju i poduzeti korektivne mjere, posebno isključivanjem subjekata, povratom sredstava i korištenjem drugih ugovornih i pravnih lijekova; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB da se obveže na jačanje svoje politike protiv porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, među ostalim tako što neće financirati korisnike ili financijske posrednike i neće surađivati s financijskim partnerima s dokazanim negativnim referencama; poziva EIB da uvede preventivne mjere i redovite procjene poreza protiv nekooperativnih poreznih jurisdikcija, poreznih i fiskalnih prijevara i utaje poreza, kao i nezakonitog i agresivnog izbjegavanja plaćanja poreza; poziva EIB da odobravanja izravnih i neizravnih zajmova uvjetuje time da korisnici moraju objaviti porezne i računovodstvene podatke po zemljama te dijeliti podatke o stvarnom vlasništvu i financijskim posrednicima koji sudjeluju u operacijama financiranja uključivanjem posebne klauzule u ugovore koje potpisuje sa svojim klijentima; poziva Grupu EIB-a da svoju politiku prema slabo reguliranim, netransparentnim i nekooperativnim jurisdikcijama i dobrom poreznom upravljanju uskladi s kretanjima u europskom i međunarodnom regulatornom razvoju u području poreznog integriteta te standardima i politikama dobrog poreznog upravljanja; ističe da je međunarodna suradnja ključna u učinkovitoj borbi protiv prijevara, korupcije i drugog zabranjenog postupanja; poziva EIB da nadležnim tijelima unutar i izvan EU-a prijavi postupanje za koje sumnja da je zabranjeno u svrhu provođenja daljnje istrage i kaznenog progona te da na zahtjev pruži pomoć; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno poziva na obustavu financiranja ako su lokalne vlasti bile obaviještene i/ili su uključene u pravne postupke protiv mogućih kršenja relevantnog zakonodavstva, barem dok se ne okončaju istrage i sudski postupci na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća da je Komisija od EIB-a zatražila da podijeli više informacija o djelotvornoj primjeni ugovornih odredbi kojima se EIB-u omogućuje da zaustavi ili povuče financijska sredstva i očekuje da će Parlament imati potpuni pristup tim informacijama; očekuje temeljito praćenje kojim će se u potpunosti uzeti u obzir razlozi za zabrinutost zainteresiranih strana i dionika, posebno u vezi s kršenjima ljudskih prava i povredama vladavine prava; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno od EIB-a traži da ojača autonomiju i učinkovitost svog Ureda za mehanizam za podnošenje pritužbi i Odjela za istrage prijevara; zabrinut je zbog toga što postoji barem jedno vrlo jasno izvješće EIB-a o mehanizmu za podnošenje pritužbi u kojem se zaključuje da su prekršeni okolišni i socijalni standardi EIB-a; stoga pozdravlja činjenicu da je Banka nakon izvješća o mehanizmu za podnošenje pritužbi poduzela mjere za obustavu isplate; smatra, međutim, da treba izvući pouke o poboljšanju provjere usklađenosti projekata s politikama Banke i informiranju javnosti o projektima; preporučuje da za složene projekte Banka potraži pomoć lokalnih stručnjaka za okoliš i socijalnih stručnjaka kako bi se provela temeljitija ocjena projekata i bolje razumjeli specifični konteksti; nadalje, poziva EIB da zajamči poštovanje standarda tijekom cijelog projektnog ciklusa i da poduzme korektivne mjere u slučaju nepoštovanja standarda, bilo poduzimanjem učinkovitih, smislenih i hitnih korektivnih mjera, gdje je to moguće, bilo brzim zaustavljanjem projekta; izražava zabrinutost zbog činjenice da, ako projekt uključuje sukob interesa, i dalje ostaje nejasno kako će se prouzročena šteta ublažiti; poziva EIB da se obveže da će jačati svoju kulturu transparentnosti daljnjim poboljšanjem etičkog zastupanja interesnih skupina, posebno uvođenjem registra transparentnosti kojim se od članova Upravljačkog odbora zahtijeva da podijele informacije o svojim sastancima s predstavnicima interesnih skupina; nadalje, potiče EIB da izbjegava zapošljavanje nakon odlaska iz javne službe bez dostatnog razdoblja mirovanja koje bi trebalo uspostaviti uzimajući u obzir nedavne preporuke Europskog ombudsmana u vezi s Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo i Europskom obrambenom agencijom, jer to predstavlja rizik ne samo za ugled EIB-a nego i za njegovu neovisnost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja radni dogovor s Uredom europskog javnog tužitelja i poziva na njegovu potpunu i pažljivu provedbu, posebno u pogledu izvješćivanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja potpisivanje radnog dogovora EIB-a i Europola 29. listopada 2021. kojim se nastoji olakšati razmjena informacija i stručnog znanja u borbi protiv prijevara i korupcije; očekuje da će se taj dogovor provesti u cijelosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poziva EIB da poboljša svoj odnos s Europskim ombudsmanom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF); |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja obnovljeni trostrani sporazum između Europskog revizorskog suda, EIB-a i Europske komisije kojim se jačaju revizijska prava Revizorskog suda u pogledu prihoda i rashoda EU-a kojima upravlja EIB, poštujući pritom postojeće odredbe o povjerljivosti podataka; no napominje da podaci koji se odnose na aktivnosti vlastitih sredstava EIB-a i dalje nisu obuhvaćeni opsegom i mandatom revizija Revizorskog suda; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj investicijskoj banci. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(2)  SL L 107, 26.3.2021., str. 30.

(3)  SL L 231, 30.6.2021., str. 1.

(4)  SL L 274, 30.7.2021., str. 1.

(5)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(6)  SL C 270, 7.7.2021., str. 113.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0015.

(8)  Direktiva 2014/57/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kaznenopravnim sankcijama za zlouporabu tržišta (SL L 173, 12.6.2014., str. 179.).

(9)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

Nadzor financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće o aktivnostima Europske investicijske banke (EIB) za 2020., objavljeno 20. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o aktivnostima Europske investicijske banke (EIB) za 2020., objavljeno 20. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2020., objavljeno 3. svibnja 2021., i izvješće EIB-a o aktivnostima financiranja i zaduživanja za 2020., objavljeno 5. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2020., objavljeno 3. svibnja 2021., i izvješće EIB-a o aktivnostima financiranja i zaduživanja za 2020., objavljeno 5. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2020., koji je Upravno vijeće EIB-a odobrilo 12. prosinca 2019. i koji je objavljen 30. siječnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2020., koji je Upravno vijeće EIB-a odobrilo 12. prosinca 2019. i koji je objavljen 30. siječnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU) za 2020. koje je EIB uputio Europskom parlamentu i Vijeću o operacijama financiranja i ulaganja Grupe EIB-a u okviru EFSU-a tijekom 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU) za 2020. koje je EIB uputio Europskom parlamentu i Vijeću o operacijama financiranja i ulaganja Grupe EIB-a u okviru EFSU-a tijekom 2020.,

| — | uzimajući u obzir Plan Grupe EIB-a za klimatsku banku za razdoblje 2021. – 2025., koji je Upravno vijeće EIB-a donijelo u studenome 2020. i objavilo 14. prosinca 2020., kao i Klimatsku strategiju EIB-a, donesenu u studenome 2020. i objavljenu 15. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan Grupe EIB-a za klimatsku banku za razdoblje 2021. – 2025., koji je Upravno vijeće EIB-a donijelo u studenome 2020. i objavilo 14. prosinca 2020., kao i Klimatsku strategiju EIB-a, donesenu u studenome 2020. i objavljenu 15. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir vodeća načela najbolje bankarske prakse Europske investicijske banke, koja je 2018. odobrilo Vijeće guvernera EIB-a i koje je objavljeno 3. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela najbolje bankarske prakse Europske investicijske banke, koja je 2018. odobrilo Vijeće guvernera EIB-a i koje je objavljeno 3. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o održivosti za 2020., objavljeno 27. svibnja 2021., i izvješće naslovljeno „Objavljivanje podataka o održivosti EIB-a 2020. u skladu s okvirom SASB-a (Odbor za računovodstvene standarde održivosti)”, objavljeno u travnju 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Grupe EIB-a o održivosti za 2020., objavljeno 27. svibnja 2021., i izvješće naslovljeno „Objavljivanje podataka o održivosti EIB-a 2020. u skladu s okvirom SASB-a (Odbor za računovodstvene standarde održivosti)”, objavljeno u travnju 2021.,

| — | uzimajući u obzir Okvir Grupe EIB-a za ekološku i socijalnu održivost, donesen 2. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir Grupe EIB-a za ekološku i socijalnu održivost, donesen 2. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir smjernice za promotore EIB-a o ekološkoj i socijalnoj uspješnosti u operacijama koje financira EIB kao odgovor na krizu uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19, donesene 29. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za promotore EIB-a o ekološkoj i socijalnoj uspješnosti u operacijama koje financira EIB kao odgovor na krizu uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19, donesene 29. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o provedbi politike transparentnosti Grupe EIB-a za 2020., objavljeno 16. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o provedbi politike transparentnosti Grupe EIB-a za 2020., objavljeno 16. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir brošuru od 2. veljače 2021. naslovljenu „Suradnja Europske investicijske banke s civilnim društvom – najvažnije aktivnosti 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brošuru od 2. veljače 2021. naslovljenu „Suradnja Europske investicijske banke s civilnim društvom – najvažnije aktivnosti 2020.”,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora EIB-a za 2020., objavljena 8. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora EIB-a za 2020., objavljena 8. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima istrage prijevara za 2020., objavljeno 29. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima istrage prijevara za 2020., objavljeno 29. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima u vezi s usklađenošću za 2020., objavljeno 10. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima u vezi s usklađenošću za 2020., objavljeno 10. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Odbora EIB-a za etiku i usklađenost za 2020., objavljeno 29. rujna 2021., i njegova pravila rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Odbora EIB-a za etiku i usklađenost za 2020., objavljeno 29. rujna 2021., i njegova pravila rada,

| — | uzimajući u obzir kodekse ponašanja za osoblje Grupe EIB-a, za članove njezina Revizijskog odbora i za njezin Upravljački odbor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kodekse ponašanja za osoblje Grupe EIB-a, za članove njezina Revizijskog odbora i za njezin Upravljački odbor,

| — | uzimajući u obzir izvješće o objavljivanju podataka o upravljanju rizicima Grupe EIB-a za 2020., objavljeno 9. kolovoza 2021., i njezinu izjavu o sklonosti preuzimanju rizika na visokoj razini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o objavljivanju podataka o upravljanju rizicima Grupe EIB-a za 2020., objavljeno 9. kolovoza 2021., i njezinu izjavu o sklonosti preuzimanju rizika na visokoj razini,

| — | uzimajući u obzir EIB-ovo izvješće o Europskom savjetodavnom centru za ulaganja za 2020., objavljeno 15. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EIB-ovo izvješće o Europskom savjetodavnom centru za ulaganja za 2020., objavljeno 15. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članke 3. i 9. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3. i 9. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokola br. 5 o Statutu EIB-a i Protokola br. 28. o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokola br. 5 o Statutu EIB-a i Protokola br. 28. o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji,

| — | uzimajući u obzir Poslovnik EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poslovnik EIB-a,

| — | uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke („Trostrani sporazum”), koji je stupio na snagu u studenome 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke („Trostrani sporazum”), koji je stupio na snagu u studenome 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. naslovljenu „Nadzor financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2019.” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. naslovljenu „Nadzor financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2019.” (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (2) („Uredba o taksonomiji EU-a”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (2) („Uredba o taksonomiji EU-a”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (5) („Peta direktiva o sprečavanju pranja novca”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (5) („Peta direktiva o sprečavanju pranja novca”),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0173/2022),

| A. | budući da je EIB ugovorom obvezan doprinijeti integraciji EU-a, ekonomskoj i socijalnoj koheziji i regionalnom razvoju, u skladu s člankom 309. UFEU-a i Protokolom br. 28, kao i uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

A.

budući da je EIB ugovorom obvezan doprinijeti integraciji EU-a, ekonomskoj i socijalnoj koheziji i regionalnom razvoju, u skladu s člankom 309. UFEU-a i Protokolom br. 28, kao i uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta;

| B. | budući da je Grupa EIB-a i dalje predana daljnjem povećanju svojeg udjela u financiranju djelovanja u području klime i održivosti okoliša te je i dalje usmjerena na zakonsku misiju pružanja potpore koheziji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Grupa EIB-a i dalje predana daljnjem povećanju svojeg udjela u financiranju djelovanja u području klime i održivosti okoliša te je i dalje usmjerena na zakonsku misiju pružanja potpore koheziji;

| C. | budući da bi ciljevi javne politike kao što su teritorijalna i socijalna kohezija, održivi razvoj i rješavanje problema nezaposlenosti (mladih), siromaštva i socijalne isključenosti trebali biti glavni fokus i ciljevi EIB-a u njegovoj zadaći da doprinese uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

C.

budući da bi ciljevi javne politike kao što su teritorijalna i socijalna kohezija, održivi razvoj i rješavanje problema nezaposlenosti (mladih), siromaštva i socijalne isključenosti trebali biti glavni fokus i ciljevi EIB-a u njegovoj zadaći da doprinese uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta;

| D. | budući da je EIB obvezan poštovati Povelju EU-a o temeljnim pravima i da su načela ljudskih prava integrirana u njegove postupke i standarde postupanja s dužnom pažnjom, uključujući javno dostupne ex ante procjene; |
| --- | --- |

D.

budući da je EIB obvezan poštovati Povelju EU-a o temeljnim pravima i da su načela ljudskih prava integrirana u njegove postupke i standarde postupanja s dužnom pažnjom, uključujući javno dostupne ex ante procjene;

| E. | budući da je EIB bio predvodnik u borbi protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Europskoj uniji, posebno zahvaljujući svojem programu brze potpore usmjerenom na klijente i sektore koji su najviše pogođeni krizom, kao i uspostavom novog instrumenta 2020. poznatog kao Paneuropski jamstveni fond, kojim se osigurava prijeko potreban kapital za mala i srednja poduzeća (MSP); |
| --- | --- |

E.

budući da je EIB bio predvodnik u borbi protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Europskoj uniji, posebno zahvaljujući svojem programu brze potpore usmjerenom na klijente i sektore koji su najviše pogođeni krizom, kao i uspostavom novog instrumenta 2020. poznatog kao Paneuropski jamstveni fond, kojim se osigurava prijeko potreban kapital za mala i srednja poduzeća (MSP);

| F. | budući da je u studenome 2019. EIB izrazio ambiciju da sve svoje aktivnosti financiranja uskladi s načelima i ciljevima Pariškog sporazuma do kraja 2020. te da surađuje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Europskom bankom za obnovu i razvoj; |
| --- | --- |

F.

budući da je u studenome 2019. EIB izrazio ambiciju da sve svoje aktivnosti financiranja uskladi s načelima i ciljevima Pariškog sporazuma do kraja 2020. te da surađuje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Europskom bankom za obnovu i razvoj;

| G. | budući da je zbog globalnog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u ožujku 2020. EIB morao uložiti znatne napore kako bi ponudio dodatnu potporu poduzećima, a posebno MSP-ovima, koji su posebno teško pogođeni učincima krize, te pridonio ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je zbog globalnog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 u ožujku 2020. EIB morao uložiti znatne napore kako bi ponudio dodatnu potporu poduzećima, a posebno MSP-ovima, koji su posebno teško pogođeni učincima krize, te pridonio ciljevima EU-a;

| H. | budući da je EIB-ov rejting AAA potreban kako bi se osigurali odgovarajući tržišni izvori financiranja po najpovoljnijim stopama i da ga je stoga potrebno očuvati; |
| --- | --- |

H.

budući da je EIB-ov rejting AAA potreban kako bi se osigurali odgovarajući tržišni izvori financiranja po najpovoljnijim stopama i da ga je stoga potrebno očuvati;

| I. | budući da bi EIB trebao ostvariti dodanu vrijednost uz najvišu razinu integriteta, dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti te u skladu s primjenjivom najboljom bankovnom praksom; |
| --- | --- |

I.

budući da bi EIB trebao ostvariti dodanu vrijednost uz najvišu razinu integriteta, dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti te u skladu s primjenjivom najboljom bankovnom praksom;

| J. | budući da bi borba protiv svih oblika pranja novca, financiranja terorizma te organiziranog kriminala i štetnih poreznih praksi trebala i dalje biti stalan prioritet EIB-a; |
| --- | --- |

J.

budući da bi borba protiv svih oblika pranja novca, financiranja terorizma te organiziranog kriminala i štetnih poreznih praksi trebala i dalje biti stalan prioritet EIB-a;

| K. | budući da EIB zahvaljujući svojim vanjskim aktivnostima kreditiranja ima važnu ulogu izvan EU-a kao najveća svjetska multilateralna financijska institucija; |
| --- | --- |

K.

budući da EIB zahvaljujući svojim vanjskim aktivnostima kreditiranja ima važnu ulogu izvan EU-a kao najveća svjetska multilateralna financijska institucija;

Izvršavanje financijskih operacija EIB-a

| 1. | napominje da su 2020. nove zaključene operacije kreditiranja EIB-a iznosile 66,1 milijardu EUR, što je u skladu s ciljem utvrđenim u operativnom planu za 2020. i iznad cilja za 2019. (63,3 milijarde EUR) i 2018. (55,6 milijardi EUR); ističe da je najveći udio dodijeljen Italiji, Španjolskoj i Francuskoj (15 %, 13 % odnosno 11 % ukupnih zaključenih ugovora), pri čemu su najviše sredstava dobili sektori prometa, globalnih zajmova i energetike (29,3 %, 20,5 % i 14,9 %); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoj poziv na pravednu i transparentnu geografsku rasprostranjenost projekata i ulaganja, usmjerenu na slabije razvijene regije, posebno u područjima inovacija, digitalizacije i infrastrukture, radi promicanja uključivog rasta i ekonomske, socijalne i teritorijalne konvergencije i kohezije; poziva EIB da ispravi nedostatke koji se ponavljaju i koji određene regije i zemlje sprečavaju u tome da ostvare sve koristi od financijskih aktivnosti EIB-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da se na dan 31. prosinca 2020. nepodmireni iznos potpisanih zajmova blago smanjio na 558,7 milijardi EUR (s 560,3 milijarde na kraju 2019.), od čega je 82,2 % bilo namijenjeno za projekte unutar EU-a (2019.: 81,4 %); napominje da je EIB-ov portfelj isplaćenih zajmova iznosio 444,6 milijardi EUR, u usporedbi s 447,5 milijardi EUR na kraju 2019.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da je izbijanje bolesti COVID-19 znatno promijenilo profil isplate EIB-a 2020., pri čemu je više od 50 % cilja ostvareno u prvoj polovici godine zahvaljujući ubrzanom postupku i ponovnom utvrđivanju prioriteta banke u postojećem portfelju isplata kako bi se zadovoljile potrebe klijenata u pogledu likvidnosti; napominje da su isplate 2020. dosegnule 58,3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje neto dobit od 1,7 milijardi EUR koju je EIB prijavio za 2020., u usporedbi s 2,4 milijarde EUR za 2019.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sa zadovoljstvom primjećuje ulogu EIB-a kao najvećeg nadnacionalnog izdavatelja zelenih i socijalnih obveznica s unaprijed utvrđenom namjenom, kao i sve veći interes održivih ulagača za tu vrstu izdavanja u kontekstu europskog zelenog plana i Uredbe o taksonomiji EU-a; prima na znanje da je EIB 2020. zabilježio rekordnu vrijednost izdanih dužničkih proizvoda povezanih s održivošću, ekvivalentnu iznosu od 10,5 milijardi EUR; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje da je, kao rezultat zamjene udjela Ujedinjene Kraljevine u kapitalu EIB-a, uplaćeni kapital EIB-a porastao za 0,5 milijardi EUR, a njegov se kapital na poziv povećao u usporedbi sa stanjem prije Brexita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da je ukupni kreditni portfelj i dalje dobro funkcionirao, sa samo 0,4 % loših kredita na kraju 2020. (u usporedbi s 0,4 % na kraju 2019.); primjećuje da je dio dospjelih plaćanja za više od 90 dana i dalje vrlo nizak, u ukupnom iznosu od 117,1 milijuna EUR na kraju 2020. (u usporedbi s 146,0 milijuna EUR na kraju 2019.), i predstavlja samo 0,03 % portfelja rizika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa zadovoljstvom primjećuje da, unatoč općem kontekstu nesigurnosti na globalnim financijskim tržištima zbog pandemije bolesti COVID-19, EIB uspijeva zadržati čvrst položaj u pogledu likvidnosti; ističe da je ukupni koeficijent likvidnosti EIB-a unutar internih ograničenja te obuhvaća 78,1 % predviđenih neto novčanih odljeva (u usporedbi s 88,6 % za 2019.); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EIB da u okviru svojih aktivnosti kreditiranja socijalnih, zelenih i održivih projekata da prednost provedbi ciljeva održivog razvoja u okviru UN-ova Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EIB da zauzme aktivnu ulogu u podupiranju projekata koji pridonose pravednoj tranziciji, kao što su istraživanja, inovacije i digitalizacija, pristup MSP-ova financiranju te socijalna ulaganja i vještine; ponavlja svoj poziv EIB-u da prioritetno omogući ciljano financiranje inicijativa pravedne tranzicije, pritom vodeći računa o dodatnosti koju financijska sredstva EIB-a mogu pružiti u kombinaciji s drugim izvorima; naglašava, nadalje, da je koordinacija s drugim financijskim instrumentima ključna jer EIB sam ne može financirati sve spomenute inicijative; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da su se u postojećim teškim okolnostima (pandemija i ruska agresija protiv Ukrajine) povećale razlike u gospodarskim situacijama i kapacitetima država članica te ističe da je važno osigurati da se najpogođenije regije i zemlje mogu prilagoditi novim okolnostima kako nitko ne bi bio zapostavljen; |
| --- | --- |

12.

Mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19

| 13. | čestita Grupi EIB-a što je unatoč pandemiji bolesti COVID-19 uspjela ostati u potpunosti operativna i nastaviti provoditi svoje uobičajene poslovne aktivnosti; ističe da pandemija bolesti COVID-19 nije imala izravne materijalne negativne financijske učinke na EIB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje da su u ožujku i travnju 2020. Komisija i Grupa EIB-a preusmjerile 1 milijardu EUR dostupnih sredstava EFSU-a prema postojećim jamstvenim instrumentima (InnovFin SMEG i COSME LGF) kojima upravlja Europski investicijski fond (EIF) u korist teško pogođenih MSP-ova i srednje kapitaliziranih poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potvrđuje da je EIB stavio na raspolaganje financijska sredstva za ulaganja u zdravstveni sektor, kao što su ulaganja europskih poduzeća koja sudjeluju u istraživanju cjepiva i razvoju terapijskih i dijagnostičkih rješenja za borbu protiv bolesti COVID-19; prima na znanje da su potpisani ugovori u okviru EIB-ova portfelja zdravstvene skrbi na kraju 2020. iznosili 5,2 milijarde EUR, od čega je 175 milijuna EUR bilo namijenjeno za primijenjeno istraživanje cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EIB da nastavi davati prednost ulaganjima u zdravstvenu infrastrukturu, osposobljavanje osoblja i kvalitetu nacionalnih zdravstvenih usluga kako bi se smanjile nejednakosti među zemljama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja ulogu koju je EIB odigrao u uspjehu cjepiva BioNTech protiv bolesti COVID-19 tako što je potpisao ugovor u iznosu od 100 milijuna EUR u lipnju 2020., čime je postao prvi financijski ulagač koji je podržao BioNTechov program cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je EIB pritom nudio i potporu globalnim programima za distribuciju cjepiva protiv bolesti COVID-19, posebno u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se Grupa EIB-a obvezala osigurati 6,5 milijardi EUR za potporu zemljama izvan EU-a, uključujući više od 1 milijarde EUR Ukrajini za infrastrukturu, okoliš, inovacije i oporavak od pandemije bolesti COVID-19 i 1,7 milijardi EUR za potporu društvenom i gospodarskom oporavku zapadnog Balkana od pandemije bolesti COVID-19 u okviru paketa financijske potpore u iznosu od 3,3 milijarde EUR za navedenu regiju koji je najavila Komisija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je Grupa EIB-a u ožujku 2020. uvela akcijski plan za potporu MSP-ovima pogođenima izbijanjem bolesti COVID-19 kojim bi se mobiliziralo do 28 milijardi EUR; prima na znanje da je od izbijanja pandemije do kraja 2020. EIB odobrio 172 samostalne operacije u ukupnom iznosu od 33,9 milijardi EUR (od ukupnog odobrenog iznosa od 82,8 milijardi EUR) te da je također povećao 68 postojećih kreditnih linija za ukupno 4,6 milijardi EUR; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja uspostavu Paneuropskog jamstvenog fonda kao novog instrumenta u okviru portfelja EIB-a kojim će se osigurati do 200 milijardi EUR dodatnih sredstava; prima na znanje da je EIB do 31. prosinca 2020. odobrio 2,7 milijardi EUR financijskih sredstava s ciljem ukupne mobilizacije 27,8 milijardi EUR; |
| --- | --- |

21.

Potpora EIB-a ključnim područjima javnih politika

| 22. | pozdravlja to što je u listopadu 2020. usvojeno tematsko izvješće o evaluaciji financiranja EIB-a za koheziju od 2007. do 2018.; prima na znanje da je EIB u većem dijelu praćenog razdoblja ostvario svoje godišnje ciljeve financiranja kohezijske politike, iako posljednjih godina ima sve veće poteškoće; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje da je EIB-ovo kreditiranje u području kohezije u razdoblju od 2014. do 2020. iznosilo ukupno 123,8 milijardi EUR i da je samo 2020. iznosilo 19,5 milijardi EUR; nadalje, prima na znanje da se 2020. 34 % svih ugovora koje je EIB potpisao u skupini zemalja EU-27 odnosilo na projekte i korisnike koji se nalaze u prioritetnim regijama EIB-a za koheziju, odabranima među slabije razvijenim i tranzicijskim regijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | svjestan je da su gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19 produbile strukturne razlike među državama članicama, zbog čega je statutarna misija EIB-a za potporu koheziji još potrebnija; u tom pogledu pozdravlja usmjerenje EIB-a u području kohezije za razdoblje od 2021. do 2027.; napominje da EIB do 2025. namjerava namijeniti 45 % svojeg godišnjeg kreditiranja EU-a za kohezijske regije i traži od EIB-a da svake godine izvješćuje o provedbi ciljeva i prioriteta usmjerenih na koheziju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da je EIF 2020. pokrenuo Pilot-program jamstva za vještine i obrazovanje kako bi potaknuo ulaganja u obrazovanje, osposobljavanje i vještine te da bi se tom inicijativom mogle zadovoljiti predstojeće potrebe na tržištu rada, posebno uzimajući u obzir digitalnu i zelenu tranziciju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva na jačanje tehničke pomoći za lokalna i regionalna tijela vlasti, u skladu s EIB-ovom politikom „kreditiranja, mješovitog financiranja i savjetovanja”, kao i njihove financijske stručnosti, posebno u regijama s niskim ulagačkim kapacitetima, i na jačanje projekata od zajedničkog interesa za nekoliko država članica koji se zbog veličine ili prirode ne mogu u cijelosti financirati različitim sredstvima dostupnima u pojedinim državama članicama prije odobrenja projekta kako bi se poboljšala pristupačnost financiranja EIB-a; poziva Grupu EIB-a da pojača suradnju s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prima na znanje da je EIB 2020. ostvario svoj cilj financiranja od 100 milijardi USD tijekom petogodišnjeg razdoblja od 2016. do 2020. za borbu protiv klimatske krize, najavljen 2015. na konferenciji o klimi u Parizu; ističe da je EIB samo 2020. uložio oko 24,2 milijarde EUR (2019.: 19,3 milijarde EUR) u klimatsko djelovanje i da je, premašivši svoj početni cilj od 28 %, dosegnuo rekordnu razinu od 37,4 % financiranja za klimu, čime se potvrdilo da je EIB najveći multilateralni financijer klimatskog djelovanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da EIB nastavlja povećavati svoj udio u financiranju klimatskog djelovanja i održivosti okoliša s ciljem da do 2025. dosegne 50 % svojih poslovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da je EIB u srpnju 2020. donio projektne metodologije za ugljični otisak kako bi se osoblju EIB-a pružile smjernice o tome kako izračunati ugljični otisak investicijskih projekata koje EIB financira; prima na znanje odluku EIB-a da odbije financiranje svih projekata koji negativno utječu na klimu i uključuju tradicionalna fosilna goriva; poziva EIB da potiče zelene projekte kako bi se olakšala energetska tranzicija i postizanje ciljeva iz Pariza; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja pokretanje Fonda za financiranje smanjenja klimatskih razlika u gradovima (engl. City Climate Gap Fund), novog savjetodavnog instrumenta namijenjenog pružanju potpore u ranoj fazi klimatski pametnih projekata u gradovima u zemljama u razvoju i gospodarstvima u usponu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prima na znanje EIB-ov razvoj metodologije procjene na razini druge ugovorne stranke poznate kao „Alat za provjeru rizika u području klime”, koja se od srpnja 2020. upotrebljava za procjenu i praćenje klimatskih rizika u portfelju Grupe EIB-a i za izvješćivanje upravljačkih tijela Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da je proces ažuriranja okolišne i socijalne politike Grupe EIB-a započeo 2020., što je dovelo do odobrenja novog okvira za okolišnu i socijalnu održivost u veljači 2022.; pozdravlja revidirane okolišne i socijalne standarde EIB-a uključene u navedeni okvir, posebno one koji se odnose na radnička prava, biološku raznolikost i zaštitu okoliša; napominje da je EIB obvezan poštovati Povelju EU-a o temeljnim pravima i da su načela ljudskih prava u potpunosti integrirana u njegove postupke i standarde postupanja s dužnom pažnjom na razini projekta, među ostalim tako što se omogućuje obustava isplata u slučaju ozbiljnog kršenja ljudskih prava; pozdravlja činjenicu da su EIB i nositelji projekata obvezni uzeti u obzir ljudska prava u okviru postupka procjene okolišnih i socijalnih učinaka; poziva EIB i njegove posrednike da otkriju pojedinosti o stvarnim okolišnim i socijalnim rizicima ili učincima povezanima s operacijama koje provode partneri; ističe da novi zahtjevi ne bi trebali dovesti do veće birokracije za MSP-ove; poziva EIB da se pobrine za to da njegov mehanizam za podnošenje pritužbi bude lako dostupan, pravodoban i učinkovit kako bi se otkrila i otklonila eventualna kršenja ljudskih prava u projektima povezanima s EIB-om; traži od EIB-a da o tom pitanju izvijesti Parlament i Vijeće guvernera EIB-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da, iako transanatolijski plinovod za prirodni plin i transjadranski plinovod nisu usklađeni s ciljevima Pariškog sporazuma, strateški su važni za opskrbu energijom EU-a, posebno u okviru strategije za diversifikaciju dobavljača; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podupire obvezu koju je EIB preuzeo u pogledu postizanja klimatske neutralnosti do 2050. i usklađivanja svojih djelovanja s europskim zelenim planom; pozdravlja nadolazeću reviziju politike kreditiranja u području prometa, koja će biti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i namjerava se donijeti u lipnju ili srpnju 2022.; naglašava da takvi novi zahtjevi ne smiju štetiti pristupu financiranju za MSP-ove; ponovno ističe potrebu da se politikom izbjegne ovisnost o imovini s visokim emisijama ugljika i da se podrže promjene načina prijevoza prema mobilnosti s nultom stopom emisija ugljika za teretni i putnički prijevoz na gradskoj i međugradskoj razini; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče EIB da podrži razvoj projekata prometne infrastrukture, uključujući željeznice i autoceste, koji su održivi i prihvatljivi za okoliš te mogu pridonijeti otklanjanju teritorijalnih i socijalnih razlika između regija i zemalja u EU-u; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da se treba usredotočiti na dugoročno financiranje, osobito podupiranjem projekata koji se inače ne bi financirali, posebno projekata inovativnih start-upova i MSP-ova; naglašava, međutim, da aktivnosti financiranja EIB-a nisu zamjena za održive fiskalne politike u državama članicama; poziva EIB da poveća ulaganja u revolucionarne inovacije, posebno za zelenu tranziciju, kako bi se pružila potpora poduzećima EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EIB da poveća financiranje za poticanje tehnološke tranzicije, potporu razvoju vještina prilagođenih trenutačnim i budućim potrebama tržišta rada, daljnje promicanje ulaganja u digitalne vještine zaposlenika i poduzetnika, digitalnu infrastrukturu i izgradnju kapaciteta za digitalizaciju, osiguravanje sredstava za dugoročno istraživanje i inovacije te MSP-ove, potporu socijalnoj ekonomiji, poboljšanje socijalne i teritorijalne kohezije, i to rješavanjem trenutačnog problema manjka ulaganja u javno stanovanje i infrastrukturu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EIB da izradi posebnu strategiju za ljudska prava i akcijski plan za njezinu provedbu; poziva EIB da uskladi svoju strategiju financiranja s razinama ambicije i predanosti zajedničkim vrijednostima i ciljevima koje su pokazale partnerske zemlje EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja činjenicu da je EIB 2019. donio kriterije za izazove 2X čiji je cilj mobilizacija relevantnih sredstava za potporu osnaživanju žena i rodnoj ravnopravnosti te pružanje jasnog okvira za ulaganje kroz rodnu perspektivu preko posrednog kreditiranja izvan EU-a; traži od EIB-a da uvede slične kriterije za operacije unutar EU-a koje obuhvaćaju i posredno i izravno kreditiranje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pohvaljuje činjenicu da je EIB 2020. potpisao izjavu pariških razvojnih banaka o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena; napominje da se u Planu Grupe EIB-a za klimatsku banku za razdoblje 2021. – 2025. donesenom 2020. ističe rodno osjetljivo klimatsko financiranje kao tematsko prioritetno područje za Grupu EIB-a; pozdravlja uvođenje rodne oznake za sve operacije EIB-a kako bi se EIB-u omogućilo da utvrdi operacije koje bi mogle doprinijeti rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje da su krajem 2020. zajmovi u vrijednosti od 99,4 milijarde EUR odobreni u 102 različite zemlje, od čega je 9,3 milijarde EUR potpisano 2020., uglavnom u okviru mandata EIB-a za vanjsko kreditiranje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB da u potpunosti iskoristi svoje alate za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza za projekte koji se financiraju u zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da međunarodne financijske institucije moraju ukloniti rizik od toga da se sredstvima EU-a izravno ili neizravno doprinosi izbjegavanju plaćanja poreza i poreznim prijevarama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno ističe da se očekuje da će vanjske operacije EIB-a pridonijeti ciljevima politike EU-a poticanjem održivog gospodarskog, socijalnog i okolišnog razvoja zemalja u razvoju, posebno zemalja u najnepovoljnijem položaju, kao i usklađenosti s ciljevima koje je odobrio EU; prepoznaje iskorjenjivanje siromaštva, mobilizaciju domaćih resursa i ljudska prava kao ključne teme u okviru strukture EU-a za financiranje razvoja; podsjeća na to da je sudjelovanje dionika temelj održivog i uključivog razvoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EIB da svojim aktivnostima koje potpadaju pod posebne mandate o kojima odlučuju Vijeće i Parlament nastavi podupirati postizanje ciljeva održivog razvoja EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podržava zaključke Vijeća donesene 14. lipnja 2021. i poziva EIB da poveća svoj doprinos razvojnom radu EU-a posebnim strategijama, većom prisutnošću na terenu na globalnoj razini i boljom koordinacijom s partnerima u okviru istinskog zajedničkog pristupa na razini Europe kako bi se razvile inovativne zajedničke akcije i osigurala vidljivost vanjskog financiranja EU-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da je EIB do lipnja 2020. premašio cilj EFSU-a da se do kraja 2020. u smislu odobrenja mobilizira najmanje 500 milijardi EUR ulaganja; nadalje, napominje da se, na temelju potpisanih ugovora na razini Grupe EIB-a u vrijednosti od gotovo 82,8 milijardi EUR, ulaganja koja se podupiru iz EFSU-a procjenjuju na otprilike 491,7 milijardi EUR; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče EIB da se više uključi u pitanja poljoprivrednog sektora; ističe da su financijske potrebe poljoprivrednika, posebno mladih i novih poljoprivrednika, znatne te da poljoprivrednici i poduzeća u tom sektoru imaju nižu stopu uspješnosti pri podnošenju zahtjeva za financiranje; ističe da je EIB poduzeo određene korake kako bi se to pitanje riješilo; poziva EIB da nastavi raditi na novim financijskim alatima kojima će se poboljšati pristupačnost za poljoprivredni sektor; u tom kontekstu ustraje u tome da financiranjem EIB-a treba podupirati tranziciju poljoprivrednog sektora u skladu s ciljevima politike EU-a i uz veće poštovanje dobrobiti životinja, ali da ono ne bi smjelo pridonositi gustoći populacije koja premašuje kapacitet zemljišta; |
| --- | --- |

48.

Povećanje transparentnosti i odgovornosti u korporativnom upravljanju i aktivnostima EIB-a

| 49. | napominje da je Grupa EIB-a 2020. uspostavila funkciju grupe rizika i usklađenosti koju nadgleda glavni službenik za rizike Grupe; napominje da glavni službenik za rizike Grupe nadzire sve rizike Grupe i izvješćuje o njima, što uključuje rizike u pogledu usklađenosti, te da glavni službenik za praćenje usklađenosti na čelu funkcije EIB-a za praćenje usklađenosti odgovara glavnom službeniku za rizike Grupe, kao i Upravljačkom odboru, relevantnim odborima Upravnog vijeća EIB-a i Revizorskom odboru; traži od EIB-a da objasni kako se čuva neovisnost glavnog službenika za praćenje usklađenosti i kako se izbjegavaju preklapanja njegovih odgovornosti s odgovornostima glavnog službenika za rizike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja uspješnost prve procjene rizika u pogledu usklađenosti koju je 2020. proveo Ured glavnog službenika za praćenje usklađenosti, čiji je cilj bio utvrditi izloženost poslovnih aktivnosti EIB-a riziku u pogledu usklađenosti na geografskim lokacijama na kojima djeluje, uključujući izloženost rizicima od pranja novca i financiranja terorizma te organiziranog kriminala, kao i sankcije, jurisdikcije koje ne poštuju propise/dobro porezno upravljanje, integritet tržišta, ponašanje i rizike nabave; primjećuje da su 2020. ključni pokazatelji rizika ažurirani na nadzornoj ploči za praćenje pranja novca i financiranja terorizma kako bi se pružile detaljnije informacije o rizicima povezanima s pranjem novca i financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja odluku Upravljačkog odbora da se dodatni ljudski resursi namijene jačanju funkcije praćenja usklađenosti EIB-a; pozdravlja činjenicu da su i EIB i EIF u ožujku 2020. potpisali memorandume o razumijevanju s luksemburškom financijsko-obavještajnom jedinicom; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prima na znanje da je okvir Grupe EIB-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma (AML-CFT) revidiran u prosincu 2020., uzimajući u obzir Petu direktivu o sprečavanju pranja novca, te da je sveobuhvatna politika Grupe EIB-a za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma te organiziranog kriminala donesena u srpnju 2021.; smatra da je učinkovita koordinacija s drugim relevantnim nadležnim tijelima ključna za uspjeh te javne politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prima na znanje novi Trostrani sporazum koji su potpisali Revizorski sud, EIB i Komisija, kojim se omogućuju veći pristup revidiranim dokumentima EIB-a i njihovo pojednostavnjenje; međutim, ponovno poziva Revizorski sud na proširenje prava na pristup informacijama o operacijama EIB-a kojima se provode politike EU-a; izražava žaljenje zbog činjenice da se Komisija i EIB pozivaju na definiciju mandata Revizorskog suda kako je utvrđena u UFEU-u kako bi se Revizorskom sudu onemogućio pristup informacijama o operacijama EIB-a koje postoje samo radi provedbe politika EU-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da rad Revizijskog odbora EIB-a nije alternativa, nego dopuna radu Revizorskog suda; izražava žaljenje zbog činjenice da Trostrani sporazum, koji su EIB, Komisija i Revizorski sud obnovili 11. studenoga 2021., ne nudi zadovoljavajuće rješenje i zbog toga što se njegovim obnavljanjem održava status quo bez značajnog poboljšanja, posebno u pogledu ovlasti Revizorskog suda da provodi revizije aktivnosti EIB-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primjećuje da je EIB-ov mehanizam za podnošenje pritužbi 2020. registrirao 77 novih predmeta, obradio 137 predmeta i zaključio 94 predmeta; pozdravlja činjenicu da se EIB-ovim mehanizmom za podnošenje pritužbi sustavno prati provedba njegovih preporuka i prijedloga za poboljšanja koja mogu uvesti službe EIB-a; poziva EIB da zaključcima mehanizma za podnošenje pritužbi pristupa na odgovarajući način; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja znatan napredak ostvaren 2020. prema potpunoj provedbi EIB-ove politike isključenja, posebno osnivanjem novog Odjela za politiku i isključenje u Odjelu za istrage prijevara Glavnog inspektorata te imenovanjem Odbora za isključenje u listopadu 2020.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponavlja svoj poziv EIB-u da provede sveobuhvatnu analizu prirode financijske potpore na koju utječe navodno neprimjereno ponašanje i geografske rasprostranjenosti takvih slučajeva kako bi se olakšalo utvrđivanje sistemskih nedostataka koji zaslužuju pozornost i resurse; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Odjel za istrage prijevara Glavnog inspektorata u zadnjih 10 godina razvio nekoliko vodećih alata za sprečavanje i otkrivanje u tom sektoru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prima na znanje donošenje revidirane politike Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara u srpnju 2021.; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prima na znanje izazove koje je pandemija bolesti COVID-19 predstavljala u provedbi istraga o prijevarama 2020. od strane Odjela za istrage prijevara, koji je ipak izdao 52 preporuke i mišljenja; napominje da otprilike 89 % istraženih slučajeva spada u područja prijevare, korupcije i tajnih sporazuma te traži od EIB-a da u vezi s takvim slučajevima izvješćuje o svojem partnerstvu i suradnji s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) i Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO); |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja radni dogovor s EPPO-om potpisan u prosincu 2021. i poziva na njegovu potpunu i pažljivu provedbu, posebno u pogledu izvješćivanja; u tom pogledu ističe da je Odjel za istrage prijevara Glavnog inspektorata započeo suradnju s EPPO-om mjesecima prije potpisivanja radnog dogovora te je 2021. prijavio ukupno 17 predmeta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | sa zadovoljstvom primjećuje da je EIB 2021. unaprijedio i suradnju s Europolom potpisivanjem ugovora o suradnji čiji je cilj promicati sprečavanje i suzbijanje svih oblika teškog međunarodnog i organiziranog kriminala, kiberkriminala i terorizma; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da revizija Financijske uredbe (6) pruža priliku za istraživanje mogućnosti za postizanje sinergija između Komisijina sustava ranog otkrivanja i isključenja i EIB-ove politike isključenja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | izražava zabrinutost zbog nekoliko predmeta koje je OLAF zaključio 2020. i koji su bili usmjereni na naknade za obrazovanje koje su neopravdano dodijeljene članovima osoblja EIB-a; pozdravlja EIB-ovu reviziju i reformu sustava naknada te ispravljanje mnogih pogrešaka koje je otkrio OLAF, uključujući korake za povrat neopravdanih plaćanja; traži od EIB-a da izvijesti Parlament o ishodu mjera poduzetih na temelju preporuka OLAF-a; |
| --- | --- |

63.

| 64. | izražava duboku zabrinutost zbog smanjenja transparentnosti u EIB-u: 2010. je 96,1 % svih projekata objavljeno tri tjedna prije odobrenja Vijeća, dok se 2020. taj postotak smanjio na samo 60 %; podsjeća na to da je politikom transparentnosti Grupe EIB-a dopušten ograničen broj sažetaka projekta koji se mogu objaviti prije odobrenja Vijeća, a u nekim slučajevima to nije moguće prije potpisivanja zajma, radi zaštite opravdanih interesa kao što su poslovne tajne; pozdravlja činjenicu da EIB u konačnici mora objaviti sve projekte; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva EIB da poveća transparentnost svojih aktivnosti donošenjem registra transparentnosti za javni nadzor nad organizacijama koje nastoje utjecati na zakonodavni postupak te kako bi se izbjegli slučajevi korupcije ili sukoba interesa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva na veću transparentnost i odgovornost, također prema institucijama EU-a, posebno prema Parlamentu; predlaže održavanje tromjesečnog dijaloga s relevantnim odborima Parlamenta kako bi imali priliku sudjelovati u ulagačkoj strategiji EIB-a i kako bi se osigurao odgovarajući nadzor; ističe važnost većeg nadzora Parlamenta nad odlukama Upravnog vijeća EIB-a i bolje razmjene informacija Komisije kako bi se povećala njezina transparentnost prema Parlamentu u pogledu stajališta koja zauzima na sastancima Upravnog vijeća EIB-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | izražava zabrinutost zbog toga što nova politika transparentnosti ne odražava vrlo jasne zahtjeve Parlamenta za poboljšanja u skladu s najboljim praksama i standardima drugih financijskih institucija; poziva EIB da svoju politiku transparentnosti o obveznom objavljivanju podataka za posrednike projekata s visokim rizicima za okoliš i ljudska prava uskladi s politikom Europske banke za obnovu i razvoj; |
| --- | --- |

67.

| 68. | prima na znanje da je 2020. Europski ombudsman obavijestio EIB o četirima novim istragama povezanima s primjenom politike transparentnosti; traži od EIB-a da podnese izvješće o provedbi preporuke Ombudsmana o tim istragama; |
| --- | --- |

68.

| 69. | izražava žaljenje zbog toga što EIB još uvijek ne objavljuje u potpunosti pojedinosti o stvarnom vlasništvu svojih klijenata; ponovno poziva na veću transparentnost u pogledu operacija EIB-a preko financijskih posrednika kao što su komercijalne banke i investicijski fondovi, u okviru relevantnog zakonodavnog okvira, uključujući Opću uredbu o zaštiti podataka, te na definiranje standardnih obveza izvješćivanja kojima se može pružiti odgovarajuća razina podataka i informacija; u tom pogledu podsjeća na činjenicu da se člankom 30. Pete direktive o sprečavanju pranja novca uvodi obveza da države članice prikupe i čuvaju točne i ažurirane informacije o krajnjem stvarnom vlasništvu poduzeća u nacionalnom registru i osiguraju da su te informacije dostupne u svim slučajevima; traži od EIB-a da iskoristi dostupne alate i provede standarde koji se promiču Petom direktivom o sprečavanju pranja novca kako bi ti podaci postali dostupni te da osigura punu suradnju s budućim tijelom za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma; poziva EIB da razmotri izvedivost radnih dogovora i memoranduma s relevantnim partnerima kako bi relevantne informacije bile dostupne i kako bi se uklonio rizik od netransparentnosti u relevantnim postupcima; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ponavlja svoj zahtjev da mišljenja Komisije o EIB-ovim operacijama financiranja, izdana u skladu s člankom 19. Statuta EIB-a, budu dostupna; smatra da pristup takvim informacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 nije najučinkovitiji način pružanja podataka za politički nadzor; poziva Komisiju i EIB da postignu dogovor o sustavnom i sigurnom prijenosu takvih mišljenja Parlamentu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | napominje da je Odbor za etiku i usklađenost 2020. donio tri odluke o aktivnostima bivših članova Upravljačkog odbora tijekom njihovih razdoblja mirovanja; poziva nadležni odbor da zajamči da tijekom razdoblja mirovanja bivši članovi Upravljačkog odbora ne sudjeluju ni u kakvim poslovnim odnosima ili aktivnostima lobiranja s Grupom EIB-a, bez obzira na portfelje koje su imali tijekom mandata u Upravljačkom odboru; ponavlja važnost uspostave politika kojima se sprečavaju sukobi interesa i pojave „rotirajućih vrata”; |
| --- | --- |

71.

| 72. | prima na znanje ažurirane kodekse ponašanja Upravljačkog odbora i Upravnog vijeća EIB-a iz kolovoza 2021.; pozdravlja uvođenje duljeg razdoblja mirovanja za članove Upravljačkog odbora (24 mjeseca umjesto 12 mjeseci) i za članove Upravnog vijeća (12 mjeseci umjesto 6 mjeseci); napominje da ne postoji odredba kojom bi se potpredsjednike isključilo iz nadzora nad operacijama; razumije da to omogućuje potrebnu stručnost za projekte na razini pojedine zemlje; uvjeren je da će EIB nastaviti ocjenjivati projekte uz praćenje objektivnih tehničkih, financijskih i ekonomskih pokazatelja, zahvaljujući čemu će kvaliteta projekta postati odlučujući čimbenik u odluci o tome hoće li se odobriti financiranje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponavlja svoj poziv EIB-u da primjenjuje strože standarde porezne transparentnosti; ističe potrebu da se dodjela izravnih i neizravnih zajmova uvjetuje objavljivanjem poreznih i računovodstvenih podataka za svaku zemlju te otkrivanjem podataka o stvarnom vlasništvu korisnika i financijskih posrednika uključenih u aktivnosti financiranja, i to bez mogućnosti iznimaka; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prima na znanje revidiranu politiku Grupe EIB-a o zviždačima iz studenoga 2021., kojom se također pruža zaštita zviždačima koji nisu članovi osoblja EIB-a; |
| --- | --- |

74.

| 75. | traži od EIB-a da obavijesti Parlament o reviziji smjernica Grupe EIB-a o sukobima interesa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | izražava duboku zabrinutost zbog nedostatka socijalnog dijaloga u EIB-u, posebno zbog navoda o uznemiravanju i zabrinjavajućeg radnog okruženja; potiče upravu EIB-a da se uključi u konstruktivan dijalog s osobljem kako bi se riješili njihovi problemi i poticalo povjerenje i kultura odgovornosti; potiče EIB da nastavi pokretati ankete i savjetovanja među svojim osobljem; prima na znanje negativne rezultate anketa među osobljem u zadnjih nekoliko godina i istovremeno potiče EIB na provedbu konkretnih mjera kako bi se ispravili problemi koje su prijavili zaposlenici, posebno u pogledu interne mobilnosti; prima na znanje nastojanje EIB-a da uključi ankete u svoj kontinuirani pristup koji se temelji na slušanju kako bi se potaknula uključenost osoblja, npr. u okviru nedavne ankete o zdravlju i dobrobiti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | sa zabrinutošću napominje da su žene krajem 2020. zauzimale samo 29,5 % rukovodećih položaja u EIB-u (30 % na kraju 2019.); ponovno izražava zabrinutost zbog stalnog nedostatka raznolikosti i rodne ravnoteže na razini višeg rukovodstva i u upravljačkim tijelima Grupe EIB-a, kao i vrlo visokog udjela žena na pomoćnim funkcijama; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe da se Upravno vijeće sastoji od predstavnika država članica i da potpredsjednike imenuju države članice; konstatira da su unatoč ovlastima imenovanja država članica pozivi predsjednika EIB-a na raznolikost doveli do znatnog poboljšanja rodne ravnoteže; ističe u tom pogledu da je u Upravljačkom odboru EIB-a 33 % žena, a u Upravnom vijeću 48 % žena; poziva države članice da ocijene stanje rodne ravnoteže i imenuju više žena na potpredsjednička mjesta i u Upravno vijeće EIB-a; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno poziva EIB da zajamči odgovarajuću zemljopisnu zastupljenost svih država članica u svojoj upravi, uzimajući u obzir kompetencije i zasluge kandidata, te ga poziva da svake godine objavi raščlambu po spolu i državljanstvu na srednjim i višim rukovodećim položajima; |
| --- | --- |

79.

Mjere poduzete na temelju preporuka Parlamenta

| 80. | poziva EIB da nastavi izvješćivati o stanju i statusu prethodnih preporuka koje je izdao Parlament u svojim godišnjim rezolucijama, posebno u pogledu:






  (a) | učinaka (gospodarskih, okolišnih i socijalnih) svoje strategije ulaganja i ostvarenih rezultata kako bi se doprinijelo uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu EU-a; |
| --- | --- | --- |

80.

(a)

učinaka (gospodarskih, okolišnih i socijalnih) svoje strategije ulaganja i ostvarenih rezultata kako bi se doprinijelo uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu EU-a;

| (b) | mjera donesenih za poboljšanje sprečavanja sukoba interesa; |
| --- | --- |

(b)

mjera donesenih za poboljšanje sprečavanja sukoba interesa;

| (c) | mjera za povećanje transparentnosti nakon dubinske analize integriteta klijenata radi sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije; |
| --- | --- |

(c)

mjera za povećanje transparentnosti nakon dubinske analize integriteta klijenata radi sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije;

| (d) | daljnjeg postupanja u vezi s pozivima i zahtjevima usvojenima ovom Rezolucijom; |
| --- | --- |

(d)

daljnjeg postupanja u vezi s pozivima i zahtjevima usvojenima ovom Rezolucijom;

o

o o

| 81. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji i traži da Vijeće i Upravno vijeće EIB-a održe raspravu o ovdje iznesenim stajalištima Parlamenta. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  SL C 99, 1.3.2022., str. 34.

(2)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

(3)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(4)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(5)  SL L 156, 19.6.2018., str. 43.

(6)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (preinaka) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

Zaštita financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2020. (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 20. rujna 2021. naslovljeno „32. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevare – 2020.” (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 20. rujna 2021. naslovljeno „32. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevare – 2020.” (COM(2021)0578),

| — | uzimajući u obzir izvješće OLAF-a za 2020. (1) i godišnje izvješće nadzornog odbora OLAF-a za 2020. godinu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OLAF-a za 2020. (1) i godišnje izvješće nadzornog odbora OLAF-a za 2020. godinu (2),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje nadzornog odbora OLAF-a br. 1/2021 iz siječnja 2021. o preporukama OLAF-a koje relevantna tijela nisu poštovala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje nadzornog odbora OLAF-a br. 1/2021 iz siječnja 2021. o preporukama OLAF-a koje relevantna tijela nisu poštovala,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) za 2021. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) za 2021. godinu,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna EU-a i aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2020., zajedno s odgovorima institucija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna EU-a i aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2020., zajedno s odgovorima institucija,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Revizorskog suda naslovljenu „Sažetak revizije EU-a za 2020. – Predstavljanje godišnjih izvješća Revizorskog suda za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Revizorskog suda naslovljenu „Sažetak revizije EU-a za 2020. – Predstavljanje godišnjih izvješća Revizorskog suda za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (Uredba o OLAF-u) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (Uredba o OLAF-u) (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (5),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 01/2019 naslovljeno „Borba protiv prijevara u rashodima EU-a: potrebno je odlučno djelovati”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 01/2019 naslovljeno „Borba protiv prijevara u rashodima EU-a: potrebno je odlučno djelovati”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz rujna 2021. naslovljeno „Izvješće o jazu PDV-a za 2021.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz rujna 2021. naslovljeno „Izvješće o jazu PDV-a za 2021.”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (Direktiva PIF) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (Direktiva PIF) (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 6. rujna 2021. o provedbi Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 6. rujna 2021. o provedbi Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (COM(2021)0536),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1798 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o imenovanju glavnog europskog tužitelja Ureda europskog javnog tužitelja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1798 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o imenovanju glavnog europskog tužitelja Ureda europskog javnog tužitelja (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2020. o preispitivanju Europske unije u okviru Mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2020. o preispitivanju Europske unije u okviru Mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) (COM(2020)0793),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2019. naslovljenu „Strategija Komisije za borbu protiv prijevara: pojačano djelovanje radi zaštite proračuna EU-a” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2019. naslovljenu „Strategija Komisije za borbu protiv prijevara: pojačano djelovanje radi zaštite proračuna EU-a” (COM(2019)0196),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 16. prosinca 2021. naslovljeno „Konačna evaluacija Uredbe (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) i stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ, (COM(2021)0809)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 16. prosinca 2021. naslovljeno „Konačna evaluacija Uredbe (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) i stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ, (COM(2021)0809)”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa Unije za borbu protiv prijevara (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa Unije za borbu protiv prijevara (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025.(COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025.(COM(2021)0170),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 17. veljače 2022. upućenu Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o korupciji i ljudskim pravima (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 17. veljače 2022. upućenu Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o korupciji i ljudskim pravima (13),

| — | uzimajući u obzir mišljenje nezavisnog odvjetnika od 9. rujna 2021. u predmetu C-213/19, Europska komisija protiv Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje nezavisnog odvjetnika od 9. rujna 2021. u predmetu C-213/19, Europska komisija protiv Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (14),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda (veliko vijeće) od 8. ožujka 2022. u predmetu C-213/19, Europska komisija protiv Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda (veliko vijeće) od 8. ožujka 2022. u predmetu C-213/19, Europska komisija protiv Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (15),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda od 1. rujna 2021. u predmetu T-517/19, Andrea Homoki protiv Europske komisije (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda od 1. rujna 2021. u predmetu T-517/19, Andrea Homoki protiv Europske komisije (16),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0175/2022),

| A. | budući da, de jure, države članice i Komisija dijele odgovornost i moraju blisko surađivati kako bi zaštitile financijske interese Unije i borile se protiv prijevara i korupcije; budući da tijela država članica de facto upravljaju otprilike s tri četvrtine proračunskih rashoda EU-a i prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da, de jure, države članice i Komisija dijele odgovornost i moraju blisko surađivati kako bi zaštitile financijske interese Unije i borile se protiv prijevara i korupcije; budući da tijela država članica de facto upravljaju otprilike s tri četvrtine proračunskih rashoda EU-a i prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva Unije;

| B. | budući da bi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja trebala ispuniti svoje obveze u pogledu nadzora, kontrole i revizije; |
| --- | --- |

B.

budući da bi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja trebala ispuniti svoje obveze u pogledu nadzora, kontrole i revizije;

| C. | budući da je prema članku 83. UFEU-a korupcija osobito teško kazneno djelo s prekograničnom dimenzijom; |
| --- | --- |

C.

budući da je prema članku 83. UFEU-a korupcija osobito teško kazneno djelo s prekograničnom dimenzijom;

| D. | budući da posljedice korupcije ugrožavaju financijske interese Unije i cjelokupno gospodarstvo EU-a te predstavljaju prijetnju demokraciji, temeljnim pravima i vladavini prava u cijeloj Europi uz vrlo štetan učinak na povjerenje građana u demokratske institucije u EU-u i u državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da posljedice korupcije ugrožavaju financijske interese Unije i cjelokupno gospodarstvo EU-a te predstavljaju prijetnju demokraciji, temeljnim pravima i vladavini prava u cijeloj Europi uz vrlo štetan učinak na povjerenje građana u demokratske institucije u EU-u i u državama članicama;

| E. | budući da je potrebno na pravilan način riješiti pitanje različitosti pravnih i administrativnih sustava u državama članicama kako bi se prevladale nepravilnosti, suzbile prijevare i potisnula korupcija; |
| --- | --- |

E.

budući da je potrebno na pravilan način riješiti pitanje različitosti pravnih i administrativnih sustava u državama članicama kako bi se prevladale nepravilnosti, suzbile prijevare i potisnula korupcija;

| F. | budući da je PDV važan izvor prihoda za nacionalne proračune i da su vlastita sredstva od PDV-a činila 12,3 % ukupnih proračunskih prihoda Unije za 2020.; |
| --- | --- |

F.

budući da je PDV važan izvor prihoda za nacionalne proračune i da su vlastita sredstva od PDV-a činila 12,3 % ukupnih proračunskih prihoda Unije za 2020.;

| 1. | pozdravlja 32. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara za 2020.(„Izvješće PIF”) i pozdravlja usvajanje nove grafičke inačice, koja je svakako pristupačnija građanima EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je 2020. zadnja godina višegodišnjeg financijskog okvira (VFO-a) za razdoblje 2014.–2020. unatoč činjenici da programi trebaju biti dovršeni tek 2023., a to je ujedno i godina donošenja VFO-a za razdoblje 2021.–2027., instrumenta NextGenerationEU i mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje činjenicu da je svih 26 država članica koje obvezuje Direktiva PIF izvijestilo o potpunom prenošenju njezinih glavnih odredbi u nacionalno zakonodavstvo; konstatira, međutim, da se u izvješću Komisije o provedbi Direktive (EU) 2017/1371 ističu neriješena pitanja sukladnosti kojima se treba posvetiti, uključujući ona kojima bi se Uredu europskog javnog tužitelja omogućile učinkovite istrage i kazneni progoni; poziva Komisiju da prati situaciju i potakne države članice da riješe ta pitanja te da o tome izvijesti tijelo nadležno za davanje razrješnice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da se u Izvješću PIF ističu rizici povezani s pandemijom bolesti COVID-19 u pogledu prihoda i rashoda; posebno prima na znanje da se čini da su carinske prijevare u različitoj mjeri utjecale na države članice EU-a; nadalje konstatira da primjena pojednostavljenih postupaka i niža kvaliteta natječajnih specifikacija u izvanrednim situacijama predstavljaju rizik za konkurentnost javne nabave, posebno povećanjem rizika od sukoba interesa i korupcije te povećanjem troškova ili smanjenjem kvalitete provedbe; napominje da je odgovarajući naglasak stavljen na sektor zdravstva te Mehanizam za oporavak i otpornost i dodatne rizike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi bolest COVID-19 mogla donijeti nove prilike prevarantima zbog povećanog rizika povezanih s upravljanjem kriznim situacijama i uvođenjem pojednostavljenih i hitnih procedura u kontekstu pandemije koje bi se mogle zloupotrijebiti; naglašava, nadalje, povećani pritisak na tijela koja upravljaju sredstvima EU-a zbog kašnjenja i novih čimbenika stresa koji bi mogli koristiti prevarantima, primjerice inflacija; naglašava da svi ti novi rizici zahtijevaju prilagodbu strategija kontrole i naglasak na sprječavanju uz pomoć posebnih mjera za ublažavanje i ciljanog djelovanja radi otkrivanja budućih nepravilnosti i prijevara; pozdravlja sve države članice da održavaju visoku razinu kontrole i nadzora nad hitnom potrošnjom i nadzorom, posebno u kontekstu hitnih postupaka; podsjeća na važnost dovršetka prijelaza na postupke elektroničke javne nabave; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da iskustva stečena za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 treba posebno uzeti u obzir u okviru naknadne evaluacije VFO-a za razdoblje 2014.–2020.; traži od Komisije da u takve evaluacije na odgovarajući način integrira aspekte povezane s procjenom rizika, upravljanjem rizikom i mjerama za ublažavanje u pogledu nepravilnosti i prijevare, kao sastavnim dijelovima sveobuhvatne analize djelotvornosti, učinkovitosti, usklađenosti, relevantnosti i europske dodane vrijednosti te kao poukama za buduće osmišljavanje i postupanje; smatra da bi naknadnu evaluaciju VFO-a trebalo dovršiti najkasnije prije evaluacije VFO-a za razdoblje 2021.–2027. u sredini programskog razdoblja kako bi se izvukle pouke iz prošlosti i bolje pripremilo za budućnost tako da se omogući da se izvedeni zaključci/izvučene pouke usmjere na poboljšanje VFO-a za razdoblje 2021.–2027.; traži od Komisije da u naknadnoj evaluaciji VFO-a za razdoblje 2014.–2020. ispita jesu li ostvareni ciljevi toga višegodišnjeg financijskog okvira, kako je potrošnja programa pridonijela ciljevima EU-a i država članica te kako su u tom razdoblju prijevare i korupcija utjecale na sredstva EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da se novim višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) za razdoblje 2021.–2027., zajedno s planom oporavka NextGenerationEU, EU-u pružaju dosad nezabilježena sredstva u iznosu od 1,8 bilijuna EUR; naglašava da je potrebna i dosad nezabilježena razina pozornosti i kontrole kako bi se zajamčilo da ta sredstva na najbolji način doprinesu zajedničkim ciljevima Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe potrebu za potpunom transparentnošću u prikazivanju prijenosa i zajmova danih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te poziva Komisiju da Parlamentu omogući potpuni pristup informacijama; |
| --- | --- |

8.

Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom

| 9. | konstatira da je 2020. ukupan broj nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarama predstavljao ukupno 11 755 slučajeva i da je njihova vrijednost iznosila otprilike 1,46 milijarde EUR; prima na znanje novi pristup VFO-a za razdoblje 2021.–2027., koji je usmjeren na europsku dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatira da broj otkrivenih nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare ukazuje na to kolika je razina otkrivanja i sposobnost presretanja potencijalnih prijevara u državama članicama i tijelima Unije te podsjeća da to nije izravan pokazatelj razine prijevara koje utječu na proračun Unije ili određenu državu članicu; konstatira da otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi zaštite financijskih interesa Unije te da je, prema potrebi, pokrenut kazneni postupak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom za 2020. (1 056 slučajeva) i njihovu financijsku vrijednost (otprilike 374 milijuna EUR); prima na znanje da se broj otkrivenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom uvelike razlikuje među državama članicama; podsjeća da te brojke pokazuju rezultate truda koji su države članice uložile u borbu protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti te ih ne bi trebalo tumačiti kao pokazatelja razine prijevare u državama članicama; izražava zabrinutost zbog različitih pristupa kaznenog prava država članica zaštiti proračuna EU-a; poziva Komisiju da riješi problem odstupanja među praksama država članica i da razmotri uvođenje novih mjera usklađivanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatira da se broj prijavljenih slučajeva 2020. smanjio u usporedbi s petogodišnjim prosjekom (2016.–2020.) i za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i za one koje se ne smatraju prijevarom povezanom s prihodima EU-a te da se povezana financijska vrijednost povećala za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, ali se smanjila za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzima u obzir činjenicu da je broj nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom evidentiranih 2020. (10 699 slučajeva, od kojih je 6 696 slučajeva povezano s rashodima) bio manji nego prethodnih godina te da se pad u utvrđivanju i izvješćivanju u određenim područjima potrošnje ne može lako objasniti i izaziva zabrinutost; konstatira da ukupna povezana financijska vrijednost tih predmeta iznosi oko 1,09 milijardi EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da se pad ukupnog broja prijavljenih nepravilnosti ne može samo po sebi smatrati znakom pozitivnog ili negativnog kretanja, već se treba promatrati u kontekstu novonastalih izazova i povezati s novim načinima upravljanja sredstvima EU-a i njihova trošenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primjećuje da prijevara postaje sve privlačnija skupinama organiziranog kriminala (17); izražava žaljenje što brojne države članice nemaju posebno zakonodavstvo za učinkovitu borbu protiv organiziranog kriminala, među ostalim mafijaškog tipa, koji je u stalnom porastu, posebno u pogledu prekograničnih aktivnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da kaznena djela čiji su počinitelji vladini dužnosnici utječu ili bi mogla znatno utjecati na financijske interese EU-a te je stoga u državama članicama potreban sveobuhvatan i učinkovit okvir za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

16.

Prihodi – prijevare koje se odnose na vlastita sredstva

| 17. | zapaža da je 2020. kao prijevara povezana s prihodima prijavljena 451 nepravilnost, što je 9 % manje od prosječnog broja slučajeva prijavljenih svake godine za razdoblje 2016.–2020.; nadalje konstatira da je procijenjeni i utvrđeni iznos tradicionalnih vlastitih sredstava (108 milijuna EUR) 2020. bio 6 % veći od prosječnog procijenjenog i utvrđenog iznosa za svaku godinu u razdoblju 2016.–2020.; napominje da se većina slučajeva prijavljenih u 2020. koji se smatraju ili ne smatraju prijevarom, a utječu na prihode EU-a, odnosi na umanjenje vrijednosti, netočnu klasifikaciju / pogrešan opis robe ili krijumčarenje; nadalje, konstatira da su inspekcije koje su provodile nacionalne službe za borbu protiv prijevara bile najuspješnija metoda otkrivanja prijevara i da su nadmašile kontrole nakon puštanja robe u promet i kontrole pri otkrivanju utaje carina koje se smatraju prijevarom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su 2020. otkrivene i prijavljene 4 003 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, što je 9 % manje od prosječnog broja prijavljenih nepravilnosti svake godine u razdoblju 2016.–2020., te da je ukupni procijenjeni i utvrđeni iznos tradicionalnih vlastitih sredstava (382 milijuna EUR) bio 8 % niži od prosječnog procijenjenog i utvrđenog iznosa za svaku godinu u razdoblju 2016.–2020.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje, prema Izvješću o jazu PDV-a iz 2021., da se 2019. jaz PDV-a u EU-u smanjio na 134 milijarde EUR u nominalnim vrijednostima (pad od gotovo 6,6 milijardi EUR u odnosu na 2018.); nadalje napominje da ta studija pruža samo brze procjene za 2020. za 18 država članica zbog znatnih promjena u poreznim režimima i strukturama gospodarstava nakon izbijanja pandemije, što znači da još uvijek nije moguće procijeniti hoće li se jaz PDV-a na razini EU-a smanjiti ili povećati u 2020.; napominje da je ekonometrijskim analizama potvrđeno da na jaz PDV-a utječe skupina čimbenika, za koje se, u okviru nadzora poreznih uprava, pokazalo da udio rashoda u području informacijske tehnologije i primjena dodatnih obveza informiranja za porezne obveznike imaju najveću statističku značajnost u objašnjavanju veličine jaza PDV-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zaključuje, na temelju razlika u godišnjim stopama otkrivanja, da nisu sva carinska tijela država članica pretrpjela jednaku štetu zbog pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da procijene rizike i nedostatke svojih nacionalnih strategija carinske provjere u cilju povećanja fleksibilnosti carinskih provjera i smanjenja mogućeg utjecaja neočekivanih budućih događaja; poziva Komisiju da pomogne državama članicama u osiguravanju provedbe ujednačene kontrole unutar EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatira da su 2020. obuća, tekstil, vozila te električni strojevi i oprema bili vrste robe kod kojih je zabilježeno najviše prijevara i nepravilnosti u pogledu broja slučajeva i novčane vrijednosti te da se većina slučajeva odnosila na umanjenje vrijednosti, netočnu klasifikaciju/pogrešan opis robe ili krijumčarenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje mišljenje nezavisnog odvjetnika od 9. rujna 2021. o postupcima Suda Europske unije protiv Ujedinjene Kraljevine zbog navodnih prijevara povezanih s umanjenjem vrijednosti tekstila i obuće uvezenih iz Kine preko Ujedinjene Kraljevine, na temelju istraga koje su proveli OLAF i upravljanjem vlastitim sredstvima Komisije; prima na znanje presudu Suda od 8. ožujka 2022. u kojoj se navodi da Ujedinjena Kraljevina nije ispunila svoje obveze jer nije primijenila učinkovite mjere carinske provjere i nije stavila na raspolaganje Komisiji točan iznos tradicionalnih vlastitih sredstava s obzirom na predmetni uvoz; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je Sud djelomično odbio izračun Komisije zbog znatne nesigurnosti u pogledu točnosti iznosa vlastitih resursa na koje se poziva Komisija, a Komisija nije u dovoljnoj mjeri utvrdila pune iznose; napominje da je Sud odobrio metodu kojom se Komisija koristila za procjenu iznosa gubitaka tradicionalnih vlastitih sredstava za dio razdoblja povrede te je naveo da je na Komisiji da ponovno izračuna gubitke vlastitih sredstava EU-a koja su nepodmirena; poziva Komisiju da tijelu nadležnom za davanje razrješnice objasni koje su bile pogreške u izračunu i kako namjerava u dovoljnoj mjeri ispraviti pogrešku u izračunu gubitaka te da obavijesti tijelo nadležno za davanje razrješnice o rezultatu novih izračuna; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatira da je tijekom posljednjih pet godina godišnja stopa povrata varirala između 52 % i 71 % te da stopa povrata za slučajeve prijavljene 2020. trenutačno iznosi 71 %; konstatira, međutim, da se stope povrata razlikuju među državama članicama zbog čimbenika kao što su vrsta prijevare ili nepravilnosti ili vrsta uključenog dužnika; primjećuje da je 2020. Kina i dalje zemlja iz koje dolazi najviše dobara povezanih s nepravilnostima koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom; |
| --- | --- |

25.

Prijevare koje se odnose na rashode

| 26. | opaža da je 2020. kao prijevara prijavljeno 605 nepravilnosti u rashodima, povezane financijske vrijednosti od 266 milijuna EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstatira da je 2020. broj nepravilnosti u rashodima koje se ne smatraju prijevarom iznosio 6 696; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da se u Izvješću PIF navodi važnost transparentnosti u pogledu korištenja javnih sredstava jer ona predstavlja element odvraćanja i uključuje civilno društvo u poboljšavanje povjerenja; poziva Komisiju da radi na povećanju transparentnosti korisnika, među ostalim ugovaratelja, podugovaratelja i stvarnih vlasnika sredstava EU-a; poziva države članice da ojačaju i transparentnost u korištenju sredstava EU-a, posebice u pogledu hitnih postupaka javne nabave, jer je osam država članica izvijestilo da to još uvijek nisu učinile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatira da je u razdoblju 2016.–2020. otkrivanje prijevara u kontekstu zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) bilo koncentrirano u malom broju država članica i da to nije potkrijepljeno sličnom razinom plaćanja iz proračuna ZPP-a za te države članice; nadalje konstatira da je većina nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u vezi s potporom poljoprivredi uključivala uporabu lažnih dokumenata ili lažnih zahtjeva za pomoć te da je njihov broj uglavnom ostao stabilan; nadalje primjećuje da je, kao udio plaćanja koja su primile države članice, dio proračuna koji se odnosi na ruralni razvoj bio više zahvaćen prijevarama nego potpora poljoprivredi, uz iznimku tržišnih mjera, kod kojih je učestalost prijevara bila veća nego u području ruralnog razvoja; konstatira da je u području ruralnog razvoja krivotvorenje dokumenata bilo glavna prijevarna praksa; ističe da je potrebno provesti više istraga i poduzeti daljnje odgovarajuće mjere s obzirom na korištenje sredstava EU-a u aktivnostima povezanima s poljoprivredom koje provode poduzeća koja ne poštuju zakone o zapošljavanju ili temeljna prava radnika, čemu svjedoči situacija radnika u poljoprivredi, posebice tijekom pandemije bolesti COVID-19; izražava zabrinutost zbog činjenice da je prijavljivanje prijevara povezanih s ruralnim razvojem za razdoblje 2014.–2020. u početku bilo sporo, što bi moglo upućivati na nedostatne napore koji se ulažu u otkrivanje u državama članicama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konstatira da se između 2016. i 2020. povećao broj prijavljenih nepravilnosti povezanih s Kohezijskim fondom, Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom i fondovima za ribarstvo za programsko razdoblje 2014.–2020.; naglašava, međutim, da je za sve fondove, a posebno za Europski fond za regionalni razvoj, kad je riječ o nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom, to povećanje bilo ograničeno, ističući izniman pad broja utvrđenih nepravilnosti (i povezanih financijskih iznosa) u usporedbi s prethodnim programskim razdobljem; nadalje, napominje da se u odnosu na programsko razdoblje 2007.–2013. broj nepravilnosti koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom smanjio za Kohezijski fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond i fondove za ribarstvo, u skladu s ciklusom provedbe; napominje da su se između tih dvaju programskih razdoblja promijenila brojna provedbena pravila; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi poduzeća i organizacije koje u svoje vlasničke strukture uključuju offshore poduzeća i organizacije trebalo isključiti iz upotrebe sredstava EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da je potpuna transparentnost opravdavanja rashoda od ključne važnosti, posebno kad je riječ o infrastrukturnim radovima koji se izravno financiraju fondovima EU-a ili financijskim instrumentima; poziva Komisiju da građanima EU-a omogući potpun pristup informacijama o sufinanciranim projektima; |
| --- | --- |

32.

Vanjska dimenzija zaštite financijskih interesa EU-a

| 33. | smatra da bi institucije i tijela EU-a trebali staviti veći naglasak na sredstva potrošena u trećim zemljama kako bi provjerili jesu li ta sredstva potrošena u skladu s pravilima i bez prijevare ili korupcije te kako bi potvrdili doprinose li ciljevima razvojne i vanjske politike Unije; preporučuje obustavu proračunske potpore u zemljama izvan EU-a u kojima vlasti očito ne poduzimaju stvarne mjere protiv raširene korupcije, uz istodobno osiguravanje da pomoć stigne do civilnog stanovništva drugim kanalima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primjećuje da su do kraja 2020. rashodi EU-a za razvojnu suradnju obuhvaćali nekoliko fondova te da se novim Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) objedinjuju sve ranije opcije financiranja u jedan instrument kao dio godišnjeg proračuna i VFO-a za razdoblje 2021.–2027.; ističe da NDICI ima na raspolaganju ukupno 79,5 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.; preporučuje uključivanje antikorupcijskog pristupa u sve instrumente EU-a za vanjsko djelovanje, među ostalim u NDICI, Instrument pretpristupne pomoći (IPA) i uzajamne fondove EU-a; poziva na to da u pretpristupnim pregovorima veću prednost ima borba protiv korupcije i uspostavljanje kriterija sa snažnim okvirom uvjetovanosti te usmjeravanjem na izgradnju kapaciteta, kao što su specijalizirana tijela za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava žaljenje što je, prema tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 01/2022 700 milijuna EUR financijske potpore EU-a za poboljšanje vladavine prava na zapadnom Balkanu od 2014. do 2020. imalo slab učinak na temeljne reforme; poziva Komisiju da pošalje jasnu poruku tim zemljama kandidatkinjama u kojima otpor prema standardima vladavine prava ugrožava ili odgađa njihovo pristupanje EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na to da se u sve sporazume o trgovini i ulaganjima između EU-a i trećih zemalja uključi snažan i obavezan okvir uvjetovanosti s odredbama o transparentnosti te obvezujućim i provedivim antikorupcijskim klauzulama; preporučuje da EU, kao krajnje rješenje, nametne sankcije ili obustavi sporazume u slučaju teških djela korupcije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na praćenje rizika od korupcije u velikim građevinskim i investicijskim projektima autoritarnih trećih zemalja koji se provode u državama članicama, s posebnim naglaskom na transparentnost tih projekata koji često izazivaju zabrinutost zbog netransparentnog financiranja ili fiskalnih rizika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da bi Parlament trebao biti u potpunosti uključen u trošenje svih bespovratnih sredstava, zajmova i druge financijske pomoći koju EU pruža Ukrajini; |
| --- | --- |

38.

Digitalizacija u službi zaštite financijskih interesa EU-a

| 39. | poziva na veći stupanj digitalizacije, interoperabilnosti usporedivih podatkovnih sustava i usklađivanja izvješćivanja, praćenja i revizije u EU-u; poziva Komisiju da istraži mogućnost primjene umjetne inteligencije u svrhu zaštite financijskih interesa EU-a i u tom smislu ponovno poziva Komisiju i države članice da usklade definicije kako bi dobile usporedive podatke diljem EU-a; smatra da bi sva tijela EU-a koja djeluju u području zaštite financijskih interesa EU-a, uključujući OLAF, EPPO, Eurojust, Europol i Revizorski sud, trebala imati izravan i pravodoban pristup podatkovnim sustavima kao što su ARACHNE i sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES); |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da korištenje alata za procjenu rizika ARACHNE u VFO-u za razdoblje 2021.–2027. i planu oporavka NextGenerationEU, posebno u pogledu provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, mora biti obvezno što je prije moguće; predlaže da se ARACHNE navede kao jedan od glavnih alata za nacionalne strategije suzbijanja prijevara koje bi države članice trebale usvojiti kako bi se poboljšala integracija strukture za borbu protiv prijevara; podsjeća na primjedbe Parlamenta navedene u njegovoj Rezoluciji od 24. studenoga 2021. (18) o reviziji Financijske uredbe te još jednom hitno poziva Komisiju da na razini EU-a uspostavi obvezan, integriran i interoperabilan sustav koji bi se temeljio na postojećim alatima, kao što su ARACHNE i EDES, no ne bi bio ograničen na njih; podsjeća da taj sustav mora sadržavati informacije o svim projektima koje sufinancira EU, korisnicima i stvarnim vlasnicima te se njime mora omogućiti objedinjavanje svih pojedinačnih iznosa koji se odnose na istog korisnika ili stvarnog vlasnika; poziva nadalje Komisiju da procijeni razloge koji sprječavaju države članice da u potpunosti usvoje i upotrebljavaju ARACHNE i da o tome izvijesti Parlament; smatra da bi se pristupačnijim sustavom moglo potaknuti nacionalna tijela da ga usvoje i koriste; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče Komisiju da proširi područje primjene EDES-a kako bi se uključila sredstva pod podijeljenim upravljanjem u kontekstu revizije Financijske uredbe (19); |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da nastavi državama članicama dostavljati potpune informacije o izravnim rashodima, primjerice putem sustava financijske transparentnosti, posebice u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, što će isto tako pomoći u izbjegavanju dvostrukog financiranja; |
| --- | --- |

42.

Strategija Komisije za borbu protiv prijevara iz 2019.

| 43. | konstatira da su do lipnja 2021. provedene dvije trećine mjera iz strategije Komisije za borbu protiv prijevara iz 2019., dok je provedba preostale trećine bila u tijeku; poziva Komisiju da izvijesti o provedbi preostalih mjera; nadalje konstatira da je ostvaren dobar napredak u nizu mjera usmjerenih na povećanje koordinacije i suradnje među službama Komisije i opremanje Komisije učinkovitijim sustavom nadzora za borbu protiv prijevara; napominje da je 2020. praćenje provedbe preporuka OLAF-a postalo učinkovitije, uzimajući u obzir oko 1 400 financijskih preporuka izdanih od siječnja 2012. do lipnja 2019.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | svjestan je da se u novoj strategiji Komisije za borbu protiv prijevara, donesenoj 2019., tražila pojačana strateška analiza podataka povezanih s prijevarama i utvrđivanje relevantnih i pouzdanih pokazatelja za uspješnu borbu protiv prijevara; podsjeća na zaključke tematskog izvješća Revizorskog suda br. 01/2019 naslovljenog „Borba protiv prijevara u rashodima EU-a: potrebno je odlučno djelovati”, u kojima se ističe da Komisiji nedostaju sveobuhvatni i usporedivi podaci o razinama utvrđenih prijevara u rashodima EU-a; |
| --- | --- |

44.

| 45. | žali zbog toga što je tijekom prvih godina provedbe strategije za borbu protiv prijevara državama članicama dana mala potpora, kao što su neka izaslanstva istaknula tijekom rasprava u Vijeću; ponavlja da su sveobuhvatni i usporedivi podaci o razmjeru, prirodi i uzrocima prijevara ključni kako bi istražne mjere OLAF-a i, s obzirom na to da je započeo operativne aktivnosti, EPPO-a, bile još smislenije; podsjeća da države članice imaju najveću odgovornost za upravljanje s oko 80 % rashoda proračuna i prikupljanje gotovo cjelokupnog prihoda; stoga ističe važnu ulogu koju države članice imaju u zaštiti financijskih interesa EU-a, pri čemu ključnu ulogu imaju nacionalne strategije suzbijanja prijevara, čija bi uspostava trebala biti prioritet u svim državama članicama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da bi se sustavom koji bi nadležnim tijelima omogućio razmjenu informacija olakšala unakrsna provjera računovodstvene evidencije za transakcije između dviju država članica ili više njih kako bi se spriječila prekogranična prijevara u odnosu na strukturne i investicijske fondove, čime se jamči transverzalan i cjelovit pristup zaštiti financijskih interesa država članica; |
| --- | --- |

46.

Razina država članica: nacionalne strategije suzbijanja prijevara i koordinacijske službe za suzbijanje prijevara

| 47. | sa zabrinutošću konstatira da je do kraja 2020. samo 14 država članica izvijestilo da su usvojile nacionalnu strategiju suzbijanja prijevara, za razliku od 10 država članica 2019., a pet drugih država razmatra usvajanje ili priprema nacionalnu strategiju suzbijanja prijevara; konstatira, međutim, da se te strategije razlikuju po opsegu i dubini te da neke od njih treba ažurirati; izražava dodatnu zabrinutost zbog toga što osam država članica još nije počelo raditi na uspostavi svojih nacionalnih strategija suzbijanja prijevara; poziva više država članica da usvoje nacionalnu strategiju suzbijanja prijevara i da o tome obavijeste Komisiju; poziva Komisiju da pruži konkretnu potporu i savjete državama članicama putem smjernica o izradi nacionalne strategije suzbijanja prijevara, savjetodavnih usluga o uspostavi i funkcioniranju AFCOS-a te ponavlja svoj poziv za analizu donesenih nacionalnih strategija suzbijanja prijevara i razloga zbog kojih u nekim državama članicama nacionalna strategija suzbijanja prijevara nije donesena; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava važnost bolje koordiniranih i cjelovitih napora u suzbijanju prijevara u državama članicama koje trebaju ažurirati nacionalne strategije suzbijanja prijevara radi suočavanja s novim rizicima koje predstavljaju povećani iznosi sredstava EU-a, među ostalim novi VFO za razdoblje 2021.–2027. i NextGenerationEU, te bolest COVID-19; poziva Komisiju da ocijeni donesene nacionalne strategije suzbijanja prijevara, da istraži zašto neke države članice zaostaju u njihovu donošenju i da potakne preostale države članice na donošenje strategija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća da bi se AFCOS-om trebala olakšati učinkovita suradnja i dijeljenje informacija s OLAF-om; žali, međutim, što samo neke države članice učinkovito koordiniraju borbu protiv prijevare i korupcije koje utječu na financijske interese EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pohvaljuje OLAF zbog njegova neprocjenjiva doprinosa zaštiti financijskih interesa EU-a; naglašava da OLAF-u kronično nedostaje osoblja i financijskih sredstava; |
| --- | --- |

50.

OLAF i EPPO

| 51. | pozdravlja revidiranu Uredbu o OLAF-u, koja je donesena u prosincu 2020. i stupila na snagu 17. siječnja 2021. i kojom se osnažuju istražni alati za borbu protiv prijevara na štetu proračuna EU-a, utvrđuju jasnija pravila i uređuje suradnja između Ureda europskog javnog tužitelja i OLAF-a; prima na znanje unutarnju reorganizaciju OLAF-a u lipnju 2020.; traži od Ureda europskog javnog tužitelja i OLAF-a da izbjegnu svako preklapanje rada i odgode u postupcima; smatra da bi OLAF i EPPO trebali nadopunjavati rad druge strane i usmjeriti svoje istrage na ona područja u kojima druga institucija nema nadležnost; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da je važno da se OLAF u svojim istragama pridržava najviših standarda i da je potpuno usklađen sa svim zahtjevima vladavine prava; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja činjenicu da se u članku 9.a revidirane Uredbe o OLAF-u predviđa funkcija nadzornika postupovnih jamstava, koji je zadužen za praćenje usklađenosti OLAF-a s postupovnim jamstvima i rješavanje pritužbi uključenih osoba; napominje da nadzornik postupovnih jamstava još uvijek nije imenovan; izražava veliku zabrinutost zbog pritužbi osoba obuhvaćenih istragama OLAF-a o povredama njihovih prava koje su ugrozile njihovu mogućnost da se brane od optužbi; poziva OLAF i nadzornika postupovnih jamstava da osiguraju puno poštovanje postupovnih prava uključenih osoba; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zabrinut je zbog pada stope podizanja optužnica s 53 % u razdoblju 2007.–2014. na 37 % u razdoblju 2016.–2020. u predmetima koje je OLAF predložio državama članicama; poziva tijela država članica da blisko surađuju s OLAF-om i pomno ispitaju proslijeđena izvješća o istragama i sudske preporuke te da otvore kaznene predmete kad god je to potrebno kako bi se osigurao povrat zlouporabljenih sredstava EU-a; poziva OLAF da preispita svoje prethodne analize razloga za nisku stopu podizanja optužnica te da slijedi preporuke iz Mišljenja svojeg nadzornog odbora br. 1/2021, kao što su revizija trenutačnog sustava postupaka praćenja i pravodobnija suradnja s nacionalnim pravosudnim tijelima; poziva OLAF da redovito prati svoje pravosudne preporuke i dodaje podatke o njima u svoje godišnje izvješće; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mišljenja je da bi OLAF također trebao pratiti svoje financijske preporuke kako bi ih usporedio s iznosima koje je Komisija vratila na kraju postupaka te pridonijeti cjelokupnom praćenju povrata sredstava; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primjećuje da je OLAF uveo program Hercule III radi jačanja operativnog kapaciteta nacionalnih i regionalnih tijela za borbu protiv prijevare u području aktivnosti osposobljavanja i informatičke podrške do 2020.; primjećuje da je ocjenjivanje programa Hercule III završeno krajem 2021. i da je zaključeno da je taj program bio vrlo važan i učinkovit u zaštiti financijskih interesa EU-a te da je uspješno ispunio svoje opće, posebne i operativne ciljeve; napominje da je program Hercule III zamijenjen Programom EU-a za borbu protiv prijevara za vrijeme trajanja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznaje načelo povjerljivosti istraga OLAF-a; smatra, međutim, da postoji sveobuhvatan javni interes i da građani EU-a također imaju pravo na pristup izvješćima i preporukama koje se odnose na zaključene istrage OLAF-a i sve daljnje nacionalne postupke, kako je prepoznao Sud Europske unije u Predmetu T-517/19; stoga traži od OLAF-a da uspostavi mehanizam za objavu izvješća i preporuka za koje više ne postoji legitiman razlog za zadržavanje načela povjerljivosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prima na znanje radni dogovor potpisan 3. rujna 2021. za okvirni odnos suradnje između Ureda europskog javnog tužitelja i Europskog revizorskog suda; nadalje, prima na znanje administrativne dogovore koje su OLAF i Europski revizorski sud sklopili 2019.; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja činjenicu da je EPPO započeo s radom 1. lipnja 2021.; pozdravlja njegovo prvo godišnje izvješće; pozdravlja činjenicu da je EPPO otkad je postao operativan pokrenuo 576 istraga i da je zatražio zapljenu ukupno 154,3 milijuna EUR, od čega je odobrena zapljena u iznosu od 147 milijuna EUR; izražava zabrinutost zbog procjene EPPO-a o ukupnoj šteti od 5,4 milijarde EUR koja je uzrokovana prijevarama i korupcijom; izražava duboko žaljenje što pet država članica, među kojima su Poljska i Mađarska kao dvije najveće korisnice sredstava EU-a te Švedska, Danska i Irska, još ne sudjeluje u EPPO-u; poziva te države članice da se što prije pridruže EPPO-u; izražava zabrinutost zbog toga što Poljska odbija svaku vrstu suradnje s EPPO-om iako među državama nesudionicama ima najveći broj istraga koje uključuju njezine građane; potiče države članice nesudionice da potpišu sporazume o suradnji s EPPO-om; smatra da neostvarivanje suradnje država članica s EPPO-om izravno utječe na zaštitu financijskih interesa EU-a; poziva Komisiju da pozitivnim mjerama potiče sudjelovanje u EPPO-u; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja zajedničke napore OLAF-a i Europola u procjeni prijetnji i ranjivosti Mehanizma za oporavak i otpornost; pozdravlja radni dogovor između Europola i OLAF-a koji je stupio na snagu 09. listopada 2020. kao i dogovor između Europola i EPPO-a koji je stupio na snagu 19. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe ulogu EPPO-a u novoj infrastrukturi za borbu protiv prijevara; nadalje, prima na znanje radne dogovore sklopljene 2020. između EPPO-a i OLAF-a i potpisane u srpnju 2021., posebno u pogledu razmjene informacija, upravljanja predmetima i operativne suradnje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | konstatira da je u srpnju 2020. Vijeće imenovalo 22 europska tužitelja; podsjeća da EPPO treba blisko surađivati s nacionalnim tijelima kaznenog progona i da obavlja funkciju tužitelja na nadležnim sudovima država članica sudionica te istodobno blisko surađuje s agencijama i tijelima EU-a kao što su Eurojust, Europol i OLAF; napominje da je ta posebna funkcija osmišljena kako bi se EPPO mogao osloniti na postojeće iskustvo i najbolje prakse na nacionalnoj razini i razini EU-a; očekuje od Komisije da na odgovarajući način razmotri EPPO-ovu ponovnu procjenu potreba za osobljem na temelju iskustva s opsegom posla i da provede potrebne financijske prilagodbe kako bi se zajamčila njegova operativna djelotvornost i učinkovitost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prima na znanje primjedbe i razmatranja koje je iznio glavni europski tužitelj u pogledu potrebe za izmjenom Uredbe o EPPO-u; poziva Komisiju da sudjeluje u raspravi s EPPO-om kako bi se utvrdila poboljšanja koja su potrebna za povećanja njegove operativne učinkovitosti; traži od Komisije da o tome izvijesti Parlament u skladu s člankom 119. stavkom 1. Uredbe o EPPO-u; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da je potrebno uspostaviti funkciju zelenog javnog tužitelja EU-a proširenjem mandata Ureda europskog javnog tužitelja, u skladu s člankom 86. stavkom 4. UFEU-a kako bi se poboljšala provedba i izvršenje zakonodavstva EU-a u području okoliša te radi borbe protiv teških kaznenih djela protiv okoliša s prekograničnom dimenzijom i zaštite proračuna EU-a; ustraje u tome da je potrebno povećati proračun i broj članova osoblja Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se zajamčili kapaciteti za učinkovito ispunjavanje njegove uloge u svim područjima njegove nadležnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prima na znanje ulogu koordinacijskih službi za suzbijanje prijevara u koordinaciji zakonodavnih, administrativnih i istražnih obveza i aktivnosti povezanih sa zaštitom financijskih interesa EU-a na razini država članica te u jamčenju suradnje s OLAF-om; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja operaciju Sentinel, koju je pokrenuo Europol, a kojom se namjerava staviti naglasak na proaktivnu razmjenu obavještajnih podataka, razmjenu informacija i podupiranje koordinacije operacija za suzbijanje prijevara na štetu sredstava EU-a za oporavak od bolesti COVID-19 jer je cilj operacije utvrditi slabosti nacionalnih sustava dodjele sredstava, otkriti obrasce prijevare koji se upotrebljavaju za utjecanje na sustav dodjele sredstava i podržati istrage visokog prioriteta u odnosu na ciljeve visoke vrijednosti; pozdravlja sudjelovanje EPPO-a i OLAF-a te 21 države članice EU-a; izražava zabrinutost zbog činjenice da države članice koje su glavne primateljice sredstava iz kohezijskih fondova, uključujući Poljsku, Mađarsku i Bugarsku, ne sudjeluju u toj operaciji; poziva sve države članice da se pridruže operaciji; nadalje, poziva države članice na blisku međusobnu suradnju i suradnju s tijelima EU-a kako bi se omogućilo poduzimanje mjera protiv prijevara koje uključuju više država odjednom; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva OLAF, EPPO, Europol, koordinacijske službe za suzbijanje prijevara imenovane nacionalnim zakonodavstvom i druge nadležne agencije EU-a i nacionalne agencije da nastave poticati razmjenu informacija, da uzajamno podupiru svoje operativne aktivnosti i jamče komplementarnost u skladu s utvrđenim radnim dogovorima i propisima; ističe da uspostavljena složena struktura suzbijanja prijevara zahtijeva blisku suradnju raznih aktera na razini EU-a i nacionalnoj razini; naglašava da je potrebno uložiti više napora u sprječavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, među ostalim pojačanom suradnjom s nacionalnim tijelima, između država članica i na razini EU-a; |
| --- | --- |

67.

Vladavina prava i borba protiv korupcije

| 68. | pozdravlja usvajanje Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem sustavu uvjetovanosti za zaštitu proračuna EU-a; ponavlja da je ona stupila na snagu 1. siječnja 2021. i da se otada primjenjuje; pozdravlja presude Suda Europske unije od 16. veljače 2022. o djelovanjima Mađarske i Poljske protiv mehanizma uvjetovanosti i njegove zaključke u kojima se potvrđuje da EU doista ima nadležnosti u pogledu vladavine prava u državama članicama te da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u potpunosti usklađen s pravom Unije; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da je krajnje vrijeme da Komisija ispuni svoje dužnosti „čuvara Ugovora” i da se suoči s aktualnim kršenjima načela vladavine prava u nekoliko država članica, posebno u Poljskoj i Mađarskoj s obzirom na to da ta kršenja predstavljaju ozbiljnu opasnost za financijske interese Unije, jer je usklađenost s tim načelima preduvjet za dobro financijsko upravljanje općenito te djelotvorno i učinkovito upravljanje sredstvima EU-a; pozdravlja najavu Komisije da će primijeniti mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava slanjem pisane obavijesti Mađarskoj u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092; smatra da je vladavina prava univerzalan koncept i da bi Komisija bez diskriminacije trebala razmotriti primjenu mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava bez iznimke na sve države članice koje ne poštuju vladavinu prava; upozorava da odgoda možda već ima negativan učinak na financijske interese EU-a i stanje vladavine prava u određenim državama članicama; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisiju da uzme u obzir rezolucije Parlamenta povezane s kršenjem vladavine prava od strane poljske i mađarske vlade; poziva te vlade da u potpunosti surađuju s Komisijom i da ispune uvjete potrebne za oslobađanje sredstava; smatra da bi u slučaju da te države članice ne ispune te uvjete Komisija trebala privremeno izravno upravljati sredstvima EU-a preko lokalnih vlada i organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

70.

| 71. | podsjeća da su poštovanje vladavine prava i članka 2. UEU-a preduvjeti za pristup sredstvima, da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u potpunosti primjenjiv na Mehanizam za oporavak i otpornost te da se u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne bi trebale financirati mjere koje su u suprotnosti s vrijednostima EU-a iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ustraje u tome da se Poljska ne može isplatiti u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost sve dok u potpunosti ne provede sve relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava te dok njezina nacionalna tijela ne priznaju nadređenost prava EU-a; |
| --- | --- |

72.

| 73. | potiče Komisiju da se u cilju povećanja transparentnosti pobrine za to da Parlament bude u potpunosti upoznat sa svim pregovorima između Komisije i nacionalnih tijela te da bez odgode obavijesti Parlament o svim relevantnim promjenama; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da upotrijebi sva raspoloživa sredstva kako bi osigurala usklađenost s vrijednostima iz članka 2. UEU-a i nadređenost prava EU-a; naglašava da su Komisija i Vijeće politički odgovorni Parlamentu za svoje djelovanje; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prepoznaje sve napore koje su prije svega države članice koje graniče s Ukrajinom uložile u prihvat ljudi koji bježe od rata u toj zemlji; smatra da EU ima obvezu pomoći državama članicama da se nose s tim iznimnim opterećenjem; podsjeća, međutim, da se plaćanje ne može izvršiti ako država članica odbije poštovati presude Suda Europske unije i priznati nadređenost prava EU-a; naglašava potrebu da Parlament bude u potpunosti obaviješten o svim sredstvima dodijeljenim u te svrhe i o korištenju sredstava EU-a za pomoć ukrajinskim izbjeglicama u državama članicama korisnicama; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uviđa važnost godišnjeg izvješća o vladavini prava i činjenicu da je borba protiv korupcije sastavni dio izvješća; smatra, međutim, da ono ne može zamijeniti izvješće o borbi protiv korupcije; pozdravlja namjeru Komisije da izvješće o vladavini prava dopuni posebnim preporukama državama članicama; mišljenja je da bi Komisija trebala razmotriti uspostavu indeksa korupcije na temelju strogih i lako primjenjivih kriterija te bi trebala razmotriti učinkovitost država članica u borbi protiv korupcije i dodati svoje zaključke u poglavlje o borbi protiv korupcije izvješća o vladavini prava; |
| --- | --- |

76.

| 77. | veoma je zabrinut nalazima izvješća o vladavini prava za 2020. u kojemu su istaknute dvojbe o učinkovitosti istraga, progonu i obustavi postupaka u slučajevima povezanima s korupcijom, uključujući slučajeve na visokoj razini u nekoliko država članica; ustraje na tome da se slučajevi korupcije na visokoj razini moraju sustavno pravno sankcionirati; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe štetne učinke korupcije na prava građana; stoga ponavlja svoju preporuku da bi EU trebao postati članom Skupine država protiv korupcije, imajući na umu posebnu narav EU-a, njegovih institucija i prava EU-a; poziva Komisiju da predstavi mogući plan za članstvo u okviru članka 83. UFEU-a i u vezi s člankom 218. UFEU-a; ponavlja nadalje svoj poziv Komisiji da iznese plan za uspostavljanje mehanizma za evaluaciju unutarnje korupcije za institucije EU-a; |
| --- | --- |

78.

| 79. | traži od Europske komisije da osigura ozbiljnu pravnu zaštitu za istraživačke novinare u skladu s onom koja je predviđena za zviždače; |
| --- | --- |

79.

| 80. | prepoznaje ključnu ulogu medijskog pluralizma i novinara u zaštiti financijskih interesa Unije otkrivanjem prijevara i korupcije; poziva države članice da osiguraju njihovu zaštitu i zaštitu njihovih izvora; potiče brzo donošenje i provedbu Direktive o strateškim tužbama protiv javnog sudjelovanja; poziva Komisiju i države članice da se bore protiv svih vrsta nezakonite upotrebe softvera za špijuniranje i hakiranje kao što su Pegasus ili Predator; smatra da je transparentnost najbolji način borbe protiv prijevara i korupcije; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe da se dodjela izravnih i neizravnih zajmova treba uvjetovati objavljivanjem poreznih i računovodstvenih podataka za svaku zemlju te otkrivanjem podataka o stvarnom vlasništvu od strane korisnika i financijskih posrednika uključenih u aktivnosti financiranja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | smatra da bi se povrat sredstava trebao osigurati u slučajevima dokazane korupcije ili prijevare; |
| --- | --- |

82.

Struktura EU-a suzbijanje prijevara i godišnje izvješćivanje Komisije

| 83. | smatra da je financiranje EU-a ušlo u novo doba donošenjem plana oporavka NextGenerationEU i da se time stvara struktura EU-a za suzbijanje prijevara radi suočavanja s dodatnim izazovima; stoga čvrsto smatra da je potrebno dodatno ojačati strukturu za suzbijanje prijevara; naglašava da OLAF, EPPO, Europol i Eurojust nemaju dovoljno osoblja i financijskih sredstava; primjećuje da su Europol i Eurojust posebno preopterećeni novim usvojenim ovlastima i operacijama u cijelom EU-u koje su usmjerene na imovinu stečenu kaznenim djelima povezanima s ruskom invazijom na Ukrajinu; podsjeća Komisiju i Vijeće da se svaki euro potrošen na praćenje i istragu vraća u proračun EU-a; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja NextGenerationEU – forum za izvršavanje zakonodavstva (NGEU-LEF), zajedničku inicijativu koju zajedno vode Europol i Italija, a koja okuplja države članice, Europol, EPPO, OLAF, Eurojust i Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva, kako bi se uspostavio zajednički put naprijed u sprječavanju i rješavanju svake prijetnje protiv sredstava NGEU-a i financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podržava poziv Komisije na „europsku viziju” u suradnji i koordinaciji djelovanja tijela EU-a i nacionalnih tijela; smatra da je potreban strukturiraniji sveobuhvatan pristup kako bi se izbjeglo preklapanje, širile i razmijenile informacije te potaknula integracija nekoliko postojećih razina strukture za suzbijanje prijevara i postigao rezultat veći od zbroja njezinih sastavnica; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisiju da istraži nove načine za opsežnu analizu izvješća o zaštiti financijskih interesa zajedno s drugim godišnjim izvješćima i izvorima informacija, među ostalim pojačanim dijalogom između Europola, Eurojusta i EPPO-a, kako bi se mogli utvrditi trendovi u nepravilnostima koje se smatraju prijevarama i onima koje se ne smatraju prijevarama, otkriti slabosti i steći korisne pouke kako bi se potaknulo da svi dionici donesu mjere za zaštitu od prijevara; |
| --- | --- |

86.

| 87. | konstatira da je potrebno donijeti posebno godišnje izvješće Komisije o analizi i trenutačnom stanju cjelokupne infrastrukture za borbu protiv prijevara, u kojem će se, među ostalim, procijeniti razina interoperabilnosti aktera EU-a u borbi protiv prijevara te razmotriti moguće poveznice s europskim semestrom i izvješćima za pojedine zemlje, izvješćem o borbi protiv korupcije i primjenom mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

87.

| 88. | naglašava da bi, u cilju učinkovite borbe protiv korupcije i izbjegavanja nezakonitog lobiranja i situacija rotirajućih vrata te zaštite financijskih interesa EU-a, Komisija trebala donijeti cjelovit, koherentan, sustavan i dosljedan pristup razvijanjem boljih pravila o transparentnosti, neusklađenostima i sukobima interesa, kao i o jačanju mehanizama unutarnje kontrole; ističe da će bolja transparentnost za korisnike sredstava EU-a i nacionalnih sredstava biti važna i za suočavanje s novim i izazovnim međunarodnim kontekstom; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ponavlja nezadovoljavajuću razinu analize iz priloga izvješću o zaštiti financijskih interesa u vezi sa slučajevima sukoba interesa; poziva Komisiju da na korist država članica provede takvu analizu u skladu s člankom 61. Financijske uredbe i izdavanjem Smjernica o izbjegavanju i upravljanju sukobom interesa na temelju Financijske uredbe od 7. travnja 2021.; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i državama članicama. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, 21. izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara, od 1. siječnja do 31. prosinca 2020., 2020.

(2)  Godišnje izvješće Nadzornog odbora OLAF-a za 2020., lipanj 2021.

(3)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

(4)  SL L 437, 28.12.2020., str. 49.

(5)  SL L 305, 26.11.2019., str. 17.

(6)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(7)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

(8)  SL L 274, 28.10.2019., str. 1.

(9)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(10)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(11)  SL L 84, 20.3.2014., str. 6.

(12)  SL L 172, 17.5.2021., str. 110.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0042.

(14)  mišljenje nezavisnog odvjetnika Pikamäea od 9. rujna 2021. u predmetu C-213/19, Europska komisija protiv Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, EU:C:2021:724.

(15)  Presuda od 8. ožujka 2022. u predmetu C-213/19, Europska komisija protiv Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, EU:C:2021:724.

(16)  Presuda Općeg suda od 1. rujna 2021., predmet T-517/19, Andrea Homoki protiv Europske komisije, EU:T:2021:529.

(17)  Komunikacija Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025. (COM(2021)0170).

(18)  SL C 224, 8.6.2022., str. 37.

(19)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o boljoj regulativi: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, (COM(2021)0219),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. studenoga 2021. naslovljen „Smjernice za bolju regulativu” (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. studenoga 2021. naslovljen „Smjernice za bolju regulativu” (SWD(2021)0305),

| — | uzimajući u obzir ciljeve razvojne suradnje iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve razvojne suradnje iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljenu „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljenu „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (COM(2021)0350),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (1),

| — | uzimajući u obzir paket instrumenata za bolju regulativu, kojim se dopunjuju smjernice za bolju regulativu, oboje iz studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket instrumenata za bolju regulativu, kojim se dopunjuju smjernice za bolju regulativu, oboje iz studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 16. prosinca 2003. o boljoj izradi zakonodavstva i njegovu najnoviju verziju, Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 16. prosinca 2003. o boljoj izradi zakonodavstva i njegovu najnoviju verziju, Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija naslovljeno „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija naslovljeno „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (CDR 4071/2021),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 10. srpnja 2018. u kojem su predstavljeni zaključci Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 10. srpnja 2018. u kojem su predstavljeni zaključci Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o pravu inicijative Parlamenta (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o pravu inicijative Parlamenta (4),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 16/2018 od 12. lipnja 2018. naslovljeno „Ex post preispitivanje zakonodavstva EU-a: sustav je dobro uspostavljen, ali nedovršen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 16/2018 od 12. lipnja 2018. naslovljeno „Ex post preispitivanje zakonodavstva EU-a: sustav je dobro uspostavljen, ali nedovršen”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu, u kojoj se pozdravlja činjenica da se Komisija obvezala zajamčiti da sve mjere EU-a pomažu EU-u u ostvarivanju održive budućnosti i pravedne tranzicije te u skladu s time ažurirati smjernice za bolju regulativu, zahtijevajući, među ostalim, da se načelo „održivost na prvome mjestu” uključi u programe EU-a i njegovih država članica za bolju regulativu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu, u kojoj se pozdravlja činjenica da se Komisija obvezala zajamčiti da sve mjere EU-a pomažu EU-u u ostvarivanju održive budućnosti i pravedne tranzicije te u skladu s time ažurirati smjernice za bolju regulativu, zahtijevajući, među ostalim, da se načelo „održivost na prvome mjestu” uključi u programe EU-a i njegovih država članica za bolju regulativu (7),

| — | uzimajući u obzir govor predsjednice von der Leyen od 16. srpnja 2019. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednice von der Leyen od 16. srpnja 2019. (8),

| — | uzimajući u obzir plenarnu raspravu od 7. lipnja 2021. o temi „Stanje malih i srednjih poduzeća u Uniji: Provedba programa za bolju regulativu / Cilj u pogledu smanjenja administrativnog opterećenja” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plenarnu raspravu od 7. lipnja 2021. o temi „Stanje malih i srednjih poduzeća u Uniji: Provedba programa za bolju regulativu / Cilj u pogledu smanjenja administrativnog opterećenja” (9),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0167/2022),

| A. | budući da je bolja izrada zakonodavstva zajednički cilj svih institucija EU-a, koji bi se trebao postići povećanjem transparentnosti i odgovornosti te boljom suradnjom između institucija EU-a i država članica, građana i dionika, osiguravajući pritom potpuno poštovanje svih temeljnih europskih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava; budući da su transparentnost, integritet i odgovornost također ključni preduvjeti za ostvarivanje demokracije temeljene na vladavini prava; budući da bi europsko zakonodavstvo trebalo biti svrsishodno, razmjerno, jasno, transparentno i sveobuhvatno kako bi stvarno koristilo građanima i dionicima; budući da bolja izrada zakonodavstva doprinosi osiguranju usmjerenosti politika i zakonodavstva EU-a na budućnost, uzimajući u obzir brži tehnološki, društveni i ekološki razvoj; budući da će stoga biti sve važnije podupirati regulatorne prijedloge dokazima koji se temelje na najprikladnijim procjenama i pouzdanim stručno recenziranim znanstvenim dokazima, kao i poštovati načelo predostrožnosti; u tom pogledu poziva Komisiju da s dokazima postupa na transparentan način i da se pobrine za to da su oni vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi; ističe da se kvalitetna izrada zakonodavstva ne smije svesti samo na kvantitativne ciljeve kratkoročnog smanjenja opterećenja i troškova, već bi trebala koristiti svima u smislu dugoročnog ulaganja u zajedničko blagostanje naših društava i našu budućnost; |
| --- | --- |

A.

budući da je bolja izrada zakonodavstva zajednički cilj svih institucija EU-a, koji bi se trebao postići povećanjem transparentnosti i odgovornosti te boljom suradnjom između institucija EU-a i država članica, građana i dionika, osiguravajući pritom potpuno poštovanje svih temeljnih europskih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava; budući da su transparentnost, integritet i odgovornost također ključni preduvjeti za ostvarivanje demokracije temeljene na vladavini prava; budući da bi europsko zakonodavstvo trebalo biti svrsishodno, razmjerno, jasno, transparentno i sveobuhvatno kako bi stvarno koristilo građanima i dionicima; budući da bolja izrada zakonodavstva doprinosi osiguranju usmjerenosti politika i zakonodavstva EU-a na budućnost, uzimajući u obzir brži tehnološki, društveni i ekološki razvoj; budući da će stoga biti sve važnije podupirati regulatorne prijedloge dokazima koji se temelje na najprikladnijim procjenama i pouzdanim stručno recenziranim znanstvenim dokazima, kao i poštovati načelo predostrožnosti; u tom pogledu poziva Komisiju da s dokazima postupa na transparentan način i da se pobrine za to da su oni vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi; ističe da se kvalitetna izrada zakonodavstva ne smije svesti samo na kvantitativne ciljeve kratkoročnog smanjenja opterećenja i troškova, već bi trebala koristiti svima u smislu dugoročnog ulaganja u zajedničko blagostanje naših društava i našu budućnost;

| B. | budući da bi Komisija trebala u potpunosti poštovati odredbe članka 6. stavka 4. Europskog zakona o klimi (10), kojim se predviđa usklađenost svih nacrta mjera i zakonodavnih prijedloga s ostvarenjem cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050.; budući da u tu svrhu Komisija mora procijeniti jesu li svi nacrti mjera ili zakonodavni prijedlozi, uključujući proračunske prijedloge, usklađeni s ciljevima klimatske neutralnosti te osigurava li se njima napredak u prilagodbi klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

B.

budući da bi Komisija trebala u potpunosti poštovati odredbe članka 6. stavka 4. Europskog zakona o klimi (10), kojim se predviđa usklađenost svih nacrta mjera i zakonodavnih prijedloga s ostvarenjem cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050.; budući da u tu svrhu Komisija mora procijeniti jesu li svi nacrti mjera ili zakonodavni prijedlozi, uključujući proračunske prijedloge, usklađeni s ciljevima klimatske neutralnosti te osigurava li se njima napredak u prilagodbi klimatskim promjenama;

| C. | budući da se nove provjere klimatske dosljednosti primjenjuju samo na procjene učinka nacrta zakonodavnih mjera i prijedloga od 1. siječnja 2022., unatoč stupanju na snagu Europskog zakona o klimi u srpnju 2021., što znači da odredbe zakona nisu provedene za niz prijedloga relevantnih za europski zeleni plan; |
| --- | --- |

C.

budući da se nove provjere klimatske dosljednosti primjenjuju samo na procjene učinka nacrta zakonodavnih mjera i prijedloga od 1. siječnja 2022., unatoč stupanju na snagu Europskog zakona o klimi u srpnju 2021., što znači da odredbe zakona nisu provedene za niz prijedloga relevantnih za europski zeleni plan;

| D. | budući da je pristup za provjeru usklađenosti s Europskim zakonom o klimi u procjenama učinka i evaluacijama opisan u Komunikaciji o boljoj regulativi te u naknadnim smjernicama i paketu instrumenata; budući da bi Komisija, međutim, trebala sustavno provoditi te provjere, i to na početku postupka pripreme novog nacrta mjere, ili provjere prikladnosti postojećeg zakonodavstva kako bi mogla istinski usmjeravati odluke u pogledu politika; budući da Europski zakon o klimi Komisiju obvezuje da u slučaju neusklađenosti nacrta mjere ili zakonodavnog prijedloga s ciljevima Europskog zakona o klimi navede razloge u okviru ocjene dosljednosti iz članka 6. stavka 4.; |
| --- | --- |

D.

budući da je pristup za provjeru usklađenosti s Europskim zakonom o klimi u procjenama učinka i evaluacijama opisan u Komunikaciji o boljoj regulativi te u naknadnim smjernicama i paketu instrumenata; budući da bi Komisija, međutim, trebala sustavno provoditi te provjere, i to na početku postupka pripreme novog nacrta mjere, ili provjere prikladnosti postojećeg zakonodavstva kako bi mogla istinski usmjeravati odluke u pogledu politika; budući da Europski zakon o klimi Komisiju obvezuje da u slučaju neusklađenosti nacrta mjere ili zakonodavnog prijedloga s ciljevima Europskog zakona o klimi navede razloge u okviru ocjene dosljednosti iz članka 6. stavka 4.;

| E. | budući da je Komisija 2021. donijela svoju komunikaciju naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, kao i smjernice o tom pitanju te popratni paket instrumenata; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija 2021. donijela svoju komunikaciju naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, kao i smjernice o tom pitanju te popratni paket instrumenata;

| F. | budući da je bolja regulativa sredstvo za jamčenje pravne sigurnosti te bi trebala biti korisna za sve i služiti općem interesu europskog društva, poduzeća, radnika, građana, potrošača i okoliša; budući da je regulativa visoke kvalitete u javnom interesu jer izravno utječe na konkurentnost Unije, njezinih teritorija i poduzeća te da isto tako predstavlja alat za jačanje demokracije i izravnog sudjelovanja građana na nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

F.

budući da je bolja regulativa sredstvo za jamčenje pravne sigurnosti te bi trebala biti korisna za sve i služiti općem interesu europskog društva, poduzeća, radnika, građana, potrošača i okoliša; budući da je regulativa visoke kvalitete u javnom interesu jer izravno utječe na konkurentnost Unije, njezinih teritorija i poduzeća te da isto tako predstavlja alat za jačanje demokracije i izravnog sudjelovanja građana na nacionalnoj i regionalnoj razini;

| G. | budući da postoji potreba za regulatornim preispitivanjem te, po potrebi i gdje je to primjereno, pojednostavnjenjem kako bi se uklonile prepreke za provedbu zakonodavstva, među ostalim i preko granica, te kako bi zakoni postali učinkovitiji, transparentniji i sveobuhvatniji za korisnike, bez obzira na to radi li se o građanima ili poduzećima; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji potreba za regulatornim preispitivanjem te, po potrebi i gdje je to primjereno, pojednostavnjenjem kako bi se uklonile prepreke za provedbu zakonodavstva, među ostalim i preko granica, te kako bi zakoni postali učinkovitiji, transparentniji i sveobuhvatniji za korisnike, bez obzira na to radi li se o građanima ili poduzećima;

| H. | budući da bi načela i alati bolje regulative i dalje trebali ostati politički neutralni kako bi Komisija, Vijeće i Parlament mogli objektivno definirati probleme i razmatrati stvarne alternativne političke opcije; |
| --- | --- |

H.

budući da bi načela i alati bolje regulative i dalje trebali ostati politički neutralni kako bi Komisija, Vijeće i Parlament mogli objektivno definirati probleme i razmatrati stvarne alternativne političke opcije;

| I. | budući da bolja izrada zakonodavstva mora služiti ostvarivanju ambicija EU-a, a posebno njegovih dugoročnih ciljeva, kao što su stvaranje gospodarskog rasta, poticanje ulaganja i otvaranja novih radnih mjesta te osiguravanje konkurentnije i demokratske Europe i socijalnog napretka, kao i obvezujućeg cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. te dugoročnog prioritetnog cilja za 2050. da građani dobro žive, unutar granica održivosti našeg planeta; budući da bi održivost trebala biti u središtu kvalitetne izrade zakonodavstva, pri čemu bi se socijalna, gospodarska i ekološka pitanja trebala uzimati u obzir u jednakoj mjeri; budući da bi primjenom načela bolje izrade zakonodavstva Komisija trebala utvrditi najučinkovitija rješenja kojima bi ostvarila maksimalnu korist, uz istovremeno svođenje povezanih troškova na najmanju moguću razinu; |
| --- | --- |

I.

budući da bolja izrada zakonodavstva mora služiti ostvarivanju ambicija EU-a, a posebno njegovih dugoročnih ciljeva, kao što su stvaranje gospodarskog rasta, poticanje ulaganja i otvaranja novih radnih mjesta te osiguravanje konkurentnije i demokratske Europe i socijalnog napretka, kao i obvezujućeg cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. te dugoročnog prioritetnog cilja za 2050. da građani dobro žive, unutar granica održivosti našeg planeta; budući da bi održivost trebala biti u središtu kvalitetne izrade zakonodavstva, pri čemu bi se socijalna, gospodarska i ekološka pitanja trebala uzimati u obzir u jednakoj mjeri; budući da bi primjenom načela bolje izrade zakonodavstva Komisija trebala utvrditi najučinkovitija rješenja kojima bi ostvarila maksimalnu korist, uz istovremeno svođenje povezanih troškova na najmanju moguću razinu;

| J. | budući da se Komisija obvezala pojačati napore u promicanju i poboljšanju uključivog i sustavnog sudjelovanja djece u postupcima donošenja odluka na razini EU-a, posebno savjetovanjem prilagođenim djeci u vezi s relevantnim budućim inicijativama; |
| --- | --- |

J.

budući da se Komisija obvezala pojačati napore u promicanju i poboljšanju uključivog i sustavnog sudjelovanja djece u postupcima donošenja odluka na razini EU-a, posebno savjetovanjem prilagođenim djeci u vezi s relevantnim budućim inicijativama;

| K. | budući da su dobro provedene ex ante i ex post procjene učinka, javna savjetovanja i načelo „prethodne evaluacije” ključni alati za dobro informiranu, bolju, učinkovitu, odgovornu i transparentnu izradu zakonodavstva koje je prilagođeno potrebama korisnika; budući da to doprinosi kvantifikaciji učinaka, uzimajući u obzir njihov omjer troškova i koristi; budući da bi se u takvim procjenama uz jednako detaljnu analizu i razinu točnosti trebali razmotriti i gospodarski, društveni i okolišni aspekti, uzimajući u obzir i kvalitativne i kvantitativne dokaze kao i učinak mjera politika na temeljna prava; budući da je Europski revizorski sud 2018. objavio tematsko izvješće s nizom preporuka za unaprjeđenje kvalitete ex post preispitivanja; |
| --- | --- |

K.

budući da su dobro provedene ex ante i ex post procjene učinka, javna savjetovanja i načelo „prethodne evaluacije” ključni alati za dobro informiranu, bolju, učinkovitu, odgovornu i transparentnu izradu zakonodavstva koje je prilagođeno potrebama korisnika; budući da to doprinosi kvantifikaciji učinaka, uzimajući u obzir njihov omjer troškova i koristi; budući da bi se u takvim procjenama uz jednako detaljnu analizu i razinu točnosti trebali razmotriti i gospodarski, društveni i okolišni aspekti, uzimajući u obzir i kvalitativne i kvantitativne dokaze kao i učinak mjera politika na temeljna prava; budući da je Europski revizorski sud 2018. objavio tematsko izvješće s nizom preporuka za unaprjeđenje kvalitete ex post preispitivanja;

| L. | budući da je cilj internetskog portala „Iznesite svoje mišljenje” povećati sudjelovanje građana i dionika u oblikovanju politika EU-a te se on pokazao kao koristan alat u pripremi politika EU-a; budući da je Komisija 3. srpnja 2020. uvela novu verziju tog alata kako bi dodatno poboljšala kvalitetu savjetovanja i komunikacije s javnošću te povećala transparentnost; budući da je Europski revizorski sud 2019. (11) objavio tematsko izvješće s nizom preporuka za dodatno unaprjeđenje tog portala, osobito kako bi bio pristupačniji korisnicima, među ostalim i u pogledu otvaranja prema javnosti te transparentnosti, kao i dostupnosti prijevoda; |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj internetskog portala „Iznesite svoje mišljenje” povećati sudjelovanje građana i dionika u oblikovanju politika EU-a te se on pokazao kao koristan alat u pripremi politika EU-a; budući da je Komisija 3. srpnja 2020. uvela novu verziju tog alata kako bi dodatno poboljšala kvalitetu savjetovanja i komunikacije s javnošću te povećala transparentnost; budući da je Europski revizorski sud 2019. (11) objavio tematsko izvješće s nizom preporuka za dodatno unaprjeđenje tog portala, osobito kako bi bio pristupačniji korisnicima, među ostalim i u pogledu otvaranja prema javnosti te transparentnosti, kao i dostupnosti prijevoda;

| M. | budući da Odbor za nadzor regulative ocjenjuje kvalitetu procjenâ učinka, kao i provjera primjerenosti i važnih evaluacija kako bi pružio potporu donošenju visokokvalitetnih odluka; budući da je 2021. prvo mišljenje bilo negativno za oko jednu trećinu procjena učinka; budući da Odbor može imati važnu ulogu u poboljšanju europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

M.

budući da Odbor za nadzor regulative ocjenjuje kvalitetu procjenâ učinka, kao i provjera primjerenosti i važnih evaluacija kako bi pružio potporu donošenju visokokvalitetnih odluka; budući da je 2021. prvo mišljenje bilo negativno za oko jednu trećinu procjena učinka; budući da Odbor može imati važnu ulogu u poboljšanju europskog zakonodavstva;

| N. | budući da je poštovanje višejezičnosti preduvjet za dobro funkcioniranje institucija EU-a; budući da je člankom 1. UEU-a propisano da se odluke na razini EU-a donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima; budući da se javno dostupne internetske stranice Europske unije za financiranje i javne natječaje u okviru programa EU-a često prvo objavljuju na engleskom jeziku; budući da prevođenje tih internetskih stranica može potrajati nekoliko mjeseci; budući da je za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja važno da te stranice budu dostupne na svim službenim jezicima EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da je poštovanje višejezičnosti preduvjet za dobro funkcioniranje institucija EU-a; budući da je člankom 1. UEU-a propisano da se odluke na razini EU-a donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima; budući da se javno dostupne internetske stranice Europske unije za financiranje i javne natječaje u okviru programa EU-a često prvo objavljuju na engleskom jeziku; budući da prevođenje tih internetskih stranica može potrajati nekoliko mjeseci; budući da je za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja važno da te stranice budu dostupne na svim službenim jezicima EU-a;

| O. | budući da je cilj Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) i platforme „Fit for Future” pojednostavljenje zakonodavstva EU-a i smanjenje nepotrebnog administrativnog i regulatornog opterećenja, kao i troškova, radi bolje usklađenosti s propisima i provedbe propisa, uz postizanje temeljnih ciljeva politike, usredotočenjem na kompenzaciju regulatornog opterećenja i provedbu provjera primjerenosti prijašnjeg, sadašnjeg i budućeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

O.

budući da je cilj Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) i platforme „Fit for Future” pojednostavljenje zakonodavstva EU-a i smanjenje nepotrebnog administrativnog i regulatornog opterećenja, kao i troškova, radi bolje usklađenosti s propisima i provedbe propisa, uz postizanje temeljnih ciljeva politike, usredotočenjem na kompenzaciju regulatornog opterećenja i provedbu provjera primjerenosti prijašnjeg, sadašnjeg i budućeg zakonodavstva;

| P. | budući da je Komisija uvela pristup „jedan za jedan” s namjerom da se nova opterećenja koja proizlaze iz zakonodavnih prijedloga Komisije kompenziraju uklanjanjem već postojećih opterećenja u istom području politike; |
| --- | --- |

P.

budući da je Komisija uvela pristup „jedan za jedan” s namjerom da se nova opterećenja koja proizlaze iz zakonodavnih prijedloga Komisije kompenziraju uklanjanjem već postojećih opterećenja u istom području politike;

| Q. | budući da se pristup „jedan za jedan” može uključiti u program REFIT tako da se program proširi izvan procjene nepotrebnih opterećenja koja proizlaze iz pojedinačnih postojećih zakonodavnih akata kako bi se obuhvatilo i novo zakonodavstvo te kako bi se u obzir uzela cjelokupna područja politike; budući da bi istovremeno trebalo pojasniti praktičnu provedbu pristupa „jedan za jedan” jer bi zakonodavstvo uvijek trebalo koristiti poduzećima, radnicima, građanima i potrošačima; |
| --- | --- |

Q.

budući da se pristup „jedan za jedan” može uključiti u program REFIT tako da se program proširi izvan procjene nepotrebnih opterećenja koja proizlaze iz pojedinačnih postojećih zakonodavnih akata kako bi se obuhvatilo i novo zakonodavstvo te kako bi se u obzir uzela cjelokupna područja politike; budući da bi istovremeno trebalo pojasniti praktičnu provedbu pristupa „jedan za jedan” jer bi zakonodavstvo uvijek trebalo koristiti poduzećima, radnicima, građanima i potrošačima;

| R. | budući da ostvarivanje koristi od pojednostavljenja na europskoj razini može ovisiti i o tome da suzakonodavci zadrže relevantne odredbe te ovisi o odlukama država članica pri njihovu prenošenju u nacionalno pravo i o većim naporima Komisije u pogledu koordinacije i savjetovanja s državama članicama, kao i s lokalnim i regionalnim tijelima; |
| --- | --- |

R.

budući da ostvarivanje koristi od pojednostavljenja na europskoj razini može ovisiti i o tome da suzakonodavci zadrže relevantne odredbe te ovisi o odlukama država članica pri njihovu prenošenju u nacionalno pravo i o većim naporima Komisije u pogledu koordinacije i savjetovanja s državama članicama, kao i s lokalnim i regionalnim tijelima;

| S. | budući da je Komisija u svojoj komunikaciji od 24. listopada 2017. naslovljenoj „Dovršetak Agende za bolju regulativu: boljim rješenjima do boljih rezultata” (COM(2017)0651) izrazila zadrške u vezi s pristupom „jedan za jedan” i određivanjem „ciljeva smanjenja opterećenja ex ante” jer smatra da bi takav pristup „potaknuo zahtjeve za deregulaciju i otežao provođenje njezine političke dužnosti da učini ono što treba i kada treba”; |
| --- | --- |

S.

budući da je Komisija u svojoj komunikaciji od 24. listopada 2017. naslovljenoj „Dovršetak Agende za bolju regulativu: boljim rješenjima do boljih rezultata” (COM(2017)0651) izrazila zadrške u vezi s pristupom „jedan za jedan” i određivanjem „ciljeva smanjenja opterećenja ex ante” jer smatra da bi takav pristup „potaknuo zahtjeve za deregulaciju i otežao provođenje njezine političke dužnosti da učini ono što treba i kada treba”;

| T. | budući da je prema podacima objavljenima na EUR-Lexu (12) Komisija 2012. godine donijela ili izmijenila 1 997 zakonodavnih ili nezakonodavnih akata; budući da je u istom razdoblju 1 008 zakonodavnih ili nezakonodavnih akata stavljeno izvan snage ili isteklo; |
| --- | --- |

T.

budući da je prema podacima objavljenima na EUR-Lexu (12) Komisija 2012. godine donijela ili izmijenila 1 997 zakonodavnih ili nezakonodavnih akata; budući da je u istom razdoblju 1 008 zakonodavnih ili nezakonodavnih akata stavljeno izvan snage ili isteklo;

| U. | budući da Parlament u skladu s Ugovorima ima izravno pravo inicijative samo u vrlo ograničenim slučajevima; budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o pravu inicijative Parlamenta pozvao na povećanje svojeg prava na inicijativu; |
| --- | --- |

U.

budući da Parlament u skladu s Ugovorima ima izravno pravo inicijative samo u vrlo ograničenim slučajevima; budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o pravu inicijative Parlamenta pozvao na povećanje svojeg prava na inicijativu;

| V. | budući da se funkcioniranje Europske unije temelji na predstavničkoj demokraciji; |
| --- | --- |

V.

budući da se funkcioniranje Europske unije temelji na predstavničkoj demokraciji;

| 1. | pozdravlja cilj Komisije da se zakonodavstvom Unije omogući najveća korist za građane i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ove), kao i njezinu namjeru da usvoji dinamičniji pristup boljoj izradi zakonodavstva koji će biti prilagodljiviji budućim kretanjima; nadalje pozdravlja predanost Komisije boljem korištenju mogućnosti predviđanja i poziva na njegovo uključivanje u procjene učinka i evaluacije; naglašava da bi se agendom za bolju regulativu trebala poduprijeti zelena tranzicija gospodarstva Unije tako što će se, među ostalim, omogućiti učinkovitije stavljanje inovativnih i razvojnih tehnologija na tržište; pozdravlja namjeru Komisije da poboljša analizu učinaka prijedloga i izvješćivanje o njima, primjerice u pogledu konkurentnosti i MSP-ova, teritorijalnosti, održivosti, ravnopravnosti, supsidijarnosti i proporcionalnosti, što bi također moglo pomoći u utvrđivanju nedostataka, potreba i prilika te pomoći u otkrivanju postojećih rizika i trendova te time doprinijeti definiranju prioriteta politike i osmišljavanju dugoročnog strateškog planiranja, posebno u najmanje razvijenim zemljama i u pogledu postizanja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice i Komisiju da prepoznaju potrebu za boljom regulativom i pojednostavnjenjem uzimajući u obzir gospodarske, ekološke, rodne i socijalne učinke na integriran i uravnotežen način; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osim toga, pozdravlja snažno opredjeljenje Komisije za uključivanje ciljeva održivog razvoja u sve njezine zakonodavne prijedloge u skladu s UN-ovim Programom održivog razvoja do 2030., posvećivanju veće pozornosti rodnoj ravnopravnosti i jednakosti za sve te osiguravanju primjene načela „nenanošenja bitne štete” i načela predostrožnosti u svim područjima politike; poziva na to da se u procjenama učinka u obzir uzme učinak na ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. u cjelini; sa zabrinutošću primjećuje da bi se upućivanjem samo na „relevantne ciljeve održivog razvoja” mogla zanemariti integrirana i holistička priroda Programa održivog razvoja do 2030.; podsjeća na obvezu EU-a da bude globalni predvodnik u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, zajedno sa svojim državama članicama i njihovim lokalnim i regionalnim vlastima te u bliskoj suradnji s međunarodnim partnerima; žali zbog toga što Komisija još nije razvila integriranu i sveobuhvatnu strategiju provedbe ciljeva održivog razvoja; podsjeća da EU mora povećati svoju vidljivost u zemljama u razvoju učinkovitom komunikacijom o svojim programima suradnje i potrošnje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava predanost poboljšanoj analizi utjecaja na okoliš i izvješćivanju o njima u svim politikama EU-a putem obvezne procjene načela „nenanošenja bitne štete” i činjenicu da se ta procjena treba primijeniti na prijedloge iz svih područja politika kako bi se izbjegla neujednačena primjena; poziva Komisiju da jasno definira načelo „nenanošenja bitne štete” kako bi se osigurala njegova dosljedna primjena; pozdravlja prijedlog da se pri izradi zakonodavstva bolje uzimaju u obzir održivost i digitalizacija; naglašava da se pri procjeni načela „nenanošenja bitne štete” moraju uzeti u obzir širi troškovi i koristi za društvo, primjerice u području javnog zdravlja, te učinci na okoliš; |
| --- | --- |

4.

| 5. | preporučuje Komisiji da razmotri primjenu pristupa „održivost na prvome mjestu” i njegovo usvajanje za sav razvoj i evaluaciju politika, uz davanje prioriteta dugoročnoj održivosti; konstatira da će „strateško predviđanje” poduprijeti program REFIT, kojim se utvrđuju mogućnosti za smanjenje nepotrebnog regulatornog opterećenja i jamči da postojeće zakonodavstvo EU-a ostane „prikladno za budućnost”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom pogledu poziva na sustavno uzimanje u obzir izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) i Međuvladine znanstveno-političke platforme o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) u procesu strateškog predviđanja; isto tako pozdravlja rad platforme „Spremni za budućnost”, koja okuplja stručno znanje, među ostalim, javnih uprava, nevladinih organizacija te malih i velikih poduzeća na redovitim sastancima kako bi se poboljšalo postojeće zakonodavstvo EU-a; napominje da bi se ta platforma mogla koristiti i za raspravu o širim temama, kao što je zelena tranzicija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da su zaštita, promicanje i olakšavanje ostvarivanja ljudskih prava i demokracije među ključnim prioritetima vanjskog djelovanja EU-a, kako je utvrđeno u članku 21. UEU-a, i da se Povelja Europske unije o temeljnim pravima također primjenjuje na njezino vanjsko djelovanje; naglašava da je EU u više navrata potvrdio svoju predanost tome da ostane utjecajan akter na svjetskoj sceni te da i dalje ima vodeću ulogu kao globalni zagovornik demokracije i ljudskih prava; stoga žali što je prijedlog i dalje ograničen u prenošenju alata za temeljna prava iz paketa instrumenata EU-a za bolju regulativu u smjernice za globalne obveze EU-a i njegove obveze u pogledu ljudskih prava koje se temelje na Ugovorima; stoga ističe važnost utjecaja svih vanjskih politika EU-a na ljudska prava, uključujući trgovinsku politiku i razvojnu suradnju, posebno u pogledu ranjivih skupina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stoga naglašava da bi smjernice trebalo revidirati i učinkovito provesti kako bi se zajamčilo da se ljudska prava sustavno uzimaju u obzir, čime bi se EU obvezao da ne poduzima nikakve mjere kojima bi se spriječilo ili otežalo ostvarivanje ljudskih prava; ističe da bi utjecaj s obzirom na rod trebalo uključiti u sva izvješća i da, osim opće procjene stanja ljudskih prava, procjene učinka na ljudska prava trebaju uključivati podatke razvrstane po spolu i ocjenjivati poseban učinak na ljudska prava žena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da zakonodavstvo u području okoliša i zdravlja izravno utječe na život građana EU-a; stoga poziva Komisiju da sastavi kratko obrazloženje na pristupačnom i laičkom jeziku kao prilog svim zakonodavnim prijedlozima te da poduzme sve odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da svi građani EU-a mogu razumjeti suštinu zakonodavnog prijedloga, uključujući moguće učinke na njihove živote; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da će, u skladu s komunikacijom Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenom „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”, (COM(2021)0118), cilj bolje regulative biti promicanje načela „digitalizacije kao standarda” u budućem zakonodavstvu EU-a kao važnog alata za potporu digitalnoj transformaciji; naglašava da tehnologije kao što je umjetna inteligencija mogu poboljšati zakonodavni postupak i pristup informacijama te zakonodavstvo učiniti razumljivijim građanima i poduzećima; poziva Komisiju da primjenjuje regulatorna izolirana okruženja (13) na zakonodavstvo povezano s digitalnom transformacijom na pojedinačnoj osnovi i uzimajući u obzir dodanu vrijednost EU-a i proporcionalnost, posebno u cilju pružanja potpore MSP-ovima i start-up poduzećima; međutim, poziva na strogo ograničavanje tih izoliranih okruženja u pogledu vremena i područja primjene, na odgovarajući nadzor te na poštovanje pravne stečevine EU-a u pogledu zaštite osobnih podataka i temeljnih prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je razvoj novih oblika procesa digitalizacije u donošenju odluka svih triju institucija ključan izazov i prilika za jačanje kvalitete izrade zakonodavstva EU-a u digitalnom dobu; smatra da bi obveze tih triju institucija u pogledu takvih promjena trebale biti jasno utvrđene i uključene u revidirani Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva; poziva zakonodavce da provedu digitalizaciju kako bi se izbjegla nepotrebna administrativna opterećenja i olakšao zakonodavni rad; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja namjeru Komisije da uvede jedinstveni digitalni instrument za izvješćivanje, čime će se konsolidirati zahtjevi za izvješćivanje koji proizlaze iz revizije Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, taksonomija, ali i zahtjevi za izvješćivanje iz paketa „Spremni za 55 %” u okviru istog alata, osmišljenog u skladu s posebnim zahtjevima i već gotovim ključnim pokazateljima uspješnosti i standardima, koji su dostupni poduzećima i drugim organizacijama na modularni i digitalni način; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe važnost jednostavnog pristupa građana izvorima prava te potrebu za izradom jedinstvene i transparentne internetske stranice na kojoj se mogu pratiti cijeli zakonodavni postupci i na kojoj su objavljeni dodatni dokumenti svih institucija EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se trgovina i dalje oslanja na velik broj papirnatih dokumenata; smatra da digitalizacija i upotreba elektroničkih trgovinskih dokumenata smanjuju troškove i složenost; poziva Komisiju da iskoristi prilike digitalnog doba i alate za smanjenje određenih vrsta opterećenja ili obveza; ističe potrebu za ispitivanjem uporabe elektroničkih trgovinskih dokumenata, koji će povećati učinkovitost i sigurnost te smanjiti administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da u Uniji postoji 22,6 milijuna (14) MSP-ova te da bi stoga Komisija trebala ne samo sistematičnije provoditi test za MSP-ove, već i predvidjeti obvezne testove za MSP-ove koji će se provoditi za sve zakonodavne prijedloge, gdje je to primjenjivo; naglašava da bi se takvim testom trebalo jasno utvrditi kako se može postići pojednostavnjenje u smislu troškova i koristi te, gdje je to moguće, formulirati dodatne preporuke kako bi se izbjegla nepotrebna administrativna ili regulatorna opterećenja za MSP-ove; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je primjena načela „počnimo od malih” sadržanog u Aktu o malom poduzetništvu ključan element za test proporcionalnosti prije donošenja bilo kakvog zakonodavnog prijedloga, a cilj bi mu trebao biti osigurati da se glas MSP-ova čuje i da se njihovi interesi uzmu u obzir što je ranije moguće kako bi se poticao razvoj MSP-ova, koji su okosnica našeg europskoga gospodarstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da uspostavi funkciju izaslanika za MSP-ove kako bi se pomoglo pri smanjenju nepotrebnog administrativnog i regulatornog opterećenja u svim državama članicama i koji bi se trebao imenovati s horizontalnim nadležnostima unutar kabineta predsjedništva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti Unije i da bi odredbe članka 207. UFEU-a trebalo čvrsto braniti i očuvati; ustraje u tome da je potrebno izbjeći dugotrajne postupke ratifikacije sporazuma o trgovini i ulaganjima koji sadržavaju mješovite elemente kako bi se osiguralo njihovo pravodobno stupanje na snagu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | snažno vjeruje da svi Europljani moraju moći pratiti zakonodavni postupak EU-a; pozdravlja inicijativu Komisije da internetski portal „Iznesite svoje mišljenje” učini pristupačnijim osobama s invaliditetom te da se javna savjetovanja konsolidiraju u jedinstveni „poziv na očitovanje”; poziva na to da svi povezani dokumenti, upitnici i doprinosi što prije budu dostupni na svim službenim jezicima EU-a; poziva na veću transparentnost postupka donošenja odluka, a posebno načina na koji se odgovori uzimaju u obzir, među ostalim osiguravanjem odgovarajućeg ponderiranja odgovora s obzirom na njihovu reprezentativnost, ovisno o tome predstavljaju li interes pojedinca ili kolektivni interes; napominje da osmišljavanje i odabir savjetovanja znatno utječu na vrstu dobivenih informacija i na sam ishod; potiče Komisiju da osigura da svi njezini pozivi na očitovanje budu neutralni i nepristrani, među ostalim upotrebom upitnika utemeljenih na dokazima i formuliranih s pomoću otvorenih pitanja gdje je to primjereno; nadalje podsjeća da su predstavke upućene Parlamentu ključan oblik sudjelovanja građana i pružanja povratnih informacija koje bi Komisija trebala redovito ocjenjivati i rješavati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na veću transparentnost u savjetodavnom postupku i na objavu sažetih izvješća tih savjetovanja, koja bi trebala biti dostupna na svim jezicima EU-a te pristupačna i osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi Komisija trebala iskoristiti doprinose iz predstavki građana i organizacija civilnog društva kako bi osigurala da se politike EU-a temelje na jasnom razumijevanju područja javnih politika koja su podložna brzim strukturnim promjenama, kao što su okoliš i digitalizacija; smatra da je sudjelovanje građana ključno u područjima javnih politika kao što su temeljna prava, poštovanje vladavine prava i borba protiv svih vrsta diskriminacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je kvaliteta zakonodavstva koje utječe na zemlje u razvoju, među ostalim parametrima, određena njegovim legitimitetom i učinkovitošću, koji pak ovise o prirodi postupka savjetovanja, o tome koliko je to zakonodavstvo prilagođeno potrebama predmetnih zemalja te o tome postižu li se njegovom provedbom željeni rezultati bez nanošenja štete; pozdravlja usmjerenost Komisije na poboljšanje razumijevanja potreba i učinaka zakonodavstva EU-a izvan EU-a poboljšanjem suradnje s vanjskim partnerima; poziva Komisiju da taj angažman učini učinkovitim osiguravanjem uključivih, smislenih i učinkovitih procesa savjetovanja, uz uključivanje zahvaćenih dionika kao što su socijalni partneri i predstavnici civilnog društva u zemljama u razvoju, kao i stručnjaka i poslovnih subjekata u različitim relevantnim područjima; predlaže da se ishod tih savjetovanja i prikupljeni dokazi zaista iskoriste kao doprinos pri izradi zakonodavstva, a posebno da se u obzir uzmu kontekst i posebne potrebe zahvaćenih dionika u partnerskim zemljama u kojima će se savjetovanje provoditi; pozdravlja inicijativu da procesi savjetovanja budu usmjereniji, jasniji i pristupačniji korisnicima; poziva Komisiju da zajamči da predviđeno pojednostavljenje procesa javnog savjetovanja ne šteti njegovoj učinkovitosti; ističe ulogu koju mogu imati delegacije EU-a, posebno u zemljama u razvoju, te potrebu da se stave na raspolaganje instrumenti i resursi potrebni za provedbu tih savjetovanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | traži od institucija EU-a da u području višejezičnosti poštuju načela, prava i obveze sadržane u Povelji o temeljnim pravima i Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1/1958, kao i unutarnjim smjernicama i odlukama, kao što je Kodeks dobrog administrativnog ponašanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva institucije EU-a da osiguraju potrebne ljudske resurse kako bi se zajamčilo poštovanje višejezičnosti u različitim fazama zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je ujednačenost jezičnih verzija na službenim jezicima EU-a ključan preduvjet kako bi sudovi i EU te tijela država članica pouzdano tumačili postojeće propise te je stoga važan doprinos ujednačenoj primjeni i provedbi prava EU-a; poziva institucije da u značajnoj mjeri ispune te zahtjeve tijekom buduće izrade zakonodavstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na to da se sve internetske stranice Europske unije o financiranju i javnim natječajima istovremeno prevedu na sve službene jezike EU-a jer se poduzeća iz država članica u kojima engleski nije službeni jezik stavljaju u nepovoljan položaj zbog inicijalne isključive dostupnosti stranica na engleskom jeziku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ustraje u uspostavljanju snažnih poveznica između provedbe paketa oporavka NextGenerationEU i cilja osiguravanja snažnije otpornosti društava EU-a, kao i u tome da institucije EU-a trebaju doprijeti do građana EU-a kako bi podigle svijest o temeljnoj prirodi tih političkih zadaća i njihove provedbe; smatra da bi takvo otvaranje prema javnosti u konačnici doprinijelo fleksibilnijem i djelotvornijem međuinstitucijskom procesu donošenja odluka kojim se može čvrsto i odlučno odgovoriti na posljedice pandemije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na snažniji politički dijalog između institucija EU-a i nacionalnih parlamenata, lokalnih i regionalnih vlasti, Europskog odbora regija te Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uviđa aktualni trend prema kojemu se, u okviru područja primjene protokola br. 1. i 2., nacionalni parlamenti putem političkog dijaloga nastoje više angažirati u politikama EU-a kako bi se razvila veća dodana vrijednost za građane; također potvrđuje zahtjeve za sličan angažman Europskog odbora regija usmjeren prema budućnosti u tom pogledu sastavljanjem samoinicijativnih mišljenja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da se znatan udio zakonodavstva EU-a provodi na podnacionalnim razinama gdje postoji vrijedno iskustvo iz prve ruke o primjeni zakonodavstva EU-a u bliskom kontaktu s lokalnim gospodarstvom, socijalnim partnerima, civilnim društvom i građanima te koje mogu pomoći povećati učinkovitost i vidljivost djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja posebnosti lokalnih i regionalnih vlasti i potrebu za savjetovanjima prilagođenim dionicima; preporučuje da se Komisija proaktivno savjetuje s Europskim odborom regija pri razvoju otvorenih savjetovanja i planova djelovanja za prijedloge koji znatno utječu na podnacionalne razine vlasti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da je aktivna supsidijarnost sastavni dio agende za bolju regulativu; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da se Komisija u svojim zakonodavnim prijedlozima sve više koristi tablicom za ocjenjivanje supsidijarnosti, kao što je predložila u svojoj komunikaciji od 23. listopada 2018. naslovljenoj „Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti: jačanje njihove uloge u donošenju politika EU-a” (COM(2018)0703); |
| --- | --- |

32.

| 33. | očekuje da će i Konferencija o budućnosti Europe otvoriti put daljnjim reformama povezanima s načelom supsidijarnosti, posebno, među ostalim, primjenom supsidijarnosti i u EU-ovim postupcima upravljanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznaje da je bolja regulativa zajednički cilj i odgovornost svih institucija EU-a; potvrđuje da će Parlament, kao suzakonodavac, pojednostaviti i poboljšati svoje unutarnje službe kako bi bolje pridonosio procjeni i praćenju utjecaja zakonodavstva EU-a s vanjskim dimenzijama na zemlje u razvoju, uključujući relevantne tekstove koje je Parlament donio u vezi sa zakonodavnim postupcima i programima potrošnje EU-a; također potvrđuje da će u skladu s time poboljšati suradnju i koordinaciju među odborima, ojačati stručno znanje o razvojnim politikama u svim relevantnim odborima i pojasniti ulogu koju Odbor za razvoj treba imati kao jamac načela usklađenosti politika radi razvoja, kako je navedeno u Poslovniku Europskog parlamenta (Prilog VI.), a sve to u cilju poboljšanja kvalitete i učinkovitosti zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da stalno i pozorno preispitivanje predstavki građana pruža izvrsnu priliku za povećanje uključivosti i učinkovitosti bolje regulative te omogućuje tvorcima politika da bolje razumiju lokalne i regionalne okolnosti te probleme i prioritete građana; potvrđuje da bi zakonodavstvom EU-a trebalo osigurati jednako postupanje prema građanima i poduzećima te učinkovitu provedbu prava građana diljem Unije te zajamčiti snažnu i jednaku provedbu postojećih europskih pravila; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na važnost održavanja bliskog kontakta između suzakonodavaca prije međuinstitucijskih pregovora, među ostalim pozivanjem predstavnika drugih institucija na redovite neformalne razmjene mišljenja, u skladu s obvezom navedenom u stavku 34. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva; izražava žaljenje zbog toga što ta obveza nije potaknula nikakve nove strukture suradnje ni sustavne prakse za olakšavanje tih razmjena mišljenja; predlaže da se suzakonodavci usuglase o kodeksu dobrih praksi u tom pogledu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | čvrsto vjeruje da se veći naglasak mora staviti na institucionalno savjetovanje, koordinaciju i suradnju među institucijama EU-a i unutar njih; potiče Komisiju da pojednostavi i poboljša svoje interne postupke kako bi se DG INTPA sustavno povezao sa svim procjenama učinka, posebno u pogledu unutarnjeg zakonodavstva s mogućim učincima izvan EU-a, te da na odgovarajući način uzme u obzir doprinose, prijedloge i preporuke navedene glavne uprave u okviru usklađenosti politika radi razvoja; poziva Komisiju da poveća uključenost i smisleno sudjelovanje Glavne uprave INTPA tijekom savjetovanja među službama te u okviru Skupine za međuinstitucijske odnose (GRI) i Skupine za vanjsku koordinaciju (EXCO) te da na odgovarajući način uzme u obzir doprinose te vodeće glavne uprave u pogledu razvojne suradnje i zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na sustavno uključivanje prava djece u zakonodavstvo EU-a provođenjem procjena učinka zakonodavnih prijedloga na prava djeteta; u tom pogledu poziva na to da se u okviru paketa instrumenata za procjene učinka uključi test utjecaja na prava djece, a paket bi mogao obuhvaćati savjetovanje s dionicima, uključujući mehanizam sudjelovanja djece, utvrđivanje pogođenih područja, mjerenje učinka na djecu i procjenu alternativnih mehanizama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče Komisiju da, u skladu sa svojom obvezom utvrđenom u strategiji EU-a o pravima djeteta, pokrene više javnih savjetovanja za djecu i adolescente i da se aktivno koristi Platformom EU-a za sudjelovanje djece kako bi se mladi građani uključili u postupak donošenja odluka u EU-u; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva institucije da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se osiguralo sudjelovanje osoba iz ranjivih skupina, kao što su osobe s invaliditetom, u procesu donošenja odluka EU-a; ističe da je potrebno svim građanima osigurati bolji pristup informacijama; poziva na pokretanje većeg broja javnih savjetovanja usmjerenih na posebne skupine, kao što su djeca, mladež ili starije osobe; poziva sve oblikovatelje politika EU-a da uzmu u obzir doprinos dionika i da osiguraju djelotvorno daljnje postupanje u povezanim procesima donošenja odluka; |
| --- | --- |

40.

| 41. | traži da se izrade pokazatelji učinka za konkretna područja kao što je učinak na ranjive skupine; u tom pogledu pohvaljuje prijedlog UNICEF-a za pokazatelj za djecu kojim se ocjenjuje učinak politika na djecu i poziva na razvoj sličnih mehanizama u drugim područjima politika; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da provede procjene učinka za sve zakonodavne prijedloge, bez iznimke; duboko žali zbog toga što to nije učinjeno u slučaju nekoliko politički osjetljivih prijedloga u prošlosti; podsjeća na to da je Parlament u nekoliko navrata proveo vlastite procjene učinka kao zamjenu za Komisijine kako bi se informiralo oblikovanje politika; poziva na to da se osigura dovoljno vremena i sredstava za kvalitetnu provedbu procjena učinka; međutim, podsjeća na to da procjene učinka pomažu u formiranju političkih odluka, ali da nikada ne bi smjele zamijeniti zakonodavni postupak niti ga neopravdano otegnuti; ističe da bi tijekom zakonodavnog postupka EU-a glavni naglasak trebao biti na kvaliteti, transparentnosti i upotrebi najnovijih spoznaja i podataka u procjenama učinka, a ne na brzini kojom se inicijative dovršavaju; poziva na objavu procjena učinka odmah po njihovu završetku, a ne tek kada se predstavi prijedlog politike, čime bi se osigurala veća transparentnost postupka donošenja odluka u EU-u, uviđa da će učinkovita provedba bolje regulative, a posebno ex ante procjena učinka, zahtijevati odgovarajuću razinu sredstava; apelira na Komisiju da glede toga dodijeli potrebna sredstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sa žaljenjem ističe činjenicu da, kako je potvrđeno, za nekoliko ključnih zakonodavnih predmeta nije bilo procjene učinka, što se samo djelomično može pripisati pandemiji bolesti COVID-19, te prima na znanje namjeru Komisije da u slučajevima u kojima procjena učinka nije pripremljena objavi analitički radni dokument službi s prijedlozima ili to učini u roku od tri mjeseca pošto budu usvojeni; naglašava da, iako je to dobrodošao iskorak prema većoj transparentnosti, to ne bi trebalo dovesti do toga da Komisija zaobilazi svoje obveze procjene učinka te da bi Komisija trebala objavljivati radne dokumente službi istodobno sa zakonodavnim prijedlogom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja namjeru Komisije da ojača procjene teritorijalnog učinka i procjene učinka na ruralna područja (15) kako bi se bolje uzele u obzir potrebe i posebnosti različitih područja EU-a kao što su urbana/ruralna područja, prekogranična područja i najudaljenije regije; podsjeća na važnost procjena teritorijalnog učinka za Europski odbor regija, uključujući procjene učinka na ruralna područja, procjene učinka na gradove i prekogranične procjene učinka; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da je potrebno razviti dodatne alate za procjenu utjecaja novih politika, inicijativa i zakonodavstva na okoliš u slučajevima kada postojeći alati nisu dostatni kako bi se osiguralo da zelene ambicije Komisije Ursule von der Leyen i njihov fokus na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja UN-a budu još istaknutiji Komisijinim procjenama učinka i zakonodavnim prijedlozima; u tom pogledu traži da se u obzir uzmu i troškovi koji mogu nastati zbog političkog nedjelovanja, posebno u području zdravlja, klime, okoliša i socijalne dimenzije, te kumulativni učinci kašnjenja; smatra da se u procjeni učinka mora posvetiti jednaka pozornost evaluaciji posljedica koje Komisijini prijedlozi imaju naročito za gospodarstvo, društvo, zdravlje i okoliš, a da se mora procijeniti i učinak na temeljna prava građana i na ravnopravnost žena i muškaraca; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žali zbog činjenice da su procjene učinka politike i zakonodavstva Unije na zemlje u razvoju, posebno unutarnjeg zakonodavstva koje se ne odnosi na razvojnu politiku, i dalje malobrojne te da se njima ne procjenjuje na odgovarajući način i ne rješava mogući učinak na zemlje u razvoju; čvrsto vjeruje da su ex ante procjene učinka vrijedan alat za utvrđivanje i uklanjanje potencijalnih rizika politike i/ili zakonodavnog prijedloga za zemlje u razvoju, a posebno za najslabije razvijene zemlje; poziva Komisiju da posveti više pozornosti utjecaju zakonodavstva EU-a na zemlje u razvoju te da, kada je to relevantno, poštuje i promiče ciljeve razvojne suradnje u tim inicijativama, posebno u područjima kao što su migracija, okoliš, poljoprivreda i borba protiv transnacionalnog kriminala, poput organiziranog kriminala, trgovine drogom i ljudima te pranja novca; potiče Komisiju da zaključke procjena učinka prenese u pravne odredbe u svojim zakonodavnim aktima koji se ne odnose na razvojnu politiku kako bi se bolje odrazila predanost EU-a članku 208. UFEU-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava zabrinutost zbog provedbe odredbi Europskog zakona o klimi u slučajevima u kojima se ne provodi procjena učinka, posebno za politički osjetljive prijedloge, uključujući sekundarno zakonodavstvo; podsjeća da bi, kako je dogovoreno u okviru Međuinstitucijskog sporazuma, Komisija trebala provesti procjene učinka svojih zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa, delegiranih akata i provedbenih mjera za koje se očekuje da će imati znatne gospodarske, ekološke ili socijalne učinke; |
| --- | --- |

47.

| 48. | konstatira da alat 35 sadrži elemente potrebne za usmjeravanje provedbe analiza učinka u zemljama u razvoju i očekuje da će se taj alat koristiti u velikoj mjeri; smatra da trenutačni sektori za koje bi trebalo dati prednost procjenama učinka trebaju odražavati trenutačne i buduće izazove Unije i odražavati stajališta Parlamenta te bi trebali pokazati jasnu usklađenost s relevantnim područjima prava EU-a kako bi se olakšalo utvrđivanje zakonodavstva kojem treba posvetiti posebnu pozornost; predlaže da se paket instrumenata dodatno ojača kako bi se olakšalo utvrđivanje i analiza potencijalnih gospodarskih, socijalnih i ekoloških učinaka u zemljama u razvoju; predlaže uvođenje novog naslova „Utjecaj na zemlje u razvoju” za posebne alate u paketu instrumenata, uključujući, među ostalim, alate 23, 25 i 26; predlaže da se pod tim naslovom umetne niz pitanja s pomoću kojih će se moći utvrditi doprinosi li zakonodavstvo ciljevima razvojne politike i provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i u EU-u i u zemljama u razvoju; podsjeća da su učinci na ljudska prava u zemljama u razvoju, među ostalim na djecu, autohtone narode, pripadnike zajednice LGBTIQ i druge ranjive skupine, važni za europsku razvojnu suradnju; u tom pogledu poziva Komisiju da uvede zasebne kategorije procjena učinka na ljudska prava, rodna pitanja i prava žena te na vladavinu prava i dobro upravljanje u zemljama u razvoju; podsjeća da je za učenje lekcija iz prošlosti i ostvarivanje napretka u budućnosti također važno stalno ocjenjivati učinkovitost postupaka i alata te u tom pogledu poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o provedbi instrumenta 35; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava važnost povezivanja procjena učinka na ljudska prava s novim okvirom politike EU-a o postupanju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava osiguravanjem da se dobiveni podaci o korporativnim rizicima za ljudska prava i okoliš razvrstani po sektoru, poslovnim aktivnostima i lancima vrijednosti šalju tijelima za provedbu i praćenje na razini EU-a i na nacionalnoj razini, pružajući tako mjerljive referentne vrijednosti i značajne informacije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na to da je Parlament uspostavio namjensku upravu, Upravu za procjenu učinka i europsku dodanu vrijednost, kako bi mogao provoditi ex ante i ex post procjene učinka i tako doprinijeti donošenju politika na temelju dokaza te traži da se predvidi dovoljno financijskih sredstava i ljudskih resursa za tu Upravu i druge službe Parlamenta čija je zadaća podupirati zastupničke kapacitete za unapređivanje uloge koju imaju kao suzakonodavci; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća da bi u procjenama Parlamenta trebalo uzeti u obzir učinkovitost odredaba u smislu ostvarenja ciljeva te pritom osigurati da se za novac dobije odgovarajuća vrijednost, da stvarni troškovi budu razmjerni koristima, da budu održivi i relevantni s obzirom na potrebe u nastajanju, da imaju dodanu vrijednost te da su posjeduju unutarnju i vanjsku usklađenost s drugim politikama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podržava zauzimanje Komisije za to da se politike revidiraju i potiče je da se više koristi ex post procjenama kako bi ocijenila učinkovitost i koristi zakonodavstva, što može pomoći razvoju budućih politika i poboljšanju regulatornih pristupa; ističe važnost načela „prethodne evaluacije” kako bi se osiguralo da se poukama izvučenim iz prošlosti može utjecati na buduće mjere u cikličkom političkom djelovanju; ozbiljno je zabrinut zbog sve većeg trenda usporednog provođenja evaluacija i procjena učinka, iako bi se rezultati evaluacije trebali uzimati u obzir pri svakoj reviziji zakonodavstva; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja činjenicu da je kontrola kvalitete za evaluacije i popratne studije standardizirana s pomoću međusektorskih skupina i popisa za kontrolu kvalitete; međutim, primjećuje da iste kontrole kvalitete nisu uspostavljene za druga ex post preispitivanja, nego samo za evaluacije; potiče Komisiju da utvrdi skup minimalnih standarda kvalitete za ex post preispitivanja koja nisu evaluacije kako bi se osigurala njihova kvaliteta u svim službama Komisije; smatra da bi takvi minimalni standardi kvalitete trebali zahtijevati da se u ex post preispitivanja uključi detaljan pregled korištene metodologije, uključujući alate za prikupljanje i analizu podataka, obrazloženje odabira i ograničenja koja za sobom povlače; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da klauzule o praćenju i preispitivanju u zakonodavstvu osiguravaju prikupljanje i evaluaciju potrebnih podataka; poziva Komisiju da u suradnji s Europskim parlamentom i Vijećem, u kontekstu postojećeg međuinstitucijskog sporazuma, razvije međuinstitucijski instrumentarij za klauzule o preispitivanju i praćenju koji će, među ostalim, sadržavati taksonomiju mogućih ishoda/ex post preispitivanja koje je moguće zatražiti i smjernice za sastavljanje klauzula o praćenju, i za institucije ili tijela EU-a i za države članice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da su ex post evaluacije također važan alat za procjenu učinka zakonodavstva na građane i poduzeća, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti utjecaju na MSP-ove, te poziva Komisiju da omogući platformi F4F i državama članicama da pruže povratne informacije o Komisijinim procjenama troškova i koristi nakon provedbe; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da je ciljeve bolje izrade zakonodavstva potrebno redovito preispitivati i ocjenjivati u skladu s kriterijima programa za bolju izradu zakonodavstva, što uključuje praćenje i izvješćivanje; ističe da ciljevi trebaju biti dobro uravnoteženi i razmjerni te da bi trebalo procjenjivati njihovu učinkovitost; podsjeća na važnost usporedivih podataka na razini EU-a u svrhu navedene evaluacije i poziva Komisiju da ispita je li upotreba instrumenata za bolju regulativu pridonijela postizanju ciljeva kao što su bolji rezultati politika; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja činjenicu da je Komisija potvrdila svoju predanost transparentnosti postupka evaluacije i poziva na objavljivanje višegodišnjih planova evaluacija, uključujući temeljne informacije kojima se služila; nadalje naglašava da je potrebno povećati dostupnost javnih, potpunih i pristupačnih dokaza kojima se podupiru procjene učinka i evaluacije te u tom pogledu pozdravlja namjeru Komisije da unaprijedi svoje registre dokaza i poveznice među njima te da svoje interne baze podataka i repozitorije učini lako dostupnima javnosti; u tom pogledu podržava namjeru Komisije da uspostavi zajednički zakonodavni portal koji bi trebao imati što je moguće jednostavniji format i korisničku prilagođenost kako bi se izbjegla zasićenost informacijama te inzistira na potrebi da taj zajednički portal postane potpuno operativan do kraja 2022.; odobrava cilj pojačane suradnje među institucijama kako bi se olakšao i pojednostavnio pristup svim podacima prikupljenima o određenoj političkoj inicijativi tijekom zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da pilot projekti i provjere koncepta financirani od strane EU-a mogu poslužiti, gdje je to moguće, kao temelj za izradu nacrta zakonodavstva i olakšati njegovu provedbu i primjenu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da je važno da Komisija pravodobno odgovori na pisana pitanja Parlamenta; žali zbog toga što je u prošlosti na veliku većinu pisanih pitanja odgovoreno kasno te ustraje u tome da Komisija u drugoj polovici svojeg mandata mora brže reagirati na pisana pitanja zastupnika u Europskom parlamentu; ističe da je kvaliteta odgovora na pitanja Parlamenta često vrlo loša te stoga traži da se odmah i strukturno znatno poboljšaju odgovori Komisije na parlamentarna pitanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe da je transparentnost institucija EU-a ključna za zakonodavni postupak jer građani imaju pravo znati kako se donose zakoni koji na njih utječu; pozdravlja i nedavno postignut dogovor s Vijećem o registru transparentnosti; žali zbog toga što nisu sve institucije i tijela EU-a, kao ni predstavništva država članica, obvezni primjenjivati registar transparentnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | traži da se u svim institucijama dodatno poboljša transparentnost rasprava i odluka; izražava žaljenje zbog nedostatka transparentnosti u procesu donošenja odluka Vijeća i prakse pretjerane povjerljivosti dokumenata te primjene pretjerano širokog tumačenja iznimaka iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001, posebno u pogledu zaštite procesa donošenja odluka i zaštite pravnog savjetovanja, što često znači da se ne primjenjuje načelo prevladavajućeg javnog interesa u objavi povezanih dokumenata; smatra da bi se upotreba iznimaka od tajnosti za dokumente Vijeća trebala primjenjivati u okviru jednog koherentnog sustava s nezavisnim nadzorom i u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; potiče Vijeće da poveća broj i vrstu relevantnih dokumenata koje objavljuju, posebno stajališta koja su izrazile države članice, kako bi javnost imala priliku znati koje je stajalište u njezino ime zauzela njezina vlada na razini EU-a te kako bi se doprinijelo poboljšanju nadzora nacionalnih parlamenata nad donošenjem odluka u EU-u, što treba primjenjivati na sve odluke, od zakonodavnih predmeta do provedbenih i delegiranih akata; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća da su transparentnost i javnost zakonodavnog postupka koji je u tijeku inherentni zakonodavnom procesu te se stoga mogu primijeniti na pristup dokumentima za trijaloge, kako je naveo Sud EU-a u svojoj sudskoj praksi, osobito u predmetu T-540/15, Emilio De Capitani/Europski parlament; vjeruje da EU treba razviti ambiciozniju politiku pristupa dokumentima i osigurati bolju primjenu aktualnih pravila, među ostalim za dokumente koji se odnose na unutarnje pregovore, trijalog i međunarodne pregovore; podsjeća da bi prema mišljenju Europskog ombudsmana ograničenja pristupa dokumentima, posebno zakonodavnim dokumentima, trebala biti iznimka i ograničena na ono što je apsolutno nužno; nadalje, dodaje da otvorenost i transparentnost daju veću legitimnost i povjerenje u demokratski zakonodavni postupak EU-a; žali zbog prakse u kojoj se rutinski poziva na „učinkovitost postupka odlučivanja institucije” kako bi se odbio pristup pripremnim zakonodavnim dokumentima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra da bi se Uredba (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima mogla revidirati tako da se u potpunosti uzmu u obzir npr. digitalizacija i digitalno upravljanje dokumentima, postojeća sudska praksa o transparentnosti i pristupu dokumentima te općenito razvoj percepcije koju javnost ima o transparentnosti; naglašava da bi svaka revizija trebala dovesti do veće, a ne manje, transparentnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da su otvoreni, učinkoviti, transparentni i neovisni administrativni i zakonodavni postupci donošenja odluka preduvjeti za visokokvalitetne politike i propise; naglašava da bi uvođenje usklađenih administrativnih postupaka moglo pozitivno doprinijeti dobrom upravljanju i regulatornim praksama u EU-u te osnažiti vezu između stručnog odlučivanja i demokratskog legitimiteta; podsjeća da je u svojim rezolucijama od 15. siječnja 2013., 9. lipnja 2016. i 20. siječnja 2021. Parlament pozvao na donošenje uredbe o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi EU-a na temelju članka 298 UFEU-a, te primjećuje da Komisija na taj zahtjev nije odgovorila nikakvim prijedlogom; stoga još jednom poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog o europskom zakonu o upravnom postupku, te da pritom u obzir uzme korake koje je Parlament dosad poduzeo u tom području; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podsjeća na potrebu za primjenom usklađenih načela tijekom izrade zakonodavstva, posebno transparentnosti, odgovornosti te jasnoće i preciznosti, u skladu s načelima koje priznaje sudska praksa Suda EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da bi čak i tijela s manjim razinama transparentnosti, kao što je Euroskupina, trebala, kao prvi korak, biti podložna pravilima Poslovnika Vijeća i javnosti dati uvid u postupak glasovanja, zapisnike, rezultate i obrazloženja glasovanja te proces svojih vijećanja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prima na znanje upotrebu instrumenata kao što su program REFIT i platforma „Fit for Future” kako bi se utvrdile mogućnosti za pojednostavnjenje i smanjenje nepotrebnih troškova prije no što Komisija predloži reviziju, uz istodobno jamčenje najviših standarda zaštite i veće usklađenosti s pravom EU-a; podsjeća da je uloga platforme „Fit for Future” također procijeniti jesu li određeno zakonodavstvo Unije i njegovi ciljevi i dalje otporni na buduće promjene, razmjerne naravi i prilagođeni novim izazovima uz istodobno stavljanje većeg naglaska na kompenzaciju regulatornog opterećenja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da poveća svoje napore za pronalazak najučinkovitijih rješenja primjenom načela bolje izrade zakonodavstva kako bi se, za potrebe politika EU-a, izvukle maksimalne koristi i istovremeno smanjili povezani troškovi u interesu korisnika; naglašava potrebu za dosljednom primjenom načela „počnimo od malih” i jačanjem načela „velik u velikim stvarima, malen u malim stvarima” kako bi se osigurala odgovarajuća usredotočenost na MSP-ove u zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu te kako bi to bila osnova za novu međuinstitucijsku obvezu za smanjenje administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja odluku Komisije da uspostavi podskupinu u okviru platforme „Fit for Future”, koja će se sastojati od Mreže regionalnih središta Europskog odbora regija; poziva Komisiju da doista uzima u obzir mišljenja Platforme te da s pomoću lokalnog i regionalnog stručnog znanja dodatno osnaži pristup ex post i ex ante evaluacija utemeljen na dokazima; |
| --- | --- |

69.

| 70. | podsjeća da su preispitivanja na sredini razdoblja i klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti korisni alati kojima se osigurava da su zakoni EU-a uvijek ažurirani ili da se pravodobno povlače nakon što ispune svoju svrhu; smatra da bi Komisija u pogledu održivosti trebala razviti i uvesti integriraniji pristup u okviru kojeg će se više pozornosti poklanjati interakciji gospodarskih, socijalnih i ekoloških učinaka zakonodavstva i politika EU-a; preporučuje da platforma F4F utvrdi i prouči ono zakonodavstvo koje je u suprotnosti s europskim zelenim planom i širim ciljevima održivog razvoja, među ostalim tako što će u tom kontekstu primjenjivati pristup „počnimo od održivosti”; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponavlja svoj poziv Komisiji (16) da pomogne u ostvarenju europskog zelenog plana uklanjanjem prepreka i birokracije koji bi mogli usporiti njegovu provedbu tako što će posebnu pozornost pridati implikacijama i troškovima primjene zakonodavstva Unije, posebno za MSP-ove; |
| --- | --- |

71.

| 72. | podsjeća da se pri procjeni „nepotrebnog opterećenja” trebaju uzeti u obzir „neto” učinci zakonodavstva EU-a na različitim administrativnim razinama, uzimajući u potpunosti u obzir načelo supsidijarnosti, pri čemu donošenje jednog zakonodavnog akta na razini EU-a, posebno u obliku izravno primjenjivih uredbi EU-a, može dovesti do smanjenog administrativnog opterećenja na nacionalnoj ili lokalnoj razini, kao i poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta tako što će pravila učiniti transparentnima, predvidljivima i što će se ona ujednačeno primjenjivati u svim državama članicama EU-a, a time i smanjiti trošak i učinak negativnih vanjskih faktora na okoliš, klimu i zdravlje; primjećuje da bi jasno europsko zakonodavstvo kojeg se lakše pridržavati, što se može učiniti putem, primjerice, agende za bolju regulativu, potaklo i njegovu ujednačeniju primjenu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | napominje da je potrebno ostvariti daljnji napredak, posebno u području pojednostavljenja i standardizacije obrazaca i postupaka, uz dosljednu provedbu načela „samo jednom” i „digitalizacija kao standard”, kako na razini EU-a tako i na razini država članica; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da svi međunarodni trgovinski i investicijski sporazumi moraju biti „prikladni za budućnost” u svim svojim dimenzijama, čime se promiče gospodarska, socijalna i ekološka održivost te doprinosi ispunjavanju međunarodnih obveza; u tom pogledu naglašava važnost provođenja procjena učinka u pogledu održivosti prije pokretanja pregovora o trgovini i ulaganjima; ističe da je potrebno razviti i koristiti integriraniji pristup održivosti kojim bi se bolje uzelo u obzir međudjelovanje gospodarskih, socijalnih i ekoloških učinaka zakonodavstva, politika i inicijativa EU-a, uključujući njegove sporazume o trgovini i ulaganjima, uzimajući u obzir i kumulativni učinak koji bi različiti zakonodavni prijedlozi, kao i sporazumi o trgovini i ulaganjima, općenito mogli imati; |
| --- | --- |

74.

| 75. | smatra da bi se institucije EU-a trebale oslanjati na stručno znanje iz različitih područja politika kako bi osigurale optimalno donošenje odluka i donijele vrlo učinkovite mjere; poziva sve tri institucije EU-a da poboljšaju koordinaciju između svojih internih tijela i izbjegnu izolirano djelovanje; naglašava važnost promicanja koherentnih regulatornih sustava npr. usklađivanjem koncepata u povezanim zakonodavnim inicijativama jer se time može postići veće razina poštovanja zakonodavstva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe da je potrebno istražiti inovativne zakonodavne pristupe kao što je oblikovanje prava; ističe da je oblikovanje prava pristup usmjeren na čovjeka koji može pomoći u premošćivanju jaza između građana Eu-a, dionika i zakonodavstva EU-a; podsjeća da se pristupom usmjerenim na čovjeka pretpostavlja da bi se zakonodavstvo trebalo izrađivati imajući na umu prvenstveno građane i dionike te da bi im ono trebalo biti lako razumljivo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | skreće pozornost Vijeća i Komisije na preporuke skupina stručnjaka Parlamenta u kojima se ističe potreba za revizijom članaka 132. i 166. Poslovnika Parlamenta o pristupu Vijeću i Komisiji kako bi se zastupnicima u Parlamentu omogućilo da prisustvuju ili da ih se ispituje na sastancima radnih skupina Vijeća i Odbora stalnih predstavnika (COREPER-a) ili na sjednicama Vijeća; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava zahtjev iz članka 218. stavka 10. UFEU-a da se Europski parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama postupka koji se odnosi na sporazume između Unije i trećih zemalja ili međunarodnih organizacija; žali zbog činjenice da Parlament nema pristup različitim prijedlozima povezanima s pregovaračkim stajalištima ugovornih stranaka u međunarodnim trgovinskim i investicijskim sporazumima; smatra da bi se Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva, u kojem se prepoznaje važnost jamčenja da svaka institucija može ostvarivati svoja prava i ispunjavati svoje obveze sadržane u Ugovorima u pogledu pregovora o međunarodnim sporazumima i njihova sklapanja, trebao na odgovarajući način provesti u tom pogledu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ističe da je potrebno osigurati proporcionalnost regulatornih zahtjeva u kontekstu međunarodnih trgovinskih instrumenata; |
| --- | --- |

79.

| 80. | naglašava da bi se postojeće prakse u vezi s privremenom primjenom sporazuma o trgovini i ulaganjima trebale primjenjivati na sve međunarodne sporazume kako bi se osiguralo da se nijedan sporazum ne primjenjuje privremeno prije nego što Parlament izglasa svoju suglasnost; |
| --- | --- |

80.

| 81. | smatra da se učinkovitom regulacijom treba uspostaviti ravnoteža između kratkoročnih potreba i dugoročnih izazova; naglašava da „strateško predviđanje” ima ključnu ulogu u doprinosu oblikovanju politika EU-a otpornom na buduće promjene jer se njime osigurava da se procjene novih inicijativa temelje na dugoročnoj perspektivi, pri čemu se ističe dodana vrijednost kvalitetnog zakonodavstva kao ulaganja u budućnost; pozdravlja uključivanje „elemenata predviđanja” u program Komisije za bolju regulativu u procjenama učinka i evaluacijama; smatra, međutim, da bi Komisija trebala bolje uskladiti i kombinirati svoje aktivnosti na području bolje regulative i strateškog predviđanja kako bi bolje integrirala oba procesa; naglašava da je metodologija Komisije za kvantificiranje troškova, odlučivanje o kompromisima i provođenje strateškog predviđanja i dalje nejasna te da Komisija treba pružiti dokaze o tome kako se ti pristupi zaista primjenjuju u praksi; potiče Komisiju da razmotri inovativne alate za procjenu troškova; u tom pogledu preporučuje i to da se u postupku strateškog predviđanja sustavno uzimaju u obzir izvješća Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC), Međuvladine znanstveno-političke platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES) i Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene osnovanog u skladu s člankom 10.a Uredbe (EZ) br. 401/2009 u vezi s Uredbom (EU) 2021/1119 o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | prima na znanje sudjelovanje Odbora za nadzor regulative u procjenama učinka, provjerama primjerenosti i velikim evaluacijama postojećeg zakonodavstva, što znatno poboljšava rad Komisije temeljen na dokazima; napominje da Odbor za nadzor regulative može imati ulogu u osiguravanju nepristrane i visokokvalitetne razine rada Komisije te da bi se njegovo stručno znanje i iskustvo moglo iskoristiti za izvršavanje drugih zadaća unutar Komisije; ističe da Odbor za nadzor regulative može učinkovito provjeravati rad Komisije samo ako se neosporno utvrdi njegova neovisnost i nepristranost; traži, u tom pogledu, da se znatno poboljša neovisnost Odbora i transparentnost rada Odbora za nadzor regulative u pogledu sastanaka s dionicima, revizija, preporuka i mišljenja, među ostalim i tako da se upotreba registra transparentnosti učini obaveznom za članove odbora; naglašava da rad Odbora u konačnici ne bi smio utjecati na sposobnost Komisije da predlaže zakonodavstvo, kao ni neopravdano odgoditi donošenje zakonodavnih prijedloga; poziva Komisiju da objavi sva mišljenja Odbora odmah nakon donošenja, bez iznimke, kako bi se osigurala dosljednost, transparentnost i odgovornost tijekom cijelog postupka te da ih dostavi Parlamentu i Vijeću; nadalje, poziva Komisiju da suzakonodavcima stavi na raspolaganje nacrte evaluacija i procjena učinka koji se podnose Odboru; prima na znanje da se Odbor za nadzor regulative sastoji od četiri člana Komisije i tri vanjska stručnjaka; poziva Komisiju da preispita proces donošenja odluka Odbora za nadzor regulative s obzirom na to da trenutačni sustav omogućuje usvajanje mišljenja bez doprinosa vanjskih stručnjaka ili da izvan Komisije uspostavi istinski neovisan Odbor za nadzor regulative; nadalje poziva Komisiju da proširi svoju suradnju s Odborom za nadzor regulative te da ga ojača tako što će mu pružiti više sredstava za obavljanje njegova rada i osigurati potporu Zajedničkog istraživačkog centra; |
| --- | --- |

82.

| 83. | prima na znanje pristup „jedan za jedan” kojim Komisija nastoji kompenzirati novouvedena opterećenja tako da građane i poduzeća oslobodi istovjetnih ograničenja na razini EU-a u istom području politike; prima na znanje da je cilj načela „jedan za jedan” učvrstiti program REFIT tako da ga se proširi izvan opterećenja proizišlih iz aktualnih akata kako bi uključivao opterećenja iz novog zakonodavstva te kako bi se upravljalo kumulativnim opterećenjem u svakom području politika; poziva na to da se pristup „jedan za jedan” temelji i na sudjelovanju relevantnih dionika; primjećuje da je Komisija taj pristup uvela jednostrano, bez prethodne procjene učinka ili savjetovanja; naglašava da provedba tog pristupa ne bi smjela utjecati na političke imperative ni ciljeve bolje regulative te ističe da ne bi smjela dovesti do mehaničkih ili matematičkih odluka o stavljanju zakonodavstva izvan snage i snižavanju njegovih standarda ili odvraćati od donošenja zakonodavstva, te da bi cilj trebao biti modernizacija i reforma zakonodavstva EU-a kako bi se ono suočilo s novim izazovima, među ostalim putem zamjene, spajanja ili poboljšanja zakonodavstva; naglašava ipak da, premda treba izbjegavati dodatna nepotrebna administrativna opterećenja pri izradi, prenošenju i provedbi akata EU-a, to ne bi trebalo dovesti do deregulacije ili izostanka regulacije niti bi trebalo sprječavati države članice da zadrže ili poduzmu ambicioznije mjere te usvoje više socijalne i ekološke standarde i standarde zaštite potrošača kad su pravom Unije utvrđeni samo minimalni standardi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ustraje u tome da je djelotvorna provedba prava EU-a nužna za jačanje povjerenja građana u politike i institucije EU-a; podsjeća da se u skladu s člankom 197. UFEU-a takva provedba mora smatrati pitanjem od zajedničkog interesa za države članice; poziva države članice da izbjegavaju nepotrebno dodatno administrativno opterećenje ili opterećenje povezano s usklađivanjem pri prenošenju zakonodavstva EU-a, posebno za mala i srednja poduzeća, s obzirom na to da su prakse prekomjerne regulacije jedan od glavnih izvora nepotrebnog administrativnog opterećenja; ipak smatra da načelo bolje regulative ne bi trebalo sprječavati parlamente država članica u zadržavanju ili poduzimanju ambicioznijih mjera u slučajevima kad su u pravu Unije postavljeni samo minimalni standardi; podržava zahtjev Komisije upućen državama članicama da izvješćuju kada odluče dodati elemente koji ne proizlaze iz zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podsjeća na to da potreba za novim zakonodavstvom ne bi smjela automatski podrazumijevati da postojeće zakonodavstvo više nije potrebno; smatra da se u tom pogledu mora provesti temeljita procjena učinka za svako moguće stavljanje izvan snage kako bi se izbjegle neočekivane posljedice i neželjeni učinci; traži da taj pristup bude utemeljen na transparentnoj, dokazima baziranoj metodologiji kojom se na proporcionalan način u obzir uzimaju svi aspekti održivosti, i u pogledu koristi i u pogledu troškova, uključujući troškove neusklađenosti i nedjelovanja, te administrativni ili gospodarski učinci, imajući pritom u vidu cjelovitu pravnu stečevinu EU-a te njezine socijalne i ekološke učinke i učinke na javno zdravlje; u tom kontekstu, poziva Komisiju da prije primjene tog pristupa objavi svoj kalkulator „jedan za jedan” i da osigura potporu ostalih institucija EU-a; smatra da bi se bolja izrada zakonodavstva trebala temeljiti prvenstveno na kvalitativnim, a ne kvantitativnim razmatranjima; naglašava važnost kvalitetnog zakonodavstva u provedbi vodećih inicijativa EU-a; pozdravlja obvezu iz komunikacije Komisije da surađuje s državama članicama, regijama i ključnim dionicima na uklanjanju prepreka i birokracije koji ometaju napredak zelene tranzicije; ističe važnost ex post evaluacija kako bi se osiguralo da EU ispunjava svoje obveze; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe, nadalje, da se prilikom primjene načela „jedan za jedan” u obzir moraju uzeti svi troškovi usklađivanja, i oni administrativni i oni koji su povezani s prilagođavanjem; ističe kako je potrebno pobrinuti se za to da tijekom procesa prenošenja ovaj pristup primjenjuju države članice te i lokalne i regionalne vlasti; potiče razmjenu najboljih praksi o kompenzacijskim mjerama, metodologijama i prikupljenim podacima; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naglašava da povjerenje u izvršavanje propisa ima važnu ulogu u legitimnosti zakonodavstva EU-a; poziva Komisiju da uloži dodatne napore u izvršavanje propisa EU-a i učinkovito rješava sve slučajeve povrede prava EU-a; |
| --- | --- |

87.

| 88. | u tom pogledu naglašava da je važno da Europski parlament, Vijeće i Komisija surađuju na strukturiraniji način kako bi primjenu i učinkovitost prava Unije ocjenjivali u cilju njegova poboljšanja; ističe potrebu za brzom, pravovremenom i ispravnom provedbom zakonodavstva Unije u državama članicama kako bi se pravilno ocijenila potreba za daljnjim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

88.

| 89. | primjećuje da velik broj postupaka zbog povrede prava, koji se uporno ne smanjuje, pokazuje da je pravovremena i pravilna primjena prava EU-a u državama članicama i dalje ozbiljan izazov te zahtijeva donošenje hitnih mjera kojima će se odluke Komisije u tim postupcima učiniti transparentnijima; ponavlja da je djelotvorna provedba zakonodavstva EU-a ključni dio programa bolje izrade zakonodavstva; naglašava da se prekomjerna regulatorna opterećenja građana i poduzeća često mogu pripisati problemima s usklađivanjem koje imaju države članice; poziva Komisiju da u potpunosti i bez nepotrebnog odugovlačenja izvršava zakonodavstvo EU-a te da za to koristi sva postojeća sredstva; naglašava da politika Komisije u pogledu izvršavanja zakonodavstva mora biti predvidljivija i transparentnija te da se njome mora jačati pravna sigurnost svih dionika; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Konferenciju o budućnosti Europe da raspravlja o jačanju prava Europskog parlamenta na zakonodavnu inicijativu jer je Parlament jedino demokratski izabrano tijelo u EU-u koje izravno predstavlja europske građane; podsjeća na to da se predsjednica Komisije von der Leyen obvezala da će podržati pravo inicijative Parlamenta; žali zbog toga što se ta mogućnost redovito odgađa za buduće revizije Ugovora; naglašava da je parlamentarno pravo inicijative važna značajka predstavničke demokracije na razini država članica i smatra da je neophodno osnažiti zastupnike u Parlamentu kao izravne predstavnike građana EU-a jačanjem njihova prava na oblikovanje zakonodavnog programa EU-a; pozdravlja činjenicu da se predsjednica Komisije obvezala podržati pravo inicijative Parlamenta i preuzetu obvezu Komisije da na zahtjeve u skladu s člankom 225. UFEU-a uvijek odgovori zakonodavnim aktom; poziva Vijeće i Komisiju da uklone moguće prepreke sposobnosti Parlamenta da izvršava svoje ovlasti za predlaganje zakonodavnih inicijativa; smatra da bi se u smjeru lakšeg korištenja tim pravom mogao revidirati Okvirni sporazum; ističe potrebu da se također razjasne razlike između različitih vrsta izvješća Parlamenta i pojasni mjera koja se traži od Komisije; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ističe da je Konferencija o budućnosti Europe izvanredna inicijativa za izravnu suradnju s građanima EU-a kako bi se čulo njihovo stajalište o donošenja politika EU-a; smatra da se nakon završetka Konferencije mora provesti evaluacija kako bi se istražila mogućnost uvođenja praksi koje mogu dovesti do većeg sudjelovanja građana u zakonodavnom postupku; ističe da je važno omogućiti građanima da u potpunosti ostvaruju svoje demokratsko pravo na sudjelovanje u postupku donošenja odluka EU-a putem aktivne interakcije s njihovim izabranim predstavnicima, kao i promicati njihovo izravno sudjelovanje; predlaže Komisiji da razmotri uvođenje participativnih mehanizama u međuinstitucijski dijalog koji prethodi donošenju njezina godišnjeg programa rada; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primjećuje da razumijevanje građana EU-a o tome kako upravljanje EU-a utječe na njihove živote i razvoj u budućnosti ubrzano evoluira u kontekstu informacijskog društva koje sve više pokreću društvene mreže, čime se ubrzava i povećava svijest o funkcioniranju procesa donošenja odluka EU-a i zahtjeva u pogledu upravljanja u EU-u; ponavlja kako postoji potreba da se građani u potpunosti uključe u proces donošenja odluka EU-a, i to ne samo glasovanjem već i drugim kanalima i instrumentima na način da se uzme u obzir cijeli politički ciklus; ponovno ističe važnost djelotvornih participativnih mehanizama i svoj poziv na uspostavu trajnih mehanizama sudjelovanja u skladu sa svojom rezolucijom od 7. srpnja 2021. (17) te naglašava da ih je potrebno uspostaviti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući potrebne alate za odgovarajuću horizontalnu i vertikalnu koordinaciju među institucijama na različitim razinama; smatra da bi se ti mehanizmi mogli oslanjati, no ne i ograničavati se, na internetske platforme za raspravu o politikama, na savjetovanja s mladima i nastavak rada panela građana i građanki; |
| --- | --- |

92.

| 93. | naglašava da su za bolju regulativu potrebni djelotvorni zakonodavni postupci koji su pogodni za zaključivanje procesâ donošenja odluka EU-a u odgovarajućem roku; izražava žaljenje zbog toga što se posebni zakonodavni postupci utvrđeni u Ugovorima vrlo rijetko uspješno zaključuju jer izostaje predanost Vijeća i ne postoje djelotvorne proceduralne smjernice; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja vijećanja Konferencije o budućnosti Europe o sudjelovanju građana u procesu donošenja odluka EU-a; posebno ističe preporuke panela građana i građanki br. 1, posebno preporuke 35., 36., 41., 46. i 48., kao i panela građana i građanki br. 2, posebno tematsko potpodručje 2.1., br. 10 i br. 11; tematsko potpodručje 3.1., br. 16; tematsko potpodručje 4.1., br. 24 i tematsko potpodručje 4.2., br. 29 i br. 32 te tematsko područje 5. Sudjelovanje građana, osobito njegov br. 39; inzistira na tome da je potrebno na sadržajan način postupiti slijedom preporuka iz završnog izvješća o Konferenciji, koje će sastaviti Izvršni odbor u suradnji s plenarnom skupštinom Konferencije na temelju rasprava s plenarne skupštine Konferencije o preporukama s nacionalnih i europskih panela građana i građanki, kao i priloga s višejezične digitalne platforme; smatra da se u preporukama panela jasno vidi da građani traže veću transparentnost u javnoj raspravi EU-a i veće otvaranje prema javnosti i bolje informiranje od strane institucija EU-a aktivnom upotrebom svih komunikacijskih kanala, uz isticanje uloge društvenih mreža, koje bi trebale pratiti donošenje odluka EU-a, uključujući zakonodavne postupke; poziva Komisiju, Vijeće i Parlament da provedu konačne zaključke Konferencije na temelju preporuka panela građana i građanki u skladu s načelima sadržanim u osnivačkim ugovorima; |
| --- | --- |

94.

| 95. | preporučuje da se u zakonodavni postupak koji proizlazi iz prava na zakonodavnu inicijativu dodijeljenog Parlamentu na temelju osnivačkih ugovorâ obavezno uključi zahtjev za utvrđivanje zakonodavnog kalendara za takve inicijative, sličnog onom u redovnom zakonodavnom postupku; osim toga, naglašava da svaki takav posebni zakonodavni postupak mora poštovati odredbe Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva u pogledu institucijske obveze svih triju institucija da pregovaraju i da to čine u skladu s načelom međusobne lojalne suradnje iz članka 13. stavka 2 UEU-a; |
| --- | --- |

95.

| 96. | smatra da bi za slučajeve u kojima Parlament ostvaruje pravo inicijative, primjerice u aktima koji se odnose na njegov sastav, izbor zastupnika i opće uvjete za obavljanje njegovih funkcija, te statut Ombudsmana, kao i sastav privremenih istražnih odbora, trebalo u budućem Međuinstitucijskom sporazumu razmotriti mogućnost uvođenja mjera kojim bi se izbjeglo blokiranje važnih institucijskih predmeta; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ističe važnost uloge koju ima Parlament kao institucija koja predstavlja građane Unije u, među ostalim, suradnji s Komisijom i drugim institucijama, te nadzoru koji u ime javnosti provodi nad njihovim radom i osiguravanju pristupa odozdo prema gore u pogledu učinaka zakonodavstva na građane; stoga ponovno ističe važnost očuvanja uloge Parlamenta u preliminarnoj ocjeni budućeg zakonodavstva s pomoću postojećih parlamentarnih alata; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja napore Komisije da konsolidira postupak savjetovanja, obvezu da će o svakom javnom savjetovanju izvijestiti u roku od osam tjedana od njegova zaključenja te da će aktivnije objavljivati savjetovanja kako bi se doprlo do većeg broja građana, dionika, uključujući MSP-ove, te lokalnih i regionalnih vlasti; pozive države članice da doprinesu tom procesu promicanjem savjetovanja na svojem državnom području; napominje da neki dionici koji raspolažu većim financijskim sredstvima mogu aktivnije pridonositi tim savjetovanjima; smatra da prikupljeni prilozi trebaju odražavati ravnomjeran pregled svih dionika te da je za to potrebno olakšati prikupljanje priloga od dionika koji raspolažu s manje resursa, kao što su građani i predstavnici građana; |
| --- | --- |

98.

| 99. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  SL C 425, 20.10.2021., str. 43.

(2)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0316.

(4)  Usvojen tekstovi, P9_TA(2022)0242.

(5)  SL C 86, 6.3.2018., str. 126.

(6)  SL C 445, 29.10.2021., str. 2.

(7)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_19_4230

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(11)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 14/2019 pod naslovom „‚Iznesite svoje mišljenje!’: javna savjetovanja Komisije potiču građane na aktivnije sudjelovanje, ali ne ispunjavaju puni potencijal kao aktivnosti otvaranja prema javnosti”.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html?locale=hr; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html?locale=hr

(13)  Regulatorna izolirana okruženja definirana su kao konkretni okviri kojima se, pružanjem strukturiranog konteksta za eksperimentiranje omogućuje, prema potrebi, testiranje inovativnih tehnologija, proizvoda, usluga ili pristupâ u stvarnom okruženju – trenutačno posebno u kontekstu digitalizacije – u ograničenom vremenskom razdoblju i u ograničenom dijelu sektora ili područja pod regulatornim nadzorom, čime se osigurava uspostava odgovarajućih zaštitnih mjera.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size

(15)  U svojoj komunikaciji od 30. lipnja 2021. naslovljenoj „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345), Komisija procjene učinka na ruralna područja definira ovako: „S obzirom na višedimenzionalnu prirodu ruralnog razvoja i činjenicu da je cilj Ugovora ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija, potrebno je preispitati politike EU-a iz ruralne perspektive, uzimajući u obzir njihove moguće učinke i posljedice na radna mjesta i rast u ruralnim područjima, kao i razvojne izglede, socijalnu dobrobit i jednake mogućnosti za sve te kvalitetu okoliša ruralnih područja”.

(16)  Mišljenje odbora o okolišu, javnom zdravstvu i sigurnosti hrane o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. – svi dijelovi.

(17)  SL C 99, 1.3.2022., str. 96.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

Odluka Vrhovnog suda SAD-a o poništavanju prava na pobačaj u Sjedinjenim Državama i potreba da se zaštite pravo na pobačaj i zdravlje žena u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o odluci Vrhovnog suda SAD-a o ukidanju prava na pobačaj u Sjedinjenim Američkim Državama i potrebi za zaštitom prava na pobačaj i zdravlja žena u EU-u (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima iz 1950., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima iz 1950.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”) iz 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”) iz 2000.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. naslovljenu: „Prijetnje pravu na pobačaj u svijetu: moguće ukidanje prava na pobačaj u SAD-u od strane Vrhovnog suda” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. naslovljenu: „Prijetnje pravu na pobačaj u svijetu: moguće ukidanje prava na pobačaj u SAD-u od strane Vrhovnog suda” (2),

| — | uzimajući u obzir odluku Vrhovnog suda SAD-a od 24. lipnja 2022. kojom se s pet glasova za i četiri protiv poništava presuda u predmetu Roe/Wade, čime se ukida savezno ustavno pravo na pobačaj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vrhovnog suda SAD-a od 24. lipnja 2022. kojom se s pet glasova za i četiri protiv poništava presuda u predmetu Roe/Wade, čime se ukida savezno ustavno pravo na pobačaj,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Vrhovni sud Sjedinjenih Američkih Država uspostavio presedan u povijesnom predmetu Roe/Wade (1973.), koji je kasnije potvrđen u predmetima Planned Parenthood / Casey (1992.) i Whole Woman’s Health / Hellerstedt (2016.), čime se u SAD-u jamči ustavno pravo na legalni pobačaj prije nego što je fetus sposoban preživjeti izvan maternice; budući da je Vrhovni sud 24. lipnja 2022. s pet glasova za i četiri glasa protiv odlučio poništiti presudu u predmetu Roe/Wade, čime se ukida savezno ustavno pravo na pobačaj, saveznim državama dopušta da zabrane pobačaj u bilo kojem trenutku tijekom trudnoće te se otvara mogućnost potpune zabrane pobačaja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Vrhovni sud Sjedinjenih Američkih Država uspostavio presedan u povijesnom predmetu Roe/Wade (1973.), koji je kasnije potvrđen u predmetima Planned Parenthood / Casey (1992.) i Whole Woman’s Health / Hellerstedt (2016.), čime se u SAD-u jamči ustavno pravo na legalni pobačaj prije nego što je fetus sposoban preživjeti izvan maternice; budući da je Vrhovni sud 24. lipnja 2022. s pet glasova za i četiri glasa protiv odlučio poništiti presudu u predmetu Roe/Wade, čime se ukida savezno ustavno pravo na pobačaj, saveznim državama dopušta da zabrane pobačaj u bilo kojem trenutku tijekom trudnoće te se otvara mogućnost potpune zabrane pobačaja;

| B. | budući da je, nakon što je Vrhovni sud donio tu odluku, osam saveznih država već zabranilo pobačaj; budući da se očekuje da će 26 saveznih država na kraju donijeti zakone kojima se pobačaj gotovo potpuno zabranjuje; budući da 13 saveznih država ima zakone koji nisu odmah provedivi (engl. „trigger laws”), a koji su stupili na snagu odmah nakon ukidanja presude u predmetu Roe/Wade; budući da je otad u SAD-u i diljem svijeta zabilježen sve veći broj prosvjeda za obranu prava na pobačaj; budući da u međuvremenu raste otpor protiv odluke Vrhovnog suda, posebno nakon što su guverneri Kalifornije, Oregona i Washingtona 24. lipnja 2022. objavili „višedržavnu predanost” u skladu s kojom „štite pristup reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući pobačaj i kontracepcijska sredstva, te se obvezuju na zaštitu pacijenata i liječnika od nastojanja drugih saveznih država da svoje zabrane pobačaja prenesu i u njihove savezne države” (3); |
| --- | --- |

B.

budući da je, nakon što je Vrhovni sud donio tu odluku, osam saveznih država već zabranilo pobačaj; budući da se očekuje da će 26 saveznih država na kraju donijeti zakone kojima se pobačaj gotovo potpuno zabranjuje; budući da 13 saveznih država ima zakone koji nisu odmah provedivi (engl. „trigger laws”), a koji su stupili na snagu odmah nakon ukidanja presude u predmetu Roe/Wade; budući da je otad u SAD-u i diljem svijeta zabilježen sve veći broj prosvjeda za obranu prava na pobačaj; budući da u međuvremenu raste otpor protiv odluke Vrhovnog suda, posebno nakon što su guverneri Kalifornije, Oregona i Washingtona 24. lipnja 2022. objavili „višedržavnu predanost” u skladu s kojom „štite pristup reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući pobačaj i kontracepcijska sredstva, te se obvezuju na zaštitu pacijenata i liječnika od nastojanja drugih saveznih država da svoje zabrane pobačaja prenesu i u njihove savezne države” (3);

| C. | budući da će odluka Vrhovnog suda utjecati na život žena, djevojaka i djevojčica diljem Sjedinjenih Američkih Država i da će njezine štetne posljedice najviše osjetiti osobe u ranjivom položaju; budući da bi to moglo negativno utjecati i na druge oblike seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; budući da će ograničenja ili zabrana prava na pobačaj u SAD-u, EU-u i u svijetu nerazmjerno utjecati na siromašne žene, posebno žene iz rasnih skupina, uključujući crnkinje, pripadnice hispanske zajednice i autohtonih zajednica, te na žene iz ruralnih područja, LGBTIQ osobe, žene s invaliditetom, adolescentice, migrantice, uključujući nezakonite migrantice, te kućanstva sa samohranim roditeljem kojima su na čelu žene; budući da javne usluge pobačaja mogu pružiti univerzalan pristup sigurnom i zakonitom pobačaju za sve žene, uključujući one u ranjivom socioekonomskom položaju; |
| --- | --- |

C.

budući da će odluka Vrhovnog suda utjecati na život žena, djevojaka i djevojčica diljem Sjedinjenih Američkih Država i da će njezine štetne posljedice najviše osjetiti osobe u ranjivom položaju; budući da bi to moglo negativno utjecati i na druge oblike seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; budući da će ograničenja ili zabrana prava na pobačaj u SAD-u, EU-u i u svijetu nerazmjerno utjecati na siromašne žene, posebno žene iz rasnih skupina, uključujući crnkinje, pripadnice hispanske zajednice i autohtonih zajednica, te na žene iz ruralnih područja, LGBTIQ osobe, žene s invaliditetom, adolescentice, migrantice, uključujući nezakonite migrantice, te kućanstva sa samohranim roditeljem kojima su na čelu žene; budući da javne usluge pobačaja mogu pružiti univerzalan pristup sigurnom i zakonitom pobačaju za sve žene, uključujući one u ranjivom socioekonomskom položaju;

| D. | budući da seksualna i reproduktivna prava, uključujući siguran i zakonit pobačaj, predstavljaju temeljno pravo; budući da kriminalizacija, odgađanje i uskraćivanje pristupa seksualnim i reproduktivnim pravima povezanima s pobačajem predstavljaju oblik nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama; budući da se tim ograničenjima i zabranama broj pobačaja ne smanjuje, već se osobe prisiljava da putuju na velike udaljenosti ili pribjegavaju nesigurnim pobačajima te ih se također čini podložnima kaznenoj istrazi i progonu, i budući da se to odnosi na osobe kojima najviše nedostaju resursi i informacije; budući da se gotovo svi smrtni slučajevi uzrokovani nesigurnim pobačajima događaju u zemljama u kojima je pobačaj strogo ograničen; budući da se procjenjuje da će se do početka druge godine od stupanja na snagu zabrane pobačaja u SAD-u godišnji broj smrtnih slučajeva rodilja zbog nesigurnih pobačaja povećati za 21 % (4); budući da se takvi smrtni slučajevi mogu u potpunosti izbjeći; budući da će zabrane pobačaja dovesti i do povećanja broja smrtnih slučajeva povezanih s prisilnom trudnoćom; |
| --- | --- |

D.

budući da seksualna i reproduktivna prava, uključujući siguran i zakonit pobačaj, predstavljaju temeljno pravo; budući da kriminalizacija, odgađanje i uskraćivanje pristupa seksualnim i reproduktivnim pravima povezanima s pobačajem predstavljaju oblik nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama; budući da se tim ograničenjima i zabranama broj pobačaja ne smanjuje, već se osobe prisiljava da putuju na velike udaljenosti ili pribjegavaju nesigurnim pobačajima te ih se također čini podložnima kaznenoj istrazi i progonu, i budući da se to odnosi na osobe kojima najviše nedostaju resursi i informacije; budući da se gotovo svi smrtni slučajevi uzrokovani nesigurnim pobačajima događaju u zemljama u kojima je pobačaj strogo ograničen; budući da se procjenjuje da će se do početka druge godine od stupanja na snagu zabrane pobačaja u SAD-u godišnji broj smrtnih slučajeva rodilja zbog nesigurnih pobačaja povećati za 21 % (4); budući da se takvi smrtni slučajevi mogu u potpunosti izbjeći; budući da će zabrane pobačaja dovesti i do povećanja broja smrtnih slučajeva povezanih s prisilnom trudnoćom;

| E. | budući da su u svijetu komplikacije povezane s trudnoćom i porodom glavni uzrok smrti adolescentica u dobi od 15 do 19 godina; budući da je puno veća vjerojatnost da će tinejdžerke koje postanu majke prekinuti školovanje i biti nezaposlene, čime se pogoršava začarani krug siromaštva; |
| --- | --- |

E.

budući da su u svijetu komplikacije povezane s trudnoćom i porodom glavni uzrok smrti adolescentica u dobi od 15 do 19 godina; budući da je puno veća vjerojatnost da će tinejdžerke koje postanu majke prekinuti školovanje i biti nezaposlene, čime se pogoršava začarani krug siromaštva;

| F. | budući da u kontekstu poništenja presude Roe/Wade raste zabrinutost u pogledu zaštite podataka; budući da se s pomoću aplikacija za praćenje menstrualnog ciklusa ili alata za geolokaciju i tražilica mogu prikupljati podaci o osobama koje se nalaze u blizini klinika za pobačaj, koje su kupile tablete za pobačaj ili tražile povezane informacije; budući da bi se za te radnje osobe moglo označiti ili bi se prikupljene informacije mogle koristiti protiv njih; budući da u državama koje su zabranile pobačaj ili će to učiniti pravosudna tijela mogu koristiti digitalne podatke o onima koji traže, pružaju ili omogućuju pobačaj; |
| --- | --- |

F.

budući da u kontekstu poništenja presude Roe/Wade raste zabrinutost u pogledu zaštite podataka; budući da se s pomoću aplikacija za praćenje menstrualnog ciklusa ili alata za geolokaciju i tražilica mogu prikupljati podaci o osobama koje se nalaze u blizini klinika za pobačaj, koje su kupile tablete za pobačaj ili tražile povezane informacije; budući da bi se za te radnje osobe moglo označiti ili bi se prikupljene informacije mogle koristiti protiv njih; budući da u državama koje su zabranile pobačaj ili će to učiniti pravosudna tijela mogu koristiti digitalne podatke o onima koji traže, pružaju ili omogućuju pobačaj;

| G. | budući da je unatoč općem napretku u zaštiti seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava diljem svijeta, uključujući Europu, nazadovanje u pogledu prava na pristup sigurnom i zakonitom pobačaju razlog ozbiljne zabrinutosti; budući da bi poništenje presude Roe/Wade moglo osnažiti pokret protiv pobačaja u Europskoj uniji; budući da je Poljska jedina država članica EU-a koja je iz svojih zakona uklonila razloge za pobačaj kada je 22. listopada 2020. nelegitimni Ustavni sud donio odluku o ukidanju dugogodišnjih prava poljskih žena, čime je de facto uvedena zabrana pobačaja; budući da je pobačaj zabranjen u Malti; budući da medicinski pobačaj u ranoj trudnoći u Slovačkoj nije zakonit, a u Mađarskoj nije moguć; budući da se pristup pobačaju narušava i u Italiji (5); budući da se u drugim državama članicama EU-a, primjerice nedavno u Hrvatskoj, uskraćuje pristup skrbi povezanoj s pobačajem (6);; budući da je od ključne važnosti da Europska unija i njezine države članice brane seksualno i reproduktivno zdravlje i prava te da naglašavaju da su prava žena neotuđiva i da ih se ne može ukinuti ili umanjiti; budući da je ključno da Unija i njezine države članice nastave ostvarivati napredak u jamčenju pristupa sigurnoj, zakonitoj i pravovremenoj skrbi povezanoj s pobačajem u skladu s preporukama i podacima Svjetske zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

G.

budući da je unatoč općem napretku u zaštiti seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava diljem svijeta, uključujući Europu, nazadovanje u pogledu prava na pristup sigurnom i zakonitom pobačaju razlog ozbiljne zabrinutosti; budući da bi poništenje presude Roe/Wade moglo osnažiti pokret protiv pobačaja u Europskoj uniji; budući da je Poljska jedina država članica EU-a koja je iz svojih zakona uklonila razloge za pobačaj kada je 22. listopada 2020. nelegitimni Ustavni sud donio odluku o ukidanju dugogodišnjih prava poljskih žena, čime je de facto uvedena zabrana pobačaja; budući da je pobačaj zabranjen u Malti; budući da medicinski pobačaj u ranoj trudnoći u Slovačkoj nije zakonit, a u Mađarskoj nije moguć; budući da se pristup pobačaju narušava i u Italiji (5); budući da se u drugim državama članicama EU-a, primjerice nedavno u Hrvatskoj, uskraćuje pristup skrbi povezanoj s pobačajem (6);; budući da je od ključne važnosti da Europska unija i njezine države članice brane seksualno i reproduktivno zdravlje i prava te da naglašavaju da su prava žena neotuđiva i da ih se ne može ukinuti ili umanjiti; budući da je ključno da Unija i njezine države članice nastave ostvarivati napredak u jamčenju pristupa sigurnoj, zakonitoj i pravovremenoj skrbi povezanoj s pobačajem u skladu s preporukama i podacima Svjetske zdravstvene organizacije;

| H. | budući da se u Europi žene i dalje suočavaju s preprekama koje im onemogućuju uživanje njihovih prava i sloboda zbog pravnih ograničenja, čime se zanemaruju prava žena i nepotrebno ugrožavaju njihovi životi; budući da je u nedavnom slučaju Andrei Prudente, američkoj turistkinji, zabranjen pobačaj na Malti unatoč tome što joj je život bio u opasnosti; budući da je protiv braniteljice ljudskih prava žena Justyne Wydrzyńske podignuta optužnica u skladu s poljskim drakonskim zakonom protiv pobačaja zbog toga što je drugoj ženi osigurala pilule za medicinski pobačaj; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Europi žene i dalje suočavaju s preprekama koje im onemogućuju uživanje njihovih prava i sloboda zbog pravnih ograničenja, čime se zanemaruju prava žena i nepotrebno ugrožavaju njihovi životi; budući da je u nedavnom slučaju Andrei Prudente, američkoj turistkinji, zabranjen pobačaj na Malti unatoč tome što joj je život bio u opasnosti; budući da je protiv braniteljice ljudskih prava žena Justyne Wydrzyńske podignuta optužnica u skladu s poljskim drakonskim zakonom protiv pobačaja zbog toga što je drugoj ženi osigurala pilule za medicinski pobačaj;

| I. | budući da su Poveljom utvrđena glavna temeljna prava i slobode ljudi koji žive u EU-u; budući da zaštita sigurnog i zakonitog pobačaja ima izravne posljedice za učinkovito ostvarivanje prava priznatih Poveljom, kao što su ljudsko dostojanstvo, osobna autonomija, jednakost i tjelesni integritet; |
| --- | --- |

I.

budući da su Poveljom utvrđena glavna temeljna prava i slobode ljudi koji žive u EU-u; budući da zaštita sigurnog i zakonitog pobačaja ima izravne posljedice za učinkovito ostvarivanje prava priznatih Poveljom, kao što su ljudsko dostojanstvo, osobna autonomija, jednakost i tjelesni integritet;

| J. | budući da je Parlament 9. lipnja 2022. donio snažnu rezoluciju naslovljenu „Prijetnje pravu na pobačaj u svijetu: moguće ukidanje prava na pobačaj u SAD-u od strane Vrhovnog suda”; budući da su preporuke iz te rezolucije i dalje relevantne i da bi ih trebalo primjenjivati (7); |
| --- | --- |

J.

budući da je Parlament 9. lipnja 2022. donio snažnu rezoluciju naslovljenu „Prijetnje pravu na pobačaj u svijetu: moguće ukidanje prava na pobačaj u SAD-u od strane Vrhovnog suda”; budući da su preporuke iz te rezolucije i dalje relevantne i da bi ih trebalo primjenjivati (7);

| 1. | ponovno oštro osuđuje nazadovanje u području prava žena te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava koje se događa na globalnoj razini, među ostalim u SAD-u i nekim državama članicama EU-a; podsjeća da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava temeljna ljudska prava koja bi trebalo štititi i ojačati i koja se ni na koji način ne smiju oslabiti ili ukinuti; poziva vlade saveznih država koje su usvojile zakone i druge mjere u vezi sa zabranama i ograničenjima pobačaja da ih stave izvan snage te da usklade svoje zakonodavstvo s međunarodno zaštićenim ljudskim pravima žena i međunarodnim standardima u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | predlaže da se pravo na pobačaj uvrsti u Povelju; smatra da bi Vijeću trebalo podnijeti prijedlog za izmjenu Povelje o temeljnim pravima kako slijedi;

  Članak 7.a (novi)


  „Članak 7.a
  Pravo na pobačaj
  Svatko ima pravo na siguran i zakonit pobačaj.” |
| --- | --- |

2.

Članak 7.a (novi)

„Članak 7.a

Pravo na pobačaj

Svatko ima pravo na siguran i zakonit pobačaj.”

| 3. | u tom kontekstu ponovno skreće pozornost na svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o pozivu na sazivanje konvencije radi revizije Ugovorâ; očekuje da će se u tu svrhu sastati Europsko vijeće; predlaže da se u okviru tog procesa u Povelju uvrsti pravo na siguran i zakonit pobačaj; poziva na to da Europski parlament bude uključen u sve faze postupka; |
| --- | --- |

3.

u tom kontekstu ponovno skreće pozornost na svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o pozivu na sazivanje konvencije radi revizije Ugovorâ; očekuje da će se u tu svrhu sastati Europsko vijeće; predlaže da se u okviru tog procesa u Povelju uvrsti pravo na siguran i zakonit pobačaj; poziva na to da Europski parlament bude uključen u sve faze postupka;

| 4. | izražava snažnu solidarnost sa ženama, djevojkama i djevojčicama u SAD-u, kao i onima koji su u takvim teškim okolnostima uključeni u zagovaranje prava na zakonitu i sigurnu skrb u vezi s pobačajem te njezino pružanje i pristup takvoj skrbi i iskazuje potporu svima njima; također podržava pozive Kongresu SAD-a da donese zakon kojim bi se na saveznoj razini zaštitio pobačaj; |
| --- | --- |

4.

izražava snažnu solidarnost sa ženama, djevojkama i djevojčicama u SAD-u, kao i onima koji su u takvim teškim okolnostima uključeni u zagovaranje prava na zakonitu i sigurnu skrb u vezi s pobačajem te njezino pružanje i pristup takvoj skrbi i iskazuje potporu svima njima; također podržava pozive Kongresu SAD-a da donese zakon kojim bi se na saveznoj razini zaštitio pobačaj;

| 5. | duboko je zabrinut zbog činjenice da zabrane i druga ograničenja pobačaja nerazmjerno utječu na siromašne žene, posebno žene iz rasnih skupina, uključujući crnkinje, pripadnice hispanske zajednice i autohtonih zajednica te na žene iz ruralnih područja, LGBTIQ osobe, žene s invaliditetom, adolescentice, migrantice, uključujući nezakonite migrantice, te kućanstva sa samohranim roditeljem kojima su na čelu žene; naglašava da su žene koje si zbog financijskih ili logističkih prepreka ne mogu priuštiti odlazak u klinike za reproduktivno zdravlje u susjednim saveznim državama ili zemljama izložene većem riziku od nesigurnih i po život opasnih postupaka te da su prisiljene protiv svoje volje trudnoću iznijeti do kraja, što predstavlja kršenje ljudskih prava i oblik rodno uvjetovanog nasilja (8); |
| --- | --- |

5.

duboko je zabrinut zbog činjenice da zabrane i druga ograničenja pobačaja nerazmjerno utječu na siromašne žene, posebno žene iz rasnih skupina, uključujući crnkinje, pripadnice hispanske zajednice i autohtonih zajednica te na žene iz ruralnih područja, LGBTIQ osobe, žene s invaliditetom, adolescentice, migrantice, uključujući nezakonite migrantice, te kućanstva sa samohranim roditeljem kojima su na čelu žene; naglašava da su žene koje si zbog financijskih ili logističkih prepreka ne mogu priuštiti odlazak u klinike za reproduktivno zdravlje u susjednim saveznim državama ili zemljama izložene većem riziku od nesigurnih i po život opasnih postupaka te da su prisiljene protiv svoje volje trudnoću iznijeti do kraja, što predstavlja kršenje ljudskih prava i oblik rodno uvjetovanog nasilja (8

| 6. | poziva vladu SAD-a da zajamči zaštitu podataka za sve, posebno one koji traže, pružaju i olakšavaju pobačaje, omogućavanjem privatnog i sigurnog pristupa, zaustavljanjem praćenja ponašanja, jačanjem politika brisanja podataka, šifriranjem podataka u tranzitu, omogućavanjem zadanog prolaznog šifriranja poruka, sprečavanjem praćenja lokacije i jamčenjem da se korisnici obavijeste kada se traže njihovi podaci (9); |
| --- | --- |

6.

poziva vladu SAD-a da zajamči zaštitu podataka za sve, posebno one koji traže, pružaju i olakšavaju pobačaje, omogućavanjem privatnog i sigurnog pristupa, zaustavljanjem praćenja ponašanja, jačanjem politika brisanja podataka, šifriranjem podataka u tranzitu, omogućavanjem zadanog prolaznog šifriranja poruka, sprečavanjem praćenja lokacije i jamčenjem da se korisnici obavijeste kada se traže njihovi podaci (9

| 7. | ističe nedostatak pristupa kontracepcijskim sredstvima i postojeće nezadovoljene potrebe (10); naglašava da bi prednost trebalo dati borbi protiv seksualnog nasilja i sveobuhvatnom opće dostupnom obrazovanju o seksualnosti i odnosima koje je primjereno dobi i utemeljeno na dokazima, kao i nizu visokokvalitetnih, dostupnih, sigurnih, cjenovno pristupačnih i prema potrebi besplatnih kontracepcijskih metoda i potrepština te savjetovanju o planiranju obitelji, kao i zdravstvenim uslugama; prepoznaje ulogu nevladinih organizacija kao pružatelja usluga i zagovornika seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te ih potiče da nastave sa svojim radom; |
| --- | --- |

7.

ističe nedostatak pristupa kontracepcijskim sredstvima i postojeće nezadovoljene potrebe (10

| 8. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju političku potporu borcima za ljudska prava i pružateljima zdravstvene skrbi koji rade na promicanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, kao i civilnom društvu i organizacijama na lokalnoj razini koji se bore za prava žena te seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, koji su ključni akteri za rodno ravnopravna društva i ključni pružatelji usluga i informacija povezanih sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, posebno oni koji rade u zahtjevnim kontekstima u Europi; potiče Komisiju da zaštiti i podupre te borce od progona s kojima bi se mogli suočiti; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju i države članice da pojačaju političku potporu borcima za ljudska prava i pružateljima zdravstvene skrbi koji rade na promicanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, kao i civilnom društvu i organizacijama na lokalnoj razini koji se bore za prava žena te seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, koji su ključni akteri za rodno ravnopravna društva i ključni pružatelji usluga i informacija povezanih sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, posebno oni koji rade u zahtjevnim kontekstima u Europi; potiče Komisiju da zaštiti i podupre te borce od progona s kojima bi se mogli suočiti;

| 9. | zabrinut je zbog mogućeg porasta priljeva novca za financiranje antirodnih skupina i skupina protiv prava na izbor u svijetu, među ostalim i u Europi; |
| --- | --- |

9.

zabrinut je zbog mogućeg porasta priljeva novca za financiranje antirodnih skupina i skupina protiv prava na izbor u svijetu, među ostalim i u Europi;

| 10. | poziva EU i njegove države članice da pravno priznaju pobačaj i da brane poštovanje prava na siguran i zakonit pobačaj te druge oblike seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; nadalje poziva EU da djeluje kao zagovornik i da priznavanje tog prava postane ključni prioritet u pregovorima u međunarodnim institucijama i drugim multilateralnim forumima kao što je Vijeće Europe, kao i da se zalaže za njegovo uvrštenje u Opću deklaraciju o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

10.

poziva EU i njegove države članice da pravno priznaju pobačaj i da brane poštovanje prava na siguran i zakonit pobačaj te druge oblike seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; nadalje poziva EU da djeluje kao zagovornik i da priznavanje tog prava postane ključni prioritet u pregovorima u međunarodnim institucijama i drugim multilateralnim forumima kao što je Vijeće Europe, kao i da se zalaže za njegovo uvrštenje u Opću deklaraciju o ljudskim pravima;

| 11. | osuđuje činjenicu da mnoge žene u EU-u još uvijek nemaju pristup uslugama pobačaja zbog preostalih pravnih, financijskih, socijalnih i praktičnih ograničenja u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

11.

osuđuje činjenicu da mnoge žene u EU-u još uvijek nemaju pristup uslugama pobačaja zbog preostalih pravnih, financijskih, socijalnih i praktičnih ograničenja u nekim državama članicama;

| 12. | apelira na države članice da dekriminaliziraju pobačaj te uklone i suzbiju prepreke sigurnom i zakonitom pobačaju i pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima; poziva države članice da zajamče pristup sigurnim, zakonitim i besplatnim uslugama pobačaja, uslugama i potrepštinama u području prenatalne skrbi i skrbi o rodiljama, dobrovoljnom planiranju obitelji, kontracepcijskim sredstvima, uslugama prilagođenima mladima, kao i mjerama prevencije HIV-a, liječenju, skrbi i potpori, bez diskriminacije; |
| --- | --- |

12.

apelira na države članice da dekriminaliziraju pobačaj te uklone i suzbiju prepreke sigurnom i zakonitom pobačaju i pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima; poziva države članice da zajamče pristup sigurnim, zakonitim i besplatnim uslugama pobačaja, uslugama i potrepštinama u području prenatalne skrbi i skrbi o rodiljama, dobrovoljnom planiranju obitelji, kontracepcijskim sredstvima, uslugama prilagođenima mladima, kao i mjerama prevencije HIV-a, liječenju, skrbi i potpori, bez diskriminacije;

| 13. | preporučuje da se što prije organizira izaslanstvo u SAD-u kako bi se ocijenio učinak odluke Vrhovnog suda i pružila potpora nevladinim organizacijama za prava žena i pokretima koji se zalažu za pravo izbora u toj zemlji; traži od predstojećih izaslanstava Europskog parlamenta koja putuju u Washington da dosljedno skreću pozornost na pitanje prava na pobačaj i da se sastaju s organizacijama za prava žena; |
| --- | --- |

13.

preporučuje da se što prije organizira izaslanstvo u SAD-u kako bi se ocijenio učinak odluke Vrhovnog suda i pružila potpora nevladinim organizacijama za prava žena i pokretima koji se zalažu za pravo izbora u toj zemlji; traži od predstojećih izaslanstava Europskog parlamenta koja putuju u Washington da dosljedno skreću pozornost na pitanje prava na pobačaj i da se sastaju s organizacijama za prava žena;

| 14. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje, Delegaciju EU-a u SAD-u, Komisiju i sve države članice EU-a da iskoriste sve instrumente koji su im na raspolaganju kako bi ojačali svoje djelovanje u borbi protiv nazadovanja u pogledu prava žena te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, među ostalim nadoknadom svakog mogućeg smanjenja financijskih sredstava SAD-a za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava na globalnoj razini te snažnim zagovaranjem i davanjem prednosti univerzalnom pristupu sigurnom i zakonitom pobačaju i drugim oblicima seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u svojim vanjskim odnosima; |
| --- | --- |

14.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje, Delegaciju EU-a u SAD-u, Komisiju i sve države članice EU-a da iskoriste sve instrumente koji su im na raspolaganju kako bi ojačali svoje djelovanje u borbi protiv nazadovanja u pogledu prava žena te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, među ostalim nadoknadom svakog mogućeg smanjenja financijskih sredstava SAD-a za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava na globalnoj razini te snažnim zagovaranjem i davanjem prednosti univerzalnom pristupu sigurnom i zakonitom pobačaju i drugim oblicima seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u svojim vanjskim odnosima;

| 15. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, predsjedniku Sjedinjenih Američkih Država i njegovoj administraciji, Kongresu SAD-a te Vrhovnom sudu SAD-a. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, predsjedniku Sjedinjenih Američkih Država i njegovoj administraciji, Kongresu SAD-a te Vrhovnom sudu SAD-a.

---

(1)  SL C 81, 18.2.2022., str. 43.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_HR.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  Izvješće UNFPA-e o stanju svjetskog stanovništva, „Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy” (Vidjeti skriveno: Argumenti za djelovanje u slučaju zanemarene krize neželjenih trudnoća), 30. ožujka 2022.

10

---

PREPORUKE

Europski parlament

utorak, 5. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Pregovori o sporazumu o suradnji između EU-a i Interpola

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji od 5. srpnja 2022. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji o pregovorima o sporazumu o suradnji između Europske unije i Međunarodne organizacije kriminalističke policije (ICPO-Interpol) (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16., članak 82. stavak 1. i članak 87. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16., članak 82. stavak 1. i članak 87. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 8., 47. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 8., 47. i 52.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (1) (Opća uredba o zaštiti podataka), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (1) (Opća uredba o zaštiti podataka),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2) (Direktiva o kaznenom progonu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2) (Direktiva o kaznenom progonu),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka (3) (EUDPR), a posebno njezin članak 42. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka (3) (EUDPR), a posebno njezin članak 42. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (7),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 8/2021 Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 25. svibnja 2021. o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o suradnji između EU-a i Interpola, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 8/2021 Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 25. svibnja 2021. o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o suradnji između EU-a i Interpola,

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja iz veljače 2022. naslovljenu „Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja iz veljače 2022. naslovljenu „Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices”,

| — | uzimajući u obzir pravila Interpola o obradi podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravila Interpola o obradi podataka,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2161 (2017) o zlouporabi Interpolova sustava: potreba za strožim pravnim zaštitnim mjerama i 2315 (2019) o reformi Interpola i postupcima izručenja: izgradnja povjerenja borbom protiv zlouporabe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2161 (2017) o zlouporabi Interpolova sustava: potreba za strožim pravnim zaštitnim mjerama i 2315 (2019) o reformi Interpola i postupcima izručenja: izgradnja povjerenja borbom protiv zlouporabe,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza te o izmjeni Uredbi (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te Odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području granica i viza te o izmjeni Uredbi (EZ) br. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 i (EU) 2018/1861 Europskog parlamenta i Vijeća te Odluka Vijeća 2004/512/EZ i 2008/633/PUP (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija i izmjeni uredaba (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/816 (9),

| — | uzimajući u obzir članak 114. stavak 4. i članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. stavak 4. i članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0200/2022),

| A. | budući da današnji terorizam i teški i organizirani kriminal postaju sve dinamičniji, složeniji, inovativniji, globaliziraniji, mobilniji i da je često riječ o transnacionalnim pojavama koje zahtijevaju snažan odgovor i učinkovitiju te koordiniraniju suradnju EU-a s međunarodnim tijelima kaznenog progona i tijelima kao što je Međunarodna organizacija kriminalističke policije (Interpol); budući da se u Komisijinoj strategiji EU-a za sigurnosnu uniju iz 2020. (10) države članice pozivaju na jačanje multilarne suradnje i koordinacije između EU-a i Interpola jer je ona ključna za poboljšanje suradnje i razmjenu informacija; budući da se u Rezoluciji Parlamenta od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju naglašava potreba za jačom suradnjom među državama članicama i boljom koordinacijom na razini EU-a među svim akterima; |
| --- | --- |

A.

budući da današnji terorizam i teški i organizirani kriminal postaju sve dinamičniji, složeniji, inovativniji, globaliziraniji, mobilniji i da je često riječ o transnacionalnim pojavama koje zahtijevaju snažan odgovor i učinkovitiju te koordiniraniju suradnju EU-a s međunarodnim tijelima kaznenog progona i tijelima kao što je Međunarodna organizacija kriminalističke policije (Interpol); budući da se u Komisijinoj strategiji EU-a za sigurnosnu uniju iz 2020. (10) države članice pozivaju na jačanje multilarne suradnje i koordinacije između EU-a i Interpola jer je ona ključna za poboljšanje suradnje i razmjenu informacija; budući da se u Rezoluciji Parlamenta od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju naglašava potreba za jačom suradnjom među državama članicama i boljom koordinacijom na razini EU-a među svim akterima;

| B. | budući da je djelotvorna međunarodna suradnja uz potpuno poštovanje temeljnih prava važna sastavnica učinkovite policijske i pravosudne suradnje, posebno za vrste kaznenih djela koja uključuju obradu i razmjenu osobnih podataka; budući da je zakonitost obrade osobnih podataka uređena pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka te da se to odnosi i na bilateralne sporazume s ključnim partnerima, koji imaju važnu ulogu u prikupljanju informacija i potencijalnih dokaza izvan EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je djelotvorna međunarodna suradnja uz potpuno poštovanje temeljnih prava važna sastavnica učinkovite policijske i pravosudne suradnje, posebno za vrste kaznenih djela koja uključuju obradu i razmjenu osobnih podataka; budući da je zakonitost obrade osobnih podataka uređena pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka te da se to odnosi i na bilateralne sporazume s ključnim partnerima, koji imaju važnu ulogu u prikupljanju informacija i potencijalnih dokaza izvan EU-a;

| C. | budući da je Interpol najveća međunarodna organizacija kriminalističke policije na svijetu i da ima važnu ulogu diljem svijeta; budući da se Interpol temelji na međuvladinoj suradnji; budući da je Vijeće u prosincu 2021. ovlastilo Komisiju da u ime EU-a započne pregovore, s predviđenim trajanjem do kraja 2022., o međunarodnom sporazumu kojim se nastoji ostvariti pojačana suradnja s Interpolom, uključujući pristup Interpolovim bazama podataka i jačanje operativne suradnje; budući da je ključno osigurati da se konačnim sporazumom uspostave čvrste mjere kako bi se zajamčila usklađenost s načelima koja se odnose na obradu osobnih podataka, kako je utvrđeno u pravnoj stečevini Unije o zaštiti podataka, kao i ispravnost osobnih podataka primljenih takvom suradnjom, te kako bi se osiguralo da se pri svakoj budućoj suradnji i razmjeni osobnih podataka poštuju temeljna prava, uključujući pravo na zaštitu podataka i privatnost; |
| --- | --- |

C.

budući da je Interpol najveća međunarodna organizacija kriminalističke policije na svijetu i da ima važnu ulogu diljem svijeta; budući da se Interpol temelji na međuvladinoj suradnji; budući da je Vijeće u prosincu 2021. ovlastilo Komisiju da u ime EU-a započne pregovore, s predviđenim trajanjem do kraja 2022., o međunarodnom sporazumu kojim se nastoji ostvariti pojačana suradnja s Interpolom, uključujući pristup Interpolovim bazama podataka i jačanje operativne suradnje; budući da je ključno osigurati da se konačnim sporazumom uspostave čvrste mjere kako bi se zajamčila usklađenost s načelima koja se odnose na obradu osobnih podataka, kako je utvrđeno u pravnoj stečevini Unije o zaštiti podataka, kao i ispravnost osobnih podataka primljenih takvom suradnjom, te kako bi se osiguralo da se pri svakoj budućoj suradnji i razmjeni osobnih podataka poštuju temeljna prava, uključujući pravo na zaštitu podataka i privatnost;

| D. | budući da EU i Interpol već imaju dugotrajnu suradnju u nizu područja povezanih s izvršavanjem zakonodavstva bilo kroz operativne provedbe ciklusa politike EU-a, odnosno EMPACT-a (Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela) bilo kroz podupiranje aktivnosti država članica u suradnji s agencijama EU-a, kao što su Agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex), Agencija EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva, Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama, Agencija EU-a za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), na temelju sporazuma ili radnih dogovora; budući da su 5. studenoga 2001. Europol i Interpol potpisali operativni sporazum nakon kojega je uslijedio memorandum o razumijevanju kojim se omogućuje prijenos osobnih podataka preko njihovih časnika za vezu; budući da je 27. svibnja 2009. Frontex potpisao radni sporazum s Interpolom kojim se uspostavlja okvir za suradnju s ciljem olakšavanja sprečavanja, otkrivanja i suzbijanja prekograničnog kriminala i poboljšanja sigurnosti granica radi borbe protiv nezakonite imigracije, krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

D.

budući da EU i Interpol već imaju dugotrajnu suradnju u nizu područja povezanih s izvršavanjem zakonodavstva bilo kroz operativne provedbe ciklusa politike EU-a, odnosno EMPACT-a (Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela) bilo kroz podupiranje aktivnosti država članica u suradnji s agencijama EU-a, kao što su Agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex), Agencija EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva, Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama, Agencija EU-a za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), na temelju sporazuma ili radnih dogovora; budući da su 5. studenoga 2001. Europol i Interpol potpisali operativni sporazum nakon kojega je uslijedio memorandum o razumijevanju kojim se omogućuje prijenos osobnih podataka preko njihovih časnika za vezu; budući da je 27. svibnja 2009. Frontex potpisao radni sporazum s Interpolom kojim se uspostavlja okvir za suradnju s ciljem olakšavanja sprečavanja, otkrivanja i suzbijanja prekograničnog kriminala i poboljšanja sigurnosti granica radi borbe protiv nezakonite imigracije, krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima;

| E. | budući da pojedinačne države članice EU-a u svojstvu zemalja članica Interpola mogu izravno pristupiti 19 Interpolovih baza podataka, koje uključuju potencijalno vrijedne informacije o pojedincima, ukradenoj imovini, oružju i prijetnjama; budući da te baze podataka sadržavaju milijune zapisa s informacijama koje bi mogle izravno pomoći u borbi protiv teškog i organiziranog kriminala i terorizma; budući da Frontex i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) u skladu sa svojim mandatima trenutačno nemaju pristup tim bazama podataka, izravno ili na temelju pronađenog/nepronađenog rezultata, zbog toga što ne postoji sporazum s Interpolom koji je potreban u tu svrhu prema Interpolovim pravilima o obradi podataka; |
| --- | --- |

E.

budući da pojedinačne države članice EU-a u svojstvu zemalja članica Interpola mogu izravno pristupiti 19 Interpolovih baza podataka, koje uključuju potencijalno vrijedne informacije o pojedincima, ukradenoj imovini, oružju i prijetnjama; budući da te baze podataka sadržavaju milijune zapisa s informacijama koje bi mogle izravno pomoći u borbi protiv teškog i organiziranog kriminala i terorizma; budući da Frontex i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) u skladu sa svojim mandatima trenutačno nemaju pristup tim bazama podataka, izravno ili na temelju pronađenog/nepronađenog rezultata, zbog toga što ne postoji sporazum s Interpolom koji je potreban u tu svrhu prema Interpolovim pravilima o obradi podataka;

| F. | budući da je trenutačna suradnja između EU-a i Interpola već bliska u području borbe protiv terorizma; budući da bi je trebalo pojačati i proširiti na nova područja; budući da bi postupke trebalo poboljšati, ubrzati i pojednostavniti kako bi se odgovorilo na niz nužnih operativnih potreba u svrhu olakšavanja brzog pristupa informacijama povezanima s teškim i organiziranim kriminalom i terorizmom te provesti postojeće pravne akte Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da je trenutačna suradnja između EU-a i Interpola već bliska u području borbe protiv terorizma; budući da bi je trebalo pojačati i proširiti na nova područja; budući da bi postupke trebalo poboljšati, ubrzati i pojednostavniti kako bi se odgovorilo na niz nužnih operativnih potreba u svrhu olakšavanja brzog pristupa informacijama povezanima s teškim i organiziranim kriminalom i terorizmom te provesti postojeće pravne akte Unije;

| G. | budući da je EU najveći donator sredstava Interpolu, koja su uglavnom namijenjena razmjeni informacija u području kaznenog progona, ali obuhvaćaju i suradnju u području upravljanja granicama i aktivnosti izgradnje kapaciteta, te projektima i programima usmjerenima na niz aktivnosti povezanih s terorizmom i teškim kriminalom; budući da to EU-u daje važnu ulogu u pogledu poboljšanja funkcioniranja Interpola, osobito njegove transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU najveći donator sredstava Interpolu, koja su uglavnom namijenjena razmjeni informacija u području kaznenog progona, ali obuhvaćaju i suradnju u području upravljanja granicama i aktivnosti izgradnje kapaciteta, te projektima i programima usmjerenima na niz aktivnosti povezanih s terorizmom i teškim kriminalom; budući da to EU-u daje važnu ulogu u pogledu poboljšanja funkcioniranja Interpola, osobito njegove transparentnosti i odgovornosti;

| H. | budući da bi se novim sporazumom trebao uspostaviti moderan i usklađen okvir za suradnju tijela i agencija EU-a s Interpolom na temelju već postojećih oblika suradnje; budući da bi sporazum trebao biti u skladu s općim zahtjevima Povelje, primjenjivom pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka, odnosno s Europskom uredbom o zaštiti podataka (EUDPR) i Direktivom o izvršavanju zakonodavstva, posebnim zahtjevima za zaštitu podataka i zaštitnim mjerama utvrđenima u temeljnim aktima o osnivanju tijela, agencija i informacijskih sustava EU-a te relevantnom sudskom praksom Suda EU-a i standardima temeljnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se novim sporazumom trebao uspostaviti moderan i usklađen okvir za suradnju tijela i agencija EU-a s Interpolom na temelju već postojećih oblika suradnje; budući da bi sporazum trebao biti u skladu s općim zahtjevima Povelje, primjenjivom pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka, odnosno s Europskom uredbom o zaštiti podataka (EUDPR) i Direktivom o izvršavanju zakonodavstva, posebnim zahtjevima za zaštitu podataka i zaštitnim mjerama utvrđenima u temeljnim aktima o osnivanju tijela, agencija i informacijskih sustava EU-a te relevantnom sudskom praksom Suda EU-a i standardima temeljnih prava;

| I. | budući da bi se novim sporazumom trebalo odgovoriti na operativne potrebe, uzimajući u obzir najnovija zbivanja u borbi protiv terorizma i prekograničnog, transnacionalnog, teškog i organiziranog kriminala; budući da sporazum pruža pravnu osnovu za razmjenu operativnih informacija, uključujući osobne podatke, i za pristup tijela i agencija Unije relevantnim bazama podataka Interpola u skladu s njihovim mandatima, pod uvjetom da je sporazum pravno obvezujući i provediv u odnosu na sve strane i da uključuje sve potrebne mjere zaštite podataka; |
| --- | --- |

I.

budući da bi se novim sporazumom trebalo odgovoriti na operativne potrebe, uzimajući u obzir najnovija zbivanja u borbi protiv terorizma i prekograničnog, transnacionalnog, teškog i organiziranog kriminala; budući da sporazum pruža pravnu osnovu za razmjenu operativnih informacija, uključujući osobne podatke, i za pristup tijela i agencija Unije relevantnim bazama podataka Interpola u skladu s njihovim mandatima, pod uvjetom da je sporazum pravno obvezujući i provediv u odnosu na sve strane i da uključuje sve potrebne mjere zaštite podataka;

| J. | budući da nije provedena procjena učinka Preporuke Komisije na temeljna prava; |
| --- | --- |

J.

budući da nije provedena procjena učinka Preporuke Komisije na temeljna prava;

| K. | budući da je donošenje pravnog okvira Unije za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova u svibnju 2019. dovelo do preliminarnih razgovora između EU-a i Interpola o potrebi sklapanja sporazuma o suradnji; budući da u EU-u trenutačno postoji napredna i zajednička podatkovna infrastruktura za policijsku i pravosudnu suradnju, azil i migracije te za granice i vize; budući da ta infrastruktura te informacijski sustavi i baze podataka EU-a koji je čine omogućuju ograničenu i vrlo reguliranu razmjenu informacija s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

K.

budući da je donošenje pravnog okvira Unije za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova u svibnju 2019. dovelo do preliminarnih razgovora između EU-a i Interpola o potrebi sklapanja sporazuma o suradnji; budući da u EU-u trenutačno postoji napredna i zajednička podatkovna infrastruktura za policijsku i pravosudnu suradnju, azil i migracije te za granice i vize; budući da ta infrastruktura te informacijski sustavi i baze podataka EU-a koji je čine omogućuju ograničenu i vrlo reguliranu razmjenu informacija s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama;

| L. | budući da bi se novim sporazumom trebala urediti suradnja između Interpola i Europola, EPPO-a, Eurojusta i Frontexa, a tim tijelima, agencijama i državama članicama trebao bi se, u svrhe strogo povezane s izvršavanjem njihovih zadaća kako je propisano u njihovim temeljnim aktima, omogućiti izravan pristup dvjema Interpolovim bazama podataka, i to bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) te bazi podataka o putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN) putem Europskog portala za pretraživanje (ESP), u skladu sa zahtjevima EU-a u pogledu zaštite podataka i uz puno poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se novim sporazumom trebala urediti suradnja između Interpola i Europola, EPPO-a, Eurojusta i Frontexa, a tim tijelima, agencijama i državama članicama trebao bi se, u svrhe strogo povezane s izvršavanjem njihovih zadaća kako je propisano u njihovim temeljnim aktima, omogućiti izravan pristup dvjema Interpolovim bazama podataka, i to bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) te bazi podataka o putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN) putem Europskog portala za pretraživanje (ESP), u skladu sa zahtjevima EU-a u pogledu zaštite podataka i uz puno poštovanje temeljnih prava;

| M. | budući da je prema Statutu Interpola Interpol obvezan ne pomagati zemljama članicama koje krše međunarodno pravo o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

M.

budući da je prema Statutu Interpola Interpol obvezan ne pomagati zemljama članicama koje krše međunarodno pravo o ljudskim pravima;

| N. | budući da vladine, međunarodne i nevladine organizacije i dalje prijavljuju da neke zemlje članice zloupotrebljavaju Interpolov sustav prijavljivanja i difuzija kako bi progonile političke protivnike, nacionalne borce za ljudska prava, odvjetnike, aktiviste civilnog društva i novinare, čime se krše međunarodni standardi o ljudskim pravima i pravila Interpola; budući da je prema izvješćima Komisije i organizacija civilnog društva Interpol reformirao i ojačao svoje postupke preispitivanja crvenih tjeralica, kao i svoje sustave potpore nacionalnim središnjim uredima u državama članicama, reformirao ustroj i funkcioniranje Povjerenstva za kontrolu spisa, koje primjenjuje mehanizam za podnošenje pritužbi, imenovao službenika za zaštitu podataka i proveo program učenja i razmjene znanja; budući da unatoč tim reformama i dalje postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s mogućim zlouporabama Interpolova sustava koje utječu na temeljna prava jer se u nedavnim izvješćima i dalje naglašava potreba za većim brojem pravnih zaštitnih mjera, većom transparentnošću i boljom provedbom reformi; budući da postoje znatni izazovi u pogledu mehanizama za ažuriranje informacija o crvenim tjeralicama i difuzijama jer one ponekad ostaju na snazi u nacionalnim bazama podataka unatoč tome što ih je Glavno tajništvo Interpola ažuriralo i uklonilo; budući da i pisani izvori i razgovori s vladinim i nevladinim organizacijama upućuju na to da je Interpolov postupak provjere i dalje nedosljedan; |
| --- | --- |

N.

budući da vladine, međunarodne i nevladine organizacije i dalje prijavljuju da neke zemlje članice zloupotrebljavaju Interpolov sustav prijavljivanja i difuzija kako bi progonile političke protivnike, nacionalne borce za ljudska prava, odvjetnike, aktiviste civilnog društva i novinare, čime se krše međunarodni standardi o ljudskim pravima i pravila Interpola; budući da je prema izvješćima Komisije i organizacija civilnog društva Interpol reformirao i ojačao svoje postupke preispitivanja crvenih tjeralica, kao i svoje sustave potpore nacionalnim središnjim uredima u državama članicama, reformirao ustroj i funkcioniranje Povjerenstva za kontrolu spisa, koje primjenjuje mehanizam za podnošenje pritužbi, imenovao službenika za zaštitu podataka i proveo program učenja i razmjene znanja; budući da unatoč tim reformama i dalje postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s mogućim zlouporabama Interpolova sustava koje utječu na temeljna prava jer se u nedavnim izvješćima i dalje naglašava potreba za većim brojem pravnih zaštitnih mjera, većom transparentnošću i boljom provedbom reformi; budući da postoje znatni izazovi u pogledu mehanizama za ažuriranje informacija o crvenim tjeralicama i difuzijama jer one ponekad ostaju na snazi u nacionalnim bazama podataka unatoč tome što ih je Glavno tajništvo Interpola ažuriralo i uklonilo; budući da i pisani izvori i razgovori s vladinim i nevladinim organizacijama upućuju na to da je Interpolov postupak provjere i dalje nedosljedan;

| O. | budući da se člankom 3. Statuta Interpola zabranjuje svaka intervencija ili aktivnost političkog, vojnog, vjerskog ili rasnog karaktera; budući da je i posljednjih godina u istaknutim slučajevima uočena zlouporaba u više zemalja članica Interpola; budući da se politički motivirana izručenja često pokreću zlouporabom crvene tjeralice ili „difuzije tražene osobe” putem Interpola; budući da Interpol stavlja na raspolaganje malo informacija o načinu na koji preispituje crvene tjeralice, o svojim administrativnim mogućnostima da to učini i o rezultatima tih preispitivanja, što dovodi do nedostatka transparentnosti u pogledu načina na koji Interpol radi na učinkovitom suzbijanju politički motiviranih crvenih tjeralica; budući da zemlje članice i druge međunarodne organizacije imaju slab pristup informacijama o sveukupnom postupanju s crvenim tjeralicama i difuzijama; budući da nisu dostupne informacije o zemljama koje podnose zahtjeve za takve tjeralice, o broju prihvaćenih i odbijenih zahtjeva, o razlozima za odbijanje, o tome koje zemlje imaju manje ili više prihvaćenih i odbijenih zahtjeva te o razvoju tih praksi; budući da je zbog toga nemoguće ocijeniti kvalitetu postupka provjere koji provodi Glavno tajništvo Interpola, rada nacionalnih središnjih ureda ili zahtjeva koje su podnijele zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da se člankom 3. Statuta Interpola zabranjuje svaka intervencija ili aktivnost političkog, vojnog, vjerskog ili rasnog karaktera; budući da je i posljednjih godina u istaknutim slučajevima uočena zlouporaba u više zemalja članica Interpola; budući da se politički motivirana izručenja često pokreću zlouporabom crvene tjeralice ili „difuzije tražene osobe” putem Interpola; budući da Interpol stavlja na raspolaganje malo informacija o načinu na koji preispituje crvene tjeralice, o svojim administrativnim mogućnostima da to učini i o rezultatima tih preispitivanja, što dovodi do nedostatka transparentnosti u pogledu načina na koji Interpol radi na učinkovitom suzbijanju politički motiviranih crvenih tjeralica; budući da zemlje članice i druge međunarodne organizacije imaju slab pristup informacijama o sveukupnom postupanju s crvenim tjeralicama i difuzijama; budući da nisu dostupne informacije o zemljama koje podnose zahtjeve za takve tjeralice, o broju prihvaćenih i odbijenih zahtjeva, o razlozima za odbijanje, o tome koje zemlje imaju manje ili više prihvaćenih i odbijenih zahtjeva te o razvoju tih praksi; budući da je zbog toga nemoguće ocijeniti kvalitetu postupka provjere koji provodi Glavno tajništvo Interpola, rada nacionalnih središnjih ureda ili zahtjeva koje su podnijele zemlje;

| P. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 16. rujna 2021. o slučaju borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora u Ujedinjenim Arapskim Emiratima (11) izrazio duboku zabrinutost zbog kandidature general-bojnika Ahmeda Nassera Al Raisija, glavnog inspektora Ministarstva unutarnjih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata, za predsjednika Interpola i njegova imenovanja te je pozvao članove Opće skupštine Interpola, a posebno države članice EU-a, da propisno ispitaju navode o kršenju ljudskih prava koji su protiv njega izneseni; budući da je 11. svibnja 2022. protiv predsjednika Interpola u Francuskoj pokrenuta istraga o navodima o mučenju; |
| --- | --- |

P.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 16. rujna 2021. o slučaju borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora u Ujedinjenim Arapskim Emiratima (11) izrazio duboku zabrinutost zbog kandidature general-bojnika Ahmeda Nassera Al Raisija, glavnog inspektora Ministarstva unutarnjih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata, za predsjednika Interpola i njegova imenovanja te je pozvao članove Opće skupštine Interpola, a posebno države članice EU-a, da propisno ispitaju navode o kršenju ljudskih prava koji su protiv njega izneseni; budući da je 11. svibnja 2022. protiv predsjednika Interpola u Francuskoj pokrenuta istraga o navodima o mučenju;

| Q. | budući da se suradnja između Europske unije i Interpola temelji na povjerenju u sustav i interne procese Interpola; budući da se povjerenje u Interpolov sustav crvenih tjeralica i difuzija oslanja na sprečavanje i brzo suzbijanje zlouporabe Interpolovih tjeralica kojima zemlje članice žele iskoristiti Interpolove sustave u političke i represivne svrhe; budući da Interpol mora osigurati da osobni podaci koji se obrađuju interno putem njegovih sustava budu u skladu s ljudskim pravima i vladavinom prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da se suradnja između Europske unije i Interpola temelji na povjerenju u sustav i interne procese Interpola; budući da se povjerenje u Interpolov sustav crvenih tjeralica i difuzija oslanja na sprečavanje i brzo suzbijanje zlouporabe Interpolovih tjeralica kojima zemlje članice žele iskoristiti Interpolove sustave u političke i represivne svrhe; budući da Interpol mora osigurati da osobni podaci koji se obrađuju interno putem njegovih sustava budu u skladu s ljudskim pravima i vladavinom prava;

| R. | budući da su brojne autoritarne zemlje i dalje članice Interpola; budući da su posljednjih godina autoritarni režimi uspijevali politički zloupotrijebiti sustav crvenih tjeralica i difuzija, progoniti pojedince izvan svojih nadležnosti te ih podvrgnuti stvarnim, praktičnim i invazivnim ograničenjima njihovih života i temeljnih prava; |
| --- | --- |

R.

budući da su brojne autoritarne zemlje i dalje članice Interpola; budući da su posljednjih godina autoritarni režimi uspijevali politički zloupotrijebiti sustav crvenih tjeralica i difuzija, progoniti pojedince izvan svojih nadležnosti te ih podvrgnuti stvarnim, praktičnim i invazivnim ograničenjima njihovih života i temeljnih prava;

| S. | budući da ruska invazija na Ukrajinu predstavlja izravnu prijetnju međunarodnoj suradnji u području kaznenog progona, a njezin pristup Interpolovim bazama podataka prijetnju za integritet suradnje EU-a s Interpolom; budući da je Rusija odgovorna za vrlo velik broj crvenih tjeralica i difuzija diljem svijeta te je odgovorna za cirkulaciju većine politički motiviranih crvenih tjeralica, među ostalim protiv građana EU-a, kao što su litavski suci, tužitelji i istražitelji koji su istraživali događaje u Vilniusu 13. siječnja 1991.; budući da su se uz Rusiju i druge zemlje koristile sustavom crvenih tjeralica za političke napade na svoje građane; |
| --- | --- |

S.

budući da ruska invazija na Ukrajinu predstavlja izravnu prijetnju međunarodnoj suradnji u području kaznenog progona, a njezin pristup Interpolovim bazama podataka prijetnju za integritet suradnje EU-a s Interpolom; budući da je Rusija odgovorna za vrlo velik broj crvenih tjeralica i difuzija diljem svijeta te je odgovorna za cirkulaciju većine politički motiviranih crvenih tjeralica, među ostalim protiv građana EU-a, kao što su litavski suci, tužitelji i istražitelji koji su istraživali događaje u Vilniusu 13. siječnja 1991.; budući da su se uz Rusiju i druge zemlje koristile sustavom crvenih tjeralica za političke napade na svoje građane;

| 1. | podsjeća da europske vrijednosti, temeljna prava i pravna stečevina Unije u području zaštite podataka, odnosno EUDPR i Direktiva o izvršavanju zakonodavstva, moraju biti temelj politike Unije u području međunarodne suradnje tijela kaznenog progona, osiguravajući usklađenost s načelima nužnosti, proporcionalnosti, zakonitosti i pretpostavke nedužnosti te jamčeći odgovornost i sudsku zaštitu, istodobno omogućujući učinkovitu zaštitu pojedinaca, posebno onih najranjivijih; nadalje podsjeća da bi usklađenost s tim pravima i načelima, uključujući pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka, trebala biti u središtu razvoja digitalizacije u području pravosuđa i sigurnosti te razvoja okvira za interoperabilnost mnogih pravosudnih i sigurnosnih sustava, uključujući granice; naglašava da bi ta načela trebala biti u središtu pregovora između EU-a i Interpola o sporazumu o suradnji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je apsolutno nužno da se sporazum s Interpolom temelji na potpunom poštovanju Povelje, pravne stečevine Unije u području zaštite podataka i posebnih zahtjeva za zaštitu podataka i zaštitnih mjera kodificiranih u temeljnim aktima o osnivanju agencija, tijela i opsežnih informacijskih sustava EU-a i njihovih mandata; stoga naglašava da bi se Odluka Vijeća o mogućem sklapanju tog predviđenog sporazuma trebala temeljiti i na članku 16. UFEU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da Komisija prije donošenja Preporuke za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o suradnji između Europske unije i Interpola nije provela procjenu učinka na temeljna prava u pogledu nužnosti i proporcionalnosti svake predviđene mjere ili pravne izvedivosti svih predviđenih mjera u okviru jedinstvenog sveobuhvatnog sporazuma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | preporučuje da Komisija slijedi Vijeće u razlikovanju između područja kaznenog progona, pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i granične sigurnosti u okviru upravljanja granicama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | preporučuje da Komisija osigura pristup različitim bazama podataka Interpola na temelju potreba i uzimajući u obzir opseg nadležnosti utvrđen u mandatima pojedinih tijela i agencija EU-a; podsjeća da Interpolove baze podataka sadržavaju milijune zapisa s informacijama koje bi mogle pomoći u borbi protiv kriminala; podsjeća, međutim, da postoje dokumentirani problemi s točnošću, pouzdanošću i porijeklom podataka u tim bazama podataka koje bi trebalo riješiti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi Komisija državama članicama EU-a te tijelima i agencijama EU-a trebala zajamčiti kontrolirani pristup Interpolovim bazama podataka te da bi trebala osigurati i potrebne konkretne, specifične i djelotvorne zaštitne mjere za svaku vrstu suradnje iz predviđenog sporazuma kako bi se osigurala potpuna usklađenost s pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka, uz posebne zaštitne mjere i zahtjeve u pogledu zaštite podataka utvrđene pravnim osnovama tijela, agencija i opsežnih informacijskih sustava EU-a te temeljnih prava; naglašava da bi u pogledu kontroliranog pristupa bazama podataka sporazum trebao biti barem u skladu sa zaštitnim mjerama koje su već predviđene uredbama o interoperabilnosti (12), pravnom osnovom Uredbe o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) (13) i Uredbom (EU) 2016/794; |
| --- | --- |

6.

| 7. | preporučuje da Komisija s Interpolom pregovara o zahtjevima u pogledu visokih standarda kvalitete i provjerljivosti informacija u bazama podataka Interpola te transparentnosti izvora informacija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | očekuje da se tijekom pregovora posebna pozornost posveti osjetljivosti osobnih podataka uključenih u različite baze podataka i činjenici da većina trećih zemalja članica Interpola ne nudi odgovarajuću razinu zaštite podataka i da nisu stranke međunarodnih sporazuma u skladu s člankom 218. UFEU-a kojima se omogućuje razmjena operativnih osobnih podataka s EU-om; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da uvede čvrste zaštitne mjere i jamstva potrebne radi osiguravanja usklađenosti sa zahtjevima EU-a u pogledu zaštite podataka i temeljnim pravima kako bi se središnjoj jedinici europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog u okviru Frontexa i državama članicama EU-a odobrio pristup Interpolovim bazama SLTD i TDAWN putem ESP-a, kad je to potrebno za učinkovitu provedbu revidirane Uredbe o viznom informacijskom sustavu (VIS) (14), kojom se državama članicama EU-a odobrava pristup Interpolovim bazama SLTD i TDAWN putem ESP-a pri obradi zahtjeva za vize ili boravišne dozvole; ustraje u tome da se, u slučaju pogotka, informacije ne smiju dijeliti s Interpolom ni s vlasnikom podataka u Interpolovim bazama i podsjeća da se, kako je predviđeno Uredbom o ETIAS-u i Uredbom o VIS-u, ta dva sustava neće provjeravati u Interpolovim bazama podataka dok se o tome ne postigne dogovor i dok se to praktično ne zajamči; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje da se predviđenim sporazumom jasno utvrdi koja bi tijela i agencije EU-a trebali imati prava pristupa kojoj konkretnoj bazi podataka Interpola te za koju od svojih posebnih zadaća i svrha; smatra da predviđeni sporazum ne bi trebao stvoriti obvezu za agencije EU-a da surađuju s Interpolom izvan okvira onoga što je već utvrđeno relevantnim pravom Unije; |
| --- | --- |

10.

Zaštita podataka, obrada i pohrana osobnih podataka, sudska zaštita

| 11. | poziva Komisiju da osigura da sporazum bude u skladu s pravnom stečevinom EU-a u području zaštite podataka i da štiti temeljna prava i slobode pojedinaca osiguravanjem razine zaštite osobnih podataka koji se obrađuju u okviru tog sporazuma koja je u osnovi istovjetna onoj iz primarnog i sekundarnog zakonodavstva EU-a; naglašava da planirani sporazum o suradnji ne bi trebao dovesti do slabljenja temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba, a posebno njihovih prava na zaštitu podataka i privatnost, te da bi trebao omogućiti djelotvoran pravni lijek za svaku povredu tih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da bi sporazumom trebalo zajamčiti da prijenos osobnih podataka bude primjeren, relevantan i ograničen na ono što je nužno za svrhu u koju su preneseni te ono što je razmjerno toj svrsi, u skladu s pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka; nadalje ističe da bi se njime trebala predvidjeti mogućnost uvođenja svih ograničenja pristupa ili uporabe, uključujući ograničenje daljnjih prijenosa ili brisanje u trenutku prijenosa; naglašava i da se osobama čiji se podaci obrađuju moraju osigurati ostvariva i učinkovita prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je potrebno zahtijevati da se svrhe mogućeg prijenosa podataka jasno navedu u sporazumu te da bi trebalo zabraniti svaku daljnju obradu podataka koja nije u skladu s prvotnom svrhom; smatra da se u sporazumu mora jasno navesti da odluke koje se temelje isključivo na automatiziranoj obradi osobnih informacija bez ljudskog sudjelovanja nisu dopuštene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi u predviđenom sporazumu trebalo jasno navesti postupke u vezi s Interpolovom obvezom obavješćivanja u slučaju povrede osobnih podataka te opis minimalnih informacija koje treba pružiti pri obavješćivanju o povredi; poziva Komisiju da u sporazumu osigura da u slučaju povrede osobnih podataka Interpol bez nepotrebne odgode i, ako je to izvedivo, u roku od 72 sata obavijesti relevantne agencije EU-a i tijela država članica, uključujući nacionalna tijela za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | preporučuje da nadzor podataka kojima se pristupa provodi jedno ili više neovisnih tijela odgovornih za zaštitu podataka s učinkovitim ovlastima istrage i intervencije, s ovlastima rješavanja pritužbi pojedinaca u vezi s upotrebom njihovih osobnih podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | preporučuje da Komisija zajamči da Interpol ne zadržava podatke dulje nego što je to potrebno za svrhu u koju su preuzeti; u tom kontekstu očekuje da se sporazumom utvrde jasna i konkretna pravila o pohranjivanju, uključujući pravila o ograničenju pohrane, preispitivanju, ispravljanju i brisanju osobnih podataka; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da osigura učinkovita i provediva prava na upravnu i sudsku zaštitu i djelotvoran pravni lijek za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je u sporazumu izričito pojašnjeno da Interpol neće imati recipročan izravan ili neizravan pristup bazama podataka EU-a; |
| --- | --- |

18.

Interoperabilnost

| 19. | naglašava da su kaznena suradnja i razmjena informacija važni alati za borbu protiv kriminala i terorizma te za ostvarivanje pravde, ali da trebaju biti ciljani i podlijegati odgovarajućim unaprijed definiranim zaštitnim mjerama i provjerama; naglašava da bi se njima trebalo rješavati probleme u području temeljnih prava, posebno poboljšanjem kvalitete podataka, ublažavanjem pristranosti, otkrivanjem pogrešaka i izbjegavanjem bilo kakvog oblika diskriminacije u postupku donošenja odluka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje da se posebna pozornost posveti izazovima u području temeljnih prava i potrebi za odgovarajućim mjerama za ublažavanje i mehanizmima nediskriminacije, kao i poboljšanoj kvaliteti i zaštiti podataka s ciljem uspostave okvira za budući razvoj poboljšane povezanosti informacijskih sustava EU-a i Interpola u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija, kao i integriranog upravljanja granicama i viza, čime bi se pružio ključan zakonodavni okvir za trenutačni i budući razvoj digitalne infrastrukture EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da, s obzirom na pravila kojima se uređuje pristup osobnim podacima i razmjena informacija u različitim sustavima i bazama podataka EU-a, uvjeti budućeg sporazuma o suradnji s Interpolom pruže zaštitne mjere i jamstva koji su državama članicama i relevantnim agencijama EU-a potrebni kako bi se omogućio kontrolirani pristup Interpolovim bazama podataka putem ESP-a, što je potrebno za izvršavanje njihovih zadaća, u skladu s njihovim pravima pristupa i pravom EU-a ili nacionalnim pravom koje obuhvaća takav pristup i u potpunosti u skladu sa zahtjevima EU-a o zaštiti podataka i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da Interpolove baze podataka sadržavaju veliku količinu podataka o putnim ispravama državljana trećih zemalja te da bi se upotrebom tih baza podataka mogle smanjiti manjkavosti informacija, povećati pozitivne podudarnosti i naknadno poboljšati operativni rezultati ETIAS-a i revidirane Uredbe o VIS-u; naglašava da bi se sporazumom o suradnji s Interpolom trebala osigurati potrebna pravna osnova, uključujući zaštitne mjere i jamstva za zaštitu podataka te odobrenje ESP-u za povezivanje s Interpolovim bazama podataka; naglašava da bi se sporazumom o suradnji stoga trebala predvidjeti i mogućnost uspostave sigurne povezanosti ESP-a i ETIAS-a s Interpolovom informacijskom infrastrukturom kako bi se omogućio pristup Interpolovim bazama podataka; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi se u skladu s postojećim okvirom EU-a novim sporazumom trebalo zajamčiti da se automatizirana pretraživanja Interpolovih baza podataka SLTD i TDAWN putem ESP-a uz pomoć interoperabilnosti ne otkrivaju državi u kojoj se nalazi Interpolovo upozorenje; |
| --- | --- |

23.

Prijenos podataka i daljnji prijenosi

| 24. | podsjeća da je u skladu s pravnom stečevinom Unije u području zaštite podataka prijenos podataka iz EU-a u treće zemlje i međunarodne organizacije dopušten samo ako primatelji tih informacija mogu jamčiti razinu zaštite osobnih podataka koja je u osnovi jednaka razini zaštite u Uniji; u tom kontekstu naglašava da bi u nedostatku odluke o primjerenosti Interpola sporazum trebao biti pravna osnova kojom se omogućuje prijenos osobnih podataka Interpolu, pod uvjetom da je pravno obvezujući i izvršiv u odnosu na sve stranke sporazuma te da uključuje odgovarajuće mjere za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da bi prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci, biometrijski podaci u svrhu jedinstvene identifikacije fizičke osobe te podaci o zdravlju i seksualnom životu ili seksualnoj orijentaciji pojedinca trebao biti dozvoljen samo u iznimnim okolnostima ako je to izričito nužno i razmjerno u pojedinom slučaju radi sprečavanja ili suzbijanja kaznenih djela koja su u području primjene sporazuma; naglašava da se sporazumom moraju osigurati odgovarajuće zaštitne mjere za uklanjanje konkretnih rizika obrade posebnih kategorija podataka, osobito za maloljetnike i žrtve kaznenih djela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | preporučuje da se primjena odstupanja za daljnje prijenose osobnih podataka ograniči na slučajeve predviđene u poglavlju V. EUDPR-a; naglašava da se u potpunosti moraju poštovati posebni zahtjevi iz uredbi o osnivanju predmetnih agencija ili tijela EU-a, uključujući posebne odredbe povezane s prijenosom operativnih podataka koji provode Europol i EPPO; |
| --- | --- |

26.

| 27. | preporučuje da se sporazumom zajamči da prijenosi osobnih podataka moraju podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti te biti nužni i razmjerni za svrhe navedene u sporazumu, a to su sprečavanje, istraga, otkrivanje ili progon kaznenih djela, zaštita od prijetnji javnoj sigurnosti i zaštita vanjskih granica; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preporučuje da se u sporazumu izričito utvrdi da se osobni podaci koje EU prenosi Interpolu neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja te da se osobni podaci neće prenositi ako postoji ikakav rizik od toga; |
| --- | --- |

28.

Crvene tjeralice i difuzije

| 29. | u cilju buduće suradnje naglašava da su transparentnost i odgovornost, unatoč nedavnim reformama, i dalje izazov i na pojedinačnoj i na organizacijskoj razini u Interpolu, kao i nedostatak dostupnih statističkih podataka o radu njegova sustava tjeralica i difuzija; stoga poziva Komisiju da osigura da se Interpol obveže i da jamči da će dodatno razviti potrebne strukture i pravila te materijalne alate kojima se omogućuje dosljedna i transparentna obrada zahtjeva, preispitivanja, osporavanja, ispravaka i brisanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da pregovara o čvrstom zahtjevu da Interpol poboljša transparentnost svojeg sustava za preispitivanje crvenih tjeralica i difuzija, posebno u pogledu uloge i rada njegove Radne skupine za tjeralice i difuzije; poziva Komisiju da iskoristi pregovore s Interpolom kako bi od njega zatražila da izradi, ažurira i stavi na raspolaganje postupovne i materijalne alate za pravno postupanje s crvenim tjeralicama i difuzijama, kojima se osigurava dosljedna i transparentna obrada zahtjeva, preispitivanja, izazova, ispravaka i brisanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kako bi se poboljšala učinkovitost i povećala transparentnost, preporučuje godišnje objavljivanje statističkih podataka o obradi crvenih tjeralica i difuzija, uključujući informacije o broju podnesaka, zemlji podrijetla, kategoriji kaznenog djela, razlozima ili opravdanjima za odbijanje i primjeni mogućih sankcija u slučaju zlouporabe; poziva Komisiju da osigura prikupljanje statističkih podataka o postupanju država članica EU-a sa zahtjevima za uhićenje na temelju crvenih tjeralica i difuzijama za sve države članice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da bi u kontekstu tog sporazuma Interpol na temelju godišnjeg pregleda statističkih podataka iz prethodnog stavka trebao razviti javne profile rizika za crvene tjeralice i difuzije, čime bi se omogućila procjena rizika od zlouporabe u zemljama podnositeljicama zahtjeva te bi se doprinijelo ocjenjivanju učinkovitosti provedbenih mehanizama Interpola; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da u kontekstu tog sporazuma istraži moguće načine na koje bi ESP mogao riješiti problem politički motiviranih crvenih tjeralica i difuzija, što bi u praksi bio jedan od alata koji bi se u nekim situacijama mogao pokazati učinkovitim protiv politički motiviranih zahtjeva za crvenu tjeralicu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na izjavu Vijeća o crvenim tjeralicama Interpola s obzirom na donošenje Uredbe (EU) 2022/991 Europskog parlamenta i Vijeća (15), kojom se podupiru napori Interpola u sprečavanju zlouporabe crvenih tjeralica i difuzija zbog političkih razloga ili kršenja ljudskih prava te se poziva na kontinuiranu i redovitu razmjenu informacija o tom pitanju između Interpola i njegovih nacionalnih središnjih ureda radi dodatnog informiranja o mjerama koje bi države članice trebale poduzeti u suradnji s Interpolom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | očekuje da Vijeće ispuni svoju obvezu da će nastaviti podupirati Interpol u promicanju postojećih standarda i postupaka za kvalitetu i usklađenost podataka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da djeluje i interno i da se pritom služi postojećim tehničkim alatima dostupnima u okviru EU-a za sigurnost kako bi se uspostavio mehanizam provjere za države članice EU-a radi razmjene informacija o utvrđivanju i uklanjanju politički motiviranih crvenih tjeralica i difuzija, o najboljim praksama u tom području te o profilima rizika trećih zemalja koje izdaju crvene tjeralice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da prepozna rizik od toga da autoritarni režimi sustavno potkopavaju međunarodnu suradnju tijela kaznenog progona temeljenu na povjerenju zlouporabom alata koje pruža Interpol; poziva Komisiju da potakne Interpol na to da poveća svoje napore u učinkovitom suprotstavljanju tom neprimjerenom ponašanju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da u sporazum uvrsti odredbe o potpori Interpolu kako bi se povećao trenutačno mali broj osoblja koje radi na preispitivanju crvenih tjeralica i difuzija u Povjerenstvu za kontrolu spisa te kako bi se poboljšali statistički podaci o funkcioniranju crvenih tjeralica i difuzija; poziva Komisiju da iskoristi ulogu i utjecaj EU-a kako bi se poduprla poboljšanja kojima će se ojačati zaštita tjeralica i difuzija od zlouporabe; |
| --- | --- |

38.

Rusija

| 39. | prima na znanje najavu glavnog tajnika Interpola da će provesti pojačane mjere praćenja kako bi se utvrdila i spriječila svaka daljnja ruska zlouporaba Interpolovih sustava; međutim, i dalje je zabrinut zbog toga što se samim praćenjem neće u potpunosti ublažiti rizici ruske zlouporabe; stoga naglašava da bi, s obzirom na trenutačne posebne okolnosti, uključujući očito rusko kršenje međunarodnog prava i zanemarivanje međunarodnog sustava utemeljenog na pravilima, Izvršni odbor Interpola i Glavno tajništvo trebali poduzeti hitne i čvrste mjere za ukidanje prava Ruske Federacije i Bjelarusa na pristup Interpolovim sustavima jer njihovo djelovanje predstavlja izravnu prijetnju međunarodnoj suradnji u području kaznenog progona i ozbiljno kršenje temeljnih prava; potiče Izvršni odbor Interpola da pripremi i predloži Općoj skupštini potrebne izmjene Interpolova ustava kako bi se omogućila suspenzija zemalja članica Interpola te poziva države članice EU-a da podrže tu inicijativu kako bi se Rusija i druge zemlje koje iz političkih razloga dosljedno zloupotrebljavaju Interpol suspendirale iz te organizacije; poziva Glavno tajništvo Interpola da Izvršnom odboru podnese prijedlog korektivnih mjera za Rusku Federaciju u skladu s člankom 131. stavkom 3. Interpolova Pravilnika o obradi podataka, uključujući suspenziju prava pristupa ruskom nacionalnom središnjem uredu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | snažno preporučuje da Komisija u kontekstu tog sporazuma predloži pojačane mjere nadzora za tjeralice i difuzije koje su ruske vlasti izdale prije rata u Ukrajini; poziva Komisiju da savjetuje države članice o posebnim mjerama koje treba primjenjivati na tjeralice i difuzije koje su ruske vlasti izdale prije rata i u trenutačnom kontekstu; |
| --- | --- |

40.

Završne primjedbe

| 41. | traži da se u sporazumu predvidi mogućnost suspenzije ili raskida sporazuma u slučaju da jedna od strana na bilo koji način prekrši njegove odredbe, posebno one o osobnim podacima, uz navođenje da se osobni podaci koji su obuhvaćeni područjem primjene sporazuma, a preneseni prije njegove suspenzije ili raskida, mogu nastaviti obrađivati u skladu s uvjetima sporazuma; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da bi predviđeni sporazum trebao sadržavati klauzulu o izvješću Komisije o procjeni tri godine nakon njegova stupanja na snagu, a nakon toga svake tri godine, u kojem se ocjenjuje učinkovita provedba sporazuma i njegovo poštovanje temeljnih prava; smatra da je važno da se sporazumom predvide mehanizam praćenja i periodične procjene kako bi se ocijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe relevantnih agencija Unije, uključujući statističke podatke o broju osoba koje su uhićene ili osuđene za kaznena djela uz pomoć Interpolovih podataka, kao i usklađenost sa zahtjevima u području zaštite podataka i ostalih temeljnih prava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | preporučuje da se u pozivanja u sporazumu uvrste sve relevantne materijalne pravne osnove, uključujući članak 16. UEU-a, kao što je i Sud Europske unije potvrdio u svojem mišljenju od 8. rujna 2016. o Prijedlogu sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu podataka iz popisa imena zrakoplovnih putnika iz Unije u Kanadu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | preporučuje da svako rješavanje sporova o kojem će se pregovarati bude u krajnjoj nadležnosti Suda Europske unije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da kako redovito tako i kad god se to zatraži izvješćuje Parlament o vođenju i ishodu pregovora; podsjeća da Parlament ima ovlast za sklapanje predviđenog sporazuma o suradnji i da bi stoga trebao biti aktivno uključen u pregovarački proces; poziva Komisiju da osigura da podnošenje izvješća Parlamentu bude dio mehanizama za praćenje i evaluaciju predviđenih u sporazumu o suradnji; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | nalaže svojoj predsjednici da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i Međunarodnoj organizaciji kriminalističke policije (ICPO-Interpol). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(3)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(4)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(5)  SL L 295, 14.11.2019., str. 1.

(6)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

(7)  SL L 295, 21.11.2018., str. 138.

(8)  SL L 135, 22.5.2019., str. 27.

(9)  SL L 135, 22.5.2019., str. 85.

(10)  SL C 445, 29.10.2021., str. 140.

(11)  SL C 117, 11.3.2022., str. 109.

(12)  Uredba (EU) 2019/817 i Uredba (EU) 2019/818.

(13)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

(14)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

(15)  Uredba (EU) 2022/991 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija (SL L 169, 27.6.2022., str. 1.).

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 6. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Izmjena Poslovnika Europskog parlamenta u vezi s njegovim člankom 216. o sjednicama odbora

Odluka Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta u vezi s člankom 216. o sjednicama odbora (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo svoje predsjednice s danom 9. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo svoje predsjednice s danom 9. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir članke 236. i 237. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 236. i 237. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0203/2022),

| 1. | odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedene izmjene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da izmjene stupaju na snagu dan nakon njihova usvajanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 216. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta. | 1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta. |
| | Pri sazivanju sjednice predsjednik može, ovisno u slučaju i uz odobrenje koordinatora koji predstavljaju većinu članova odbora, odlučiti da sudionici mogu prisustvovati na daljinu, osim kad je riječ o sjednicama odbora zatvorenim za javnost. |
| Predsjednik pri sazivanju sjednice podnosi prijedlog njezina dnevnog reda. Odbor donosi odluku o dnevnome redu na početku sjednice. | Predsjednik pri sazivanju sjednice podnosi prijedlog njezina dnevnog reda
  u kojem se navodi može li se sastanku prisustvovati i na daljinu
  . Odbor donosi odluku o dnevnome redu na početku sjednice. |

Tekst na snazi

Izmjena

1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta.

1.   Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev predsjednika Parlamenta.

Pri sazivanju sjednice predsjednik može, ovisno u slučaju i uz odobrenje koordinatora koji predstavljaju većinu članova odbora, odlučiti da sudionici mogu prisustvovati na daljinu, osim kad je riječ o sjednicama odbora zatvorenim za javnost.

Pri sazivanju sjednice predsjednik može, ovisno u slučaju i uz odobrenje koordinatora koji predstavljaju većinu članova odbora, odlučiti da sudionici mogu prisustvovati na daljinu, osim kad je riječ o sjednicama odbora zatvorenim za javnost.

Predsjednik pri sazivanju sjednice podnosi prijedlog njezina dnevnog reda. Odbor donosi odluku o dnevnome redu na početku sjednice.

Predsjednik pri sazivanju sjednice podnosi prijedlog njezina dnevnog reda
  u kojem se navodi može li se sastanku prisustvovati i na daljinu
  . Odbor donosi odluku o dnevnome redu na početku sjednice.

u kojem se navodi može li se sastanku prisustvovati i na daljinu

Amandman 2

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 216. – stavak 4.

Članak 216. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Članak 171. stavak 2.
  o raspodjeli vremena za izlaganje
  primjenjuje se mutatis mutandis na odbore. | 4.   Članak 171. stavak 2. primjenjuje se mutatis mutandis na odbore
  . Međutim, druga rečenica članka 171. stavka 2. ne primjenjuje se na zastupnike koji prisustvuju sjednici na daljinu
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.   Članak 171. stavak 2.
  o raspodjeli vremena za izlaganje
  primjenjuje se mutatis mutandis na odbore.

4.   Članak 171. stavak 2. primjenjuje se mutatis mutandis na odbore
  . Međutim, druga rečenica članka 171. stavka 2. ne primjenjuje se na zastupnike koji prisustvuju sjednici na daljinu
  .

Amandman 3

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 216. – stavak 5.a (novi)

Članak 216. – stavak 5.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Za svako sudjelovanje na daljinu osigurava se da:








  — | zastupnici mogu obnašati svoj zastupnički mandat, uključujući naročito njihovo pravo da u odborima neometano govore; |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Za svako sudjelovanje na daljinu osigurava se da:

—

zastupnici mogu obnašati svoj zastupnički mandat, uključujući naročito njihovo pravo da u odborima neometano govore;

| — | su dostupna rješenja u području informacijskih tehnologija „tehnološki neutralna”; |
| --- | --- |

—

su dostupna rješenja u području informacijskih tehnologija „tehnološki neutralna”;

| — | se primjenjuju sigurna elektronička sredstva kojima izravno i interno upravljaju službe Parlamenta koje ih i nadziru; |
| --- | --- |

—

se primjenjuju sigurna elektronička sredstva kojima izravno i interno upravljaju službe Parlamenta koje ih i nadziru;

| — | tehnička oprema omogućuje potrebnu kvalitetu zvuka i slike; |
| --- | --- |

—

tehnička oprema omogućuje potrebnu kvalitetu zvuka i slike;

| — | se govori na primjerenom mjestu. |
| --- | --- |

—

se govori na primjerenom mjestu.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 5. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Akt o digitalnim uslugama ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 47/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0825),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0418/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za pravna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za pravna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0356/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 70.

(2)  SL C 440, 29.10.2021., str. 67.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 20. siječnja 2022. (Usvojeni tekstovi P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2065.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE O POTPORI MIKROPODUZEĆIMA, MALIM I SREDNJIM PODUZEĆIMA TE START-UP PODUZEĆIMA U KONTEKSTU AKTA O DIGITALNIM USLUGAMA

Komisija prepoznaje važnost konkurentnosti, inovacija i ulaganja u digitalne usluge, posebno kada je riječ o mikropoduzećima, malim i srednjim poduzeća te start-up poduzećima. Komisija se u tu svrhu obvezuje da će mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima te start-up poduzećima olakšati usklađivanje s Aktom o digitalnim uslugama, posebice mobiliziranjem relevantnih programa za inovacije, uvođenje digitalnih tehnologija i normizaciju.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Akt o digitalnim tržištima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 47/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0842),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0419/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. lipnja 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. lipnja 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 11. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 11. svibnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za pravna pitanja te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za pravna pitanja te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0332/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 64.

(2)  SL C 440, 29.10.2021., str. 67.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 15. prosinca 2021. (usvojeni tekstovi P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima s mogućnošću neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru i izmjeni direktiva (EU) 2019/1937 i (EU) 2020/1828 (Akt o digitalnim tržištima)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1925.)

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Uvođenje eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Savjetovanje)

(2023/C 47/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o uvođenju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o uvođenju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (COM(2022)0282),

| — | uzimajući u obzir članak 140. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 140. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o konvergenciji iz 2022. i Izvješće Europske središnje banke o konvergenciji iz lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o konvergenciji iz 2022. i Izvješće Europske središnje banke o konvergenciji iz lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2006. o širenju europodručja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2006. o širenju europodručja (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. lipnja 2007. o boljem načinu savjetovanja s Parlamentom u postupcima povezanim sa širenjem europodručja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. lipnja 2007. o boljem načinu savjetovanja s Parlamentom u postupcima povezanim sa širenjem europodručja (2),

| — | uzimajući u obzir članak 106. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0187/2022),

| A. | budući da se člankom 140. UFEU-a utvrđuje postizanje visokog stupnja održive konvergencije pri čemu se uzima u obzir kako svaka država članica ispunjava sljedeće kriterije: postizanje visokog stupnja stabilnosti cijena; održivost stanja javnih financija te da država članica nije predmet postupka u slučaju prekomjernog deficita kako je opisano u Protokolu br. 12 priloženom Ugovorima; pridržavanje uobičajenih granica fluktuacije predviđenih mehanizmom deviznog tečaja; trajnost konvergencije koju je ostvarila država članica te njezina sudjelovanja u mehanizmu deviznog tečaja Europskog monetarnog sustava koje se odražava u razinama dugoročnih kamatnih stopa (kriteriji iz Maastrichta); |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 140. UFEU-a utvrđuje postizanje visokog stupnja održive konvergencije pri čemu se uzima u obzir kako svaka država članica ispunjava sljedeće kriterije: postizanje visokog stupnja stabilnosti cijena; održivost stanja javnih financija te da država članica nije predmet postupka u slučaju prekomjernog deficita kako je opisano u Protokolu br. 12 priloženom Ugovorima; pridržavanje uobičajenih granica fluktuacije predviđenih mehanizmom deviznog tečaja; trajnost konvergencije koju je ostvarila država članica te njezina sudjelovanja u mehanizmu deviznog tečaja Europskog monetarnog sustava koje se odražava u razinama dugoročnih kamatnih stopa (kriteriji iz Maastrichta);

| B. | budući da je Hrvatska ispunila kriterije iz Maastrichta u skladu s člankom 140. UFEU-a i Protokolom br. 13 o konvergencijskim kriterijima priloženom Ugovorima, a Komisija i Europska središnja banka (ESB) ocijenile su da je hrvatsko zakonodavstvo potpuno usklađeno sa zahtjevima UFEU-a i Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke; |
| --- | --- |

B.

budući da je Hrvatska ispunila kriterije iz Maastrichta u skladu s člankom 140. UFEU-a i Protokolom br. 13 o konvergencijskim kriterijima priloženom Ugovorima, a Komisija i Europska središnja banka (ESB) ocijenile su da je hrvatsko zakonodavstvo potpuno usklađeno sa zahtjevima UFEU-a i Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke;

| C. | budući da se UFEU-om poziva na to da se pri ocjenjivanju uzmu u obzir drugi čimbenici relevantni za gospodarsku integraciju i konvergenciju, uključujući razvoj platne bilance i integraciju tržišta proizvoda i rada te financijskih tržišta; budući da Komisija smatra da Hrvatska ispunjava uvjete za uvođenje eura i na temelju tih dodatnih kriterija; |
| --- | --- |

C.

budući da se UFEU-om poziva na to da se pri ocjenjivanju uzmu u obzir drugi čimbenici relevantni za gospodarsku integraciju i konvergenciju, uključujući razvoj platne bilance i integraciju tržišta proizvoda i rada te financijskih tržišta; budući da Komisija smatra da Hrvatska ispunjava uvjete za uvođenje eura i na temelju tih dodatnih kriterija;

| D. | budući da, na temelju uobičajene prakse i kao što je to učinjeno nekoliko puta u prošlosti, Komisija u svrhu procjene kriterija stabilnosti cijena iz najuspješnijih zemalja isključuje one čije se stope inflacije ne mogu smatrati smislenim referentnim mjerilom za druge države članice te je stoga iz procjene isključila dvije države članice koje ostvaruju najbolje rezultate; |
| --- | --- |

D.

budući da, na temelju uobičajene prakse i kao što je to učinjeno nekoliko puta u prošlosti, Komisija u svrhu procjene kriterija stabilnosti cijena iz najuspješnijih zemalja isključuje one čije se stope inflacije ne mogu smatrati smislenim referentnim mjerilom za druge države članice te je stoga iz procjene isključila dvije države članice koje ostvaruju najbolje rezultate;

| E. | budući da su trenutačne okolnosti, kao što su povećanje cijena energije i ruska nezakonita i ničim izazvana invazija na Ukrajinu, utjecale na nekoliko pokazatelja korištenih u izvješćima o konvergenciji, što iziskuje adekvatno promišljanje o njihovoj primjeni; budući da pridržavanje tih kriterija doprinosi integraciji u ekonomsku i monetarnu uniju te dugoročnoj stabilnosti ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

E.

budući da su trenutačne okolnosti, kao što su povećanje cijena energije i ruska nezakonita i ničim izazvana invazija na Ukrajinu, utjecale na nekoliko pokazatelja korištenih u izvješćima o konvergenciji, što iziskuje adekvatno promišljanje o njihovoj primjeni; budući da pridržavanje tih kriterija doprinosi integraciji u ekonomsku i monetarnu uniju te dugoročnoj stabilnosti ekonomske i monetarne unije;

| F. | budući da je stupanjem na snagu okvira bliske suradnje 1. listopada 2020. ESB preuzeo odgovornost za izravan nadzor nad osam značajnih institucija i nadzor nad 15 manje značajnih institucija u Hrvatskoj; |
| --- | --- |

F.

budući da je stupanjem na snagu okvira bliske suradnje 1. listopada 2020. ESB preuzeo odgovornost za izravan nadzor nad osam značajnih institucija i nadzor nad 15 manje značajnih institucija u Hrvatskoj;

| G. | budući da se Hrvatska obvezala provesti niz mjera nakon njezina ulaska u Europski tečajni mehanizam (ERM II) u srpnju 2020. u sljedeća četiri područja: sprečavanje pranja novca, poslovno okruženje, upravljanje javnim sektorom i okvir za nesolventnost; |
| --- | --- |

G.

budući da se Hrvatska obvezala provesti niz mjera nakon njezina ulaska u Europski tečajni mehanizam (ERM II) u srpnju 2020. u sljedeća četiri područja: sprečavanje pranja novca, poslovno okruženje, upravljanje javnim sektorom i okvir za nesolventnost;

| H. | budući da je izvjestitelj posjetio Hrvatsku kako bi ocijenio njezinu pripremljenost za ulazak u europodručje; |
| --- | --- |

H.

budući da je izvjestitelj posjetio Hrvatsku kako bi ocijenio njezinu pripremljenost za ulazak u europodručje;

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podržava uvođenje eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatira da Hrvatska ispunjava sve kriterije za uvođenje eura kao rezultat ambicioznih, odlučnih, vjerodostojnih i održivih napora hrvatske vlade i hrvatskog naroda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da su pozitivne ocjene Komisije i ESB-a donesene u kontekstu šoka uzrokovanog bolešću COVID-19 koji je trajao dulje od predviđenog te gospodarskog oporavka 2021. koji je uslijedio; konstatira, međutim, da je ničim izazvana i nezakonita invazija Rusije na Ukrajinu, koja je započela 24. veljače 2022., imala ograničen učinak na povijesne podatke upotrijebljene za pripremu izvješća o konvergenciji; stoga je uvjeren da je Hrvatska potpuno spremna uvesti euro od 1. siječnja 2023.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da, usprkos teškoj društveno-gospodarskoj situaciji uzrokovanoj zdravstvenom krizom i najnovijim povećanjem cijena energije, uvođenje eura u Hrvatskoj i ispunjavanje potrebnih kriterija predstavljaju snažan politički signal održivosti i privlačnosti jedinstvene valute Unije; stoga pozdravlja kontinuirane napore koje je hrvatska vlada poduzela u tom pogledu; smatra da će uvođenje eura u Hrvatskoj doprinijeti otpornosti i jedinstvu Unije i poboljšati pozitivnu predodžbu o njoj u regiji, posebno s obzirom na to da je ovo prvi značajan proces integracije u EU-u nakon Brexita; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da će se uvođenjem eura ojačati hrvatsko gospodarstvo i proizvesti korist za njezine građane i poduzeća jer će gospodarstvo te zemlje postati otpornije, privlačit će više stranih ulaganja, povećat će se povjerenje međunarodnih ulagača i smanjiti valutne razmjene, što će imati opipljiv utjecaj na ključni turistički sektor te zemlje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja rad hrvatske vlade na jačanju hrvatskih institucionalnih kapaciteta, na ulaganju napora u unapređenje poslovnog okruženja te djelotvornoj i učinkovitoj provedbi strukturnih reformi koje doprinose održivom i uključivom gospodarskom rastu; posebno pozdravlja napore za jačanje institucionalne neovisnosti Hrvatske narodne banke; poziva hrvatske vlasti da nastave jačati institucionalni okvir kako bi se osigurala regulatorna kvaliteta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na brzu i učinkovitu provedbu reformi i ulaganja u okviru hrvatskog plana za oporavak i otpornost, kojima će se potaknuti rast i ojačati njezina gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da konvergencija u nadzoru banaka doprinosi zaštiti financijske stabilnosti jamčenjem primjene jedinstvenih nadzornih standarda; nadalje ističe da je pristupanjem Hrvatske jedinstvenom nadzornom mehanizmu preko bliske suradnje s ESB-om osigurano neometano pristupanje bankovnoj uniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva hrvatske vlasti da nastave s dobrom informativnom i komunikacijskom kampanjom o uvođenju eura; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva hrvatske vlasti da zadrže trenutačan smjer praktičnih priprema kako bi se osigurao bezbolan proces zamjene valute; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da je prema Izvješću Komisije o konvergenciji iz 2022. razina cijena u Hrvatskoj već postigla višu razinu konvergencije cijena s europodručjem nego što je to bio slučaj s drugim državama članicama kada su se pridružile europodručju; stoga očekuje kontinuirane napore hrvatske vlade kako bi se osiguralo da se daljnja konvergencija cijena postigne na održiv način i da uvođenje eura ne dovede do umjetnog povećanja cijena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Vladu Republike Hrvatske da nastavi s radom na ispunjenju obveze koju je preuzela u pogledu provedbe novog akcijskog plana za sprečavanje pranja novca do 2023.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj središnjoj banci, Euroskupini i vladama država članica. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 298 E, 8.12.2006., str. 249.

(2)  SL C 146 E, 12.6.2008., str. 251.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Cookovih Otoka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 47/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (12640/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (12640/2021),

| — | uzimajući u obzir Nacrt protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (12633/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (12633/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0006/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0197/2022),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Cookovih Otoka. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Privremene mjere liberalizacije trgovine za Moldovu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na moldavske proizvode na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Redovni zakonodavni postupak (prvo čitanje))

(2023/C 47/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0288),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0198/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0201/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o privremenim mjerama liberalizacije trgovine kojima se dopunjuju trgovinske povlastice koje se primjenjuju na proizvode iz Republike Moldove na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1279.)

---

srijeda, 6. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Agresija Rusije na Ukrajinu: krizne mjere u sektorima ribarstva i akvakulture ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni i ispravku Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu posebnih mjera za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržištâ uzrokovanog tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 47/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0179),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 43. stavak 2. i članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 43. stavak 2. i članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0149/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0182/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu posebnih mjera za ublažavanje posljedica agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanog tim agresivnim ratom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1278.)

---

četvrtak, 7. srpnja 2022.

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Invazija Rusije na Ukrajinu: privremene mjere u pogledu vozačkih isprava koje je izdala Ukrajina ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera, s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu, u pogledu vozačkih isprava koje je Ukrajina izdala u skladu sa svojim zakonodavstvom (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 47/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0313),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0201/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. srpnja 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera u pogledu vozačkih isprava koje je izdala Ukrajina u skladu sa svojim zakonodavstvom, s obzirom na invaziju Rusije na Ukrajinu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/1280.)

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Utvrđivanje kršenja Unijinih mjera ograničavanja kao kriminaliteta iz članka 83. stavka 1. UFEU-a***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o odluci Vijeća o utvrđivanju kršenja Unijinih mjera ograničavanja kao područja kriminaliteta koje ispunjava kriterije iz članka 83. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

((Suglasnost))

(2023/C 47/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10287/1/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 83., stavkom 1. trećim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 83., stavkom 1. trećim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0219/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. i članak 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. i članak 163. Poslovnika,

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Izvanredna makrofinancijska pomoć Ukrajini***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. srpnja 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 47/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0450),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 212 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 212 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0221/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 6. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 6. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. srpnja 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/1201.)

---

| 7.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Održiva zrakoplovna goriva (inicijativa „ReFuelEU Aviation”) ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 7. srpnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 47/34)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Posljednjih je desetljeća zračni prijevoz imao ključnu ulogu u gospodarstvu Unije i u svakodnevnom životu njezinih građana kao jedan od najuspješnijih i najdinamičnijih sektora gospodarstva Unije. Snažan je pokretač gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta, trgovine i turizma te povezanosti i mobilnosti poduzeća i građana, posebno na unutarnjem zrakoplovnom tržištu Unije. Rast usluga zračnog prijevoza znatno je pridonio poboljšanju povezanosti u Uniji i s trećim zemljama te je snažan čimbenik gospodarstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Posljednjih je desetljeća zračni prijevoz imao ključnu ulogu u gospodarstvu Unije i u svakodnevnom životu njezinih građana kao jedan od najuspješnijih i najdinamičnijih sektora gospodarstva Unije. Snažan je pokretač gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta, trgovine i turizma te povezanosti i mobilnosti poduzeća i građana, posebno na unutarnjem zrakoplovnom tržištu Unije. Rast usluga zračnog prijevoza znatno je pridonio poboljšanju povezanosti u Uniji i s trećim zemljama te je snažan čimbenik gospodarstva Unije.

| (1) | Posljednjih je desetljeća zračni prijevoz imao ključnu ulogu u gospodarstvu Unije i u svakodnevnom životu njezinih građana kao jedan od najuspješnijih i najdinamičnijih sektora gospodarstva Unije. Snažan je pokretač gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta, trgovine i turizma te povezanosti i mobilnosti poduzeća i građana
  , a ima i vrlo važnu ulogu u povezivanju najudaljenijih regija i kopna
  , posebno na unutarnjem zrakoplovnom tržištu Unije. Rast usluga zračnog prijevoza znatno je pridonio poboljšanju povezanosti
  , promicanju kohezije i smanjenju regionalnih razlika
  u Uniji
  , posebno za periferne, najudaljenije, rijetko naseljene i otočne regije, kao
  i 
  povezanosti
  s trećim zemljama te je snažan čimbenik gospodarstva Unije. |
| --- | --- |

(1)

Posljednjih je desetljeća zračni prijevoz imao ključnu ulogu u gospodarstvu Unije i u svakodnevnom životu njezinih građana kao jedan od najuspješnijih i najdinamičnijih sektora gospodarstva Unije. Snažan je pokretač gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta, trgovine i turizma te povezanosti i mobilnosti poduzeća i građana
  , a ima i vrlo važnu ulogu u povezivanju najudaljenijih regija i kopna
  , posebno na unutarnjem zrakoplovnom tržištu Unije. Rast usluga zračnog prijevoza znatno je pridonio poboljšanju povezanosti
  , promicanju kohezije i smanjenju regionalnih razlika
  u Uniji
  , posebno za periferne, najudaljenije, rijetko naseljene i otočne regije, kao
  i 
  povezanosti
  s trećim zemljama te je snažan čimbenik gospodarstva Unije.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Od 2020. zračni prijevoz jedan je od sektora koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19.
  S obzirom na to da se nazire mogući kraj pandemije,
  očekuje se da će se zračni promet u narednim godinama postupno nastaviti i vratiti na razine prije krize. S druge strane, emisije iz tog sektora povećavaju se od 1990. te bi se nakon prevladavanja pandemije trend povećanja emisija mogao vratiti. Stoga je
  potrebno
  pripremiti se za budućnost i provesti nužne prilagodbe koje će osigurati dobro funkcioniranje
  tržišta
  zračnog prijevoza koje pridonosi postizanju klimatskih ciljeva Unije uz visoku razinu povezanosti, sigurnosti i zaštite. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Od 2020. zračni prijevoz jedan je od sektora koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19.
  S obzirom na to da se nazire mogući kraj pandemije,
  očekuje se da će se zračni promet u narednim godinama postupno nastaviti i vratiti na razine prije krize. S druge strane, emisije iz tog sektora povećavaju se od 1990. te bi se nakon prevladavanja pandemije trend povećanja emisija mogao vratiti. Stoga je
  potrebno
  pripremiti se za budućnost i provesti nužne prilagodbe koje će osigurati dobro funkcioniranje
  tržišta
  zračnog prijevoza koje pridonosi postizanju klimatskih ciljeva Unije uz visoku razinu povezanosti, sigurnosti i zaštite.

| (2) | Unija je Uredbom (EU) 2021/1119 utvrdila pravne obveze za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kao i za smanjenje neto emisija stakleničkih plinova do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na 1990. Kako bi se to postiglo, svi gospodarski sektori, uključujući prometni sektor, moraju poduzeti brze korake za dekarbonizaciju. Za zrakoplovni sektor to zahtijeva znatno povećanje proizvodnje, opskrbe i uporabe održivih zrakoplovnih goriva.
  Od 2020. zračni prijevoz jedan je od sektora koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Očekuje se da će se zračni promet u narednim godinama postupno nastaviti i vratiti na razine prije krize
  . Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva procjenjuje godišnji rast putničkog prometa u Europi na do 3 % godišnje do 2050., a teretnog prometa do 2,4  % godišnje
  . S druge strane, emisije iz tog sektora povećavaju se od 1990. te bi se nakon prevladavanja pandemije trend povećanja emisija mogao
  brzo
  vratiti. Stoga je
  neophodno
  pripremiti se za budućnost i provesti nužne prilagodbe koje će osigurati dobro funkcioniranje
  sektora
  zračnog prijevoza koje
  potpuno
  pridonosi postizanju klimatskih ciljeva Unije uz visoku razinu povezanosti,
  cjenovne pristupačnosti,
  sigurnosti i zaštite. |
| --- | --- |

(2)

Unija je Uredbom (EU) 2021/1119 utvrdila pravne obveze za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kao i za smanjenje neto emisija stakleničkih plinova do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na 1990. Kako bi se to postiglo, svi gospodarski sektori, uključujući prometni sektor, moraju poduzeti brze korake za dekarbonizaciju. Za zrakoplovni sektor to zahtijeva znatno povećanje proizvodnje, opskrbe i uporabe održivih zrakoplovnih goriva.
  Od 2020. zračni prijevoz jedan je od sektora koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Očekuje se da će se zračni promet u narednim godinama postupno nastaviti i vratiti na razine prije krize
  . Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva procjenjuje godišnji rast putničkog prometa u Europi na do 3 % godišnje do 2050., a teretnog prometa do 2,4  % godišnje
  . S druge strane, emisije iz tog sektora povećavaju se od 1990. te bi se nakon prevladavanja pandemije trend povećanja emisija mogao
  brzo
  vratiti. Stoga je
  neophodno
  pripremiti se za budućnost i provesti nužne prilagodbe koje će osigurati dobro funkcioniranje
  sektora
  zračnog prijevoza koje
  potpuno
  pridonosi postizanju klimatskih ciljeva Unije uz visoku razinu povezanosti,
  cjenovne pristupačnosti,
  sigurnosti i zaštite.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Funkcioniranje sektora zračnog prijevoza Unije određeno je njegovom prekograničnom prirodom unutar Unije i njegovom globalnom dimenzijom. Unutarnje zrakoplovno tržište jedan je od najintegriranijih sektora u Uniji, a uređuje se ujednačenim pravilima o pristupu tržištu i operativnim uvjetima. Vanjska politika zračnog prijevoza uređena je pravilima koja je na globalnoj razini utvrdila Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) te sveobuhvatnim multilateralnim ili bilateralnim sporazumima između Unije ili njezinih država članica i trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Funkcioniranje sektora zračnog prijevoza Unije određeno je njegovom prekograničnom prirodom unutar Unije i njegovom globalnom dimenzijom. Unutarnje zrakoplovno tržište jedan je od najintegriranijih sektora u Uniji, a uređuje se ujednačenim pravilima o pristupu tržištu i operativnim uvjetima. Vanjska politika zračnog prijevoza uređena je pravilima koja je na globalnoj razini utvrdila Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) te sveobuhvatnim multilateralnim ili bilateralnim sporazumima između Unije ili njezinih država članica i trećih zemalja.

| (3) | Funkcioniranje sektora zračnog prijevoza Unije određeno je njegovom prekograničnom prirodom unutar Unije i njegovom globalnom dimenzijom. Unutarnje zrakoplovno tržište jedan je od najintegriranijih sektora u Uniji, a uređuje se ujednačenim pravilima o pristupu tržištu i operativnim uvjetima. Vanjska politika zračnog prijevoza
  Unije
  uređena je pravilima koja je na globalnoj razini utvrdila Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) te
  u
  sveobuhvatnim multilateralnim ili bilateralnim sporazumima između Unije ili njezinih država članica i trećih zemalja.
  Stoga je važno da Unija nastavi s radom na međunarodnoj, multilateralnoj i bilateralnoj razini kako bi se promicala visoka razina ambicije i konvergencije pri uporabi održivih zrakoplovnih goriva te pritom omogućili jednaki uvjeti na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Funkcioniranje sektora zračnog prijevoza Unije određeno je njegovom prekograničnom prirodom unutar Unije i njegovom globalnom dimenzijom. Unutarnje zrakoplovno tržište jedan je od najintegriranijih sektora u Uniji, a uređuje se ujednačenim pravilima o pristupu tržištu i operativnim uvjetima. Vanjska politika zračnog prijevoza
  Unije
  uređena je pravilima koja je na globalnoj razini utvrdila Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) te
  u
  sveobuhvatnim multilateralnim ili bilateralnim sporazumima između Unije ili njezinih država članica i trećih zemalja.
  Stoga je važno da Unija nastavi s radom na međunarodnoj, multilateralnoj i bilateralnoj razini kako bi se promicala visoka razina ambicije i konvergencije pri uporabi održivih zrakoplovnih goriva te pritom omogućili jednaki uvjeti na međunarodnoj razini.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Tržište zračnog prijevoza obilježeno je snažnim tržišnim natjecanjem među gospodarskim subjektima iz cijele Unije, za što su neophodni jednaki uvjeti. Stabilnost i prosperitet tržišta zračnog prijevoza i njegovih gospodarskih subjekata ovise o jasnom i usklađenom okviru politike u kojem operatori zrakoplova, zračne luke i drugi sudionici u zrakoplovstvu mogu djelovati na temelju jednakih mogućnosti. U slučaju poremećaja na tržištu postoji opasnost da operatori zrakoplova ili zračne luke dođu u nepovoljan položaj u odnosu na unutarnje ili vanjske konkurente. To može dovesti do smanjenja konkurentnosti industrije zračnog prijevoza i slabije zračne povezanosti
  građana
  i poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Tržište zračnog prijevoza obilježeno je snažnim tržišnim natjecanjem među gospodarskim subjektima iz cijele Unije, za što su neophodni jednaki uvjeti. Stabilnost i prosperitet tržišta zračnog prijevoza i njegovih gospodarskih subjekata ovise o jasnom i usklađenom okviru politike u kojem operatori zrakoplova, zračne luke i drugi sudionici u zrakoplovstvu mogu djelovati na temelju jednakih mogućnosti. U slučaju poremećaja na tržištu postoji opasnost da operatori zrakoplova ili zračne luke dođu u nepovoljan položaj u odnosu na unutarnje ili vanjske konkurente. To može dovesti do smanjenja konkurentnosti industrije zračnog prijevoza i slabije zračne povezanosti
  građana
  i poduzeća.

| (4) | Tržište zračnog prijevoza obilježeno je snažnim tržišnim natjecanjem među gospodarskim subjektima iz
  cijelog svijeta i
  cijele Unije, za što su neophodni jednaki uvjeti. Stabilnost i prosperitet tržišta zračnog prijevoza i njegovih gospodarskih subjekata ovise o jasnom i usklađenom okviru politike u kojem operatori zrakoplova, zračne luke i drugi sudionici u zrakoplovstvu mogu djelovati na temelju jednakih
  pravila i
  mogućnosti
  , što će dovesti do dinamičnog sektora i mogućnosti zapošljavanja. Letovi unutar EU-a u velikoj su mjeri dio globalnih planova putovanja uspostavljenih u okviru globalnog tržišta. Isto vrijedi i za planove putovanja koja započinju i završavaju na destinacijama izvan EU-a, ali vode preko zračnih luka EU-a
  . U slučaju poremećaja na tržištu postoji opasnost da operatori zrakoplova ili zračne luke dođu u nepovoljan položaj u odnosu na unutarnje ili vanjske konkurente. To može dovesti do smanjenja konkurentnosti industrije zračnog prijevoza
  , dovođenja u opasnost poslovnih subjekata
  i 
  radnih mjesta u zračnom prijevozu te
  slabije zračne povezanosti
  i slabijih mogućnosti prijevoza za građane
  i poduzeća. |
| --- | --- |

(4)

Tržište zračnog prijevoza obilježeno je snažnim tržišnim natjecanjem među gospodarskim subjektima iz
  cijelog svijeta i
  cijele Unije, za što su neophodni jednaki uvjeti. Stabilnost i prosperitet tržišta zračnog prijevoza i njegovih gospodarskih subjekata ovise o jasnom i usklađenom okviru politike u kojem operatori zrakoplova, zračne luke i drugi sudionici u zrakoplovstvu mogu djelovati na temelju jednakih
  pravila i
  mogućnosti
  , što će dovesti do dinamičnog sektora i mogućnosti zapošljavanja. Letovi unutar EU-a u velikoj su mjeri dio globalnih planova putovanja uspostavljenih u okviru globalnog tržišta. Isto vrijedi i za planove putovanja koja započinju i završavaju na destinacijama izvan EU-a, ali vode preko zračnih luka EU-a
  . U slučaju poremećaja na tržištu postoji opasnost da operatori zrakoplova ili zračne luke dođu u nepovoljan položaj u odnosu na unutarnje ili vanjske konkurente. To može dovesti do smanjenja konkurentnosti industrije zračnog prijevoza
  , dovođenja u opasnost poslovnih subjekata
  i 
  radnih mjesta u zračnom prijevozu te
  slabije zračne povezanosti
  i slabijih mogućnosti prijevoza za građane
  i poduzeća.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Posebno je važno na cijelom tržištu zračnog prijevoza Unije osigurati jednake uvjete pristupa zrakoplovnom gorivu, koje čini znatan udio u troškovima operatora zrakoplova. Promjene cijena goriva mogu bitno utjecati na gospodarske rezultate operatora zrakoplova i narušiti tržišno natjecanje. Razlike u cijenama zrakoplovnog goriva među zračnim lukama Unije ili između zračnih luka u Uniji i onih izvan nje mogu potaknuti operatore zrakoplova da iz gospodarskih razloga prilagode svoje strategije punjenja goriva. Nošenjem viška goriva povećava se potrošnja goriva u zrakoplovu i nastaju nepotrebne emisije stakleničkih plinova. Zbog toga operatori zrakoplova nošenjem viška goriva ugrožavaju trud koji Unija ulaže u zaštitu okoliša. Neki operatori zrakoplova mogu iskoristiti povoljne cijene zrakoplovnog goriva u svojoj domaćoj bazi i tako ostvariti konkurentsku prednost u odnosu na druge zračne prijevoznike koji lete na sličnim rutama. To može narušiti konkurentnost sektora i zračnu povezanost. Ovom Uredbom trebale bi se utvrditi mjere za sprečavanje takvih postupaka kako bi se izbjeglo nepotrebno nanošenje štete okolišu te ponovno uspostavili i očuvali uvjeti za pošteno tržišno natjecanje na tržištu zračnog prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Posebno je važno na cijelom tržištu zračnog prijevoza Unije osigurati jednake uvjete pristupa zrakoplovnom gorivu, koje čini znatan udio u troškovima operatora zrakoplova. Promjene cijena goriva mogu bitno utjecati na gospodarske rezultate operatora zrakoplova i narušiti tržišno natjecanje. Razlike u cijenama zrakoplovnog goriva među zračnim lukama Unije ili između zračnih luka u Uniji i onih izvan nje mogu potaknuti operatore zrakoplova da iz gospodarskih razloga prilagode svoje strategije punjenja goriva. Nošenjem viška goriva povećava se potrošnja goriva u zrakoplovu i nastaju nepotrebne emisije stakleničkih plinova. Zbog toga operatori zrakoplova nošenjem viška goriva ugrožavaju trud koji Unija ulaže u zaštitu okoliša. Neki operatori zrakoplova mogu iskoristiti povoljne cijene zrakoplovnog goriva u svojoj domaćoj bazi i tako ostvariti konkurentsku prednost u odnosu na druge zračne prijevoznike koji lete na sličnim rutama. To može narušiti konkurentnost sektora i zračnu povezanost. Ovom Uredbom trebale bi se utvrditi mjere za sprečavanje takvih postupaka kako bi se izbjeglo nepotrebno nanošenje štete okolišu te ponovno uspostavili i očuvali uvjeti za pošteno tržišno natjecanje na tržištu zračnog prijevoza.

| (5) | Posebno je važno na cijelom tržištu zračnog prijevoza Unije osigurati jednake uvjete pristupa zrakoplovnom gorivu, koje čini znatan udio u troškovima operatora zrakoplova. Promjene cijena goriva mogu bitno utjecati na gospodarske rezultate operatora zrakoplova i narušiti tržišno natjecanje
  te smanjiti privlačnost sektora zrakoplovstva, a time i mobilnost, visokim cijenama goriva koje izravno dovode do visokih cijena za krajnje potrošače
  . Razlike u cijenama zrakoplovnog goriva među zračnim lukama Unije ili između zračnih luka u Uniji i onih izvan nje mogu potaknuti operatore zrakoplova da iz gospodarskih razloga prilagode svoje strategije punjenja goriva. Nošenjem viška goriva povećava se potrošnja goriva u zrakoplovu i nastaju nepotrebne emisije stakleničkih plinova. Zbog toga operatori zrakoplova nošenjem viška goriva
  zbog gospodarskih razloga
  ugrožavaju trud koji Unija ulaže u zaštitu okoliša. Neki operatori zrakoplova mogu iskoristiti povoljne cijene zrakoplovnog goriva u svojoj domaćoj bazi i tako ostvariti konkurentsku prednost u odnosu na druge zračne prijevoznike koji lete na sličnim rutama. To može narušiti konkurentnost sektora
  , što bi dovelo do narušavanja tržišta,
  i zračnu povezanost. Ovom Uredbom trebale bi se utvrditi mjere za sprečavanje takvih postupaka kako bi se izbjeglo nepotrebno nanošenje štete okolišu te ponovno uspostavili i očuvali uvjeti za pošteno tržišno natjecanje na tržištu zračnog prijevoza.
  Međutim, ovom bi se Uredbom trebala uzeti u obzir i činjenica da u svrhu usklađivanja s pravilima o sigurnosti goriva povremeno dolazi do nošenja viška goriva, što je u takvim slučajevima opravdano zbog sigurnosnih razloga. Nadalje, nošenje viška goriva može biti posljedica konkretnih operativnih poteškoća za neke operatore zrakoplova u nekim zračnim lukama, među ostalim u smislu nerazmjerno duljeg vremena prihvata i otpreme zrakoplova ili smanjenog kapaciteta zračnih luka u vrijeme vršnog opterećenja. Komisija bi stoga trebala pomno pratiti, ocjenjivati i analizirati slučajeve nošenja viška goriva i njihove razloge te prema potrebi iznijeti zakonodavne prijedloge za izmjenu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Posebno je važno na cijelom tržištu zračnog prijevoza Unije osigurati jednake uvjete pristupa zrakoplovnom gorivu, koje čini znatan udio u troškovima operatora zrakoplova. Promjene cijena goriva mogu bitno utjecati na gospodarske rezultate operatora zrakoplova i narušiti tržišno natjecanje
  te smanjiti privlačnost sektora zrakoplovstva, a time i mobilnost, visokim cijenama goriva koje izravno dovode do visokih cijena za krajnje potrošače
  . Razlike u cijenama zrakoplovnog goriva među zračnim lukama Unije ili između zračnih luka u Uniji i onih izvan nje mogu potaknuti operatore zrakoplova da iz gospodarskih razloga prilagode svoje strategije punjenja goriva. Nošenjem viška goriva povećava se potrošnja goriva u zrakoplovu i nastaju nepotrebne emisije stakleničkih plinova. Zbog toga operatori zrakoplova nošenjem viška goriva
  zbog gospodarskih razloga
  ugrožavaju trud koji Unija ulaže u zaštitu okoliša. Neki operatori zrakoplova mogu iskoristiti povoljne cijene zrakoplovnog goriva u svojoj domaćoj bazi i tako ostvariti konkurentsku prednost u odnosu na druge zračne prijevoznike koji lete na sličnim rutama. To može narušiti konkurentnost sektora
  , što bi dovelo do narušavanja tržišta,
  i zračnu povezanost. Ovom Uredbom trebale bi se utvrditi mjere za sprečavanje takvih postupaka kako bi se izbjeglo nepotrebno nanošenje štete okolišu te ponovno uspostavili i očuvali uvjeti za pošteno tržišno natjecanje na tržištu zračnog prijevoza.
  Međutim, ovom bi se Uredbom trebala uzeti u obzir i činjenica da u svrhu usklađivanja s pravilima o sigurnosti goriva povremeno dolazi do nošenja viška goriva, što je u takvim slučajevima opravdano zbog sigurnosnih razloga. Nadalje, nošenje viška goriva može biti posljedica konkretnih operativnih poteškoća za neke operatore zrakoplova u nekim zračnim lukama, među ostalim u smislu nerazmjerno duljeg vremena prihvata i otpreme zrakoplova ili smanjenog kapaciteta zračnih luka u vrijeme vršnog opterećenja. Komisija bi stoga trebala pomno pratiti, ocjenjivati i analizirati slučajeve nošenja viška goriva i njihove razloge te prema potrebi iznijeti zakonodavne prijedloge za izmjenu ove Uredbe.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Ključni je cilj zajedničke prometne politike održivi razvoj. To zahtijeva integrirani pristup kako bi se istodobno osigurali djelotvorno funkcioniranje prijevoznih sustava Unije i zaštita okoliša. Održivi razvoj zračnog prijevoza zahtijeva uvođenje mjera za smanjenje emisija ugljika iz zrakoplova koji lete iz zračnih luka Unije. Te mjere trebale bi pridonijeti postizanju klimatskih ciljeva Unije do 2030. i 2050. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Ključni je cilj zajedničke prometne politike održivi razvoj. To zahtijeva integrirani pristup kako bi se istodobno osigurali djelotvorno funkcioniranje prijevoznih sustava Unije i zaštita okoliša. Održivi razvoj zračnog prijevoza zahtijeva uvođenje mjera za smanjenje emisija ugljika iz zrakoplova koji lete iz zračnih luka Unije. Te mjere trebale bi pridonijeti postizanju klimatskih ciljeva Unije do 2030. i 2050.

| (6) | Ključni je cilj zajedničke prometne politike održivi razvoj. To zahtijeva integrirani pristup kako bi se istodobno osigurali djelotvorno funkcioniranje prijevoznih sustava Unije
  , usklađenost s radnim i socijalnim propisima
  i zaštita okoliša. Održivi razvoj zračnog prijevoza zahtijeva uvođenje mjera
  , uključujući ekonomske instrumente,
  za smanjenje emisija ugljika iz zrakoplova koji lete iz zračnih luka Unije
  i razvoj tržišta za proizvodnju i opskrbu održivih zrakoplovnih goriva
  . Te mjere trebale bi pridonijeti postizanju klimatskih ciljeva Unije do 2030. i 2050. |
| --- | --- |

(6)

Ključni je cilj zajedničke prometne politike održivi razvoj. To zahtijeva integrirani pristup kako bi se istodobno osigurali djelotvorno funkcioniranje prijevoznih sustava Unije
  , usklađenost s radnim i socijalnim propisima
  i zaštita okoliša. Održivi razvoj zračnog prijevoza zahtijeva uvođenje mjera
  , uključujući ekonomske instrumente,
  za smanjenje emisija ugljika iz zrakoplova koji lete iz zračnih luka Unije
  i razvoj tržišta za proizvodnju i opskrbu održivih zrakoplovnih goriva
  . Te mjere trebale bi pridonijeti postizanju klimatskih ciljeva Unije do 2030. i 2050.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Komunikacijom o Strategiji za održivu i pametnu mobilnost (10), koju je Komisija donijela u prosincu 2020. utvrđuju se mjere za postizanje zelene i digitalne transformacije prijevoznog sustava EU-a te povećanje otpornosti tog sustava. Dekarbonizacija sektora zračnog prijevoza nužan je i zahtjevan proces, posebno u kratkoročnom razdoblju. Tehnološki napredak koji se
  ostvaruje
  u europskim i nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima u području zrakoplovstva
  pridonio je
  znatnom smanjenju emisija posljednjih desetljeća. Međutim, globalni rast zračnog prometa bio je brži od smanjenja emisija u tom sektoru. Iako se očekuje da će nove tehnologije u narednim desetljećima pridonijeti smanjenju ovisnosti kraćih letova o energiji iz fosilnih goriva, održiva zrakoplovna goriva
  jedino su
  rješenje koje jamči znatnu dekarbonizaciju na svim dometima letova
  već
  u kratkoročnom razdoblju. No taj je potencijal trenutačno uglavnom neiskorišten. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Komunikacijom o Strategiji za održivu i pametnu mobilnost (10), koju je Komisija donijela u prosincu 2020. utvrđuju se mjere za postizanje zelene i digitalne transformacije prijevoznog sustava EU-a te povećanje otpornosti tog sustava. Dekarbonizacija sektora zračnog prijevoza nužan je i zahtjevan proces, posebno u kratkoročnom razdoblju. Tehnološki napredak koji se
  ostvaruje
  u europskim i nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima u području zrakoplovstva
  pridonio je
  znatnom smanjenju emisija posljednjih desetljeća. Međutim, globalni rast zračnog prometa bio je brži od smanjenja emisija u tom sektoru. Iako se očekuje da će nove tehnologije u narednim desetljećima pridonijeti smanjenju ovisnosti kraćih letova o energiji iz fosilnih goriva, održiva zrakoplovna goriva
  jedino su
  rješenje koje jamči znatnu dekarbonizaciju na svim dometima letova
  već
  u kratkoročnom razdoblju. No taj je potencijal trenutačno uglavnom neiskorišten.

| (7) | Komunikacijom o Strategiji za održivu i pametnu mobilnost (10), koju je Komisija donijela u prosincu 2020. utvrđuju se mjere za postizanje zelene i digitalne transformacije prijevoznog sustava EU-a te povećanje otpornosti tog sustava. Dekarbonizacija sektora zračnog prijevoza nužan je i zahtjevan proces, posebno u kratkoročnom razdoblju. Tehnološki napredak
  i jasna predanost industrije
  koji se
  ostvaruju
  u europskim i nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima u području zrakoplovstva
  pridonijeli su
  znatnom smanjenju emisija posljednjih desetljeća. Međutim, globalni rast zračnog prometa bio je brži od smanjenja emisija u tom sektoru. Iako se očekuje da će nove tehnologije
  , uključujući razvoj zrakoplova s pogonom na električnu energiju ili vodik s nultim emisijama,
  u narednim desetljećima pridonijeti smanjenju ovisnosti kraćih letova o energiji iz fosilnih goriva
  te one srednjoročno i dugoročno mogu imati važnu ulogu u komercijalnom zrakoplovstvu
  , održiva zrakoplovna goriva rješenje
  su
  koje
  obećava i
  jamči znatnu dekarbonizaciju na svim dometima letova u kratkoročnom
  , ali i u srednjoročnom i dugoročnom
  razdoblju. No taj je potencijal trenutačno uglavnom neiskorišten
  te će mu tijekom vremena biti potrebna potpora za daljnji razvoj i uvođenje održivih zrakoplovnih goriva te za istraživanje novih motora i zrakoplovnih tehnologija
  . |
| --- | --- |

(7)

Komunikacijom o Strategiji za održivu i pametnu mobilnost (10), koju je Komisija donijela u prosincu 2020. utvrđuju se mjere za postizanje zelene i digitalne transformacije prijevoznog sustava EU-a te povećanje otpornosti tog sustava. Dekarbonizacija sektora zračnog prijevoza nužan je i zahtjevan proces, posebno u kratkoročnom razdoblju. Tehnološki napredak
  i jasna predanost industrije
  koji se
  ostvaruju
  u europskim i nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima u području zrakoplovstva
  pridonijeli su
  znatnom smanjenju emisija posljednjih desetljeća. Međutim, globalni rast zračnog prometa bio je brži od smanjenja emisija u tom sektoru. Iako se očekuje da će nove tehnologije
  , uključujući razvoj zrakoplova s pogonom na električnu energiju ili vodik s nultim emisijama,
  u narednim desetljećima pridonijeti smanjenju ovisnosti kraćih letova o energiji iz fosilnih goriva
  te one srednjoročno i dugoročno mogu imati važnu ulogu u komercijalnom zrakoplovstvu
  , održiva zrakoplovna goriva rješenje
  su
  koje
  obećava i
  jamči znatnu dekarbonizaciju na svim dometima letova u kratkoročnom
  , ali i u srednjoročnom i dugoročnom
  razdoblju. No taj je potencijal trenutačno uglavnom neiskorišten
  te će mu tijekom vremena biti potrebna potpora za daljnji razvoj i uvođenje održivih zrakoplovnih goriva te za istraživanje novih motora i zrakoplovnih tehnologija
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Temeljno načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se provoditi u svim sektorima kako bi osim energetskog obuhvatilo i prometni sektor, uključujući zrakoplovstvo. Ono bi trebalo biti sastavni element donošenja odluka o politikama, planiranju i ulaganju koje se odnose na uvođenje energetski učinkovitijih motora i održivih alternativnih goriva i tehnologija, među ostalim u pogledu brzog razvoja zrakoplova s pogonom na električnu energiju iz obnovljivih izvora ili zeleni vodik. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Temeljno načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se provoditi u svim sektorima kako bi osim energetskog obuhvatilo i prometni sektor, uključujući zrakoplovstvo. Ono bi trebalo biti sastavni element donošenja odluka o politikama, planiranju i ulaganju koje se odnose na uvođenje energetski učinkovitijih motora i održivih alternativnih goriva i tehnologija, među ostalim u pogledu brzog razvoja zrakoplova s pogonom na električnu energiju iz obnovljivih izvora ili zeleni vodik.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Održiva zrakoplovna goriva su tekuća „drop-in” goriva koja su potpuno zamjenjiva konvencionalnim zrakoplovnim gorivom i kompatibilna s postojećim zrakoplovnim motorima. Na globalnoj razini certificirano je nekoliko proizvodnih varijanti održivih zrakoplovnih goriva za uporabu u civilnom ili vojnom zrakoplovstvu. Održiva zrakoplovna goriva tehnološki su spremna već u vrlo kratkom roku igrati važnu ulogu u smanjenju emisija iz zračnog prijevoza. Očekuje se da će u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju činiti većinski udio u mješavini zrakoplovnog goriva. Nadalje, uz potporu odgovarajućih međunarodnih standarda za goriva, održiva zrakoplovna goriva mogla bi pridonijeti smanjenju aromatskog sadržaja u konačnom gorivu kojim se koristi operator, što bi dovelo do smanjenja drugih emisija koje ne sadržavaju CO2.
  Očekuje se da će druge mogućnosti za pogon zrakoplova
  , kao što su električna energija ili
  tekući
  vodik, postupno pridonijeti dekarbonizaciji zračnog prijevoza, počevši od kraćih letova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Održiva zrakoplovna goriva su tekuća „drop-in” goriva koja su potpuno zamjenjiva konvencionalnim zrakoplovnim gorivom i kompatibilna s postojećim zrakoplovnim motorima. Na globalnoj razini certificirano je nekoliko proizvodnih varijanti održivih zrakoplovnih goriva za uporabu u civilnom ili vojnom zrakoplovstvu. Održiva zrakoplovna goriva tehnološki su spremna već u vrlo kratkom roku igrati važnu ulogu u smanjenju emisija iz zračnog prijevoza. Očekuje se da će u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju činiti većinski udio u mješavini zrakoplovnog goriva. Nadalje, uz potporu odgovarajućih međunarodnih standarda za goriva, održiva zrakoplovna goriva mogla bi pridonijeti smanjenju aromatskog sadržaja u konačnom gorivu kojim se koristi operator, što bi dovelo do smanjenja drugih emisija koje ne sadržavaju CO2.
  Očekuje se da će druge mogućnosti za pogon zrakoplova
  , kao što su električna energija ili
  tekući
  vodik, postupno pridonijeti dekarbonizaciji zračnog prijevoza, počevši od kraćih letova.

| (8) | Održiva zrakoplovna goriva su
  zrakoplovna goriva koja uključuju
  tekuća „drop-in” goriva koja su potpuno zamjenjiva konvencionalnim zrakoplovnim gorivom i kompatibilna s postojećim zrakoplovnim motorima
  , kao i vodik i električna energija
  . Na globalnoj razini certificirano je nekoliko proizvodnih varijanti održivih zrakoplovnih goriva za uporabu u civilnom ili vojnom zrakoplovstvu. Održiva zrakoplovna goriva tehnološki su spremna već u vrlo kratkom roku igrati važnu ulogu u smanjenju emisija iz zračnog prijevoza. Očekuje se da će u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju činiti većinski udio u mješavini zrakoplovnog goriva. Nadalje, uz potporu odgovarajućih međunarodnih standarda za goriva
  i potporu EASA-e u određivanju tih standarda
  , održiva zrakoplovna goriva mogla bi pridonijeti smanjenju aromatskog sadržaja u konačnom gorivu kojim se koristi operator, što bi dovelo do smanjenja drugih emisija koje ne sadržavaju CO2.
  Druga održiva zrakoplovna goriva
  , kao što su električna energija ili vodik,
  vrlo su obećavajuće tehnologije i očekuje se da će
  postupno pridonijeti dekarbonizaciji zračnog prijevoza, počevši od kraćih letova.
  Ovom će se Uredbom dodatno ubrzati znanstveni razvoj i uvođenje tih tehnologija, kao i komercijalnih inovacija koje se na njih odnose, na način da se gospodarskim subjektima omogući razmatranje tih tehnologija u pogledu obveze uporabe održivih zrakoplovnih goriva, kako je utvrđeno ovom Uredbom, kad te tehnologije postanu zrele i komercijalno dostupne. Time će se povećati i tržišna sigurnost i predvidljivost te potaknuti potrebna ulaganja u te nove tehnologije. |
| --- | --- |

(8)

Održiva zrakoplovna goriva su
  zrakoplovna goriva koja uključuju
  tekuća „drop-in” goriva koja su potpuno zamjenjiva konvencionalnim zrakoplovnim gorivom i kompatibilna s postojećim zrakoplovnim motorima
  , kao i vodik i električna energija
  . Na globalnoj razini certificirano je nekoliko proizvodnih varijanti održivih zrakoplovnih goriva za uporabu u civilnom ili vojnom zrakoplovstvu. Održiva zrakoplovna goriva tehnološki su spremna već u vrlo kratkom roku igrati važnu ulogu u smanjenju emisija iz zračnog prijevoza. Očekuje se da će u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju činiti većinski udio u mješavini zrakoplovnog goriva. Nadalje, uz potporu odgovarajućih međunarodnih standarda za goriva
  i potporu EASA-e u određivanju tih standarda
  , održiva zrakoplovna goriva mogla bi pridonijeti smanjenju aromatskog sadržaja u konačnom gorivu kojim se koristi operator, što bi dovelo do smanjenja drugih emisija koje ne sadržavaju CO2.
  Druga održiva zrakoplovna goriva
  , kao što su električna energija ili vodik,
  vrlo su obećavajuće tehnologije i očekuje se da će
  postupno pridonijeti dekarbonizaciji zračnog prijevoza, počevši od kraćih letova.
  Ovom će se Uredbom dodatno ubrzati znanstveni razvoj i uvođenje tih tehnologija, kao i komercijalnih inovacija koje se na njih odnose, na način da se gospodarskim subjektima omogući razmatranje tih tehnologija u pogledu obveze uporabe održivih zrakoplovnih goriva, kako je utvrđeno ovom Uredbom, kad te tehnologije postanu zrele i komercijalno dostupne. Time će se povećati i tržišna sigurnost i predvidljivost te potaknuti potrebna ulaganja u te nove tehnologije.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Postupnim uvođenjem održivih zrakoplovnih goriva na tržištu zračnog prijevoza povećat će se troškovi goriva zračnih prijevoznika jer je proizvodnja tih goriva trenutačno skuplja od proizvodnje konvencionalnih zrakoplovnih goriva. Očekuje se da će to produbiti postojeće probleme povezane s jednakim uvjetima pristupa zrakoplovnom gorivu na tržištu zračnog prijevoza i dodatno narušiti tržišno natjecanje među operatorima zrakoplova i zračnim lukama. Na temelju ove Uredbe trebalo bi poduzeti mjere kako bi se utvrđivanjem usklađenih zahtjeva u cijeloj Uniji spriječio negativan utjecaj uvođenja održivih zrakoplovnih goriva na konkurentnost sektora zrakoplovstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Postupnim uvođenjem održivih zrakoplovnih goriva na tržištu zračnog prijevoza povećat će se troškovi goriva zračnih prijevoznika jer je proizvodnja tih goriva trenutačno skuplja od proizvodnje konvencionalnih zrakoplovnih goriva. Očekuje se da će to produbiti postojeće probleme povezane s jednakim uvjetima pristupa zrakoplovnom gorivu na tržištu zračnog prijevoza i dodatno narušiti tržišno natjecanje među operatorima zrakoplova i zračnim lukama. Na temelju ove Uredbe trebalo bi poduzeti mjere kako bi se utvrđivanjem usklađenih zahtjeva u cijeloj Uniji spriječio negativan utjecaj uvođenja održivih zrakoplovnih goriva na konkurentnost sektora zrakoplovstva.

| (9) | Postupnim uvođenjem održivih zrakoplovnih goriva na tržištu zračnog prijevoza povećat će se troškovi goriva zračnih prijevoznika jer je proizvodnja tih goriva trenutačno skuplja od proizvodnje konvencionalnih zrakoplovnih goriva. Očekuje se da će to produbiti postojeće probleme povezane s jednakim uvjetima pristupa zrakoplovnom gorivu na tržištu zračnog prijevoza i dodatno narušiti tržišno natjecanje među operatorima zrakoplova i zračnim lukama
  , među ostalim u kontekstu provedbe programa CORSIA i sustava trgovanja emisijama
  . Na temelju ove Uredbe trebalo bi poduzeti mjere kako bi se utvrđivanjem usklađenih zahtjeva u cijeloj Uniji
  , uključujući zajedničke definicije i zajedničko postavljanje ciljeva na razini EU-a,
  spriječio negativan utjecaj uvođenja održivih zrakoplovnih goriva na konkurentnost sektora zrakoplovstva. |
| --- | --- |

(9)

Postupnim uvođenjem održivih zrakoplovnih goriva na tržištu zračnog prijevoza povećat će se troškovi goriva zračnih prijevoznika jer je proizvodnja tih goriva trenutačno skuplja od proizvodnje konvencionalnih zrakoplovnih goriva. Očekuje se da će to produbiti postojeće probleme povezane s jednakim uvjetima pristupa zrakoplovnom gorivu na tržištu zračnog prijevoza i dodatno narušiti tržišno natjecanje među operatorima zrakoplova i zračnim lukama
  , među ostalim u kontekstu provedbe programa CORSIA i sustava trgovanja emisijama
  . Na temelju ove Uredbe trebalo bi poduzeti mjere kako bi se utvrđivanjem usklađenih zahtjeva u cijeloj Uniji
  , uključujući zajedničke definicije i zajedničko postavljanje ciljeva na razini EU-a,
  spriječio negativan utjecaj uvođenja održivih zrakoplovnih goriva na konkurentnost sektora zrakoplovstva.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Na globalnoj razini održiva zrakoplovna goriva regulira ICAO
  . ICAO prije svega utvrđuje
  detaljne zahtjeve u pogledu održivosti, sljedivosti i obračunavanja održivih zrakoplovnih goriva koja se upotrebljavaju na letovima obuhvaćenima Programom za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA). Iako su CORSIA-om predviđeni poticaji, a održiva zrakoplovna goriva smatraju se bitnim temeljem rada na postizanju dugoročnog cilja međunarodnog zrakoplovstva, trenutačno ne postoji obvezni sustav za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnim letovima. Sveobuhvatni multilateralni ili bilateralni sporazumi o zračnom prijevozu između EU-a ili njegovih država članica i trećih zemalja obično sadržavaju odredbe o zaštiti okoliša.
  Međutim,
  tim odredbama
  zasad se
  ugovornim strankama ne nameću obvezujući zahtjevi u pogledu uporabe održivih zrakoplovnih goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Na globalnoj razini održiva zrakoplovna goriva regulira ICAO
  . ICAO prije svega utvrđuje
  detaljne zahtjeve u pogledu održivosti, sljedivosti i obračunavanja održivih zrakoplovnih goriva koja se upotrebljavaju na letovima obuhvaćenima Programom za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA). Iako su CORSIA-om predviđeni poticaji, a održiva zrakoplovna goriva smatraju se bitnim temeljem rada na postizanju dugoročnog cilja međunarodnog zrakoplovstva, trenutačno ne postoji obvezni sustav za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnim letovima. Sveobuhvatni multilateralni ili bilateralni sporazumi o zračnom prijevozu između EU-a ili njegovih država članica i trećih zemalja obično sadržavaju odredbe o zaštiti okoliša.
  Međutim,
  tim odredbama
  zasad se
  ugovornim strankama ne nameću obvezujući zahtjevi u pogledu uporabe održivih zrakoplovnih goriva.

| (10) | Na globalnoj razini održiva zrakoplovna goriva regulira
  i definira
  ICAO
  , pri čemu države dogovaraju
  detaljne zahtjeve u pogledu održivosti, sljedivosti i obračunavanja
  certificiranih varijanti
  održivih zrakoplovnih goriva koja se upotrebljavaju na letovima obuhvaćenima Programom za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA). Iako su CORSIA-om predviđeni poticaji, a održiva zrakoplovna goriva smatraju se bitnim temeljem rada na postizanju dugoročnog cilja međunarodnog zrakoplovstva, trenutačno ne postoji obvezni sustav za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnim letovima. Sveobuhvatni multilateralni ili bilateralni sporazumi o zračnom prijevozu između EU-a ili njegovih država članica i trećih zemalja obično sadržavaju odredbe o zaštiti okoliša.
  Trenutačno se
  tim odredbama ugovornim strankama ne nameću obvezujući zahtjevi u pogledu uporabe održivih zrakoplovnih goriva. |
| --- | --- |

(10)

Na globalnoj razini održiva zrakoplovna goriva regulira
  i definira
  ICAO
  , pri čemu države dogovaraju
  detaljne zahtjeve u pogledu održivosti, sljedivosti i obračunavanja
  certificiranih varijanti
  održivih zrakoplovnih goriva koja se upotrebljavaju na letovima obuhvaćenima Programom za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA). Iako su CORSIA-om predviđeni poticaji, a održiva zrakoplovna goriva smatraju se bitnim temeljem rada na postizanju dugoročnog cilja međunarodnog zrakoplovstva, trenutačno ne postoji obvezni sustav za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnim letovima. Sveobuhvatni multilateralni ili bilateralni sporazumi o zračnom prijevozu između EU-a ili njegovih država članica i trećih zemalja obično sadržavaju odredbe o zaštiti okoliša.
  Trenutačno se
  tim odredbama ugovornim strankama ne nameću obvezujući zahtjevi u pogledu uporabe održivih zrakoplovnih goriva.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Kako bi se spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja na međunarodnom zrakoplovnom tržištu koje bi moglo dovesti do gubitka prometnih tokova koji se povezuju preko zračnih luka EU-a i do istjecanja ugljika te kako bi se stvorilo globalno tržište održivih zrakoplovnih goriva, Unija bi u okviru svoje vanjske zrakoplovne politike trebala preuzeti globalno vodstvo u prelasku na uporabu održivih goriva, sudjelovati u međunarodnim pregovorima radi usklađivanja definicija i standarda održivih zrakoplovnih goriva i promicati međunarodnu konvergenciju pravila koja se odnose na proizvodnju, uporabu i punjenje održivih zrakoplovnih goriva. Stoga je važno da Unija nastavi s radom u okviru ICAO-a te nastoji izgraditi ambiciozan globalni sustav kojim se promiče globalno tržište za održiva zrakoplovna goriva i omogućavaju jednaki uvjeti na međunarodnoj razini. Komisija i države članice stoga bi se trebale zalagati za to da se na Općoj skupštini ICAO-a odmah započnu pregovori o ambicioznom globalnom političkom okviru na razini ICAO-a za uporabu održivih zrakoplovnih goriva. Nakon donošenja takvog globalnog političkog okvira Komisija bi trebala osigurati da odredbe ove Uredbe budu kompatibilne, dosljedne i komplementarne s tim globalnim okvirom i međunarodnim standardima, čime bi se osigurali usklađena provedba i jednaki uvjeti na međunarodnoj razini. Osim toga, Komisija i države članice trebale bi nastojati osigurati da se u sveobuhvatne multilateralne i bilateralne sporazume o zračnom prijevozu i zračnim uslugama uključe jednakovrijedne, obvezujuće odredbe o obvezi miješanja radi uporabe održivih zrakoplovnih goriva. Nadalje, Komisija bi trebala redovito ocjenjivati imaju li odredbe ove Uredbe negativan učinak na funkcioniranje unutarnjeg tržišta zrakoplovstva, konkurentnost sektora, jednake uvjete na međunarodnoj razini u pogledu zračnih prijevoznika i čvorišnih zračnih luka te moguće preusmjeravanje koje dovodi do istjecanja ugljika i, prema potrebi, predložiti rješenja za te negativne učinke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Stoga treba utvrditi ujednačena pravila za unutarnje zrakoplovno tržište kako bi se dopunila Direktiva (EU) 2018/2001 i ostvarili njezini opći ciljevi ispunjavanjem posebnih potreba i zahtjeva koji proizlaze iz unutarnjeg zrakoplovnog tržišta EU-a. Ovom Uredbom posebno se nastoji izbjeći rascjepkanost zrakoplovnog tržišta te spriječiti moguće narušavanje tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima ili nepoštena praksa izbjegavanja troškova operatora zrakoplova pri punjenju goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Stoga treba utvrditi ujednačena pravila za unutarnje zrakoplovno tržište kako bi se dopunila Direktiva (EU) 2018/2001 i ostvarili njezini opći ciljevi ispunjavanjem posebnih potreba i zahtjeva koji proizlaze iz unutarnjeg zrakoplovnog tržišta EU-a. Ovom Uredbom posebno se nastoji izbjeći rascjepkanost zrakoplovnog tržišta te spriječiti moguće narušavanje tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima ili nepoštena praksa izbjegavanja troškova operatora zrakoplova pri punjenju goriva.

| (12) | Stoga treba utvrditi ujednačena pravila za unutarnje zrakoplovno tržište kako bi se dopunila Direktiva (EU) 2018/2001 i ostvarili njezini opći ciljevi ispunjavanjem posebnih potreba i zahtjeva koji proizlaze iz unutarnjeg zrakoplovnog tržišta EU-a
  te promicanjem uporabe održivih goriva u zrakoplovstvu
  . Ovom Uredbom posebno se nastoji izbjeći rascjepkanost zrakoplovnog tržišta
  Unije
  te spriječiti moguće narušavanje tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima ili nepoštena praksa izbjegavanja troškova operatora zrakoplova pri punjenju goriva
  , kao i promicati inovacije i proizvodnju u Uniji
  .
  Potrebni su ciljana potpora i financiranje na razini Unije i nacionalnoj razini te poticanje javnih i privatnih partnerstava kako bi se ubrzao početak uporabe održivih zrakoplovnih goriva. |
| --- | --- |

(12)

Stoga treba utvrditi ujednačena pravila za unutarnje zrakoplovno tržište kako bi se dopunila Direktiva (EU) 2018/2001 i ostvarili njezini opći ciljevi ispunjavanjem posebnih potreba i zahtjeva koji proizlaze iz unutarnjeg zrakoplovnog tržišta EU-a
  te promicanjem uporabe održivih goriva u zrakoplovstvu
  . Ovom Uredbom posebno se nastoji izbjeći rascjepkanost zrakoplovnog tržišta
  Unije
  te spriječiti moguće narušavanje tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima ili nepoštena praksa izbjegavanja troškova operatora zrakoplova pri punjenju goriva
  , kao i promicati inovacije i proizvodnju u Uniji
  .
  Potrebni su ciljana potpora i financiranje na razini Unije i nacionalnoj razini te poticanje javnih i privatnih partnerstava kako bi se ubrzao početak uporabe održivih zrakoplovnih goriva.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na zrakoplove u civilnom zrakoplovstvu namijenjene za letove u komercijalnom zračnom prijevozu. Ne bi se trebala primjenjivati na zrakoplove
  kao što su vojni zrakoplovi i zrakoplovi namijenjeni za humanitarne operacije, traganje, spašavanje, pomoć u slučaju katastrofe ili medicinske svrhe ili
  za carinske, policijske i vatrogasne operacije.
  Letovi u takvim okolnostima iznimne su prirode i stoga se ne mogu uvijek planirati na isti način kao redovni letovi. Zbog prirode njihovih operacija možda neće uvijek moći ispuniti obveze iz ove Uredbe jer bi to moglo biti nepotrebno opterećenje za njih.
  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na cijelom jedinstvenom zrakoplovnom tržištu EU-a
  , ova Uredba
  trebala
  bi
  obuhvatiti
  najveći mogući udio komercijalnog zračnog


  prometa
  iz zračnih luka na području EU-a. Kako bi se pritom očuvala zračna povezanost u korist građana, poduzeća i regija EU-a,
  važno je izbjeći
  nametanje nepotrebnog opterećenja za operacije zračnog prijevoza u malim zračnim lukama.
  Trebalo bi odrediti prag godišnjeg putničkog i teretnog zračnog prometa koji bi zračne luke morale dosegnuti da bi bile obuhvaćene ovom Uredbom, no područje primjene Uredbe trebalo bi obuhvatiti najmanje 95 % ukupnog broja odlaznih letova iz zračnih luka Unije. Iz istih razloga trebalo bi odrediti prag kako bi se izuzeli operatori zrakoplova na koje otpada vrlo mali broj odlaznih letova iz zračnih luka na području EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na zrakoplove u civilnom zrakoplovstvu namijenjene za letove u komercijalnom zračnom prijevozu. Ne bi se trebala primjenjivati na zrakoplove
  kao što su vojni zrakoplovi i zrakoplovi namijenjeni za humanitarne operacije, traganje, spašavanje, pomoć u slučaju katastrofe ili medicinske svrhe ili
  za carinske, policijske i vatrogasne operacije.
  Letovi u takvim okolnostima iznimne su prirode i stoga se ne mogu uvijek planirati na isti način kao redovni letovi. Zbog prirode njihovih operacija možda neće uvijek moći ispuniti obveze iz ove Uredbe jer bi to moglo biti nepotrebno opterećenje za njih.
  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na cijelom jedinstvenom zrakoplovnom tržištu EU-a
  , ova Uredba
  trebala
  bi
  obuhvatiti
  najveći mogući udio komercijalnog zračnog


  prometa
  iz zračnih luka na području EU-a. Kako bi se pritom očuvala zračna povezanost u korist građana, poduzeća i regija EU-a,
  važno je izbjeći
  nametanje nepotrebnog opterećenja za operacije zračnog prijevoza u malim zračnim lukama.
  Trebalo bi odrediti prag godišnjeg putničkog i teretnog zračnog prometa koji bi zračne luke morale dosegnuti da bi bile obuhvaćene ovom Uredbom, no područje primjene Uredbe trebalo bi obuhvatiti najmanje 95 % ukupnog broja odlaznih letova iz zračnih luka Unije. Iz istih razloga trebalo bi odrediti prag kako bi se izuzeli operatori zrakoplova na koje otpada vrlo mali broj odlaznih letova iz zračnih luka na području EU-a.

| (15) | Ova Uredba
  ne bi se trebala primjenjivati na zrakoplove namijenjene za humanitarne operacije, traganje, spašavanje, pomoć u slučaju katastrofe ili u medicinske svrhe jer su letovi u takvim okolnostima iznimne prirode i stoga se ne mogu uvijek planirati na isti način kao redovni letovi
  .
  Zbog prirode njihovih operacija možda neće uvijek moći ispuniti obveze iz ove Uredbe jer bi to moglo biti nepotrebno opterećenje za njih. Ova Uredba
  trebala bi se primjenjivati na zrakoplove u civilnom zrakoplovstvu namijenjene za letove u komercijalnom zračnom prijevozu. Ne bi se trebala primjenjivati na
  vojne
  zrakoplove
  ni na zrakoplove namijenjene
  za carinske, policijske i vatrogasne operacije. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na cijelom jedinstvenom zrakoplovnom tržištu EU-a
  te pogodovalo razvoju tržišta SAF-ova


  i potrebne infrastrukture za njih u cijelom EU-u, ona bi
  trebala obuhvatiti
  sav komercijalni zračni promet
  iz zračnih luka na području EU-a. Kako bi se pritom očuvala zračna povezanost u korist građana, poduzeća i regija EU-a,
  pružila potrebna fleksibilnost koja će opskrbljivačima gorivom omogućiti da isporučuju, a zračnim prijevoznicima da upotrebljavaju održiva zrakoplovna goriva na troškovno najučinkovitiji način i kako bi se izbjeglo
  nametanje nepotrebnog opterećenja za operacije zračnog prijevoza u malim zračnim lukama
  , u prijelaznom je razdoblju potrebno uspostaviti mehanizam fleksibilnosti, uključujući elemente sustava certifikata kojima se može trgovati
  .
  Da bi se spriječilo nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom trebali bi se nakon tog prijelaznog razdoblja dugoročno jednako primjenjivati na sve zračne luke u Uniji i na sve komercijalne operatore zrakoplova koji polijeću iz neke zračne luke u Uniji ili u nju slijeću. |
| --- | --- |

(15)

Ova Uredba
  ne bi se trebala primjenjivati na zrakoplove namijenjene za humanitarne operacije, traganje, spašavanje, pomoć u slučaju katastrofe ili u medicinske svrhe jer su letovi u takvim okolnostima iznimne prirode i stoga se ne mogu uvijek planirati na isti način kao redovni letovi
  .
  Zbog prirode njihovih operacija možda neće uvijek moći ispuniti obveze iz ove Uredbe jer bi to moglo biti nepotrebno opterećenje za njih. Ova Uredba
  trebala bi se primjenjivati na zrakoplove u civilnom zrakoplovstvu namijenjene za letove u komercijalnom zračnom prijevozu. Ne bi se trebala primjenjivati na
  vojne
  zrakoplove
  ni na zrakoplove namijenjene
  za carinske, policijske i vatrogasne operacije. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na cijelom jedinstvenom zrakoplovnom tržištu EU-a
  te pogodovalo razvoju tržišta SAF-ova


  i potrebne infrastrukture za njih u cijelom EU-u, ona bi
  trebala obuhvatiti
  sav komercijalni zračni promet
  iz zračnih luka na području EU-a. Kako bi se pritom očuvala zračna povezanost u korist građana, poduzeća i regija EU-a,
  pružila potrebna fleksibilnost koja će opskrbljivačima gorivom omogućiti da isporučuju, a zračnim prijevoznicima da upotrebljavaju održiva zrakoplovna goriva na troškovno najučinkovitiji način i kako bi se izbjeglo
  nametanje nepotrebnog opterećenja za operacije zračnog prijevoza u malim zračnim lukama
  , u prijelaznom je razdoblju potrebno uspostaviti mehanizam fleksibilnosti, uključujući elemente sustava certifikata kojima se može trgovati
  .
  Da bi se spriječilo nepotrebno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom trebali bi se nakon tog prijelaznog razdoblja dugoročno jednako primjenjivati na sve zračne luke u Uniji i na sve komercijalne operatore zrakoplova koji polijeću iz neke zračne luke u Uniji ili u nju slijeću.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Bitno je da na slabije povezane europske regije, kao što su otočne i najudaljenije regije, koje se često oslanjaju na zračni promet kao jedino sredstvo povezanosti, nerazmjerno ne utječu obveze koje proizlaze iz ove Uredbe i da je osiguran pristup tih regija osnovnim dobrima i uslugama. Kako bi se pomoglo u zaštiti zračne povezanosti regija s manje alternativnih mogućnosti prijevoza, trebalo bi obratiti pozornost na moguće učinke odredaba ove Uredbe u pogledu cjenovne pristupačnosti, konkurentnosti i mogućeg povećanja cijena zračnih ruta koje povezuju udaljene regije s ostalim područjima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Bitno je da na slabije povezane europske regije, kao što su otočne i najudaljenije regije, koje se često oslanjaju na zračni promet kao jedino sredstvo povezanosti, nerazmjerno ne utječu obveze koje proizlaze iz ove Uredbe i da je osiguran pristup tih regija osnovnim dobrima i uslugama. Kako bi se pomoglo u zaštiti zračne povezanosti regija s manje alternativnih mogućnosti prijevoza, trebalo bi obratiti pozornost na moguće učinke odredaba ove Uredbe u pogledu cjenovne pristupačnosti, konkurentnosti i mogućeg povećanja cijena zračnih ruta koje povezuju udaljene regije s ostalim područjima Unije.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Ključno je da skup prihvatljivih održivih sirovina bude što uključiviji kako bi se maksimalno povećao potencijal za povećanje proizvodnje održivih zrakoplovnih goriva uz prihvatljive troškove. Popis sirovina prihvatljivih u skladu s ovom Uredbom ne bi trebao biti statičan, već bi se s vremenom trebao razvijati kako bi uključio nove održive sirovine. U tu svrhu, u skladu s člankom 28. stavkom 6. Direktive (EU) 2018/2001, Komisija bi najmanje svake dvije godine trebala preispitati popis sirovina utvrđen u dijelovima A i B Priloga IX. u cilju dodavanja novih sirovina. Nove sirovine dodane u Prilog IX. trebale bi izravno postati prihvatljive za proizvodnju održivih zrakoplovnih goriva u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Ključno je da skup prihvatljivih održivih sirovina bude što uključiviji kako bi se maksimalno povećao potencijal za povećanje proizvodnje održivih zrakoplovnih goriva uz prihvatljive troškove. Popis sirovina prihvatljivih u skladu s ovom Uredbom ne bi trebao biti statičan, već bi se s vremenom trebao razvijati kako bi uključio nove održive sirovine. U tu svrhu, u skladu s člankom 28. stavkom 6. Direktive (EU) 2018/2001, Komisija bi najmanje svake dvije godine trebala preispitati popis sirovina utvrđen u dijelovima A i B Priloga IX. u cilju dodavanja novih sirovina. Nove sirovine dodane u Prilog IX. trebale bi izravno postati prihvatljive za proizvodnju održivih zrakoplovnih goriva u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje ne bi trebala biti prihvatljiva zbog razloga povezanih s održivosti. Naime, do neizravne promjene uporabe zemljišta dolazi kad se zbog uzgoja kultura za biogoriva premješta tradicionalna proizvodnja kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Takva dodatna potražnja može povećati pritisak na zemljište i dovesti do proširenja poljoprivrednog zemljišta na područja s velikim zalihama ugljika, kao što su šume, močvarna zemljišta i tresetišta, što uzrokuje dodatne emisije stakleničkih plinova i rizik od gubitka bioraznolikosti. Istraživanja su pokazala da razmjer učinka ovisi o raznim čimbenicima, uključujući vrstu sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju goriva, razinu dodatne potražnje za sirovinama do koje je došlo zbog uporabe biogoriva te mjeru u kojoj je zemljište s velikim zalihama ugljika zaštićeno u cijelom svijetu. Najveći rizici od neizravne promjene uporabe zemljišta utvrđeni su za biogoriva, odnosno goriva koja su proizvedena od sirovina za koje je primijećeno znatno proširenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika. Stoga ne bi trebalo promicati goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Taj je pristup u skladu s politikom Unije, a posebno s Direktivom (EU) 2018/2001, kojom se ograničava uporaba takvih biogoriva u cestovnom i željezničkom prijevozu i utvrđuje njezina gornja granica s obzirom na njihove manje koristi za okoliš, slabiji potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i upitniju održivost. Neizravna promjena uporabe zemljišta može dovesti do emisija stakleničkih plinova koje mogu djelomično ili potpuno poništiti uštedu emisija stakleničkih plinova pojedinih biogoriva te je rizična i za bioraznolikost. Taj rizik posebno je ozbiljan zbog potencijalno velikog proširenja proizvodnje koje je uvjetovano znatnim povećanjem potražnje. Potražnja za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje u sektoru zrakoplovstva trenutačno je neznatna jer je više od 99 % trenutačno korištenih zrakoplovnih goriva fosilnog podrijetla. Stoga bi valjalo izbjeći stvaranje potencijalno velike potražnje za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje promicanjem njihove uporabe u ovoj Uredbi. Neprihvatljivost biogoriva koja se temelje na kulturama u skladu s ovom Uredbom smanjuje i rizik od usporavanja dekarbonizacije cestovnog prijevoza, do kojeg bi inače moglo doći zbog prebacivanja biogoriva koja se temelje na kulturama iz cestovnog sektora u sektor zrakoplovstva. Ključno je to prebacivanje svesti na najmanju moguću mjeru jer je cestovni prijevoz i dalje prijevozni sektor koji daleko najviše onečišćuje okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje ne bi trebala biti prihvatljiva zbog razloga povezanih s održivosti. Naime, do neizravne promjene uporabe zemljišta dolazi kad se zbog uzgoja kultura za biogoriva premješta tradicionalna proizvodnja kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Takva dodatna potražnja može povećati pritisak na zemljište i dovesti do proširenja poljoprivrednog zemljišta na područja s velikim zalihama ugljika, kao što su šume, močvarna zemljišta i tresetišta, što uzrokuje dodatne emisije stakleničkih plinova i rizik od gubitka bioraznolikosti. Istraživanja su pokazala da razmjer učinka ovisi o raznim čimbenicima, uključujući vrstu sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju goriva, razinu dodatne potražnje za sirovinama do koje je došlo zbog uporabe biogoriva te mjeru u kojoj je zemljište s velikim zalihama ugljika zaštićeno u cijelom svijetu. Najveći rizici od neizravne promjene uporabe zemljišta utvrđeni su za biogoriva, odnosno goriva koja su proizvedena od sirovina za koje je primijećeno znatno proširenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika. Stoga ne bi trebalo promicati goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Taj je pristup u skladu s politikom Unije, a posebno s Direktivom (EU) 2018/2001, kojom se ograničava uporaba takvih biogoriva u cestovnom i željezničkom prijevozu i utvrđuje njezina gornja granica s obzirom na njihove manje koristi za okoliš, slabiji potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i upitniju održivost. Neizravna promjena uporabe zemljišta može dovesti do emisija stakleničkih plinova koje mogu djelomično ili potpuno poništiti uštedu emisija stakleničkih plinova pojedinih biogoriva te je rizična i za bioraznolikost. Taj rizik posebno je ozbiljan zbog potencijalno velikog proširenja proizvodnje koje je uvjetovano znatnim povećanjem potražnje. Potražnja za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje u sektoru zrakoplovstva trenutačno je neznatna jer je više od 99 % trenutačno korištenih zrakoplovnih goriva fosilnog podrijetla. Stoga bi valjalo izbjeći stvaranje potencijalno velike potražnje za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje promicanjem njihove uporabe u ovoj Uredbi. Neprihvatljivost biogoriva koja se temelje na kulturama u skladu s ovom Uredbom smanjuje i rizik od usporavanja dekarbonizacije cestovnog prijevoza, do kojeg bi inače moglo doći zbog prebacivanja biogoriva koja se temelje na kulturama iz cestovnog sektora u sektor zrakoplovstva. Ključno je to prebacivanje svesti na najmanju moguću mjeru jer je cestovni prijevoz i dalje prijevozni sektor koji daleko najviše onečišćuje okoliš.

| (17) | Goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje
  , uključujući biogoriva s visokim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta, kao što su ona koja se dobivaju od palmina ulja,
  ne bi trebala biti prihvatljiva zbog razloga povezanih s održivosti. Naime, do neizravne promjene uporabe zemljišta dolazi kad se zbog uzgoja kultura za biogoriva premješta tradicionalna proizvodnja kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Takva dodatna potražnja može povećati pritisak na zemljište i dovesti do proširenja poljoprivrednog zemljišta na područja s velikim zalihama ugljika, kao što su šume, močvarna zemljišta i tresetišta, što uzrokuje dodatne emisije stakleničkih plinova i rizik od gubitka bioraznolikosti. Istraživanja su pokazala da razmjer učinka ovisi o raznim čimbenicima, uključujući vrstu sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju goriva, razinu dodatne potražnje za sirovinama do koje je došlo zbog uporabe biogoriva te mjeru u kojoj je zemljište s velikim zalihama ugljika zaštićeno u cijelom svijetu. Najveći rizici od neizravne promjene uporabe zemljišta utvrđeni su za biogoriva, odnosno goriva koja su proizvedena od sirovina za koje je primijećeno znatno proširenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika. Stoga ne bi trebalo promicati goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Taj je pristup u skladu s politikom Unije, a posebno s Direktivom (EU) 2018/2001, kojom se ograničava uporaba takvih biogoriva u cestovnom i željezničkom prijevozu i utvrđuje njezina gornja granica s obzirom na njihove manje koristi za okoliš, slabiji potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i upitniju održivost. Neizravna promjena uporabe zemljišta može dovesti do emisija stakleničkih plinova koje mogu djelomično ili potpuno poništiti uštedu emisija stakleničkih plinova pojedinih biogoriva te je rizična i za bioraznolikost. Taj rizik posebno je ozbiljan zbog potencijalno velikog proširenja proizvodnje koje je uvjetovano znatnim povećanjem potražnje. Potražnja za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje u sektoru zrakoplovstva trenutačno je neznatna jer je više od 99 % trenutačno korištenih zrakoplovnih goriva fosilnog podrijetla. Stoga bi valjalo izbjeći stvaranje potencijalno velike potražnje za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje promicanjem njihove uporabe u ovoj Uredbi. Neprihvatljivost biogoriva koja se temelje na kulturama u skladu s ovom Uredbom smanjuje i rizik od usporavanja dekarbonizacije cestovnog prijevoza, do kojeg bi inače moglo doći zbog prebacivanja biogoriva koja se temelje na kulturama iz cestovnog sektora u sektor zrakoplovstva. Ključno je to prebacivanje svesti na najmanju moguću mjeru jer je cestovni prijevoz i dalje prijevozni sektor koji daleko najviše onečišćuje okoliš. |
| --- | --- |

(17)

Goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje
  , uključujući biogoriva s visokim rizikom od neizravne promjene uporabe zemljišta, kao što su ona koja se dobivaju od palmina ulja,
  ne bi trebala biti prihvatljiva zbog razloga povezanih s održivosti. Naime, do neizravne promjene uporabe zemljišta dolazi kad se zbog uzgoja kultura za biogoriva premješta tradicionalna proizvodnja kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Takva dodatna potražnja može povećati pritisak na zemljište i dovesti do proširenja poljoprivrednog zemljišta na područja s velikim zalihama ugljika, kao što su šume, močvarna zemljišta i tresetišta, što uzrokuje dodatne emisije stakleničkih plinova i rizik od gubitka bioraznolikosti. Istraživanja su pokazala da razmjer učinka ovisi o raznim čimbenicima, uključujući vrstu sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju goriva, razinu dodatne potražnje za sirovinama do koje je došlo zbog uporabe biogoriva te mjeru u kojoj je zemljište s velikim zalihama ugljika zaštićeno u cijelom svijetu. Najveći rizici od neizravne promjene uporabe zemljišta utvrđeni su za biogoriva, odnosno goriva koja su proizvedena od sirovina za koje je primijećeno znatno proširenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika. Stoga ne bi trebalo promicati goriva koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Taj je pristup u skladu s politikom Unije, a posebno s Direktivom (EU) 2018/2001, kojom se ograničava uporaba takvih biogoriva u cestovnom i željezničkom prijevozu i utvrđuje njezina gornja granica s obzirom na njihove manje koristi za okoliš, slabiji potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova i upitniju održivost. Neizravna promjena uporabe zemljišta može dovesti do emisija stakleničkih plinova koje mogu djelomično ili potpuno poništiti uštedu emisija stakleničkih plinova pojedinih biogoriva te je rizična i za bioraznolikost. Taj rizik posebno je ozbiljan zbog potencijalno velikog proširenja proizvodnje koje je uvjetovano znatnim povećanjem potražnje. Potražnja za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje u sektoru zrakoplovstva trenutačno je neznatna jer je više od 99 % trenutačno korištenih zrakoplovnih goriva fosilnog podrijetla. Stoga bi valjalo izbjeći stvaranje potencijalno velike potražnje za biogorivima koja se temelje na kulturama za proizvodnju hrane i hrane za životinje promicanjem njihove uporabe u ovoj Uredbi. Neprihvatljivost biogoriva koja se temelje na kulturama u skladu s ovom Uredbom smanjuje i rizik od usporavanja dekarbonizacije cestovnog prijevoza, do kojeg bi inače moglo doći zbog prebacivanja biogoriva koja se temelje na kulturama iz cestovnog sektora u sektor zrakoplovstva. Ključno je to prebacivanje svesti na najmanju moguću mjeru jer je cestovni prijevoz i dalje prijevozni sektor koji daleko najviše onečišćuje okoliš.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Točne i ispravne informacije o svojstvima održivih zrakoplovnih goriva od velike su važnosti za pravilno funkcioniranje ove Uredbe. Kako bi se promicalo povjerenje potrošača te osigurale transparentnost i sljedivost, opskrbljivači gorivom odgovorni su za pružanje točnih informacija o svojstvima isporučenog goriva, njegovim svojstvima u pogledu održivosti i podrijetlu sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji goriva. Te se informacije navode u bazi podataka Unije uspostavljenoj u skladu s člankom 28. Direktive (EU) 2018/2001 (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora). Opskrbljivači gorivom za koje je dokazano da su dostavili obmanjujuće ili netočne informacije o svojstvima ili podrijetlu goriva koja isporučuju trebali bi podlijegati kazni. Države članice moraju osigurati da opskrbljivači gorivom unose pravodobne i točne informacije u bazu podataka Unije te da se te informacije provjeravaju i revidiraju. Kako bi se suzbile moguće prijevare i s obzirom na to da znatan dio sirovina potrebnih za proizvodnju održivih zrakoplovnih goriva potječe iz zemalja izvan Unije, potrebno je da države članice u suradnji s relevantnim europskim tijelima ojačaju mehanizam kontrole pošiljki, među ostalim provođenjem inspekcija na licu mjesta. U tom će pogledu Komisija objaviti provedbenu uredbu o certificiranju održivosti u skladu s člankom 30. stavkom 8. Direktive (EU) 2018/2001 kako bi se dodatno uskladila i učvrstila pravila o pouzdanosti, transparentnosti i neovisnoj reviziji te o suradnji nadležnih tijela država članica pri nadzoru revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Točne i ispravne informacije o svojstvima održivih zrakoplovnih goriva od velike su važnosti za pravilno funkcioniranje ove Uredbe. Kako bi se promicalo povjerenje potrošača te osigurale transparentnost i sljedivost, opskrbljivači gorivom odgovorni su za pružanje točnih informacija o svojstvima isporučenog goriva, njegovim svojstvima u pogledu održivosti i podrijetlu sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji goriva. Te se informacije navode u bazi podataka Unije uspostavljenoj u skladu s člankom 28. Direktive (EU) 2018/2001 (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora). Opskrbljivači gorivom za koje je dokazano da su dostavili obmanjujuće ili netočne informacije o svojstvima ili podrijetlu goriva koja isporučuju trebali bi podlijegati kazni. Države članice moraju osigurati da opskrbljivači gorivom unose pravodobne i točne informacije u bazu podataka Unije te da se te informacije provjeravaju i revidiraju. Kako bi se suzbile moguće prijevare i s obzirom na to da znatan dio sirovina potrebnih za proizvodnju održivih zrakoplovnih goriva potječe iz zemalja izvan Unije, potrebno je da države članice u suradnji s relevantnim europskim tijelima ojačaju mehanizam kontrole pošiljki, među ostalim provođenjem inspekcija na licu mjesta. U tom će pogledu Komisija objaviti provedbenu uredbu o certificiranju održivosti u skladu s člankom 30. stavkom 8. Direktive (EU) 2018/2001 kako bi se dodatno uskladila i učvrstila pravila o pouzdanosti, transparentnosti i neovisnoj reviziji te o suradnji nadležnih tijela država članica pri nadzoru revizije.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Potreban je jedinstven, jasan i čvrst okvir za održivost kako bi
  subjekti
  u zrakoplovnoj industriji i industriji goriva
  bili sigurni
  u 
  prihvatljivost
  održivih zrakoplovnih goriva u skladu s ovom Uredbom. Kako bi se osigurala dosljednost s drugim povezanim politikama EU-a, prihvatljivost održivih zrakoplovnih goriva trebala bi se utvrditi na temelju usklađenosti s kriterijima održivosti utvrđenima u članku 29. Direktive (EU) 2018/2001 (12). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Potreban je jedinstven, jasan i čvrst okvir za održivost kako bi
  subjekti
  u zrakoplovnoj industriji i industriji goriva
  bili sigurni
  u 
  prihvatljivost
  održivih zrakoplovnih goriva u skladu s ovom Uredbom. Kako bi se osigurala dosljednost s drugim povezanim politikama EU-a, prihvatljivost održivih zrakoplovnih goriva trebala bi se utvrditi na temelju usklađenosti s kriterijima održivosti utvrđenima u članku 29. Direktive (EU) 2018/2001 (12).

| (18) | Potreban je jedinstven, jasan i čvrst okvir za održivost kako bi
  se subjektima
  u zrakoplovnoj industriji i industriji goriva
  pružili pravna sigurnost i kontinuitet
  u 
  pogledu prihvatljivosti
  održivih zrakoplovnih goriva u skladu s ovom Uredbom. Kako bi se osigurala dosljednost s drugim povezanim politikama EU-a, prihvatljivost održivih zrakoplovnih goriva trebala bi se utvrditi na temelju usklađenosti s kriterijima održivosti utvrđenima u članku 29. Direktive
  (EU)
  2018/2001 (12). |
| --- | --- |

(18)

Potreban je jedinstven, jasan i čvrst okvir za održivost kako bi
  se subjektima
  u zrakoplovnoj industriji i industriji goriva
  pružili pravna sigurnost i kontinuitet
  u 
  pogledu prihvatljivosti
  održivih zrakoplovnih goriva u skladu s ovom Uredbom. Kako bi se osigurala dosljednost s drugim povezanim politikama EU-a, prihvatljivost održivih zrakoplovnih goriva trebala bi se utvrditi na temelju usklađenosti s kriterijima održivosti utvrđenima u članku 29. Direktive
  (EU)
  2018/2001 (12).

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da se operatori zrakoplova mogu natjecati na temelju jednakih mogućnosti pristupa održivim zrakoplovnim gorivima. Kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu usluga zračnog prijevoza, sve zračne luke Unije obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se opskrbljivati ujednačenim minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva. Iako tržište može slobodno opskrbljivati i upotrebljavati veće količine održivog goriva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da obvezni minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva budu jednaki u svim obuhvaćenim zračnim lukama.
  Njome
  se zamjenjuju svi zahtjevi utvrđeni izravno ili neizravno na nacionalnoj ili regionalnoj razini prema kojima su operatori zrakoplova ili opskrbljivači zrakoplovnim gorivom dužni upotrebljavati održiva zrakoplovna goriva ili opskrbljivati tim gorivima s ciljnim vrijednostima drukčijima od onih propisanih ovom Uredbom. Kako bi se stvorio jasan i predvidljiv pravni okvir te time potaknuli razvoj tržišta i uporaba najodrživijih i najinovativnijih tehnologija goriva s potencijalom za rast koji će omogućiti ispunjenje budućih potreba, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi postupno povećanje minimalnih udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva s vremenom. Potrebno je utvrditi namjensku podobvezu za sintetička zrakoplovna goriva s obzirom na znatan potencijal tih goriva za dekarbonizaciju i trenutačnu procjenu troškova njihove proizvodnje. Ako se proizvode s pomoću električne energije iz obnovljivih izvora i ugljika uhvaćenog izravno iz zraka, uz sintetička zrakoplovna goriva može se dosegnuti ušteda emisija do 100 % u usporedbi s konvencionalnim zrakoplovnim gorivom. Imaju znatne prednosti i u usporedbi s drugim vrstama održivih zrakoplovnih goriva u pogledu učinkovitosti resursa proizvodnog procesa (posebno kad je riječ o potrebi za vodom). Međutim, procjenjuje se da su troškovi proizvodnje sintetičkih zrakoplovnih goriva trenutačno tri do šest puta veći od tržišne cijene konvencionalnog zrakoplovnog goriva. Stoga bi se ovom Uredbom trebala utvrditi namjenska podobveza za tu tehnologiju. U okviru budućih revizija moglo bi se razmotriti uključivanje drugih vrsta sintetičkih goriva, kao što su niskougljična sintetička goriva kojima se postiže veliko smanjenje emisija stakleničkih plinova, u područje primjene ove Uredbe ako se ta goriva definiraju u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da se operatori zrakoplova mogu natjecati na temelju jednakih mogućnosti pristupa održivim zrakoplovnim gorivima. Kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu usluga zračnog prijevoza, sve zračne luke Unije obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se opskrbljivati ujednačenim minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva. Iako tržište može slobodno opskrbljivati i upotrebljavati veće količine održivog goriva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da obvezni minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva budu jednaki u svim obuhvaćenim zračnim lukama.
  Njome
  se zamjenjuju svi zahtjevi utvrđeni izravno ili neizravno na nacionalnoj ili regionalnoj razini prema kojima su operatori zrakoplova ili opskrbljivači zrakoplovnim gorivom dužni upotrebljavati održiva zrakoplovna goriva ili opskrbljivati tim gorivima s ciljnim vrijednostima drukčijima od onih propisanih ovom Uredbom. Kako bi se stvorio jasan i predvidljiv pravni okvir te time potaknuli razvoj tržišta i uporaba najodrživijih i najinovativnijih tehnologija goriva s potencijalom za rast koji će omogućiti ispunjenje budućih potreba, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi postupno povećanje minimalnih udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva s vremenom. Potrebno je utvrditi namjensku podobvezu za sintetička zrakoplovna goriva s obzirom na znatan potencijal tih goriva za dekarbonizaciju i trenutačnu procjenu troškova njihove proizvodnje. Ako se proizvode s pomoću električne energije iz obnovljivih izvora i ugljika uhvaćenog izravno iz zraka, uz sintetička zrakoplovna goriva može se dosegnuti ušteda emisija do 100 % u usporedbi s konvencionalnim zrakoplovnim gorivom. Imaju znatne prednosti i u usporedbi s drugim vrstama održivih zrakoplovnih goriva u pogledu učinkovitosti resursa proizvodnog procesa (posebno kad je riječ o potrebi za vodom). Međutim, procjenjuje se da su troškovi proizvodnje sintetičkih zrakoplovnih goriva trenutačno tri do šest puta veći od tržišne cijene konvencionalnog zrakoplovnog goriva. Stoga bi se ovom Uredbom trebala utvrditi namjenska podobveza za tu tehnologiju. U okviru budućih revizija moglo bi se razmotriti uključivanje drugih vrsta sintetičkih goriva, kao što su niskougljična sintetička goriva kojima se postiže veliko smanjenje emisija stakleničkih plinova, u područje primjene ove Uredbe ako se ta goriva definiraju u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora.

| (19) | Ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da se operatori zrakoplova mogu natjecati na temelju jednakih mogućnosti pristupa održivim zrakoplovnim gorivima. Kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu usluga zračnog prijevoza, sve zračne luke Unije obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se opskrbljivati ujednačenim minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva. Iako tržište može slobodno opskrbljivati i upotrebljavati veće količine održivog goriva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da obvezni minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva budu jednaki u svim obuhvaćenim zračnim lukama.
  Dostupnost sirovina i proizvodni kapaciteti održivih zrakoplovnih goriva nisu neograničeni. Ako neke države članice donesu veće ukupne obveze opskrbe održivim zrakoplovnim gorivima na nacionalnoj razini, to će pojačati tržišno natjecanje za sirovine s ostalim prometnim i energetskim sektorima te bi moglo dovesti do manjka u opskrbi u drugim regijama. Time bi se umanjila sposobnost operatora zrakoplova u tim regijama za dekarbonizaciju te bi im se nepravedno povećali troškovi usklađivanja, posebno sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama, što bi dovelo do narušavanja tržišta i sveukupnog nepovoljnog položaja u odnosu na konkurenciju. Stoga bi na razini EU-a trebalo uspostaviti zajednički cilj za ukupnu proizvodnju i uporabu


  održivih zrakoplovnih goriva. Ovom
  se
  Uredbom
  zamjenjuju svi zahtjevi utvrđeni izravno ili neizravno na nacionalnoj ili regionalnoj razini prema kojima su operatori zrakoplova ili opskrbljivači zrakoplovnim gorivom dužni upotrebljavati održiva zrakoplovna goriva ili opskrbljivati tim gorivima s ciljnim vrijednostima drukčijima od onih propisanih ovom Uredbom. Kako bi se stvorio jasan i predvidljiv pravni okvir te time potaknuli razvoj tržišta i uporaba najodrživijih i najinovativnijih tehnologija goriva s potencijalom za rast koji će omogućiti ispunjenje budućih potreba, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi postupno povećanje minimalnih udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva s vremenom. Potrebno je utvrditi namjensku podobvezu za sintetička zrakoplovna goriva s obzirom na znatan potencijal tih goriva za dekarbonizaciju i trenutačnu procjenu troškova njihove proizvodnje. Ako se proizvode s pomoću električne energije iz obnovljivih izvora i ugljika uhvaćenog izravno iz zraka, uz sintetička zrakoplovna goriva može se dosegnuti ušteda emisija do 100 % u usporedbi s konvencionalnim zrakoplovnim gorivom. Imaju znatne prednosti i u usporedbi s drugim vrstama održivih zrakoplovnih goriva u pogledu učinkovitosti resursa proizvodnog procesa (posebno kad je riječ o potrebi za vodom). Međutim, procjenjuje se da su troškovi proizvodnje sintetičkih zrakoplovnih goriva trenutačno tri do šest puta veći od tržišne cijene konvencionalnog zrakoplovnog goriva. Stoga bi se ovom Uredbom trebala utvrditi namjenska podobveza za tu tehnologiju. U okviru budućih revizija moglo bi se razmotriti uključivanje drugih vrsta sintetičkih goriva, kao što su niskougljična sintetička goriva kojima se postiže veliko smanjenje emisija stakleničkih plinova, u područje primjene ove Uredbe ako se ta goriva definiraju u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora.
  Nadalje, sintetička zrakoplovna goriva s CO2 dobivenim izravnim hvatanjem iz zraka mogu imati važnu ulogu jer se njima na održiv način može dobiti ugljik te bi ih trebalo dodatno promicati. |
| --- | --- |

(19)

Ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da se operatori zrakoplova mogu natjecati na temelju jednakih mogućnosti pristupa održivim zrakoplovnim gorivima. Kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu usluga zračnog prijevoza, sve zračne luke Unije obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se opskrbljivati ujednačenim minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva. Iako tržište može slobodno opskrbljivati i upotrebljavati veće količine održivog goriva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da obvezni minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva budu jednaki u svim obuhvaćenim zračnim lukama.
  Dostupnost sirovina i proizvodni kapaciteti održivih zrakoplovnih goriva nisu neograničeni. Ako neke države članice donesu veće ukupne obveze opskrbe održivim zrakoplovnim gorivima na nacionalnoj razini, to će pojačati tržišno natjecanje za sirovine s ostalim prometnim i energetskim sektorima te bi moglo dovesti do manjka u opskrbi u drugim regijama. Time bi se umanjila sposobnost operatora zrakoplova u tim regijama za dekarbonizaciju te bi im se nepravedno povećali troškovi usklađivanja, posebno sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama, što bi dovelo do narušavanja tržišta i sveukupnog nepovoljnog položaja u odnosu na konkurenciju. Stoga bi na razini EU-a trebalo uspostaviti zajednički cilj za ukupnu proizvodnju i uporabu


  održivih zrakoplovnih goriva. Ovom
  se
  Uredbom
  zamjenjuju svi zahtjevi utvrđeni izravno ili neizravno na nacionalnoj ili regionalnoj razini prema kojima su operatori zrakoplova ili opskrbljivači zrakoplovnim gorivom dužni upotrebljavati održiva zrakoplovna goriva ili opskrbljivati tim gorivima s ciljnim vrijednostima drukčijima od onih propisanih ovom Uredbom. Kako bi se stvorio jasan i predvidljiv pravni okvir te time potaknuli razvoj tržišta i uporaba najodrživijih i najinovativnijih tehnologija goriva s potencijalom za rast koji će omogućiti ispunjenje budućih potreba, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi postupno povećanje minimalnih udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva s vremenom. Potrebno je utvrditi namjensku podobvezu za sintetička zrakoplovna goriva s obzirom na znatan potencijal tih goriva za dekarbonizaciju i trenutačnu procjenu troškova njihove proizvodnje. Ako se proizvode s pomoću električne energije iz obnovljivih izvora i ugljika uhvaćenog izravno iz zraka, uz sintetička zrakoplovna goriva može se dosegnuti ušteda emisija do 100 % u usporedbi s konvencionalnim zrakoplovnim gorivom. Imaju znatne prednosti i u usporedbi s drugim vrstama održivih zrakoplovnih goriva u pogledu učinkovitosti resursa proizvodnog procesa (posebno kad je riječ o potrebi za vodom). Međutim, procjenjuje se da su troškovi proizvodnje sintetičkih zrakoplovnih goriva trenutačno tri do šest puta veći od tržišne cijene konvencionalnog zrakoplovnog goriva. Stoga bi se ovom Uredbom trebala utvrditi namjenska podobveza za tu tehnologiju. U okviru budućih revizija moglo bi se razmotriti uključivanje drugih vrsta sintetičkih goriva, kao što su niskougljična sintetička goriva kojima se postiže veliko smanjenje emisija stakleničkih plinova, u područje primjene ove Uredbe ako se ta goriva definiraju u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora.
  Nadalje, sintetička zrakoplovna goriva s CO2 dobivenim izravnim hvatanjem iz zraka mogu imati važnu ulogu jer se njima na održiv način može dobiti ugljik te bi ih trebalo dodatno promicati.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | Dostupnost sirovina i proizvodni kapaciteti održivih zrakoplovnih goriva nisu neograničeni. Pojačano tržišno natjecanje za ograničene sirovine moglo bi dovesti do manjka u opskrbi i narušavanja tržišta, a time i negativno utjecati na konkurentnost zrakoplovnog sektora u cjelini. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti i izbjegla fragmentacija unutarnjeg tržišta, u cijeloj Uniji trebali bi se primjenjivati usklađeni zahtjevi u pogledu minimalnih udjela za uporabu SAF-ova. Međutim, dok osiguravaju postizanje tih udjela u količini usklađenih na razini EU-a u skladu s Prilogom I., države članice mogu poduzimati nacionalne mjere, provoditi prateće politike te poduzimati inicijative usmjerene na povećanje razine proizvodnje i uporabe održivih zrakoplovnih goriva, uključujući sintetička zrakoplovna goriva, na svojem državnom području, primjerice pružanjem financijske potpore. Takve nacionalne mjere trebale bi biti transparentne, nediskriminirajuće i razmjerne te općenito dostupne za sva poduzeća. Nadalje, budući da se ovom Uredbom ne utvrđuju maksimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva, zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogu pokušati ostvariti ambicioznije politike zaštite okoliša uporabom veće količine održivih zrakoplovnih goriva i opskrbom većom količinom tih goriva u svojoj cjelokupnoj mreži operacija izbjegavajući pritom nošenje viška goriva. U tu bi se svrhu zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogli na temelju ugovornih aranžmana dogovoriti o uzajamnim obvezama u pogledu proizvodnje, opskrbe i kupnje unaprijed određenih količina održivih zrakoplovnih goriva, uključujući one koje premašuju minimalne količinske udjele utvrđene u Prilogu I. Takvim ugovornim odredbama mogla bi se obuhvatiti i odgovornost te uspostaviti uvjeti za financijsku naknadu u slučajevima neisporuke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

Dostupnost sirovina i proizvodni kapaciteti održivih zrakoplovnih goriva nisu neograničeni. Pojačano tržišno natjecanje za ograničene sirovine moglo bi dovesti do manjka u opskrbi i narušavanja tržišta, a time i negativno utjecati na konkurentnost zrakoplovnog sektora u cjelini. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti i izbjegla fragmentacija unutarnjeg tržišta, u cijeloj Uniji trebali bi se primjenjivati usklađeni zahtjevi u pogledu minimalnih udjela za uporabu SAF-ova. Međutim, dok osiguravaju postizanje tih udjela u količini usklađenih na razini EU-a u skladu s Prilogom I., države članice mogu poduzimati nacionalne mjere, provoditi prateće politike te poduzimati inicijative usmjerene na povećanje razine proizvodnje i uporabe održivih zrakoplovnih goriva, uključujući sintetička zrakoplovna goriva, na svojem državnom području, primjerice pružanjem financijske potpore. Takve nacionalne mjere trebale bi biti transparentne, nediskriminirajuće i razmjerne te općenito dostupne za sva poduzeća. Nadalje, budući da se ovom Uredbom ne utvrđuju maksimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva, zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogu pokušati ostvariti ambicioznije politike zaštite okoliša uporabom veće količine održivih zrakoplovnih goriva i opskrbom većom količinom tih goriva u svojoj cjelokupnoj mreži operacija izbjegavajući pritom nošenje viška goriva. U tu bi se svrhu zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogli na temelju ugovornih aranžmana dogovoriti o uzajamnim obvezama u pogledu proizvodnje, opskrbe i kupnje unaprijed određenih količina održivih zrakoplovnih goriva, uključujući one koje premašuju minimalne količinske udjele utvrđene u Prilogu I. Takvim ugovornim odredbama mogla bi se obuhvatiti i odgovornost te uspostaviti uvjeti za financijsku naknadu u slučajevima neisporuke.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.b) | Potražnja potrošača može imati važnu ulogu u razvoju prema održivijem zrakoplovstvu. Međutim, da bi potrošači mogli donijeti informiranu odluku, potrebne su konkretnije, pouzdanije, neovisnije i usklađenije informacije o utjecaju letova na okoliš, u skladu s Akcijskim planom za Strategiju za održivu i pametnu mobilnost. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti sveobuhvatan sustav Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplovstva koji bi korisnicima zrakoplovnih usluga mogao dati jasne, transparentne, sveobuhvatne, pristupačne i lako razumljive informacije o ekološkoj učinkovitosti zrakoplovstva. Time će se potrošači potaknuti na donošenje odluka te će se dodatno promicati uporaba održivih zrakoplovnih goriva i ostale mjere operatora zrakoplova povezane s održivošću. Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) već je nadležna za ekološku certifikaciju zrakoplova i s dionicima radi na razvoju sustava ekološkog označivanja za zrakoplovstvo koji obuhvaća zrakoplove, operatore zrakoplova i komercijalne letove. EASA bi trebala imati zadaću daljnjeg razvoja, provedbe i funkcioniranja tog sustava kako bi se osigurale neovisnost, tehnička stabilnost i sinergije s ostalim mjerama EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.b)

Potražnja potrošača može imati važnu ulogu u razvoju prema održivijem zrakoplovstvu. Međutim, da bi potrošači mogli donijeti informiranu odluku, potrebne su konkretnije, pouzdanije, neovisnije i usklađenije informacije o utjecaju letova na okoliš, u skladu s Akcijskim planom za Strategiju za održivu i pametnu mobilnost. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti sveobuhvatan sustav Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplovstva koji bi korisnicima zrakoplovnih usluga mogao dati jasne, transparentne, sveobuhvatne, pristupačne i lako razumljive informacije o ekološkoj učinkovitosti zrakoplovstva. Time će se potrošači potaknuti na donošenje odluka te će se dodatno promicati uporaba održivih zrakoplovnih goriva i ostale mjere operatora zrakoplova povezane s održivošću. Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) već je nadležna za ekološku certifikaciju zrakoplova i s dionicima radi na razvoju sustava ekološkog označivanja za zrakoplovstvo koji obuhvaća zrakoplove, operatore zrakoplova i komercijalne letove. EASA bi trebala imati zadaću daljnjeg razvoja, provedbe i funkcioniranja tog sustava kako bi se osigurale neovisnost, tehnička stabilnost i sinergije s ostalim mjerama EU-a.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Ključno je osigurati da se zrakoplovno tržište može uspješno opskrbiti minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva bez nestašica u opskrbi. U tu svrhu trebalo bi planirati dovoljno vremena kako bi industrija obnovljivih goriva mogla razviti odgovarajuće proizvodne kapacitete. Opskrba održivim zrakoplovnim gorivima trebala bi
  postati obvezna
  2025. Nadalje, kako bi se osigurala pravna sigurnost i predvidljivost na tržištu te dugoročno potaknula ulaganja u proizvodne kapacitete za održiva zrakoplovna goriva, uvjeti ove Uredbe trebali bi dulje vrijeme ostati nepromijenjeni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Ključno je osigurati da se zrakoplovno tržište može uspješno opskrbiti minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva bez nestašica u opskrbi. U tu svrhu trebalo bi planirati dovoljno vremena kako bi industrija obnovljivih goriva mogla razviti odgovarajuće proizvodne kapacitete. Opskrba održivim zrakoplovnim gorivima trebala bi
  postati obvezna
  2025. Nadalje, kako bi se osigurala pravna sigurnost i predvidljivost na tržištu te dugoročno potaknula ulaganja u proizvodne kapacitete za održiva zrakoplovna goriva, uvjeti ove Uredbe trebali bi dulje vrijeme ostati nepromijenjeni.

| (20) | Ključno je osigurati da se zrakoplovno tržište može uspješno opskrbiti minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva bez nestašica u opskrbi. U tu svrhu trebalo bi planirati dovoljno vremena
  i uspostaviti mehanizam fleksibilnosti
  kako bi industrija obnovljivih goriva mogla razviti odgovarajuće proizvodne kapacitete
  , a opskrbljivači zrakoplovnim gorivom i operatori zrakoplova mogli ispuniti svoje obveze na troškovno najučinkovitiji način, bez smanjenja ukupnih ekoloških ambicija iz ove Uredbe
  . Opskrba održivim zrakoplovnim gorivima trebala bi
  započeti
  2025.
  , uz fleksibilnost predviđenu mehanizmom fleksibilnosti za SAF-ove
  . Nadalje, kako bi se osigurala pravna sigurnost i predvidljivost na tržištu te dugoročno potaknula ulaganja u proizvodne kapacitete za održiva zrakoplovna goriva, uvjeti ove Uredbe trebali bi dulje vrijeme ostati nepromijenjeni. |
| --- | --- |

(20)

Ključno je osigurati da se zrakoplovno tržište može uspješno opskrbiti minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva bez nestašica u opskrbi. U tu svrhu trebalo bi planirati dovoljno vremena
  i uspostaviti mehanizam fleksibilnosti
  kako bi industrija obnovljivih goriva mogla razviti odgovarajuće proizvodne kapacitete
  , a opskrbljivači zrakoplovnim gorivom i operatori zrakoplova mogli ispuniti svoje obveze na troškovno najučinkovitiji način, bez smanjenja ukupnih ekoloških ambicija iz ove Uredbe
  . Opskrba održivim zrakoplovnim gorivima trebala bi
  započeti
  2025.
  , uz fleksibilnost predviđenu mehanizmom fleksibilnosti za SAF-ove
  . Nadalje, kako bi se osigurala pravna sigurnost i predvidljivost na tržištu te dugoročno potaknula ulaganja u proizvodne kapacitete za održiva zrakoplovna goriva, uvjeti ove Uredbe trebali bi dulje vrijeme ostati nepromijenjeni.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Uvođenje i povećanje uporabe održivih zrakoplovnih goriva u zračnim lukama Unije mogli bi dovesti do učestalijeg nošenja viška goriva zbog većih troškova zrakoplovnog goriva. Praksa nošenja viška goriva neodrživa je i trebala bi se izbjegavati jer ugrožava trud koji Unija ulaže u smanjenje utjecaja prijevoza na okoliš. Ona se protivi ciljevima dekarbonizacije zrakoplovstva jer se povećanjem težine zrakoplova povećavaju potrošnja goriva i povezane emisije na određenom letu. Praksa nošenja viška goriva ugrožava i jednake uvjete u Uniji među operatorima zrakoplova i zračnim lukama. Ovom Uredbom stoga bi se od operatora zrakoplova trebalo zahtijevati da napune spremnik prije odlaska iz određene zračne luke Unije. Količina goriva napunjenog prije odlaska iz određene zračne luke Unije trebala bi biti razmjerna količini goriva potrebnoj za odlazni let iz te zračne luke uzimajući u obzir nužnost poštovanja pravila o sigurnosti goriva. Tim zahtjevom osigurava se da se jednaki uvjeti za operacije u Uniji jednako primjenjuju na operatore iz Unije i strane operatore i pritom se jamči visoka razina zaštite okoliša. Budući da se Uredbom ne utvrđuju maksimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva u svim zrakoplovnim gorivima, zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogu pokušati ostvariti ambicioznije politike zaštite okoliša uporabom veće količine održivih zrakoplovnih goriva i opskrbom većom količinom tih goriva u svojoj cjelokupnoj mreži operacija izbjegavajući pritom nošenje viška goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Uvođenje i povećanje uporabe održivih zrakoplovnih goriva u zračnim lukama Unije mogli bi dovesti do učestalijeg nošenja viška goriva zbog većih troškova zrakoplovnog goriva. Praksa nošenja viška goriva neodrživa je i trebala bi se izbjegavati jer ugrožava trud koji Unija ulaže u smanjenje utjecaja prijevoza na okoliš. Ona se protivi ciljevima dekarbonizacije zrakoplovstva jer se povećanjem težine zrakoplova povećavaju potrošnja goriva i povezane emisije na određenom letu. Praksa nošenja viška goriva ugrožava i jednake uvjete u Uniji među operatorima zrakoplova i zračnim lukama. Ovom Uredbom stoga bi se od operatora zrakoplova trebalo zahtijevati da napune spremnik prije odlaska iz određene zračne luke Unije. Količina goriva napunjenog prije odlaska iz određene zračne luke Unije trebala bi biti razmjerna količini goriva potrebnoj za odlazni let iz te zračne luke uzimajući u obzir nužnost poštovanja pravila o sigurnosti goriva. Tim zahtjevom osigurava se da se jednaki uvjeti za operacije u Uniji jednako primjenjuju na operatore iz Unije i strane operatore i pritom se jamči visoka razina zaštite okoliša. Budući da se Uredbom ne utvrđuju maksimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva u svim zrakoplovnim gorivima, zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogu pokušati ostvariti ambicioznije politike zaštite okoliša uporabom veće količine održivih zrakoplovnih goriva i opskrbom većom količinom tih goriva u svojoj cjelokupnoj mreži operacija izbjegavajući pritom nošenje viška goriva.

| (21) | Uvođenje i povećanje uporabe održivih zrakoplovnih goriva u zračnim lukama Unije mogli bi dovesti do učestalijeg nošenja viška goriva
  zbog gospodarskih razloga, odnosno
  zbog većih troškova zrakoplovnog goriva. Praksa nošenja viška goriva
  zbog gospodarskih razloga
  neodrživa je i trebala bi se izbjegavati jer ugrožava trud koji Unija ulaže u smanjenje utjecaja prijevoza na okoliš. Ona se protivi ciljevima dekarbonizacije zrakoplovstva jer se povećanjem težine zrakoplova povećavaju potrošnja goriva i povezane emisije na određenom letu. Praksa nošenja viška goriva ugrožava i jednake uvjete u Uniji među operatorima zrakoplova i zračnim lukama. Ovom Uredbom stoga bi se od operatora zrakoplova trebalo zahtijevati da napune spremnik prije odlaska iz određene zračne luke Unije. Količina goriva napunjenog prije odlaska iz određene zračne luke Unije trebala bi biti razmjerna količini goriva potrebnoj za odlazni let iz te zračne luke uzimajući u obzir nužnost poštovanja pravila o sigurnosti goriva. Tim zahtjevom osigurava se da se jednaki uvjeti za operacije u Uniji jednako primjenjuju na operatore iz Unije i strane operatore i pritom se jamči visoka razina zaštite okoliša. Budući da se Uredbom ne utvrđuju maksimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva u svim zrakoplovnim gorivima, zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogu pokušati ostvariti ambicioznije politike zaštite okoliša uporabom veće količine održivih zrakoplovnih goriva i opskrbom većom količinom tih goriva u svojoj cjelokupnoj mreži operacija izbjegavajući pritom nošenje viška goriva.
  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za letove unutar i izvan EU-a, Komisija bi trebala redovito pratiti i ocjenjivati slučajeve nošenja viška goriva te izvješćivati o njima. |
| --- | --- |

(21)

Uvođenje i povećanje uporabe održivih zrakoplovnih goriva u zračnim lukama Unije mogli bi dovesti do učestalijeg nošenja viška goriva
  zbog gospodarskih razloga, odnosno
  zbog većih troškova zrakoplovnog goriva. Praksa nošenja viška goriva
  zbog gospodarskih razloga
  neodrživa je i trebala bi se izbjegavati jer ugrožava trud koji Unija ulaže u smanjenje utjecaja prijevoza na okoliš. Ona se protivi ciljevima dekarbonizacije zrakoplovstva jer se povećanjem težine zrakoplova povećavaju potrošnja goriva i povezane emisije na određenom letu. Praksa nošenja viška goriva ugrožava i jednake uvjete u Uniji među operatorima zrakoplova i zračnim lukama. Ovom Uredbom stoga bi se od operatora zrakoplova trebalo zahtijevati da napune spremnik prije odlaska iz određene zračne luke Unije. Količina goriva napunjenog prije odlaska iz određene zračne luke Unije trebala bi biti razmjerna količini goriva potrebnoj za odlazni let iz te zračne luke uzimajući u obzir nužnost poštovanja pravila o sigurnosti goriva. Tim zahtjevom osigurava se da se jednaki uvjeti za operacije u Uniji jednako primjenjuju na operatore iz Unije i strane operatore i pritom se jamči visoka razina zaštite okoliša. Budući da se Uredbom ne utvrđuju maksimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva u svim zrakoplovnim gorivima, zračni prijevoznici i opskrbljivači gorivom mogu pokušati ostvariti ambicioznije politike zaštite okoliša uporabom veće količine održivih zrakoplovnih goriva i opskrbom većom količinom tih goriva u svojoj cjelokupnoj mreži operacija izbjegavajući pritom nošenje viška goriva.
  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za letove unutar i izvan EU-a, Komisija bi trebala redovito pratiti i ocjenjivati slučajeve nošenja viška goriva te izvješćivati o njima.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | Daljnja uporaba održivih zrakoplovnih goriva, koja obično imaju niže aromatske koncentracije i manji sadržaj sumpora, pridonijet će smanjenju utjecaja na klimu koji nisu povezani s CO2. Daljnjim smanjenjem aromatskog i sumpornog sadržaja u zrakoplovnim gorivima moglo bi se smanjiti stvaranje kondenzacijskih cirusa, poboljšati kvaliteta zraka u zračnim lukama i oko njih te povećati kvaliteta goriva u korist zračnih prijevoznika zahvaljujući većoj energetskoj gustoći i nižim troškovima održavanja zbog nižih razina čađe. Međutim, aromatske koncentracije u zrakoplovnim gorivima potrebno je smanjiti uz poštovanje međunarodnih pravila o sigurnosti goriva i očuvanje jednakih uvjeta na međunarodnoj razini. Stoga bi EASA trebala pratiti aromatski i sumporni sadržaj u konvencionalnim zrakoplovnim gorivima. Komisija bi najkasnije do 1. siječnja 2025. trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem se procjenjuju moguće mjere, uključujući prema potrebi zakonodavne prijedloge i standarde kvalitete goriva, za optimizaciju aromatskog sadržaja u zrakoplovnom gorivu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.a)

Daljnja uporaba održivih zrakoplovnih goriva, koja obično imaju niže aromatske koncentracije i manji sadržaj sumpora, pridonijet će smanjenju utjecaja na klimu koji nisu povezani s CO2. Daljnjim smanjenjem aromatskog i sumpornog sadržaja u zrakoplovnim gorivima moglo bi se smanjiti stvaranje kondenzacijskih cirusa, poboljšati kvaliteta zraka u zračnim lukama i oko njih te povećati kvaliteta goriva u korist zračnih prijevoznika zahvaljujući većoj energetskoj gustoći i nižim troškovima održavanja zbog nižih razina čađe. Međutim, aromatske koncentracije u zrakoplovnim gorivima potrebno je smanjiti uz poštovanje međunarodnih pravila o sigurnosti goriva i očuvanje jednakih uvjeta na međunarodnoj razini. Stoga bi EASA trebala pratiti aromatski i sumporni sadržaj u konvencionalnim zrakoplovnim gorivima. Komisija bi najkasnije do 1. siječnja 2025. trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem se procjenjuju moguće mjere, uključujući prema potrebi zakonodavne prijedloge i standarde kvalitete goriva, za optimizaciju aromatskog sadržaja u zrakoplovnom gorivu.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.b) | Zrakoplovstvo, osim učinaka zagrijavanja klime, negativno utječe i na kvalitetu zraka. Najvažnije su onečišćujuće tvari lebdeće čestice, uključujući mikroskopske čestice, dušikove okside (NOx) i hlapive organske spojeve (HOS), pri čemu neki od tih primarnih onečišćivača proizvode druge onečišćujuće tvari

   (1a)

  . Iako je potrebno provesti više istraživanja o učincima mikroskopskih čestica na zdravlje, nekoliko je studija pokazalo da izloženost tim česticama može imati kratkoročne i dugoročne posljedice te utjecati među ostalim na smrtnost, kardiovaskularne bolesti, ishemijsku bolest srca i bolesti pluća

   (1b)

  . Onečišćenje zraka pridonosi i gubitku bioraznolikosti jer oštećuje ekosustave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.b)

Zrakoplovstvo, osim učinaka zagrijavanja klime, negativno utječe i na kvalitetu zraka. Najvažnije su onečišćujuće tvari lebdeće čestice, uključujući mikroskopske čestice, dušikove okside (NOx) i hlapive organske spojeve (HOS), pri čemu neki od tih primarnih onečišćivača proizvode druge onečišćujuće tvari

   (1a)

  . Iako je potrebno provesti više istraživanja o učincima mikroskopskih čestica na zdravlje, nekoliko je studija pokazalo da izloženost tim česticama može imati kratkoročne i dugoročne posljedice te utjecati među ostalim na smrtnost, kardiovaskularne bolesti, ishemijsku bolest srca i bolesti pluća

   (1b)

  . Onečišćenje zraka pridonosi i gubitku bioraznolikosti jer oštećuje ekosustave.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Zračne luke obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi
  osigurati svu potrebnu infrastrukturu za isporuku, skladištenje i punjenje održivog zrakoplovnog goriva kako ne bi
  onemogućile uporabu
  tog održivog zrakoplovnog goriva. Agencija bi prema potrebi trebala moći zahtijevati od zračne luke Unije da joj dostavi informacije o dostupnoj infrastrukturi koja operatorima zrakoplova omogućuje neometanu distribuciju i punjenje održivih zrakoplovnih goriva. Agencija bi trebala imati ulogu zajedničkog centra kojem se zračne luke i zračni prijevoznici mogu obratiti ako im je potrebno tehničko pojašnjenje dostupnosti infrastrukture za gorivo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Zračne luke obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi
  osigurati svu potrebnu infrastrukturu za isporuku, skladištenje i punjenje održivog zrakoplovnog goriva kako ne bi
  onemogućile uporabu
  tog održivog zrakoplovnog goriva. Agencija bi prema potrebi trebala moći zahtijevati od zračne luke Unije da joj dostavi informacije o dostupnoj infrastrukturi koja operatorima zrakoplova omogućuje neometanu distribuciju i punjenje održivih zrakoplovnih goriva. Agencija bi trebala imati ulogu zajedničkog centra kojem se zračne luke i zračni prijevoznici mogu obratiti ako im je potrebno tehničko pojašnjenje dostupnosti infrastrukture za gorivo.

| (22) | Važno je
  osigurati svu potrebnu infrastrukturu za isporuku, skladištenje i punjenje održivog zrakoplovnog goriva
  , kao i stalan i neprekinut pristup opskrbljivača gorivom infrastrukturi za gorivo za prijevoz,
  kako
  se
  ne bi
  onemogućila uporaba
  tog održivog zrakoplovnog goriva
  . Ovom bi se Uredbom trebali uzeti u obzir različiti modeli upravljanja zračnim lukama u Uniji. U tom pogledu zračne luke obuhvaćene ovom Uredbom ili prema potrebi relevantno upravljačko tijelo za koje je predmetna država članica zadržala centraliziranu infrastrukturu zračne luke kako je navedeno u članku 8. Direktive Vijeća 96/67/EZ („Direktiva o zemaljskim uslugama”) trebali bi stoga poduzeti sve potrebne mjere za stavljanje na raspolaganje infrastrukture potrebne za isporuku, skladištenje i punjenje tih održivih zrakoplovnih goriva i pristupa operatora zrakoplova tim gorivima. Ako krajnju odgovornost za osiguravanje infrastrukture za gorivo u zračnoj luci Unije preuzima, na temelju ugovornih aranžmana, subjekt koji nije zračna luka Unije ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke, taj bi subjekt na temelju ugovornog aranžmana trebao biti odgovoran za poštovanje obveze iz članka 6. ove Uredbe
  . Agencija bi prema potrebi trebala moći zahtijevati od zračne luke Unije da joj dostavi informacije o dostupnoj infrastrukturi koja operatorima zrakoplova omogućuje neometanu distribuciju i punjenje održivih zrakoplovnih goriva. Agencija bi trebala imati ulogu zajedničkog centra kojem se zračne luke i zračni prijevoznici mogu obratiti ako im je potrebno tehničko pojašnjenje dostupnosti infrastrukture za gorivo.
  Kad zrakoplovi s pogonom na električnu energiju ili vodik postanu zreli i komercijalno dostupni, zračne luke obuhvaćene ovom Uredbom trebat će poduzeti sve potrebne mjere da bi se omogućila odgovarajuća infrastruktura za opskrbu zrakoplova vodikom i punjenje zrakoplova električnom energijom, u skladu s odgovarajućim planom uvođenja nacionalnog okvira politike, kako je utvrđeno predloženom uredbom o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva. Nadalje, trebalo bi osigurati opskrbu zrakoplova u mirovanju električnom energijom u skladu s člankom 12. Uredbe XXX [Uredba AFIR]. |
| --- | --- |

(22)

Važno je
  osigurati svu potrebnu infrastrukturu za isporuku, skladištenje i punjenje održivog zrakoplovnog goriva
  , kao i stalan i neprekinut pristup opskrbljivača gorivom infrastrukturi za gorivo za prijevoz,
  kako
  se
  ne bi
  onemogućila uporaba
  tog održivog zrakoplovnog goriva
  . Ovom bi se Uredbom trebali uzeti u obzir različiti modeli upravljanja zračnim lukama u Uniji. U tom pogledu zračne luke obuhvaćene ovom Uredbom ili prema potrebi relevantno upravljačko tijelo za koje je predmetna država članica zadržala centraliziranu infrastrukturu zračne luke kako je navedeno u članku 8. Direktive Vijeća 96/67/EZ („Direktiva o zemaljskim uslugama”) trebali bi stoga poduzeti sve potrebne mjere za stavljanje na raspolaganje infrastrukture potrebne za isporuku, skladištenje i punjenje tih održivih zrakoplovnih goriva i pristupa operatora zrakoplova tim gorivima. Ako krajnju odgovornost za osiguravanje infrastrukture za gorivo u zračnoj luci Unije preuzima, na temelju ugovornih aranžmana, subjekt koji nije zračna luka Unije ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke, taj bi subjekt na temelju ugovornog aranžmana trebao biti odgovoran za poštovanje obveze iz članka 6. ove Uredbe
  . Agencija bi prema potrebi trebala moći zahtijevati od zračne luke Unije da joj dostavi informacije o dostupnoj infrastrukturi koja operatorima zrakoplova omogućuje neometanu distribuciju i punjenje održivih zrakoplovnih goriva. Agencija bi trebala imati ulogu zajedničkog centra kojem se zračne luke i zračni prijevoznici mogu obratiti ako im je potrebno tehničko pojašnjenje dostupnosti infrastrukture za gorivo.
  Kad zrakoplovi s pogonom na električnu energiju ili vodik postanu zreli i komercijalno dostupni, zračne luke obuhvaćene ovom Uredbom trebat će poduzeti sve potrebne mjere da bi se omogućila odgovarajuća infrastruktura za opskrbu zrakoplova vodikom i punjenje zrakoplova električnom energijom, u skladu s odgovarajućim planom uvođenja nacionalnog okvira politike, kako je utvrđeno predloženom uredbom o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva. Nadalje, trebalo bi osigurati opskrbu zrakoplova u mirovanju električnom energijom u skladu s člankom 12. Uredbe XXX [Uredba AFIR].

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22.a) | Mnoge zračne luke u Uniji zrakoplovno gorivo dobivaju prvenstveno cjevovodima iz rafinerija ili stanica za miješanje, u kojima se SAF-ovi trebaju miješati prema specifikacijama u pogledu sigurnosti i održivosti. Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom omogućile stalan i neprekinut pristup infrastrukturi za gorivo za civilno zrakoplovstvo radi opskrbe konvencionalnim zrakoplovnim gorivima i zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju udjele održivih zrakoplovnih goriva. Isporuka SAF-ova zračnim lukama Unije u količinama koje su dovoljne da bi se alternativnim sredstvima ispunile odredbe utvrđene u Prilogu I., primjerice cestom/kamionima iz rafinerija i stanica za miješanje, neizvediva je logistički, praktično te sa stajališta troškova i sankcija za CO2. Kako bi se isporučile minimalne količine SAF-ova koje se zahtijevaju na temelju ove Uredbe, bit će ključno da se ti cjevovodi upotrebljavaju uz cjevovode koji su u vlasništvu opskrbljivača gorivom, ako postoje, te da se upotrebljava postojeća željeznička infrastruktura. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22.a)

Mnoge zračne luke u Uniji zrakoplovno gorivo dobivaju prvenstveno cjevovodima iz rafinerija ili stanica za miješanje, u kojima se SAF-ovi trebaju miješati prema specifikacijama u pogledu sigurnosti i održivosti. Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom omogućile stalan i neprekinut pristup infrastrukturi za gorivo za civilno zrakoplovstvo radi opskrbe konvencionalnim zrakoplovnim gorivima i zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju udjele održivih zrakoplovnih goriva. Isporuka SAF-ova zračnim lukama Unije u količinama koje su dovoljne da bi se alternativnim sredstvima ispunile odredbe utvrđene u Prilogu I., primjerice cestom/kamionima iz rafinerija i stanica za miješanje, neizvediva je logistički, praktično te sa stajališta troškova i sankcija za CO2. Kako bi se isporučile minimalne količine SAF-ova koje se zahtijevaju na temelju ove Uredbe, bit će ključno da se ti cjevovodi upotrebljavaju uz cjevovode koji su u vlasništvu opskrbljivača gorivom, ako postoje, te da se upotrebljava postojeća željeznička infrastruktura.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Operatori zrakoplova trebali bi biti obvezni jednom godišnje izvješćivati i o stvarnoj količini napunjenog zrakoplovnog goriva u svakoj zračnoj luci Unije kako bi dokazali da nisu nosili višak goriva. Izvješća bi trebali verificirati neovisni verifikatori te bi ih trebalo poslati Agenciji radi praćenja i procjene usklađenosti. Verifikatori bi trebali utvrditi točnost potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva koju su operatori prijavili s pomoću alata koji je odobrila Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Operatori zrakoplova trebali bi biti obvezni jednom godišnje izvješćivati i o stvarnoj količini napunjenog zrakoplovnog goriva u svakoj zračnoj luci Unije kako bi dokazali da nisu nosili višak goriva. Izvješća bi trebali verificirati neovisni verifikatori te bi ih trebalo poslati Agenciji radi praćenja i procjene usklađenosti. Verifikatori bi trebali utvrditi točnost potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva koju su operatori prijavili s pomoću alata koji je odobrila Komisija.

| (24) | Operatori zrakoplova trebali bi biti obvezni jednom godišnje izvješćivati i o stvarnoj količini napunjenog zrakoplovnog goriva u svakoj zračnoj luci Unije kako bi dokazali da nisu nosili višak goriva
  zbog gospodarskih razloga
  . Izvješća bi trebali verificirati neovisni verifikatori te bi ih trebalo poslati Agenciji radi praćenja i procjene usklađenosti. Verifikatori bi trebali utvrditi točnost potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva koju su operatori prijavili s pomoću alata koji je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(24)

Operatori zrakoplova trebali bi biti obvezni jednom godišnje izvješćivati i o stvarnoj količini napunjenog zrakoplovnog goriva u svakoj zračnoj luci Unije kako bi dokazali da nisu nosili višak goriva
  zbog gospodarskih razloga
  . Izvješća bi trebali verificirati neovisni verifikatori te bi ih trebalo poslati Agenciji radi praćenja i procjene usklađenosti. Verifikatori bi trebali utvrditi točnost potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva koju su operatori prijavili s pomoću alata koji je odobrila Komisija.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26.a) | Uvođenje obveze uporabe održivih zrakoplovnih goriva u Uniji moglo bi dovesti do neopravdanog nepovoljnog položaja u odnosu na konkurenciju za zračne prijevoznike iz EU-a koji upravljaju izravnim dugim letovima iz neke zračne luke Unije u usporedbi s njihovim konkurentima koji se koriste čvorišnom zračnom lukom izvan Unije. Radi daljnjeg promicanja uporabe održivih zrakoplovnih goriva u Uniji, za koja se u doglednoj budućnosti predviđa znatna razlika u cijeni u odnosu na konvencionalna goriva, zračni prijevoznici trebali bi imati pravo na dobivanje besplatnih emisijskih jedinica za punjenje održivih zrakoplovnih goriva u okviru sustava trgovanja emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26.a)

Uvođenje obveze uporabe održivih zrakoplovnih goriva u Uniji moglo bi dovesti do neopravdanog nepovoljnog položaja u odnosu na konkurenciju za zračne prijevoznike iz EU-a koji upravljaju izravnim dugim letovima iz neke zračne luke Unije u usporedbi s njihovim konkurentima koji se koriste čvorišnom zračnom lukom izvan Unije. Radi daljnjeg promicanja uporabe održivih zrakoplovnih goriva u Uniji, za koja se u doglednoj budućnosti predviđa znatna razlika u cijeni u odnosu na konvencionalna goriva, zračni prijevoznici trebali bi imati pravo na dobivanje besplatnih emisijskih jedinica za punjenje održivih zrakoplovnih goriva u okviru sustava trgovanja emisijama.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Ključno je da se operatori zrakoplova mogu pozivati na uporabu održivih zrakoplovnih goriva u okviru sustava za stakleničke plinove kao što su sustav EU-a za trgovanje emisijama ili CORSIA, ovisno o rutama letova. Međutim, ova Uredba ne bi trebala omogućiti dvostruko računanje smanjenja emisija. Operatori zrakoplova trebali bi samo jednom moći zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva. Opskrbljivači gorivom trebali bi biti obvezni operatorima zrakoplova besplatno dati bilo kakve informacije o svojstvima održivog zrakoplovnog goriva koje prodaju tom operatoru zrakoplova koje su relevantne za izvješćivanje operatora zrakoplova u skladu s ovom Uredbom ili u okviru sustava za stakleničke plinove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Ključno je da se operatori zrakoplova mogu pozivati na uporabu održivih zrakoplovnih goriva u okviru sustava za stakleničke plinove kao što su sustav EU-a za trgovanje emisijama ili CORSIA, ovisno o rutama letova. Međutim, ova Uredba ne bi trebala omogućiti dvostruko računanje smanjenja emisija. Operatori zrakoplova trebali bi samo jednom moći zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva. Opskrbljivači gorivom trebali bi biti obvezni operatorima zrakoplova besplatno dati bilo kakve informacije o svojstvima održivog zrakoplovnog goriva koje prodaju tom operatoru zrakoplova koje su relevantne za izvješćivanje operatora zrakoplova u skladu s ovom Uredbom ili u okviru sustava za stakleničke plinove.

| (27) | U cilju promicanja uporabeodrživihzrakoplovnihgorivakoja su znatno skuplja u usporedbi s konvencionalnim gorivima,
  ključno je da se operatori zrakoplova mogu pozivati na uporabu održivih zrakoplovnih goriva u okviru sustava za stakleničke plinove kao što su sustav EU-a za trgovanje emisijama ili CORSIA, ovisno o rutama letova. Međutim, ova Uredba ne bi trebala omogućiti dvostruko računanje smanjenja emisija. Operatori zrakoplova trebali bi samo jednom moći zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva. Opskrbljivači gorivom trebali bi biti obvezni operatorima zrakoplova besplatno dati bilo kakve informacije o svojstvima održivog zrakoplovnog goriva koje prodaju tom operatoru zrakoplova koje su relevantne za izvješćivanje operatora zrakoplova u skladu s ovom Uredbom ili u okviru sustava za stakleničke plinove. |
| --- | --- |

(27)

U cilju promicanja uporabeodrživihzrakoplovnihgorivakoja su znatno skuplja u usporedbi s konvencionalnim gorivima,
  ključno je da se operatori zrakoplova mogu pozivati na uporabu održivih zrakoplovnih goriva u okviru sustava za stakleničke plinove kao što su sustav EU-a za trgovanje emisijama ili CORSIA, ovisno o rutama letova. Međutim, ova Uredba ne bi trebala omogućiti dvostruko računanje smanjenja emisija. Operatori zrakoplova trebali bi samo jednom moći zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva. Opskrbljivači gorivom trebali bi biti obvezni operatorima zrakoplova besplatno dati bilo kakve informacije o svojstvima održivog zrakoplovnog goriva koje prodaju tom operatoru zrakoplova koje su relevantne za izvješćivanje operatora zrakoplova u skladu s ovom Uredbom ili u okviru sustava za stakleničke plinove.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem zrakoplovnom tržištu i poštovanje klimatskih ciljeva Unije, ovom Uredbom trebalo bi uvesti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom i operatore zrakoplova u slučaju neusklađenosti. Težina sankcija mora biti razmjerna šteti koja je zbog neusklađenosti nanesena okolišu i jednakim uvjetima na unutarnjem tržištu. Pri izricanju administrativnih novčanih kazni nadležna tijela trebala bi uzeti u obzir kretanje cijena zrakoplovnog goriva i održivog zrakoplovnog goriva u godini izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem zrakoplovnom tržištu i poštovanje klimatskih ciljeva Unije, ovom Uredbom trebalo bi uvesti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom i operatore zrakoplova u slučaju neusklađenosti. Težina sankcija mora biti razmjerna šteti koja je zbog neusklađenosti nanesena okolišu i jednakim uvjetima na unutarnjem tržištu. Pri izricanju administrativnih novčanih kazni nadležna tijela trebala bi uzeti u obzir kretanje cijena zrakoplovnog goriva i održivog zrakoplovnog goriva u godini izvješćivanja.

| (28) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem zrakoplovnom tržištu i poštovanje klimatskih ciljeva Unije, ovom Uredbom trebalo bi uvesti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom i operatore zrakoplova u slučaju neusklađenosti. Težina sankcija mora biti razmjerna šteti koja je zbog neusklađenosti nanesena okolišu i jednakim uvjetima na unutarnjem tržištu. Pri izricanju administrativnih novčanih kazni
  i ostalih sankcija
  nadležna tijela trebala bi uzeti u obzir kretanje cijena zrakoplovnog goriva i održivog zrakoplovnog goriva u godini izvješćivanja
  te mogu uzeti u obzir i stupanj neusklađenosti, na primjer u slučaju ponovljenih povreda
  . |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem zrakoplovnom tržištu i poštovanje klimatskih ciljeva Unije, ovom Uredbom trebalo bi uvesti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom i operatore zrakoplova u slučaju neusklađenosti. Težina sankcija mora biti razmjerna šteti koja je zbog neusklađenosti nanesena okolišu i jednakim uvjetima na unutarnjem tržištu. Pri izricanju administrativnih novčanih kazni
  i ostalih sankcija
  nadležna tijela trebala bi uzeti u obzir kretanje cijena zrakoplovnog goriva i održivog zrakoplovnog goriva u godini izvješćivanja
  te mogu uzeti u obzir i stupanj neusklađenosti, na primjer u slučaju ponovljenih povreda
  .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Sankcije za opskrbljivače koji ne ispune ciljeve utvrđene ovom Uredbom trebalo bi dopuniti obvezom opskrbe tržišta u narednoj godini količinom koja je nedostajala do ispunjenja kvote. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Sankcije za opskrbljivače koji ne ispune ciljeve utvrđene ovom Uredbom trebalo bi dopuniti obvezom opskrbe tržišta u narednoj godini količinom koja je nedostajala do ispunjenja kvote.

| (29) | Sankcije za opskrbljivače koji ne ispune ciljeve utvrđene ovom Uredbom trebalo bi dopuniti obvezom opskrbe tržišta u narednoj godini količinom koja je nedostajala do ispunjenja kvote
  . Međutim, kako bi se izbjegle nepotrebne dvostruke sankcije u slučajevima koji su izvan izravne kontrole opskrbljivača gorivom, obveza opskrbe tržišta na kojem je zabilježen manjak ne bi se trebala primjenjivati kad Komisija procijeni da je taj manjak prouzročen nedostatnim raspoloživim sredstvima
  . |
| --- | --- |

(29)

Sankcije za opskrbljivače koji ne ispune ciljeve utvrđene ovom Uredbom trebalo bi dopuniti obvezom opskrbe tržišta u narednoj godini količinom koja je nedostajala do ispunjenja kvote
  . Međutim, kako bi se izbjegle nepotrebne dvostruke sankcije u slučajevima koji su izvan izravne kontrole opskrbljivača gorivom, obveza opskrbe tržišta na kojem je zabilježen manjak ne bi se trebala primjenjivati kad Komisija procijeni da je taj manjak prouzročen nedostatnim raspoloživim sredstvima
  .

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29.a) | Uspješan prelazak na održivo zrakoplovstvo zahtijeva integriran pristup i odgovarajuće okruženje koje omogućuje poticanje inovacija te uključuje javna i privatna ulaganja u istraživanje i razvoj te potporu za preraspodjelu, prekvalifikaciju i usavršavanje radnika, kao i tehnološke i operativne mjere, i uvođenje održivih zrakoplovnih goriva i tehnologija s nultim emisijama, uključujući potrebnu infrastrukturu za opskrbu gorivom i punjenje u zračnim lukama, uzimajući u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. U tu svrhu prihodi ostvareni sankcijama na temelju ove Uredbe trebali bi se dodijeliti novom Fondu za održivo zrakoplovstvo. Nadalje, osnivanje Europskog saveza za SAF-ove na dobrovoljnoj osnovi i pod koordinacijom Komisije u roku od godine dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe moglo bi pomoći u poticanju daljnjeg razvoja i povećanja proizvodnje SAF-ova u Europi, među ostalim povezivanjem cijelog industrijskog vrijednosnog lanca, poticanjem uvođenja najinovativnijih tehnologija te utvrđivanjem politika i razvoja tržišta, uzimajući u obzir načelo tehnološke neutralnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29.a)

Uspješan prelazak na održivo zrakoplovstvo zahtijeva integriran pristup i odgovarajuće okruženje koje omogućuje poticanje inovacija te uključuje javna i privatna ulaganja u istraživanje i razvoj te potporu za preraspodjelu, prekvalifikaciju i usavršavanje radnika, kao i tehnološke i operativne mjere, i uvođenje održivih zrakoplovnih goriva i tehnologija s nultim emisijama, uključujući potrebnu infrastrukturu za opskrbu gorivom i punjenje u zračnim lukama, uzimajući u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. U tu svrhu prihodi ostvareni sankcijama na temelju ove Uredbe trebali bi se dodijeliti novom Fondu za održivo zrakoplovstvo. Nadalje, osnivanje Europskog saveza za SAF-ove na dobrovoljnoj osnovi i pod koordinacijom Komisije u roku od godine dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe moglo bi pomoći u poticanju daljnjeg razvoja i povećanja proizvodnje SAF-ova u Europi, među ostalim povezivanjem cijelog industrijskog vrijednosnog lanca, poticanjem uvođenja najinovativnijih tehnologija te utvrđivanjem politika i razvoja tržišta, uzimajući u obzir načelo tehnološke neutralnosti.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29.b) | Istraživanje i razvoj imat će važnu ulogu u razvoju održivih i sintetičkih zrakoplovnih goriva i izgradnji proizvodnih kapaciteta. U okviru relevantnih programa financiranja Unije koje je odredila Komisija trebao bi biti jasno utvrđen odgovarajući prioritet ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29.b)

Istraživanje i razvoj imat će važnu ulogu u razvoju održivih i sintetičkih zrakoplovnih goriva i izgradnji proizvodnih kapaciteta. U okviru relevantnih programa financiranja Unije koje je odredila Komisija trebao bi biti jasno utvrđen odgovarajući prioritet ulaganja.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29.c) | Razvoj i proizvodnja održivih zrakoplovnih goriva moraju se eksponencijalno povećati u nadolazećim godinama. Unija i države članice trebale bi ulagati u projekte istraživanja i proizvodnje održivih zrakoplovnih goriva jer oni predstavljaju priliku u području zaštite okoliša i u području industrije. Proizvodnja održivih zrakoplovnih goriva trebala bi biti koncentrirana u Uniji radi stvaranja prilika za industriju, zapošljavanje i istraživanja u svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29.c)

Razvoj i proizvodnja održivih zrakoplovnih goriva moraju se eksponencijalno povećati u nadolazećim godinama. Unija i države članice trebale bi ulagati u projekte istraživanja i proizvodnje održivih zrakoplovnih goriva jer oni predstavljaju priliku u području zaštite okoliša i u području industrije. Proizvodnja održivih zrakoplovnih goriva trebala bi biti koncentrirana u Uniji radi stvaranja prilika za industriju, zapošljavanje i istraživanja u svim državama članicama.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Ova Uredba trebala bi sadržavati odredbe o periodičkom izvješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o razvoju zrakoplovnog tržišta i tržišta goriva te djelotvornosti ključnih značajki Uredbe, kao što su minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva, iznos administrativnih novčanih kazni ili promjene u politikama uporabe održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnoj razini. Takvi elementi ključni su za dobivanje jasnog uvida u stanje tržišta održivih zrakoplovnih goriva i trebali bi se uzeti u obzir pri razmatranju revizije Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Ova Uredba trebala bi sadržavati odredbe o periodičkom izvješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o razvoju zrakoplovnog tržišta i tržišta goriva te djelotvornosti ključnih značajki Uredbe, kao što su minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva, iznos administrativnih novčanih kazni ili promjene u politikama uporabe održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnoj razini. Takvi elementi ključni su za dobivanje jasnog uvida u stanje tržišta održivih zrakoplovnih goriva i trebali bi se uzeti u obzir pri razmatranju revizije Uredbe.

| (30) | Ova Uredba trebala bi sadržavati odredbe o periodičkom izvješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o razvoju zrakoplovnog tržišta i tržišta goriva te djelotvornosti ključnih značajki Uredbe, kao što su minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva, iznos administrativnih novčanih kazni ili promjene u politikama uporabe održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnoj razini
  , uzimajući u obzir načelo „jedan za jedan” i cilj regulatornog pojednostavnjenja
  . Takvi elementi ključni su za dobivanje jasnog uvida u stanje tržišta održivih zrakoplovnih goriva i trebali bi se uzeti u obzir pri razmatranju revizije Uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Ova Uredba trebala bi sadržavati odredbe o periodičkom izvješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o razvoju zrakoplovnog tržišta i tržišta goriva te djelotvornosti ključnih značajki Uredbe, kao što su minimalni udjeli održivih zrakoplovnih goriva, iznos administrativnih novčanih kazni ili promjene u politikama uporabe održivih zrakoplovnih goriva na međunarodnoj razini
  , uzimajući u obzir načelo „jedan za jedan” i cilj regulatornog pojednostavnjenja
  . Takvi elementi ključni su za dobivanje jasnog uvida u stanje tržišta održivih zrakoplovnih goriva i trebali bi se uzeti u obzir pri razmatranju revizije Uredbe.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Trebalo bi
  odrediti prijelazno razdoblje
  od
  pet
  godina kako bi se
  opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom, zračnim lukama Unije i operatorima zrakoplova
  dalo dovoljno vremena za nužna tehnološka i logistička ulaganja. U tom razdoblju
  zrakoplovno gorivo
  s većim udjelima održivog zrakoplovnog goriva
  može se iskoristiti
  kako bi se nadoknadili manji udjeli održivih zrakoplovnih goriva ili manja dostupnost konvencionalnog zrakoplovnog goriva u 
  drugim
  zračnim lukama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Trebalo bi
  odrediti prijelazno razdoblje
  od
  pet
  godina kako bi se
  opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom, zračnim lukama Unije i operatorima zrakoplova
  dalo dovoljno vremena za nužna tehnološka i logistička ulaganja. U tom razdoblju
  zrakoplovno gorivo
  s većim udjelima održivog zrakoplovnog goriva
  može se iskoristiti
  kako bi se nadoknadili manji udjeli održivih zrakoplovnih goriva ili manja dostupnost konvencionalnog zrakoplovnog goriva u 
  drugim
  zračnim lukama.

| (31) | Trebalo bi
  uspostaviti mehanizam fleksibilnosti s prijelaznim razdobljem
  od
  10
  godina
  od datuma početka primjene ove Uredbe na opskrbljivače gorivom i operatore zrakoplova
  kako bi
  im
  se dalo dovoljno vremena za nužna tehnološka i logistička ulaganja. U tom razdoblju
  mogu se upotrebljavati elementi sustava certifikata kojima se može trgovati, čime se opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom omogućuje uporaba goriva
  s većim udjelima održivog zrakoplovnog goriva kako bi se nadoknadili manji udjeli održivih zrakoplovnih goriva ili manja dostupnost konvencionalnog zrakoplovnog goriva u 
  manjim ili logistički ograničenim
  zračnim lukama
  , a operatorima zrakoplova omogućuje se kupnja certifikata povezanog s količinom kupljenih SAF-ova, pri čemu se jamči visoka razina okolišnog integriteta
  .
  Taj mehanizam fleksibilnosti pomogao bi i u očuvanju zračne povezanosti sprečavanjem nerazmjernog utjecaja na slabije povezane europske regije s manje alternativnih mogućnosti prijevoza. Kako bi se spriječilo da sudionici na tržištu zloupotrebljavaju ikakav mogući vladajući položaj na tržištu, Komisija bi u tom prijelaznom razdoblju trebala u potpunosti iskoristiti svoje ovlasti u području tržišnog natjecanja u skladu s člankom 102. UFEU-a. Nakon tog prijelaznog razdoblja od 10 godina, kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, sve zračne luke Unije obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se opskrbljivati ujednačenim minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva. |
| --- | --- |

(31)

Trebalo bi
  uspostaviti mehanizam fleksibilnosti s prijelaznim razdobljem
  od
  10
  godina
  od datuma početka primjene ove Uredbe na opskrbljivače gorivom i operatore zrakoplova
  kako bi
  im
  se dalo dovoljno vremena za nužna tehnološka i logistička ulaganja. U tom razdoblju
  mogu se upotrebljavati elementi sustava certifikata kojima se može trgovati, čime se opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom omogućuje uporaba goriva
  s većim udjelima održivog zrakoplovnog goriva kako bi se nadoknadili manji udjeli održivih zrakoplovnih goriva ili manja dostupnost konvencionalnog zrakoplovnog goriva u 
  manjim ili logistički ograničenim
  zračnim lukama
  , a operatorima zrakoplova omogućuje se kupnja certifikata povezanog s količinom kupljenih SAF-ova, pri čemu se jamči visoka razina okolišnog integriteta
  .
  Taj mehanizam fleksibilnosti pomogao bi i u očuvanju zračne povezanosti sprečavanjem nerazmjernog utjecaja na slabije povezane europske regije s manje alternativnih mogućnosti prijevoza. Kako bi se spriječilo da sudionici na tržištu zloupotrebljavaju ikakav mogući vladajući položaj na tržištu, Komisija bi u tom prijelaznom razdoblju trebala u potpunosti iskoristiti svoje ovlasti u području tržišnog natjecanja u skladu s člankom 102. UFEU-a. Nakon tog prijelaznog razdoblja od 10 godina, kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, sve zračne luke Unije obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se opskrbljivati ujednačenim minimalnim udjelima održivih zrakoplovnih goriva.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31.a) | Kako bi se postigli klimatski ciljevi Unije za 2030. i 2050. te cilj od 1,5  oC iz Pariškog sporazuma, Komisija bi trebala izraditi plan za to kako i kad će se postići zrakoplovstvo bez fosilnih goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31.a)

Kako bi se postigli klimatski ciljevi Unije za 2030. i 2050. te cilj od 1,5  oC iz Pariškog sporazuma, Komisija bi trebala izraditi plan za to kako i kad će se postići zrakoplovstvo bez fosilnih goriva.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31.b) | Prelazak na održiva zrakoplovna goriva imat će i sekundarni učinak smanjenja ovisnosti o uvozu fosilnih goriva iz trećih zemalja, čime će se povećati energetska sigurnost Unije. To je još potrebnije s obzirom na aktualnu međunarodnu političku situaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31.b)

Prelazak na održiva zrakoplovna goriva imat će i sekundarni učinak smanjenja ovisnosti o uvozu fosilnih goriva iz trećih zemalja, čime će se povećati energetska sigurnost Unije. To je još potrebnije s obzirom na aktualnu međunarodnu političku situaciju.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Članak 1. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Predmet | Predmet
  i cilj |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Predmet

Predmet
  i cilj

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova Uredba primjenjuje se na operatore zrakoplova, zračne luke Unije i opskrbljivače zrakoplovnim gorivom. | Ova Uredba primjenjuje se na operatore zrakoplova, zračne luke Unije
  ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke
  i opskrbljivače zrakoplovnim gorivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova Uredba primjenjuje se na operatore zrakoplova, zračne luke Unije i opskrbljivače zrakoplovnim gorivom.

Ova Uredba primjenjuje se na operatore zrakoplova, zračne luke Unije
  ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke
  i opskrbljivače zrakoplovnim gorivom.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | „zračna luka Unije” znači zračna luka kako je definirana u članku 2. stavku 
  2
  . Direktive 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13),
  u kojoj je putnički promet bio veći od 1 milijuna putnika ili u kojoj je teretni promet bio veći od 100 000 tona u razdoblju izvješćivanja i
  koja se ne nalazi u nekoj od najudaljenijih regija navedenih u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„zračna luka Unije” znači zračna luka kako je definirana u članku 2. stavku 
  2
  . Direktive 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13),
  u kojoj je putnički promet bio veći od 1 milijuna putnika ili u kojoj je teretni promet bio veći od 100 000 tona u razdoblju izvješćivanja i
  koja se ne nalazi u nekoj od najudaljenijih regija navedenih u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | „zračna luka Unije” znači zračna luka kako je definirana u članku 2. stavku 
  1
  . Direktive 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), koja se ne nalazi u nekoj od najudaljenijih regija navedenih u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  , ili zračna luka koja se nalazi u nekoj od najudaljenijih regija i koja je prijavljena Komisiji, Agenciji i nadležnim tijelima kao zračna luka Unije
  , |
| --- | --- |

—

„zračna luka Unije” znači zračna luka kako je definirana u članku 2. stavku 
  1
  . Direktive 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), koja se ne nalazi u nekoj od najudaljenijih regija navedenih u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  , ili zračna luka koja se nalazi u nekoj od najudaljenijih regija i koja je prijavljena Komisiji, Agenciji i nadležnim tijelima kao zračna luka Unije
  ,

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | „operator zrakoplova” znači osoba koja je u razdoblju izvješćivanja obavila najmanje
  729 letova
  u komercijalnom zračnom prijevozu iz zračnih luka Unije ili, ako se ta osoba ne može odrediti, vlasnik zrakoplova, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„operator zrakoplova” znači osoba koja je u razdoblju izvješćivanja obavila najmanje
  729 letova
  u komercijalnom zračnom prijevozu iz zračnih luka Unije ili, ako se ta osoba ne može odrediti, vlasnik zrakoplova,

| — | „operator zrakoplova” znači osoba koja je u razdoblju izvješćivanja obavila najmanje
  52 leta
  u komercijalnom zračnom prijevozu iz zračnih luka Unije ili, ako se ta osoba ne može odrediti, vlasnik zrakoplova
  ili osoba koja je upravljala letovima u zračnom prijevozu iz zračne luke Unije i koja je od Komisije zatražila da je se za potrebe ove Uredbe smatra operatorom zrakoplova te je o tome obavijestila Komisiju, Agenciju i nadležna tijela
  , |
| --- | --- |

—

„operator zrakoplova” znači osoba koja je u razdoblju izvješćivanja obavila najmanje
  52 leta
  u komercijalnom zračnom prijevozu iz zračnih luka Unije ili, ako se ta osoba ne može odrediti, vlasnik zrakoplova
  ili osoba koja je upravljala letovima u zračnom prijevozu iz zračne luke Unije i koja je od Komisije zatražila da je se za potrebe ove Uredbe smatra operatorom zrakoplova te je o tome obavijestila Komisiju, Agenciju i nadležna tijela
  ,

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | „upravljačko tijelo zračne luke” znači upravljačko tijelo u smislu članka 3. Direktive 96/67/EZ ili neko drugo tijelo za koje je predmetna država članica zadržala upravljanje centraliziranim infrastrukturama za sustave distribucije goriva u skladu s člankom 8. Direktive 96/67/EZ, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„upravljačko tijelo zračne luke” znači upravljačko tijelo u smislu članka 3. Direktive 96/67/EZ ili neko drugo tijelo za koje je predmetna država članica zadržala upravljanje centraliziranim infrastrukturama za sustave distribucije goriva u skladu s člankom 8. Direktive 96/67/EZ,

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | „održiva zrakoplovna goriva” („SAF-ovi”) znači
  „drop-in”
  zrakoplovna goriva koja su sintetička zrakoplovna goriva, napredna biogoriva kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 34. Direktive (EU) 2018/2001 ili biogoriva proizvedena od sirovina navedenih u dijelu B Priloga IX. toj direktivi koja ispunjavaju kriterije održivosti i emisija stakleničkih plinova utvrđene u članku 29. stavcima od 2. do 7. te direktive i certificirana su u skladu s člankom 30. te direktive, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„održiva zrakoplovna goriva” („SAF-ovi”) znači
  „drop-in”
  zrakoplovna goriva koja su sintetička zrakoplovna goriva, napredna biogoriva kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 34. Direktive (EU) 2018/2001 ili biogoriva proizvedena od sirovina navedenih u dijelu B Priloga IX. toj direktivi koja ispunjavaju kriterije održivosti i emisija stakleničkih plinova utvrđene u članku 29. stavcima od 2. do 7. te direktive i certificirana su u skladu s člankom 30. te direktive,

| — | „održiva zrakoplovna goriva” („SAF-ovi”) znači zrakoplovna goriva koja su sintetička zrakoplovna goriva
  , tekuća i plinovita goriva proizvedena iz plinova iz obrade otpada i ispušnih plinova neobnovljiva podrijetla koji su proizvedeni kao neizbježni i nisu namjerna posljedica proizvodnog procesa u industrijskim postrojenjima, kako je navedeno u članku 2. drugom stavku točki 35. Direktive (EU) 2018/2001, koja su u skladu s pragom uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 2. drugog podstavka te direktive
  , napredna biogoriva kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 34. Direktive (EU) 2018/2001 ili biogoriva proizvedena od sirovina navedenih u dijelu B Priloga IX. toj direktivi koja ispunjavaju kriterije održivosti i emisija stakleničkih plinova utvrđene u članku 29. stavcima od 2. do 7. te direktive i certificirana su u skladu s člankom 30. te direktive
  . Do 31. prosinca 2034. održiva zrakoplovna goriva mogu uključivati i biogoriva koja ispunjavaju kriterije održivosti i emisija stakleničkih plinova utvrđene u članku 29. Direktive (EU) 2018/2001 i certificirana su u skladu s člankom 30. te direktive, osim biogoriva proizvedenih od „kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje”, kako su definirane u članku 2. drugom stavku točki 40. te direktive
  , |
| --- | --- |

—

„održiva zrakoplovna goriva” („SAF-ovi”) znači zrakoplovna goriva koja su sintetička zrakoplovna goriva
  , tekuća i plinovita goriva proizvedena iz plinova iz obrade otpada i ispušnih plinova neobnovljiva podrijetla koji su proizvedeni kao neizbježni i nisu namjerna posljedica proizvodnog procesa u industrijskim postrojenjima, kako je navedeno u članku 2. drugom stavku točki 35. Direktive (EU) 2018/2001, koja su u skladu s pragom uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 2. drugog podstavka te direktive
  , napredna biogoriva kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 34. Direktive (EU) 2018/2001 ili biogoriva proizvedena od sirovina navedenih u dijelu B Priloga IX. toj direktivi koja ispunjavaju kriterije održivosti i emisija stakleničkih plinova utvrđene u članku 29. stavcima od 2. do 7. te direktive i certificirana su u skladu s člankom 30. te direktive
  . Do 31. prosinca 2034. održiva zrakoplovna goriva mogu uključivati i biogoriva koja ispunjavaju kriterije održivosti i emisija stakleničkih plinova utvrđene u članku 29. Direktive (EU) 2018/2001 i certificirana su u skladu s člankom 30. te direktive, osim biogoriva proizvedenih od „kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje”, kako su definirane u članku 2. drugom stavku točki 40. te direktive
  ,

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | „sintetička zrakoplovna goriva” znači goriva koja su obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 36. Direktive (EU) 2018/2001 i koja se upotrebljavaju u zrakoplovstvu, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„sintetička zrakoplovna goriva” znači goriva koja su obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 36. Direktive (EU) 2018/2001 i koja se upotrebljavaju u zrakoplovstvu,

| — | „sintetička zrakoplovna goriva” znači
  vodik iz obnovljivih izvora, električna energija iz obnovljivih izvora ili
  goriva koja su obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 36. Direktive (EU) 2018/2001 i koja se upotrebljavaju u zrakoplovstvu, |
| --- | --- |

—

„sintetička zrakoplovna goriva” znači
  vodik iz obnovljivih izvora, električna energija iz obnovljivih izvora ili
  goriva koja su obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 36. Direktive (EU) 2018/2001 i koja se upotrebljavaju u zrakoplovstvu,

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | „električna energija iz obnovljivih izvora” ili „obnovljiva električna energija” znači električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije kako je definirana u članku 2. drugom stavku točki 1. Direktive (EU) 2018/2001, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„električna energija iz obnovljivih izvora” ili „obnovljiva električna energija” znači električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije kako je definirana u članku 2. drugom stavku točki 1. Direktive (EU) 2018/2001,

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | „vodik iz obnovljivih izvora energije” ili „obnovljivi vodik” znači vodik proizveden iz električne energije iz obnovljivih izvora ili obnovljivih tekućih ili plinovitih goriva nebiološkog podrijetla, kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 36. Direktive (EU) 2018/2001, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„vodik iz obnovljivih izvora energije” ili „obnovljivi vodik” znači vodik proizveden iz električne energije iz obnovljivih izvora ili obnovljivih tekućih ili plinovitih goriva nebiološkog podrijetla, kako su definirana u članku 2. drugom stavku točki 36. Direktive (EU) 2018/2001,

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | „potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva” znači količina zrakoplovnog goriva potrebna za sve letove u komercijalnom zračnom prijevozu iz određene zračne luke Unije koje operator zrakoplova obavlja u razdoblju izvješćivanja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva” znači količina zrakoplovnog goriva potrebna za sve letove u komercijalnom zračnom prijevozu iz određene zračne luke Unije koje operator zrakoplova obavlja u razdoblju izvješćivanja,

| — | „potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva” znači količina zrakoplovnog goriva
  koje se definira kao „gorivo za putovanje” i „gorivo za taksiranje” u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1296,
  potrebna za sve letove u komercijalnom zračnom prijevozu iz određene zračne luke Unije koje operator zrakoplova obavlja u razdoblju izvješćivanja, |
| --- | --- |

—

„potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva” znači količina zrakoplovnog goriva
  koje se definira kao „gorivo za putovanje” i „gorivo za taksiranje” u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1296,
  potrebna za sve letove u komercijalnom zračnom prijevozu iz određene zračne luke Unije koje operator zrakoplova obavlja u razdoblju izvješćivanja,

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – alineja 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | „mehanizam fleksibilnosti održivih zrakoplovnih goriva” znači sustav koji će se uspostaviti na razdoblje od 10 godina od datuma početka primjene članka 4. i članka 5. u skladu s člankom 15. i u okviru kojeg se opskrba održivim zrakoplovnim gorivima i njihova uporaba temelje na tržišnoj slobodi s fleksibilnošću za operatore zrakoplova i opskrbljivače zrakoplovnim gorivom da uređuju distribuciju i uporabu održivih zrakoplovnih goriva na troškovno učinkovit način u zračnim lukama Unije po njihovu izboru i u skladu s njihovim potrebama. Takav sustav, koji sadržava elemente sustava certifikata kojima se može trgovati, može operatorima zrakoplova omogućiti da nabavljaju održiva zrakoplovna goriva na temelju ugovornih aranžmana s opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom i da zatraže njihovu uporabu u zračnim lukama Unije, prema potrebi u okviru sustava za stakleničke plinove u skladu s člankom [...] Direktive (EU) 2021/0207. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

„mehanizam fleksibilnosti održivih zrakoplovnih goriva” znači sustav koji će se uspostaviti na razdoblje od 10 godina od datuma početka primjene članka 4. i članka 5. u skladu s člankom 15. i u okviru kojeg se opskrba održivim zrakoplovnim gorivima i njihova uporaba temelje na tržišnoj slobodi s fleksibilnošću za operatore zrakoplova i opskrbljivače zrakoplovnim gorivom da uređuju distribuciju i uporabu održivih zrakoplovnih goriva na troškovno učinkovit način u zračnim lukama Unije po njihovu izboru i u skladu s njihovim potrebama. Takav sustav, koji sadržava elemente sustava certifikata kojima se može trgovati, može operatorima zrakoplova omogućiti da nabavljaju održiva zrakoplovna goriva na temelju ugovornih aranžmana s opskrbljivačima zrakoplovnim gorivom i da zatraže njihovu uporabu u zračnim lukama Unije, prema potrebi u okviru sustava za stakleničke plinove u skladu s člankom [...] Direktive (EU) 2021/0207.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Opskrbljivači zrakoplovnim gorivom osiguravaju da sve zrakoplovno gorivo dostupno operatorima zrakoplova u svim zračnim lukama Unije sadržava minimalni udio održivog zrakoplovnog goriva, uključujući minimalni udio sintetičkog zrakoplovnog goriva, u skladu s vrijednostima i datumima početka primjene utvrđenima u Prilogu I. | Ne dovodeći u pitanje članak 13.,
  opskrbljivači zrakoplovnim gorivom osiguravaju da sve zrakoplovno gorivo dostupno operatorima zrakoplova u svim zračnim lukama Unije sadržava minimalni udio održivog zrakoplovnog goriva, uključujući minimalni udio sintetičkog zrakoplovnog goriva, u skladu s vrijednostima i datumima početka primjene utvrđenima u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Opskrbljivači zrakoplovnim gorivom osiguravaju da sve zrakoplovno gorivo dostupno operatorima zrakoplova u svim zračnim lukama Unije sadržava minimalni udio održivog zrakoplovnog goriva, uključujući minimalni udio sintetičkog zrakoplovnog goriva, u skladu s vrijednostima i datumima početka primjene utvrđenima u Prilogu I.

Ne dovodeći u pitanje članak 13.,
  opskrbljivači zrakoplovnim gorivom osiguravaju da sve zrakoplovno gorivo dostupno operatorima zrakoplova u svim zračnim lukama Unije sadržava minimalni udio održivog zrakoplovnog goriva, uključujući minimalni udio sintetičkog zrakoplovnog goriva, u skladu s vrijednostima i datumima početka primjene utvrđenima u Prilogu I.

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Sljedeća održiva zrakoplovna goriva isključuju se iz izračuna minimalnih udjela održivih zrakoplovnih goriva navedenih u Prilogu I.: |
| | održiva zrakoplovna goriva proizvedena iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje, međukultura, destilata masnih kiselina palme te svih derivata palme i soje te sapunskih taloga i njihovih derivata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Sljedeća održiva zrakoplovna goriva isključuju se iz izračuna minimalnih udjela održivih zrakoplovnih goriva navedenih u Prilogu I.:

održiva zrakoplovna goriva proizvedena iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje, međukultura, destilata masnih kiselina palme te svih derivata palme i soje te sapunskih taloga i njihovih derivata.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 11. stavaka 3. i 4., ako opskrbljivač zrakoplovnim gorivom ne opskrbi zrakoplove minimalnim udjelima utvrđenima u Prilogu I. za određeno razdoblje izvješćivanja, mora barem
  nadoknaditi
  tu neisporučenu količinu u narednom razdoblju izvješćivanja. | Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 11. stavaka 3. i 4., ako opskrbljivač zrakoplovnim gorivom ne opskrbi zrakoplove minimalnim udjelima utvrđenima u Prilogu I. za određeno razdoblje izvješćivanja, mora
  obavijestiti Agenciju Europske unije za sigurnost zračnog prometa o manjku i razlozima za njega. Ako Komisija procijeni da taj manjak nije izazvan nedostatkom resursa, opskrbljivač gorivom ulaže sve moguće napore kako bi
  barem
  nadoknadio
  tu neisporučenu količinu u narednom razdoblju izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 11. stavaka 3. i 4., ako opskrbljivač zrakoplovnim gorivom ne opskrbi zrakoplove minimalnim udjelima utvrđenima u Prilogu I. za određeno razdoblje izvješćivanja, mora barem
  nadoknaditi
  tu neisporučenu količinu u narednom razdoblju izvješćivanja.

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 11. stavaka 3. i 4., ako opskrbljivač zrakoplovnim gorivom ne opskrbi zrakoplove minimalnim udjelima utvrđenima u Prilogu I. za određeno razdoblje izvješćivanja, mora
  obavijestiti Agenciju Europske unije za sigurnost zračnog prometa o manjku i razlozima za njega. Ako Komisija procijeni da taj manjak nije izazvan nedostatkom resursa, opskrbljivač gorivom ulaže sve moguće napore kako bi
  barem
  nadoknadio
  tu neisporučenu količinu u narednom razdoblju izvješćivanja.

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Opskrbljivači gorivom mogu dokazati ispunjavanje obveze iz stavka 1. primjenom sustava masene bilance iz članka 30. Direktive (EU) 2018/2001. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Opskrbljivači gorivom mogu dokazati ispunjavanje obveze iz stavka 1. primjenom sustava masene bilance iz članka 30. Direktive (EU) 2018/2001.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Godišnja količina zrakoplovnog goriva koju određeni operator zrakoplova napuni u određenoj zračnoj luci Unije iznosi najmanje 90 % potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva. | Godišnja količina zrakoplovnog goriva koju određeni operator zrakoplova napuni u određenoj zračnoj luci Unije iznosi najmanje 90 % potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva
  , uzimajući u obzir potrebu za poštovanjem pravila o sigurnosti goriva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Godišnja količina zrakoplovnog goriva koju određeni operator zrakoplova napuni u određenoj zračnoj luci Unije iznosi najmanje 90 % potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva.

Godišnja količina zrakoplovnog goriva koju određeni operator zrakoplova napuni u određenoj zračnoj luci Unije iznosi najmanje 90 % potrebne godišnje količine zrakoplovnog goriva
  , uzimajući u obzir potrebu za poštovanjem pravila o sigurnosti goriva
  .

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obveze
  zračnih luka
  Unije
  da osiguraju infrastrukturu | Obveze
  osiguravanja infrastrukture u zračnim lukama
  Unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Obveze
  zračnih luka
  Unije
  da osiguraju infrastrukturu

Obveze
  osiguravanja infrastrukture u zračnim lukama
  Unije

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zračne luke Unije poduzimaju mjere potrebne za lakši pristup operatora zrakoplova zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju udjele održivih zrakoplovnih goriva u skladu s Prilogom I. i osiguravaju infrastrukturu potrebnu za isporuku, skladištenje i punjenje tih goriva. | Zračne luke Unije
  , ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke,
  poduzimaju
  sve
  mjere potrebne za lakši pristup operatora zrakoplova zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju udjele održivih zrakoplovnih goriva u skladu s Prilogom I. i osiguravaju infrastrukturu potrebnu za isporuku, skladištenje i punjenje tih goriva
  , uključujući odgovarajuću infrastrukturu za opskrbu zrakoplova vodikom i punjenje zrakoplova električnom energijom, razmjerno uporabi tih zrakoplova, u skladu s odgovarajućim planom uvođenja nacionalnog okvira politike, kako je utvrđeno u članku 13. točki (l) Uredbe [...] o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva [AFIR]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Zračne luke Unije poduzimaju mjere potrebne za lakši pristup operatora zrakoplova zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju udjele održivih zrakoplovnih goriva u skladu s Prilogom I. i osiguravaju infrastrukturu potrebnu za isporuku, skladištenje i punjenje tih goriva.

Zračne luke Unije
  , ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke,
  poduzimaju
  sve
  mjere potrebne za lakši pristup operatora zrakoplova zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju udjele održivih zrakoplovnih goriva u skladu s Prilogom I. i osiguravaju infrastrukturu potrebnu za isporuku, skladištenje i punjenje tih goriva
  , uključujući odgovarajuću infrastrukturu za opskrbu zrakoplova vodikom i punjenje zrakoplova električnom energijom, razmjerno uporabi tih zrakoplova, u skladu s odgovarajućim planom uvođenja nacionalnog okvira politike, kako je utvrđeno u članku 13. točki (l) Uredbe [...] o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva [AFIR]
  .

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako operatori zrakoplova Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) prijave poteškoće u pristupu zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju održiva zrakoplovna goriva u određenoj zračnoj luci Unije zbog nedostatka odgovarajuće infrastrukture zračne luke, Agencija
  može zatražiti
  od zračne luke Unije da dostavi informacije potrebne za dokazivanje usklađenosti s prvim stavkom. Ta zračna luka Unije dužna je dostaviti informacije bez nepotrebne odgode. | Ako operatori zrakoplova Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) prijave poteškoće u pristupu zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju održiva zrakoplovna goriva u određenoj zračnoj luci Unije zbog nedostatka odgovarajuće infrastrukture zračne luke, Agencija
  kad je to primjereno traži
  od zračne luke Unije
  ili prema potrebi od upravljačkog tijela zračne luke
  da dostavi informacije potrebne za dokazivanje usklađenosti s prvim stavkom. Ta zračna luka Unije
  , ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke,
  dužna je dostaviti informacije bez nepotrebne odgode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako operatori zrakoplova Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) prijave poteškoće u pristupu zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju održiva zrakoplovna goriva u određenoj zračnoj luci Unije zbog nedostatka odgovarajuće infrastrukture zračne luke, Agencija
  može zatražiti
  od zračne luke Unije da dostavi informacije potrebne za dokazivanje usklađenosti s prvim stavkom. Ta zračna luka Unije dužna je dostaviti informacije bez nepotrebne odgode.

Ako operatori zrakoplova Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) prijave poteškoće u pristupu zrakoplovnim gorivima koja sadržavaju održiva zrakoplovna goriva u određenoj zračnoj luci Unije zbog nedostatka odgovarajuće infrastrukture zračne luke, Agencija
  kad je to primjereno traži
  od zračne luke Unije
  ili prema potrebi od upravljačkog tijela zračne luke
  da dostavi informacije potrebne za dokazivanje usklađenosti s prvim stavkom. Ta zračna luka Unije
  , ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke,
  dužna je dostaviti informacije bez nepotrebne odgode.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Agencija procjenjuje primljene informacije i obavješćuje Komisiju ako se na temelju tih informacija može zaključiti da zračna luka Unije ne ispunjava svoje obveze. Zračne luke Unije poduzimaju potrebne mjere kako bi utvrdile i uklonile nedostatak odgovarajuće infrastrukture zračne luke u roku od
  pet godina
  nakon stupanja na snagu Uredbe
  ili nakon godine u kojoj prijeđu jedan od pragova navedenih u članku 3. točki (a)
  . | Agencija procjenjuje primljene informacije i obavješćuje Komisiju ako se na temelju tih informacija može zaključiti da zračna luka Unije
  ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke
  ne ispunjava svoje obveze. Zračne luke Unije
  , ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke,
  poduzimaju
  sve
  potrebne mjere kako bi utvrdile i uklonile nedostatak odgovarajuće infrastrukture zračne luke u roku od
  tri godine
  nakon stupanja na snagu Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Agencija procjenjuje primljene informacije i obavješćuje Komisiju ako se na temelju tih informacija može zaključiti da zračna luka Unije ne ispunjava svoje obveze. Zračne luke Unije poduzimaju potrebne mjere kako bi utvrdile i uklonile nedostatak odgovarajuće infrastrukture zračne luke u roku od
  pet godina
  nakon stupanja na snagu Uredbe
  ili nakon godine u kojoj prijeđu jedan od pragova navedenih u članku 3. točki (a)
  .

Agencija procjenjuje primljene informacije i obavješćuje Komisiju ako se na temelju tih informacija može zaključiti da zračna luka Unije
  ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke
  ne ispunjava svoje obveze. Zračne luke Unije
  , ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke,
  poduzimaju
  sve
  potrebne mjere kako bi utvrdile i uklonile nedostatak odgovarajuće infrastrukture zračne luke u roku od
  tri godine
  nakon stupanja na snagu Uredbe.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do 31. ožujka svake godine izvješćivanja operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji sljedeće informacije: | Do 31. ožujka svake godine izvješćivanja operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji sljedeće informacije
  koje se odnose na razdoblje izvješćivanja
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Do 31. ožujka svake godine izvješćivanja operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji sljedeće informacije:

Do 31. ožujka svake godine izvješćivanja operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji sljedeće informacije
  koje se odnose na razdoblje izvješćivanja
  :

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ukupnu količinu zrakoplovnog goriva napunjenu u svakoj zračnoj luci Unije, izraženu u tonama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

ukupnu količinu zrakoplovnog goriva napunjenu u svakoj zračnoj luci Unije, izraženu u tonama;

| (a) | ukupnu količinu zrakoplovnog goriva napunjenu u svakoj zračnoj luci Unije, izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukupnu količinu zrakoplovnog goriva napunjenu u svakoj zračnoj luci Unije, izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ;

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | potrebnu godišnju količinu zrakoplovnog goriva za svaku zračnu luku Unije, izraženu u tonama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

potrebnu godišnju količinu zrakoplovnog goriva za svaku zračnu luku Unije, izraženu u tonama;

| (b) | potrebnu godišnju količinu zrakoplovnog goriva za svaku zračnu luku Unije, izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(b)

potrebnu godišnju količinu zrakoplovnog goriva za svaku zračnu luku Unije, izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ;

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva kupljenu od opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za letove iz zračnih luka Unije, izraženu u tonama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva kupljenu od opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za letove iz zračnih luka Unije, izraženu u tonama;

| (d) | ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva kupljenu od opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za letove iz zračnih luka Unije, izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(d)

ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva kupljenu od opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za letove iz zračnih luka Unije, izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ;

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | za svaku kupnju održivog zrakoplovnog goriva ime opskrbljivača zrakoplovnim gorivom, količinu kupljenog goriva izraženu u tonama, tehnologiju pretvorbe, svojstva i podrijetlo sirovina upotrijebljenih za proizvodnju te emisije tijekom životnog ciklusa održivog zrakoplovnog goriva. Ako jedna kupnja obuhvaća održiva zrakoplovna goriva s različitim svojstvima, u izvješću se navode te informacije za svaku vrstu održivog zrakoplovnog goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

za svaku kupnju održivog zrakoplovnog goriva ime opskrbljivača zrakoplovnim gorivom, količinu kupljenog goriva izraženu u tonama, tehnologiju pretvorbe, svojstva i podrijetlo sirovina upotrijebljenih za proizvodnju te emisije tijekom životnog ciklusa održivog zrakoplovnog goriva. Ako jedna kupnja obuhvaća održiva zrakoplovna goriva s različitim svojstvima, u izvješću se navode te informacije za svaku vrstu održivog zrakoplovnog goriva.

| (e) | za svaku kupnju održivog zrakoplovnog goriva ime opskrbljivača zrakoplovnim gorivom,
  ukupnu
  količinu kupljenog goriva izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  , tehnologiju pretvorbe, svojstva i podrijetlo sirovina upotrijebljenih za proizvodnju te emisije tijekom životnog ciklusa održivog zrakoplovnog goriva. Ako jedna kupnja obuhvaća održiva zrakoplovna goriva s različitim svojstvima, u izvješću se navode te informacije za svaku vrstu održivog zrakoplovnog goriva. |
| --- | --- |

(e)

za svaku kupnju održivog zrakoplovnog goriva ime opskrbljivača zrakoplovnim gorivom,
  ukupnu
  količinu kupljenog goriva izraženu u tonama
  ekvivalenta kerozina
  , tehnologiju pretvorbe, svojstva i podrijetlo sirovina upotrijebljenih za proizvodnju te emisije tijekom životnog ciklusa održivog zrakoplovnog goriva. Ako jedna kupnja obuhvaća održiva zrakoplovna goriva s različitim svojstvima, u izvješću se navode te informacije za svaku vrstu održivog zrakoplovnog goriva.

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Operatori zrakoplova ne smiju zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva u okviru više od jednog sustava za stakleničke plinove. Uz izvješće iz članka 7. operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji: | Operatori zrakoplova imaju pravo zatražiti dodjelu besplatnih emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama za punjenje održivih zrakoplovnih goriva u skladu s člankom [članak 3.c stavak 5.a] Direktive 2003/87/EZ.
  Operatori zrakoplova ne smiju zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva u okviru više od jednog sustava za stakleničke plinove. Uz izvješće iz članka 7. operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Operatori zrakoplova ne smiju zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva u okviru više od jednog sustava za stakleničke plinove. Uz izvješće iz članka 7. operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji:

Operatori zrakoplova imaju pravo zatražiti dodjelu besplatnih emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama za punjenje održivih zrakoplovnih goriva u skladu s člankom [članak 3.c stavak 5.a] Direktive 2003/87/EZ.
  Operatori zrakoplova ne smiju zatražiti naknadu za uporabu iste serije održivih zrakoplovnih goriva u okviru više od jednog sustava za stakleničke plinove. Uz izvješće iz članka 7. operatori zrakoplova dostavljaju Agenciji:

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Opskrbljivači zrakoplovnim gorivom besplatno pružaju relevantne informacije operatorima zrakoplova u svrhu izvješćivanja o uporabi održivih zrakoplovnih goriva u skladu s odredbama članka 7. ove Uredbe ili u okviru sustava za stakleničke plinove. | Opskrbljivači zrakoplovnim gorivom besplatno pružaju relevantne informacije
  koje se odnose na razdoblje izvješćivanja
  operatorima zrakoplova u svrhu izvješćivanja o uporabi održivih zrakoplovnih goriva u skladu s odredbama članka 7. ove Uredbe ili u okviru sustava za stakleničke plinove
  najkasnije do 31. siječnja svake godine izvješćivanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Opskrbljivači zrakoplovnim gorivom besplatno pružaju relevantne informacije operatorima zrakoplova u svrhu izvješćivanja o uporabi održivih zrakoplovnih goriva u skladu s odredbama članka 7. ove Uredbe ili u okviru sustava za stakleničke plinove.

Opskrbljivači zrakoplovnim gorivom besplatno pružaju relevantne informacije
  koje se odnose na razdoblje izvješćivanja
  operatorima zrakoplova u svrhu izvješćivanja o uporabi održivih zrakoplovnih goriva u skladu s odredbama članka 7. ove Uredbe ili u okviru sustava za stakleničke plinove
  najkasnije do 31. siječnja svake godine izvješćivanja
  .

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do 31. 
  ožujka
  svake godine izvješćivanja opskrbljivači zrakoplovnim gorivom u bazu podataka Unije iz članka 28. Direktive (EU) 2018/2001 dostavljaju sljedeće informacije koje se odnose na razdoblje izvješćivanja: | Do 31. 
  siječnja
  svake godine izvješćivanja opskrbljivači zrakoplovnim gorivom u bazu podataka Unije iz članka 28. Direktive (EU) 2018/2001 dostavljaju sljedeće informacije koje se odnose na razdoblje izvješćivanja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Do 31. 
  ožujka
  svake godine izvješćivanja opskrbljivači zrakoplovnim gorivom u bazu podataka Unije iz članka 28. Direktive (EU) 2018/2001 dostavljaju sljedeće informacije koje se odnose na razdoblje izvješćivanja:

Do 31. 
  siječnja
  svake godine izvješćivanja opskrbljivači zrakoplovnim gorivom u bazu podataka Unije iz članka 28. Direktive (EU) 2018/2001 dostavljaju sljedeće informacije koje se odnose na razdoblje izvješćivanja:

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | količinu zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

količinu zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije;

| (a) | količinu zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije
  izraženu u tonama ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(a)

količinu zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije
  izraženu u tonama ekvivalenta kerozina
  ;

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | količinu održivog zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije, uključujući količinu svake vrste održivog zrakoplovnog goriva kako je objašnjeno u točki (c); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

količinu održivog zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije, uključujući količinu svake vrste održivog zrakoplovnog goriva kako je objašnjeno u točki (c);

| (b) | količinu održivog zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije
  izraženu u tonama ekvivalenta kerozina
  , uključujući količinu svake vrste održivog zrakoplovnog goriva kako je objašnjeno u točki (c); |
| --- | --- |

(b)

količinu održivog zrakoplovnog goriva isporučenu u svaku zračnu luku Unije
  izraženu u tonama ekvivalenta kerozina
  , uključujući količinu svake vrste održivog zrakoplovnog goriva kako je objašnjeno u točki (c);

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | emisije tijekom životnog ciklusa, podrijetlo sirovina i postupak pretvorbe svake vrste održivog zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

emisije tijekom životnog ciklusa, podrijetlo sirovina i postupak pretvorbe svake vrste održivog zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije.

| (c) | emisije tijekom životnog ciklusa,
  svojstva te
  podrijetlo sirovina i postupak pretvorbe svake vrste održivog zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije. |
| --- | --- |

(c)

emisije tijekom životnog ciklusa,
  svojstva te
  podrijetlo sirovina i postupak pretvorbe svake vrste održivog zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije.

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | prema potrebi količinu hidrogena i/ili električne energije isporučenu u svaku zračnu luku Unije, izraženu u tonama ekvivalenta kerozina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

prema potrebi količinu hidrogena i/ili električne energije isporučenu u svaku zračnu luku Unije, izraženu u tonama ekvivalenta kerozina;

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | prosječni sadržaj aromata, naftalena i sumpora u zrakoplovnom gorivu za svaku seriju isporučenu u svaku zračnu luku Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

prosječni sadržaj aromata, naftalena i sumpora u zrakoplovnom gorivu za svaku seriju isporučenu u svaku zračnu luku Unije.

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Države članice imenuju nadležno tijelo ili nadležna tijela odgovorna za provedbu ove Uredbe i za izricanje novčanih kazni operatorima zrakoplova, zračnim lukama Unije i opskrbljivačima gorivom. Države članice o tome obavješćuju Komisiju. | (1)   Države članice imenuju nadležno tijelo ili
  , prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom,
  nadležna tijela odgovorna za provedbu ove Uredbe i za izricanje novčanih kazni operatorima zrakoplova, zračnim lukama Unije
  , ili prema potrebi upravljačkim tijelima zračnih luka,
  i opskrbljivačima gorivom. Države članice o tome obavješćuju Komisiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)   Države članice imenuju nadležno tijelo ili nadležna tijela odgovorna za provedbu ove Uredbe i za izricanje novčanih kazni operatorima zrakoplova, zračnim lukama Unije i opskrbljivačima gorivom. Države članice o tome obavješćuju Komisiju.

(1)   Države članice imenuju nadležno tijelo ili
  , prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom,
  nadležna tijela odgovorna za provedbu ove Uredbe i za izricanje novčanih kazni operatorima zrakoplova, zračnim lukama Unije
  , ili prema potrebi upravljačkim tijelima zračnih luka,
  i opskrbljivačima gorivom. Države članice o tome obavješćuju Komisiju.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Agencija nadležnim tijelima država članica dostavlja podatke primljene u skladu s člancima 7. i 9. Agencija
  nadležnim
  tijelima dostavlja i zbirne podatke operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za koje su ta tijela nadležna u skladu sa stavcima 3., 4. i 5. | (2)   Agencija nadležnim tijelima država članica dostavlja podatke primljene u skladu s člancima 7. i 9. Agencija
  nadležnom tijelu ili
  tijelima dostavlja i zbirne podatke operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za koje su ta tijela nadležna u skladu sa stavcima 3., 4. i 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Agencija nadležnim tijelima država članica dostavlja podatke primljene u skladu s člancima 7. i 9. Agencija
  nadležnim
  tijelima dostavlja i zbirne podatke operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za koje su ta tijela nadležna u skladu sa stavcima 3., 4. i 5.

(2)   Agencija nadležnim tijelima država članica dostavlja podatke primljene u skladu s člancima 7. i 9. Agencija
  nadležnom tijelu ili
  tijelima dostavlja i zbirne podatke operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom za koje su ta tijela nadležna u skladu sa stavcima 3., 4. i 5.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Tijela nadležna za operatore zrakoplova određuju se u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 748/2009 (16). | (3)   
  Tijelo ili
  tijela nadležna za operatore zrakoplova određuju se u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 748/2009 (16). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Tijela nadležna za operatore zrakoplova određuju se u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 748/2009 (16).

(3)   
  Tijelo ili
  tijela nadležna za operatore zrakoplova određuju se u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 748/2009 (16).

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4.

Članak 10. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   Tijela nadležna za zračne luke Unije određuju se na temelju teritorijalne nadležnosti. | (4)   
  Tijelo ili
  tijela nadležna za zračne luke Unije određuju se na temelju teritorijalne nadležnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)   Tijela nadležna za zračne luke Unije određuju se na temelju teritorijalne nadležnosti.

(4)   
  Tijelo ili
  tijela nadležna za zračne luke Unije određuju se na temelju teritorijalne nadležnosti.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5)   Tijela nadležna za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom određuju se prema državi članici njihova poslovnog nastana. | (5)   
  Tijelo ili
  tijela nadležna za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom određuju se prema državi članici njihova poslovnog nastana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)   Tijela nadležna za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom određuju se prema državi članici njihova poslovnog nastana.

(5)   
  Tijelo ili
  tijela nadležna za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom određuju se prema državi članici njihova poslovnog nastana.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   
  Države članice utvrđuju
  pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba donesenih na temelju ove Uredbe
  i
  poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
  Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama
  najkasnije do 31. prosinca 2023. i bez odgode
  je izvješćuju
  o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu. | (1)   
  Komisija utvrđuje
  pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba donesenih na temelju ove Uredbe
  , a države članice
  poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
  Komisija dostavlja te odredbe državama članicama
  najkasnije do 31. prosinca 2023. i bez odgode
  ih izvješćuje
  o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   
  Države članice utvrđuju
  pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba donesenih na temelju ove Uredbe
  i
  poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
  Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama
  najkasnije do 31. prosinca 2023. i bez odgode
  je izvješćuju
  o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

(1)   
  Komisija utvrđuje
  pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba donesenih na temelju ove Uredbe
  , a države članice
  poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
  Komisija dostavlja te odredbe državama članicama
  najkasnije do 31. prosinca 2023. i bez odgode
  ih izvješćuje
  o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Države članice osiguravaju da svi operatori zrakoplova koji ne ispune obveze utvrđene u članku 5. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti
  barem
  dvostruko veća od umnoška prosječne godišnje cijene zrakoplovnog goriva po toni i ukupne godišnje količine nenapunjenog goriva. | (2)   Države članice osiguravaju da svi operatori zrakoplova koji ne ispune obveze utvrđene u članku 5. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti dvostruko veća od umnoška prosječne godišnje cijene zrakoplovnog goriva po toni i ukupne godišnje količine nenapunjenog goriva.
  Operatori zrakoplova mogu biti izuzeti iz administrativnih novčanih kazni ako mogu dokazati da nisu ispunili obveze iz članka 5. zbog izvanrednih i nepredvidivih okolnosti koje su izvan njihove kontrole i čiji se učinci nisu mogli izbjeći čak ni uz poduzimanje svih razumnih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Države članice osiguravaju da svi operatori zrakoplova koji ne ispune obveze utvrđene u članku 5. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti
  barem
  dvostruko veća od umnoška prosječne godišnje cijene zrakoplovnog goriva po toni i ukupne godišnje količine nenapunjenog goriva.

(2)   Države članice osiguravaju da svi operatori zrakoplova koji ne ispune obveze utvrđene u članku 5. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti dvostruko veća od umnoška prosječne godišnje cijene zrakoplovnog goriva po toni i ukupne godišnje količine nenapunjenog goriva.
  Operatori zrakoplova mogu biti izuzeti iz administrativnih novčanih kazni ako mogu dokazati da nisu ispunili obveze iz članka 5. zbog izvanrednih i nepredvidivih okolnosti koje su izvan njihove kontrole i čiji se učinci nisu mogli izbjeći čak ni uz poduzimanje svih razumnih mjera.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a)
     
  Države članice osiguravaju da svaka zračna luka Unije ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke koje ne ispunjava obveze iz članka 6. podliježe administrativnoj novčanoj kazni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.a)
     
  Države članice osiguravaju da svaka zračna luka Unije ili prema potrebi upravljačko tijelo zračne luke koje ne ispunjava obveze iz članka 6. podliježe administrativnoj novčanoj kazni.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela održivih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti
  barem
  dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene konvencionalnog i održivog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I. | (3)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela održivih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4.
  ili svi opskrbljivači gorivom za koje je dokazano da su dostavili obmanjujuće ili netočne informacije o svojstvima ili podrijetlu goriva koje su isporučili
  podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene konvencionalnog i održivog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela održivih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti
  barem
  dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene konvencionalnog i održivog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I.

(3)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela održivih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4.
  ili svi opskrbljivači gorivom za koje je dokazano da su dostavili obmanjujuće ili netočne informacije o svojstvima ili podrijetlu goriva koje su isporučili
  podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene konvencionalnog i održivog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4.

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti
  barem
  dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene sintetičkog i konvencionalnog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I. | (4)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene sintetičkog i konvencionalnog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti
  barem
  dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene sintetičkog i konvencionalnog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I.

(4)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji ne ispune obveze u pogledu minimalnog udjela sintetičkih zrakoplovnih goriva utvrđene u članku 4. podliježu administrativnoj novčanoj kazni. Ta kazna mora biti dvostruko veća od umnoška razlike između prosječne godišnje cijene sintetičkog i konvencionalnog zrakoplovnog goriva po toni i količine zrakoplovnog goriva koja nije u skladu s minimalnim udjelom iz članka 4. i Priloga I.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a)
     
  Države članice uspostavljaju potreban pravni i administrativni okvir na nacionalnoj razini kako bi osigurale da su informacije koje opskrbljivači gorivom unose u bazu podataka Unije iz članka 28. Direktive (EU) 2018/2001 točne, provjerene i revidirane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.a)
     
  Države članice uspostavljaju potreban pravni i administrativni okvir na nacionalnoj razini kako bi osigurale da su informacije koje opskrbljivači gorivom unose u bazu podataka Unije iz članka 28. Direktive (EU) 2018/2001 točne, provjerene i revidirane.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 6.

Članak 11. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji za određeno razdoblje izvješćivanja ne ispune obvezu opskrbe minimalnim udjelom održivih zrakoplovnih goriva ili sintetičkih goriva utvrđenu u članku 4. u narednom razdoblju izvješćivanja, uz to što će ispuniti obvezu za razdoblje izvješćivanja, nadoknade na tržištu i tu neisporučenu količinu. Ispunjavanje te obveze ne oslobađa opskrbljivača gorivom od obveze plaćanja sankcija utvrđenih u stavcima 3. i 4. ovog članka. | (6)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji za određeno razdoblje izvješćivanja ne ispune obvezu opskrbe minimalnim udjelom održivih zrakoplovnih goriva ili sintetičkih goriva utvrđenu u članku 4. u narednom razdoblju izvješćivanja
  , ako Komisija procijeni da taj manjak nije izazvan nedostatkom resursa, ulože sve moguće napore da
  , uz to što će ispuniti obvezu za razdoblje izvješćivanja, nadoknade na tržištu i tu neisporučenu količinu. Ispunjavanje te obveze ne oslobađa opskrbljivača gorivom od obveze plaćanja sankcija utvrđenih u stavcima 3. i 4. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji za određeno razdoblje izvješćivanja ne ispune obvezu opskrbe minimalnim udjelom održivih zrakoplovnih goriva ili sintetičkih goriva utvrđenu u članku 4. u narednom razdoblju izvješćivanja, uz to što će ispuniti obvezu za razdoblje izvješćivanja, nadoknade na tržištu i tu neisporučenu količinu. Ispunjavanje te obveze ne oslobađa opskrbljivača gorivom od obveze plaćanja sankcija utvrđenih u stavcima 3. i 4. ovog članka.

(6)   Države članice osiguravaju da svi opskrbljivači zrakoplovnim gorivom koji za određeno razdoblje izvješćivanja ne ispune obvezu opskrbe minimalnim udjelom održivih zrakoplovnih goriva ili sintetičkih goriva utvrđenu u članku 4. u narednom razdoblju izvješćivanja
  , ako Komisija procijeni da taj manjak nije izazvan nedostatkom resursa, ulože sve moguće napore da
  , uz to što će ispuniti obvezu za razdoblje izvješćivanja, nadoknade na tržištu i tu neisporučenu količinu. Ispunjavanje te obveze ne oslobađa opskrbljivača gorivom od obveze plaćanja sankcija utvrđenih u stavcima 3. i 4. ovog članka.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 7.

Članak 11. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7)   Države članice uspostavljaju potreban pravni i administrativni okvir na nacionalnoj razini kako bi osigurale ispunjenje obveza i naplatu administrativnih novčanih kazni.
  Kao dodatak jamstvu EU-a
  države članice prenose iznos prikupljen naplatom tih administrativnih novčanih kazni u 
  investicijski instrument za zelenu tranziciju programa InvestEU
  . | (7)   Države članice uspostavljaju potreban pravni i administrativni okvir na nacionalnoj razini kako bi osigurale ispunjenje obveza i naplatu administrativnih novčanih kazni. Države članice prenose iznos prikupljen naplatom tih administrativnih novčanih kazni u 
  Fond za održivo zrakoplovstvo uspostavljen na temelju članka 11.a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7)   Države članice uspostavljaju potreban pravni i administrativni okvir na nacionalnoj razini kako bi osigurale ispunjenje obveza i naplatu administrativnih novčanih kazni.
  Kao dodatak jamstvu EU-a
  države članice prenose iznos prikupljen naplatom tih administrativnih novčanih kazni u 
  investicijski instrument za zelenu tranziciju programa InvestEU
  .

(7)   Države članice uspostavljaju potreban pravni i administrativni okvir na nacionalnoj razini kako bi osigurale ispunjenje obveza i naplatu administrativnih novčanih kazni. Države članice prenose iznos prikupljen naplatom tih administrativnih novčanih kazni u 
  Fond za održivo zrakoplovstvo uspostavljen na temelju članka 11.a
  .

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Fond za održivo zrakoplovstvo |
| | 1.
     
  Fond za održivo zrakoplovstvo („Fond”) uspostavlja se za razdoblje od 2023. do 2050. kako bi se ubrzala dekarbonizacija sektora zrakoplovstva bez narušavanja njegova visoko integriranog unutarnjeg tržišta, a posebno kako bi se podržalo ulaganje u inovativne tehnologije i infrastrukturu za proizvodnju, uporabu, uvođenje i skladištenje održivih zrakoplovnih goriva, ostale inovativne pogonske tehnologije za zrakoplove, uključujući vodik i električnu energiju, istraživanje novih motora i tehnologiju izravnog hvatanja iz zraka, postupak kojim se CO2 hvata izravno iz zraka, a ne iz točkastih izvora, te nastojanja da se smanje učinci zrakoplovstva koji nisu povezani s emisijama CO2. Sva ulaganja koja se podupiru iz Fonda javna su i u skladu su s ciljevima ove Uredbe. |
| | 2.
     
  Fond je sastavni dio proračuna EU-a i unosi se u proračun unutar gornjih granica VFO-a. Prihodi ostvareni sankcijama na temelju ove Uredbe trebali bi se dodijeliti Fondu. |
| | 3.
     
  Fondom se upravlja centralizirano preko tijela Unije čija su upravljačka struktura i postupak donošenja odluka transparentni i uključivi, posebno u određivanju prioritetnih područja, kriterija i postupaka dodjele bespovratnih sredstava. Relevantni dionici imaju odgovarajuću savjetodavnu ulogu. Sve informacije o ulaganjima i sve ostale relevantne informacije o funkcioniranju Fonda dostupne su javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Članak 11.a

Fond za održivo zrakoplovstvo

Fond za održivo zrakoplovstvo

1.
     
  Fond za održivo zrakoplovstvo („Fond”) uspostavlja se za razdoblje od 2023. do 2050. kako bi se ubrzala dekarbonizacija sektora zrakoplovstva bez narušavanja njegova visoko integriranog unutarnjeg tržišta, a posebno kako bi se podržalo ulaganje u inovativne tehnologije i infrastrukturu za proizvodnju, uporabu, uvođenje i skladištenje održivih zrakoplovnih goriva, ostale inovativne pogonske tehnologije za zrakoplove, uključujući vodik i električnu energiju, istraživanje novih motora i tehnologiju izravnog hvatanja iz zraka, postupak kojim se CO2 hvata izravno iz zraka, a ne iz točkastih izvora, te nastojanja da se smanje učinci zrakoplovstva koji nisu povezani s emisijama CO2. Sva ulaganja koja se podupiru iz Fonda javna su i u skladu su s ciljevima ove Uredbe.

2.
     
  Fond je sastavni dio proračuna EU-a i unosi se u proračun unutar gornjih granica VFO-a. Prihodi ostvareni sankcijama na temelju ove Uredbe trebali bi se dodijeliti Fondu.

3.
     
  Fondom se upravlja centralizirano preko tijela Unije čija su upravljačka struktura i postupak donošenja odluka transparentni i uključivi, posebno u određivanju prioritetnih područja, kriterija i postupaka dodjele bespovratnih sredstava. Relevantni dionici imaju odgovarajuću savjetodavnu ulogu. Sve informacije o ulaganjima i sve ostale relevantne informacije o funkcioniranju Fonda dostupne su javnosti.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka a

Članak 12. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su kupili operatori zrakoplova na razini Unije, količinu za uporabu na letovima iz zračne luke Unije i količinu za svaku zračnu luku Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su kupili operatori zrakoplova na razini Unije, količinu za uporabu na letovima iz zračne luke Unije i količinu za svaku zračnu luku Unije;

| (a) | ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su kupili operatori zrakoplova na razini Unije, količinu za uporabu na letovima iz zračne luke Unije
  obuhvaćenima ovom Uredbom
  i količinu za svaku zračnu luku Unije; |
| --- | --- |

(a)

ukupnu količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su kupili operatori zrakoplova na razini Unije, količinu za uporabu na letovima iz zračne luke Unije
  obuhvaćenima ovom Uredbom
  i količinu za svaku zračnu luku Unije;

obuhvaćenima ovom Uredbom

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka b

Članak 12. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | količinu održivog zrakoplovnog goriva i sintetičkog zrakoplovnog goriva isporučenu na razini Unije, ukupno i za svaku zračnu luku Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

količinu održivog zrakoplovnog goriva i sintetičkog zrakoplovnog goriva isporučenu na razini Unije, ukupno i za svaku zračnu luku Unije;

| (b) | količinu održivog zrakoplovnog goriva i sintetičkog zrakoplovnog goriva isporučenu na razini Unije, ukupno
  , po državama članicama, po vrsti sirovine za gorivo
  i za svaku zračnu luku Unije; |
| --- | --- |

(b)

količinu održivog zrakoplovnog goriva i sintetičkog zrakoplovnog goriva isporučenu na razini Unije, ukupno
  , po državama članicama, po vrsti sirovine za gorivo
  i za svaku zračnu luku Unije;

, po državama članicama, po vrsti sirovine za gorivo

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 12. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | ako je dostupna, količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su isporučili i kupili operatori zrakoplova u susjednim zemljama Unije s kojima je zaključen europski sporazum o uslugama u zračnom prometu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

ako je dostupna, količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su isporučili i kupili operatori zrakoplova u susjednim zemljama Unije s kojima je zaključen europski sporazum o uslugama u zračnom prometu;

ako je dostupna, količinu održivog zrakoplovnog goriva koju su isporučili i kupili operatori zrakoplova u susjednim zemljama Unije s kojima je zaključen europski sporazum o uslugama u zračnom prometu;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka c

Članak 12. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | stanje tržišta, uključujući podatke o cijenama, i trendove u proizvodnji i uporabi održivog zrakoplovnog goriva u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

stanje tržišta, uključujući podatke o cijenama, i trendove u proizvodnji i uporabi održivog zrakoplovnog goriva u Uniji;

| (c) | stanje tržišta, uključujući podatke o cijenama, i trendove u proizvodnji i uporabi održivog zrakoplovnog goriva u Uniji
  i po državama članicama
  ; |
| --- | --- |

(c)

stanje tržišta, uključujući podatke o cijenama, i trendove u proizvodnji i uporabi održivog zrakoplovnog goriva u Uniji
  i po državama članicama
  ;

i po državama članicama

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka d

Članak 12. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | status usklađenosti zračnih luka u pogledu obveza utvrđenih u članku 6.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

status usklađenosti zračnih luka u pogledu obveza utvrđenih u članku 6.;

| (d) | status usklađenosti zračnih luka
  ili prema potrebi upravljačkog tijela zračne luke
  u pogledu obveza utvrđenih u članku 6.; |
| --- | --- |

(d)

status usklađenosti zračnih luka
  ili prema potrebi upravljačkog tijela zračne luke
  u pogledu obveza utvrđenih u članku 6.;

ili prema potrebi upravljačkog tijela zračne luke

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka e

Članak 12. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | status usklađenosti svih operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom koji podliježu obvezi u skladu s ovom Uredbom u razdoblju izvješćivanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

status usklađenosti svih operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom koji podliježu obvezi u skladu s ovom Uredbom u razdoblju izvješćivanja;

| (e) | status usklađenosti svih operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom koji podliježu obvezi u skladu s ovom Uredbom u razdoblju izvješćivanja
  , uključujući one koji su prijavljeni kao operatori zrakoplova u skladu s člankom 3. stavkom 1. drugom alinejom
  ; |
| --- | --- |

(e)

status usklađenosti svih operatora zrakoplova i opskrbljivača zrakoplovnim gorivom koji podliježu obvezi u skladu s ovom Uredbom u razdoblju izvješćivanja
  , uključujući one koji su prijavljeni kao operatori zrakoplova u skladu s člankom 3. stavkom 1. drugom alinejom
  ;

, uključujući one koji su prijavljeni kao operatori zrakoplova u skladu s člankom 3. stavkom 1. drugom alinejom

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.– točka f

Članak 12. – stavak 1.– točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | podrijetlo i svojstva svih održivih zrakoplovnih goriva koja su operatori zrakoplova kupili za uporabu na letovima iz zračnih luka Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

podrijetlo i svojstva svih održivih zrakoplovnih goriva koja su operatori zrakoplova kupili za uporabu na letovima iz zračnih luka Unije.

| (f) | podrijetlo i svojstva svih održivih zrakoplovnih goriva koja su operatori zrakoplova kupili za uporabu na letovima iz zračnih luka Unije
  obuhvaćenima ovom Uredbom
  . |
| --- | --- |

(f)

podrijetlo i svojstva svih održivih zrakoplovnih goriva koja su operatori zrakoplova kupili za uporabu na letovima iz zračnih luka Unije
  obuhvaćenima ovom Uredbom
  .

obuhvaćenima ovom Uredbom

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 12. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | prosječni sadržaj aromata, naftalena i sumpora u zrakoplovnom gorivu isporučenom na razini Unije, ukupno i za svaku zračnu luku Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

prosječni sadržaj aromata, naftalena i sumpora u zrakoplovnom gorivu isporučenom na razini Unije, ukupno i za svaku zračnu luku Unije.

prosječni sadržaj aromata, naftalena i sumpora u zrakoplovnom gorivu isporučenom na razini Unije, ukupno i za svaku zračnu luku Unije.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Sustav Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplovstva |
| | 1.
     
  U cilju daljnjeg promicanja dekarbonizacije zrakoplovnog sektora i povećanja transparentnosti informacija za potrošače u pogledu ekološke učinkovitosti operatora zrakoplova Komisija na razini Unije uspostavlja sveobuhvatni sustav označivanja ekološke učinkovitosti zrakoplovstva, koji će razviti i provoditi EASA te koji će se primjenjivati na operatore zrakoplova i komercijalne letove u zračnom prometu koji podliježu ovoj Uredbi. |
| | 2.
     
  Komisija do 1. siječnja 2024. donosi delegirani akt u skladu s člankom 13.a (novim) radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih odredbi i tehničkih standarda za funkcioniranje sustava Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplova, zrakoplovnih operatora i komercijalnih letova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Članak 12.a

Sustav Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplovstva

Sustav Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplovstva

1.
     
  U cilju daljnjeg promicanja dekarbonizacije zrakoplovnog sektora i povećanja transparentnosti informacija za potrošače u pogledu ekološke učinkovitosti operatora zrakoplova Komisija na razini Unije uspostavlja sveobuhvatni sustav označivanja ekološke učinkovitosti zrakoplovstva, koji će razviti i provoditi EASA te koji će se primjenjivati na operatore zrakoplova i komercijalne letove u zračnom prometu koji podliježu ovoj Uredbi.

2.
     
  Komisija do 1. siječnja 2024. donosi delegirani akt u skladu s člankom 13.a (novim) radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih odredbi i tehničkih standarda za funkcioniranje sustava Unije za označivanje ekološke učinkovitosti zrakoplova, zrakoplovnih operatora i komercijalnih letova.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – naslov

Članak 13. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijelazno razdoblje | Mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prijelazno razdoblje

Prijelazno razdoblje

Mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove

Mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odstupajući od članka 4.,
  od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029.
  opskrbljivači zrakoplovnim gorivom za svako razdoblje izvješćivanja mogu
  isporučiti minimalni
  udio
  održivog zrakoplovnog
  goriva utvrđen u Prilogu I.
  kao ponderirani prosjek ukupne količine zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije za to razdoblje izvješćivanja
  . | Odstupajući od članka 4.
  i tijekom razdoblja od 10 godina od datuma početka primjene članaka 4. i 5. u skladu s člankom 15.
  , opskrbljivači zrakoplovnim gorivom za svako razdoblje izvješćivanja mogu
  opravdati svoj
  udio
  održivih zrakoplovnih
  goriva utvrđen u Prilogu I.
  upućivanjem na mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove, definiran u članku 3. alineji 16.a (novoj)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od članka 4.,
  od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029.
  opskrbljivači zrakoplovnim gorivom za svako razdoblje izvješćivanja mogu
  isporučiti minimalni
  udio
  održivog zrakoplovnog
  goriva utvrđen u Prilogu I.
  kao ponderirani prosjek ukupne količine zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije za to razdoblje izvješćivanja
  .

od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029.

isporučiti minimalni

održivog zrakoplovnog

kao ponderirani prosjek ukupne količine zrakoplovnog goriva isporučene u zračne luke Unije za to razdoblje izvješćivanja

Odstupajući od članka 4.
  i tijekom razdoblja od 10 godina od datuma početka primjene članaka 4. i 5. u skladu s člankom 15.
  , opskrbljivači zrakoplovnim gorivom za svako razdoblje izvješćivanja mogu
  opravdati svoj
  udio
  održivih zrakoplovnih
  goriva utvrđen u Prilogu I.
  upućivanjem na mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove, definiran u članku 3. alineji 16.a (novoj)
  .

i tijekom razdoblja od 10 godina od datuma početka primjene članaka 4. i 5. u skladu s člankom 15.

opravdati svoj

održivih zrakoplovnih

upućivanjem na mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove, definiran u članku 3. alineji 16.a (novoj)

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija do 1. siječnja 2025. donosi delegirane akte u skladu s člankom 13.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih aranžmana za mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove, jamčenjem jednakih uvjeta i visoke razine okolišnog integriteta te smanjenjem rizika od prijevara, nepravilnosti i dvostrukog podnošenja zahtjeva na najmanju moguću mjeru. Takvi detaljni aranžmani, koji sadržavaju elemente sustava certifikata kojima se može trgovati, mogu omogućiti uspostavu sustava trgovanja održivim zrakoplovnim gorivom, uključujući detaljna pravila o registraciji, dodjeli, računovodstvu i izvješćivanju o opskrbi održivim zrakoplovnim gorivima i njihovoj uporabi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 1. siječnja 2025. donosi delegirane akte u skladu s člankom 13.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih aranžmana za mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove, jamčenjem jednakih uvjeta i visoke razine okolišnog integriteta te smanjenjem rizika od prijevara, nepravilnosti i dvostrukog podnošenja zahtjeva na najmanju moguću mjeru. Takvi detaljni aranžmani, koji sadržavaju elemente sustava certifikata kojima se može trgovati, mogu omogućiti uspostavu sustava trgovanja održivim zrakoplovnim gorivom, uključujući detaljna pravila o registraciji, dodjeli, računovodstvu i izvješćivanju o opskrbi održivim zrakoplovnim gorivima i njihovoj uporabi.

Komisija do 1. siječnja 2025. donosi delegirane akte u skladu s člankom 13.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem detaljnih aranžmana za mehanizam fleksibilnosti za SAF-ove, jamčenjem jednakih uvjeta i visoke razine okolišnog integriteta te smanjenjem rizika od prijevara, nepravilnosti i dvostrukog podnošenja zahtjeva na najmanju moguću mjeru. Takvi detaljni aranžmani, koji sadržavaju elemente sustava certifikata kojima se može trgovati, mogu omogućiti uspostavu sustava trgovanja održivim zrakoplovnim gorivom, uključujući detaljna pravila o registraciji, dodjeli, računovodstvu i izvješćivanju o opskrbi održivim zrakoplovnim gorivima i njihovoj uporabi.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13 – stavak 1.b (novi)

Članak 13 – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U razdoblju utvrđenom u stavku 1. Komisija redovito prati cjelovitost i transparentnost tržišta održivih zrakoplovnih goriva, prema potrebi na temelju informacija sadržanih u bazi podataka Unije i drugih podataka koji se dostavljaju nadležnim tijelima. Komisija posebno ispituje funkcioniranje tržišta, među ostalim u pogledu njegove volatilnosti, neuobičajenog razvoja cijena ili trgovinskog ponašanja sudionika na tržištu koje bi moglo ukazivati na mogući monopolizam, pri čemu se u potpunosti koristi svojim ovlastima iz članka 102. UFEU-a kako bi spriječila sudionike na tržištu da zloupotrebljavaju vladajući položaj na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U razdoblju utvrđenom u stavku 1. Komisija redovito prati cjelovitost i transparentnost tržišta održivih zrakoplovnih goriva, prema potrebi na temelju informacija sadržanih u bazi podataka Unije i drugih podataka koji se dostavljaju nadležnim tijelima. Komisija posebno ispituje funkcioniranje tržišta, među ostalim u pogledu njegove volatilnosti, neuobičajenog razvoja cijena ili trgovinskog ponašanja sudionika na tržištu koje bi moglo ukazivati na mogući monopolizam, pri čemu se u potpunosti koristi svojim ovlastima iz članka 102. UFEU-a kako bi spriječila sudionike na tržištu da zloupotrebljavaju vladajući položaj na tržištu.

U razdoblju utvrđenom u stavku 1. Komisija redovito prati cjelovitost i transparentnost tržišta održivih zrakoplovnih goriva, prema potrebi na temelju informacija sadržanih u bazi podataka Unije i drugih podataka koji se dostavljaju nadležnim tijelima. Komisija posebno ispituje funkcioniranje tržišta, među ostalim u pogledu njegove volatilnosti, neuobičajenog razvoja cijena ili trgovinskog ponašanja sudionika na tržištu koje bi moglo ukazivati na mogući monopolizam, pri čemu se u potpunosti koristi svojim ovlastima iz članka 102. UFEU-a kako bi spriječila sudionike na tržištu da zloupotrebljavaju vladajući položaj na tržištu.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.a (novi)

Članak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 13.a |
| | Izvršavanje delegiranja ovlasti |
| | 1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku. |
| | 2.
     
  Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članaka 12.a i 13. dodjeljuju se Komisiji na neodređeno vrijeme od [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. |
| | 3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 12.a i 13. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objavljivanja spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| | 4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |
| | 5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. |
| | 6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članaka 12.a i 13. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za mjesec dana na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.a

Članak 13.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članaka 12.a i 13. dodjeljuju se Komisiji na neodređeno vrijeme od [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 12.a i 13. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objavljivanja spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članaka 12.a i 13. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za mjesec dana na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do 1. siječnja 
  2028
  . i 
  svakih pet godina
  nakon toga službe Komisije Europskom parlamentu i Vijeću podnose izvješće o razvoju tržišta zrakoplovnih goriva i 
  njegovu
  utjecaju na
  unutarnje zrakoplovno tržište
  Unije, među ostalim
  i o mogućem proširenju područja primjene ove Uredbe na druge izvore energije
  , te o drugim vrstama sintetičkih goriva utvrđenima Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora, mogućoj reviziji minimalnih udjela navedenih u članku 4. i Prilogu I. i iznosu administrativnih novčanih kazni. Izvješće mora sadržavati
  informacije
  , ako su dostupne, o razvoju potencijalnog okvira politike za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a. U izvješću se opisuje i tehnološki napredak u području istraživanja i inovacija u zrakoplovnoj industriji koji je relevantan za održiva zrakoplovna goriva, među ostalim i u pogledu smanjenja emisija koje ne sadržavaju CO2.
  U
  izvješću se
  mogu razmotriti potreba za izmjenom
  ove Uredbe
  i, prema potrebi, mogućnosti izmjene
  u skladu s potencijalnim okvirom politike o uporabi održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a. | Do 1. siječnja 
  2026
  . i 
  svake tri godine
  nakon toga službe Komisije Europskom parlamentu i Vijeću podnose izvješće o 
  primjeni ove Uredbe,
  razvoju tržišta zrakoplovnih goriva i utjecaju na
  konkurentnost i funkcioniranje unutarnjeg zrakoplovnog tržišta
  Unije, među ostalim
  , prema potrebi, o dostupnim opcijama politike koje se odnose na druge izvore energije
  , te o drugim vrstama sintetičkih goriva utvrđenima Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora
  , pri čemu treba uzeti u obzir načelo tehnološke neutralnosti
  , mogućoj reviziji
  definicije SAF-ova i
  minimalnih udjela navedenih u članku 4. i Prilogu I.
  , području primjene Uredbe
  i iznosu administrativnih novčanih kazni. Izvješće mora sadržavati
  procjenu, na temelju dostupnih informacija, učinka ove Uredbe, kao i njezina sveobuhvatnog učinka i međudjelovanja s prilagođenim zakonodavnim okvirom koji se primjenjuje na cijeli sektor, funkcioniranja unutarnjeg tržišta zrakoplovstva, konkurentnosti sektora, mogućeg preusmjeravanja koje dovodi do istjecanja ugljika, jednakih međunarodnih uvjeta u pogledu zračnih prijevoznika i čvorišta zračnih luka, učinka na


  mobilnost i povezanost u zračnom prometu, troškovne učinkovitosti smanjenja emisija stakleničkih plinova, potrebe za ulaganjima i socioekonomskih učinaka, kao i povezanih potreba za zapošljavanjem i osposobljavanjem te
  , ako su dostupne,
  informacije
  o razvoju potencijalnog okvira politike za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a
  . Izvješće mora obuhvaćati detaljne informacije o provedbi ove Uredbe
  . U izvješću se opisuje i tehnološki napredak u području istraživanja i inovacija u zrakoplovnoj industriji koji je relevantan za održiva zrakoplovna goriva, među ostalim i u pogledu smanjenja emisija koje ne sadržavaju CO2

  ili tehnologija izravnog hvatanja iz zraka
  . Izvješću se
  prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi za izmjenu
  ove Uredbe u skladu s potencijalnim okvirom politike o uporabi održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a.
  U izvješću se posebno ocjenjuje i učinak ove Uredbe na zračnu povezanost slabije povezanih udaljenih regija i otoka, uključujući njezine učinke na dostupnost i cjenovnu pristupačnost zračnog prijevoza prema tim područjima i iz njih. Komisija redovito prati, ocjenjuje i analizira slučajeve nošenja viška goriva. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću šalje izvješće sa svojim nalazima. Najkasnije tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe Komisija na temelju tih nalaza ocjenjuje odredbe o nošenju viška goriva i prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za njihovu izmjenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Do 1. siječnja 
  2028
  . i 
  svakih pet godina
  nakon toga službe Komisije Europskom parlamentu i Vijeću podnose izvješće o razvoju tržišta zrakoplovnih goriva i 
  njegovu
  utjecaju na
  unutarnje zrakoplovno tržište
  Unije, među ostalim
  i o mogućem proširenju područja primjene ove Uredbe na druge izvore energije
  , te o drugim vrstama sintetičkih goriva utvrđenima Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora, mogućoj reviziji minimalnih udjela navedenih u članku 4. i Prilogu I. i iznosu administrativnih novčanih kazni. Izvješće mora sadržavati
  informacije
  , ako su dostupne, o razvoju potencijalnog okvira politike za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a. U izvješću se opisuje i tehnološki napredak u području istraživanja i inovacija u zrakoplovnoj industriji koji je relevantan za održiva zrakoplovna goriva, među ostalim i u pogledu smanjenja emisija koje ne sadržavaju CO2.
  U
  izvješću se
  mogu razmotriti potreba za izmjenom
  ove Uredbe
  i, prema potrebi, mogućnosti izmjene
  u skladu s potencijalnim okvirom politike o uporabi održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a.

2028

svakih pet godina

njegovu

unutarnje zrakoplovno tržište

i o mogućem proširenju područja primjene ove Uredbe na druge izvore energije

informacije

2

U

mogu razmotriti potreba za izmjenom

i, prema potrebi, mogućnosti izmjene

Do 1. siječnja 
  2026
  . i 
  svake tri godine
  nakon toga službe Komisije Europskom parlamentu i Vijeću podnose izvješće o 
  primjeni ove Uredbe,
  razvoju tržišta zrakoplovnih goriva i utjecaju na
  konkurentnost i funkcioniranje unutarnjeg zrakoplovnog tržišta
  Unije, među ostalim
  , prema potrebi, o dostupnim opcijama politike koje se odnose na druge izvore energije
  , te o drugim vrstama sintetičkih goriva utvrđenima Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora
  , pri čemu treba uzeti u obzir načelo tehnološke neutralnosti
  , mogućoj reviziji
  definicije SAF-ova i
  minimalnih udjela navedenih u članku 4. i Prilogu I.
  , području primjene Uredbe
  i iznosu administrativnih novčanih kazni. Izvješće mora sadržavati
  procjenu, na temelju dostupnih informacija, učinka ove Uredbe, kao i njezina sveobuhvatnog učinka i međudjelovanja s prilagođenim zakonodavnim okvirom koji se primjenjuje na cijeli sektor, funkcioniranja unutarnjeg tržišta zrakoplovstva, konkurentnosti sektora, mogućeg preusmjeravanja koje dovodi do istjecanja ugljika, jednakih međunarodnih uvjeta u pogledu zračnih prijevoznika i čvorišta zračnih luka, učinka na


  mobilnost i povezanost u zračnom prometu, troškovne učinkovitosti smanjenja emisija stakleničkih plinova, potrebe za ulaganjima i socioekonomskih učinaka, kao i povezanih potreba za zapošljavanjem i osposobljavanjem te
  , ako su dostupne,
  informacije
  o razvoju potencijalnog okvira politike za uporabu održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a
  . Izvješće mora obuhvaćati detaljne informacije o provedbi ove Uredbe
  . U izvješću se opisuje i tehnološki napredak u području istraživanja i inovacija u zrakoplovnoj industriji koji je relevantan za održiva zrakoplovna goriva, među ostalim i u pogledu smanjenja emisija koje ne sadržavaju CO2

  ili tehnologija izravnog hvatanja iz zraka
  . Izvješću se
  prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi za izmjenu
  ove Uredbe u skladu s potencijalnim okvirom politike o uporabi održivih zrakoplovnih goriva na razini ICAO-a.
  U izvješću se posebno ocjenjuje i učinak ove Uredbe na zračnu povezanost slabije povezanih udaljenih regija i otoka, uključujući njezine učinke na dostupnost i cjenovnu pristupačnost zračnog prijevoza prema tim područjima i iz njih. Komisija redovito prati, ocjenjuje i analizira slučajeve nošenja viška goriva. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću šalje izvješće sa svojim nalazima. Najkasnije tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe Komisija na temelju tih nalaza ocjenjuje odredbe o nošenju viška goriva i prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za njihovu izmjenu.

2026

svake tri godine

primjeni ove Uredbe,

konkurentnost i funkcioniranje unutarnjeg zrakoplovnog tržišta

, prema potrebi, o dostupnim opcijama politike koje se odnose na druge izvore energije

, pri čemu treba uzeti u obzir načelo tehnološke neutralnosti

definicije SAF-ova i

, području primjene Uredbe

procjenu, na temelju dostupnih informacija, učinka ove Uredbe, kao i njezina sveobuhvatnog učinka i međudjelovanja s prilagođenim zakonodavnim okvirom koji se primjenjuje na cijeli sektor, funkcioniranja unutarnjeg tržišta zrakoplovstva, konkurentnosti sektora, mogućeg preusmjeravanja koje dovodi do istjecanja ugljika, jednakih međunarodnih uvjeta u pogledu zračnih prijevoznika i čvorišta zračnih luka, učinka na

mobilnost i povezanost u zračnom prometu, troškovne učinkovitosti smanjenja emisija stakleničkih plinova, potrebe za ulaganjima i socioekonomskih učinaka, kao i povezanih potreba za zapošljavanjem i osposobljavanjem te

informacije

. Izvješće mora obuhvaćati detaljne informacije o provedbi ove Uredbe

2

ili tehnologija izravnog hvatanja iz zraka

prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi za izmjenu

U izvješću se posebno ocjenjuje i učinak ove Uredbe na zračnu povezanost slabije povezanih udaljenih regija i otoka, uključujući njezine učinke na dostupnost i cjenovnu pristupačnost zračnog prijevoza prema tim područjima i iz njih. Komisija redovito prati, ocjenjuje i analizira slučajeve nošenja viška goriva. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću šalje izvješće sa svojim nalazima. Najkasnije tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe Komisija na temelju tih nalaza ocjenjuje odredbe o nošenju viška goriva i prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za njihovu izmjenu.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.

Prilog I.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prilog I. (udjeli u količini) | Prilog I. (udjeli u količini
  usklađeni na razini EU-a
  ) |
| (a) | Od 1. siječnja 2025. minimalni udio SAF-ova od 2 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog I. (udjeli u količini)

Prilog I. (udjeli u količini
  usklađeni na razini EU-a
  )

usklađeni na razini EU-a

(a)

Od 1. siječnja 2025. minimalni udio SAF-ova od 2 %.

| (a) | Od 1. siječnja 2025. minimalni udio SAF-ova od 2 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih goriva od 0,04  %
  . |
| --- | --- |

(a)

Od 1. siječnja 2025. minimalni udio SAF-ova od 2 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih goriva od 0,04  %
  .

, od čega minimalni udio sintetičkih goriva od 0,04  %

| (b) | Od 1. siječnja 2030. minimalni udio SAF-ova od
  5
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  0,7
   %. |
| --- | --- |

(b)

Od 1. siječnja 2030. minimalni udio SAF-ova od
  5
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  0,7
   %.

5

0,7

| (b) | Od 1. siječnja 2030. minimalni udio SAF-ova od
  6
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  2
   %. |
| --- | --- |

(b)

Od 1. siječnja 2030. minimalni udio SAF-ova od
  6
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  2
   %.

6

2

| (c) | Od 1. siječnja 2035. minimalni udio SAF-ova od 20 %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od 5 %. |
| --- | --- |

(c)

Od 1. siječnja 2035. minimalni udio SAF-ova od 20 %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od 5 %.

| (c) | Od 1. siječnja 2035. minimalni udio SAF-ova od 20 %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od 5 %. |
| --- | --- |

(c)

Od 1. siječnja 2035. minimalni udio SAF-ova od 20 %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od 5 %.

| (d) | Od 1. siječnja 2040. minimalni udio SAF-ova od
  32
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  8
   %. |
| --- | --- |

(d)

Od 1. siječnja 2040. minimalni udio SAF-ova od
  32
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  8
   %.

32

8

| (d) | Od 1. siječnja 2040. minimalni udio SAF-ova od
  37
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  13
   %. |
| --- | --- |

(d)

Od 1. siječnja 2040. minimalni udio SAF-ova od
  37
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  13
   %.

37

13

| (e) | Od 1. siječnja 2045. minimalni udio SAF-ova od
  38
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  11
   %. |
| --- | --- |

(e)

Od 1. siječnja 2045. minimalni udio SAF-ova od
  38
   %, od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  11
   %.

38

11

| (e) | Od 1. siječnja 2045. minimalni udio SAF-ova od
  54 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  27 %
  . |
| --- | --- |

(e)

Od 1. siječnja 2045. minimalni udio SAF-ova od
  54 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  27 %
  .

54 %

27 %

| (f) | Od 1. siječnja 2050. minimalni udio SAF-ova od
  63 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  28 %
  . |
| --- | --- |

(f)

Od 1. siječnja 2050. minimalni udio SAF-ova od
  63 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  28 %
  .

63 %

28 %

| (f) | Od 1. siječnja 2050. minimalni udio SAF-ova od
  85 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  50 %
  . |
| --- | --- |

(f)

Od 1. siječnja 2050. minimalni udio SAF-ova od
  85 %
  , od čega minimalni udio sintetičkih zrakoplovnih goriva od
  50 %
  .

85 %

50 %

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.

Prilog II.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Prilog II. – Predložak za izvješća operatora zrakoplova |
| --- |
| Zračna luka Unije | Kôd ICAO-a zračne luke Unije | Potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva (u tonama) | Stvarna količina napunjenog zrakoplovnog goriva (u tonama) | Godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama) | Ukupna godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama) |

Prilog II. – Predložak za izvješća operatora zrakoplova

Zračna luka Unije

Kôd ICAO-a zračne luke Unije

Potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva (u tonama)

Stvarna količina napunjenog zrakoplovnog goriva (u tonama)

Godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama)

Ukupna godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama)

Izmjena

Izmjena

| Prilog II. – Predložak za izvješća operatora zrakoplova |
| --- |
| Zračna luka Unije | Kôd ICAO-a zračne luke Unije | Potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ) | Stvarna količina napunjenog zrakoplovnog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ) | Godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ) | Ukupna godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  ) |
| Predložak 2 |
| Opskrbljivač gorivom | Nabavljena količina (u tonama ekvivalenta kerozina) | Tehnologija konverzije | Svojstva | Podrijetlo sirovine | Emisije tijekom životnog ciklusa |

Prilog II. – Predložak za izvješća operatora zrakoplova

Zračna luka Unije

Kôd ICAO-a zračne luke Unije

Potrebna godišnja količina zrakoplovnog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Stvarna količina napunjenog zrakoplovnog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Ukupna godišnja količina nenapunjenog goriva (u tonama
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Predložak 2

Predložak 2

Opskrbljivač gorivom

Opskrbljivač gorivom

Nabavljena količina (u tonama ekvivalenta kerozina)

Nabavljena količina (u tonama ekvivalenta kerozina)

Tehnologija konverzije

Tehnologija konverzije

Svojstva

Svojstva

Podrijetlo sirovine

Podrijetlo sirovine

Emisije tijekom životnog ciklusa

Emisije tijekom životnog ciklusa

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0199/2022).

1

(10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(1a)  
  EASA, o zrakoplovstvu i onečišćenju zraka: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1a

EASA, o zrakoplovstvu i onečišćenju zraka: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1b)  
  Globalne smjernice SZO-a o kvaliteti zraka za 2021.: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1b

Globalne smjernice SZO-a o kvaliteti zraka za 2021.: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  Direktiva 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o naknadama zračnih luka.

13

(13)  Direktiva 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o naknadama zračnih luka.

13

(16)  Uredba Komisije (EZ) br. 748/2009 od 5. kolovoza 2009. o popisu operatora zrakoplova koji su obavljali zrakoplovnu aktivnost iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ.

16

(16)  Uredba Komisije (EZ) br. 748/2009 od 5. kolovoza 2009. o popisu operatora zrakoplova koji su obavljali zrakoplovnu aktivnost iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ.

16

---