# Euroopan unionin C 125/5. h

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 125 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta5. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 125

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta5. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 12.–15. syyskuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 12.–15. syyskuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 13. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 suosituksista komissiolle vastuullisesta yksityisestä oikeudenkäyntien rahoituksesta (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 EU:n uudesta metsästrategiasta 2030 – Euroopan kestävä metsätalous (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 opetus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan covid-19-sulkutoimien vaikutuksista lapsiin ja nuoriin EU:ssa (2022/2004(INI)) | 44 |
| | Keskiviikko 14. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. syyskuuta 2022 uudesta eurooppalaisesta Bauhausista (2021/2255(INI)) | 56 |
| | Torstai 15. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät ukrainalaisten siviilien pakkosiirtoihin ja ukrainalaisten lasten pakkoadoptioihin Venäjälle (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin tehtäviin investointeihin Ugandassa ja Tansaniassa (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 Nicaraguasta, erityisesti piispa Rolando Álvarezin pidätyksestä (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa vuosina 2020 ja 2021 (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 EU:n taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta: kahdeksas koheesiokertomus (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 EU:n raja-alueista: Euroopan yhdentymisen koekentät (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 päivitetyn Euroopan uuden teollisuusstrategian täytäntöönpanosta: menojen sovittaminen toimiin (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 kuivuuden, maastopalojen ja muiden äärimmäisten sääilmiöiden seurauksista: EU:n toiminnan tehostaminen ilmastonmuutoksen torjunnan alalla (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 Taiwaninsalmen tilanteesta (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 14. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/14 | Euroopan parlamentin suositus 14. syyskuuta 2022 komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle aiheesta Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. syyskuuta 2022

2023/C 125/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 suosituksista komissiolle vastuullisesta yksityisestä oikeudenkäyntien rahoituksesta (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 EU:n uudesta metsästrategiasta 2030 – Euroopan kestävä metsätalous (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 opetus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan covid-19-sulkutoimien vaikutuksista lapsiin ja nuoriin EU:ssa (2022/2004(INI))

44

Keskiviikko 14. syyskuuta 2022

2023/C 125/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. syyskuuta 2022 uudesta eurooppalaisesta Bauhausista (2021/2255(INI))

56

Torstai 15. syyskuuta 2022

2023/C 125/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät ukrainalaisten siviilien pakkosiirtoihin ja ukrainalaisten lasten pakkoadoptioihin Venäjälle (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin tehtäviin investointeihin Ugandassa ja Tansaniassa (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 Nicaraguasta, erityisesti piispa Rolando Álvarezin pidätyksestä (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa vuosina 2020 ja 2021 (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 EU:n taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta: kahdeksas koheesiokertomus (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 EU:n raja-alueista: Euroopan yhdentymisen koekentät (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 päivitetyn Euroopan uuden teollisuusstrategian täytäntöönpanosta: menojen sovittaminen toimiin (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 kuivuuden, maastopalojen ja muiden äärimmäisten sääilmiöiden seurauksista: EU:n toiminnan tehostaminen ilmastonmuutoksen torjunnan alalla (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 Taiwaninsalmen tilanteesta (2022/2822(RSP))

149

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 14. syyskuuta 2022

2023/C 125/14

Euroopan parlamentin suositus 14. syyskuuta 2022 komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle aiheesta Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 13. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Yhtenäinen menettely vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2022 varainhoitovuodeksi 2022 – varainhoitovuoden 2021 ylijäämän ottaminen talousarvioon (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Vakavaraisuusasetuksen muuttaminen kriisinratkaisun osalta (ketjutusehdotus) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävästä menetelmästä (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä | 171 |
| 2023/C 125/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevasta vuoden 2021 ehdotuksesta (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Euroopan parlamentin tarkistukset 13. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalue: säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta | 294 |
| | Keskiviikko 14. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/24 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Riittävät vähimmäispalkat Euroopan unionissa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa | 397 |
| 2023/C 125/26 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta] | 398 |
| | Torstai 15. syyskuuta 2022 |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Ukrainalle ja yhteisen vararahaston vahvistaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta ((COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD)))P9_TC1-COD(2022)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta | 462 |
| 2023/C 125/28 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Euroopan parlamentin tarkistukset 15. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. syyskuuta 2022

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Yhtenäinen menettely vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio)

166

2023/C 125/16

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2022 varainhoitovuodeksi 2022 – varainhoitovuoden 2021 ylijäämän ottaminen talousarvioon (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Vakavaraisuusasetuksen muuttaminen kriisinratkaisun osalta (ketjutusehdotus) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävästä menetelmästä (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä

171

2023/C 125/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevasta vuoden 2021 ehdotuksesta (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalue: säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta

294

Keskiviikko 14. syyskuuta 2022

2023/C 125/24

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Riittävät vähimmäispalkat Euroopan unionissa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa

397

2023/C 125/26

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

398

Torstai 15. syyskuuta 2022

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Ukrainalle ja yhteisen vararahaston vahvistaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta ((COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD)))P9_TC1-COD(2022)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta

462

2023/C 125/28

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Euroopan parlamentin tarkistukset 15. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD))

485

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2022–2023

Istunnot 12.–15. syyskuuta 2022

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Vastuullinen yksityinen oikeudenkäyntien rahoitus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 suosituksista komissiolle vastuullisesta yksityisestä oikeudenkäyntien rahoituksesta (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. syyskuuta 2005 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen (1) 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. syyskuuta 2005 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen (1) 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista ja direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta 25. marraskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/1828 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista ja direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta 25. marraskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/1828 (2),

| — | ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 annetun komission suosituksen unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksien loukkauksiin perustuvia kieltokanteita ja vahingonkorvausvaatimuksia koskeviin jäsenvaltioiden kollektiivisiin oikeussuojakeinoihin sovellettavista yhteisistä periaatteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 annetun komission suosituksen unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksien loukkauksiin perustuvia kieltokanteita ja vahingonkorvausvaatimuksia koskeviin jäsenvaltioiden kollektiivisiin oikeussuojakeinoihin sovellettavista yhteisistä periaatteista,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2021 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimuksen ”Responsible Private Funding of Litigation”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2021 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimuksen ”Responsible Private Funding of Litigation”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0218/2022),

| A. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu antaa maksutonta oikeusapua vähävaraisille, jotta jokainen voisi käyttää oikeutta saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti; toteaa, että julkinen oikeusapu ja syyttäjälaitos ovat ja niiden on jatkossakin oltava keskeiset mekanismit, joilla taataan perusoikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu antaa maksutonta oikeusapua vähävaraisille, jotta jokainen voisi käyttää oikeutta saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti; toteaa, että julkinen oikeusapu ja syyttäjälaitos ovat ja niiden on jatkossakin oltava keskeiset mekanismit, joilla taataan perusoikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen;

| B. | toteaa, että kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on yleistyvä käytäntö, jossa yksityiset sijoittajat (”oikeudenkäyntirahoittajat”), jotka eivät ole riidan osapuolia, sijoittavat voittoa saadakseen oikeudenkäyntiin ja maksavat oikeudenkäyntikuluja ja muita menoja vastineeksi siitä, että ne saavat tietyn osuuden mahdollisesta korvauksesta; toteaa, että kollektiiviset oikeussuojakeinot ovat vain yksi käräjöinnin muoto, jossa kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta tällä hetkellä käytetään, ja muita esimerkkejä ovat välimiesmenettely, maksukyvyttömyysmenettely, investointien takaisinmaksukanteet, kilpailuoikeudelliset kanteet ja muut vaateet; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on yleistyvä käytäntö, jossa yksityiset sijoittajat (”oikeudenkäyntirahoittajat”), jotka eivät ole riidan osapuolia, sijoittavat voittoa saadakseen oikeudenkäyntiin ja maksavat oikeudenkäyntikuluja ja muita menoja vastineeksi siitä, että ne saavat tietyn osuuden mahdollisesta korvauksesta; toteaa, että kollektiiviset oikeussuojakeinot ovat vain yksi käräjöinnin muoto, jossa kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta tällä hetkellä käytetään, ja muita esimerkkejä ovat välimiesmenettely, maksukyvyttömyysmenettely, investointien takaisinmaksukanteet, kilpailuoikeudelliset kanteet ja muut vaateet;

| C. | katsoo, että jos kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta säänneltäisiin asianmukaisesti, sitä voitaisiin käyttää useammin tukemaan oikeussuojan saatavuutta, erityisesti maissa, joissa oikeudenkäyntikulut ovat hyvin korkeat, tai naisille ja marginalisoiduille ryhmille, joilla on lisäesteitä rahoituksen saannissa; huomauttaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen avulla voitaisiin myös yhä useammin varmistaa, että tuomioistuimissa nostetaan yleistä etua koskevia kanteita, ja vähentää merkittävää taloudellista epätasapainoa suuryritysten ja hyvitystä hakevien kansalaisten välillä ja siten varmistaa asianmukainen yritysten vastuuvelvollisuus; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että jos kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta säänneltäisiin asianmukaisesti, sitä voitaisiin käyttää useammin tukemaan oikeussuojan saatavuutta, erityisesti maissa, joissa oikeudenkäyntikulut ovat hyvin korkeat, tai naisille ja marginalisoiduille ryhmille, joilla on lisäesteitä rahoituksen saannissa; huomauttaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen avulla voitaisiin myös yhä useammin varmistaa, että tuomioistuimissa nostetaan yleistä etua koskevia kanteita, ja vähentää merkittävää taloudellista epätasapainoa suuryritysten ja hyvitystä hakevien kansalaisten välillä ja siten varmistaa asianmukainen yritysten vastuuvelvollisuus;

| D. | ottaa huomioon, että British Institute of International and Comparative Law (BIICL) korostaa raportissaan ”State of Collective Redress in the EU in the context of the Commission Recommendation”, että joissakin jäsenvaltioissa kolmannen osapuolen rahoituksesta on tullut olennainen tekijä kollektiivisten oikeussuojakeinojen toteutumisessa (3); ottaa huomioon, että komission kertomuksessa kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevien vuoden 2013 ei-sitovien suositusten täytäntöönpanosta (COM(2018)0040) korostetaan, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on kollektiivisten oikeussuojakeinojen keskeinen tekijä, jolla on merkittävä valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus (4); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että British Institute of International and Comparative Law (BIICL) korostaa raportissaan ”State of Collective Redress in the EU in the context of the Commission Recommendation”, että joissakin jäsenvaltioissa kolmannen osapuolen rahoituksesta on tullut olennainen tekijä kollektiivisten oikeussuojakeinojen toteutumisessa (3); ottaa huomioon, että komission kertomuksessa kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevien vuoden 2013 ei-sitovien suositusten täytäntöönpanosta (COM(2018)0040) korostetaan, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on kollektiivisten oikeussuojakeinojen keskeinen tekijä, jolla on merkittävä valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus (4);

| E. | huomauttaa, että oikeudenkäynnissä mukana olevat oikeudenkäyntirahoittajat saattavat toimia oman taloudellisen etunsa nimissä kantajien edun sijaan; toteaa, että ne saattavat pyrkiä ohjailemaan oikeudenkäyntiä ja vaatia lopputulosta, josta ne saavat suurimman tuoton mahdollisimman lyhyessä ajassa (5); toteaa, että on olennaista varmistaa, että uhreille maksetaan asianmukaiset vahingonkorvaukset; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että oikeudenkäynnissä mukana olevat oikeudenkäyntirahoittajat saattavat toimia oman taloudellisen etunsa nimissä kantajien edun sijaan; toteaa, että ne saattavat pyrkiä ohjailemaan oikeudenkäyntiä ja vaatia lopputulosta, josta ne saavat suurimman tuoton mahdollisimman lyhyessä ajassa (5); toteaa, että on olennaista varmistaa, että uhreille maksetaan asianmukaiset vahingonkorvaukset;

| F. | toteaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta ei esiinny Euroopassa juuri lainkaan, mutta se on investointeja koskevissa välimiesmenettelyissä kukoistava ilmiö, joka on moninkertaistanut yksityisten sijoittajien valtioita vastaan nostamien kanteiden lukumäärän ja volyymin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta ei esiinny Euroopassa juuri lainkaan, mutta se on investointeja koskevissa välimiesmenettelyissä kukoistava ilmiö, joka on moninkertaistanut yksityisten sijoittajien valtioita vastaan nostamien kanteiden lukumäärän ja volyymin;

| G. | toteaa, että saatavilla olevien tietojen mukaan oikeudenkäyntirahoittajat voivat tietyissä jäsenvaltioissa vaatia suhteetonta, muun tyyppisten sijoitusten tyypillisen tuoton ylittävää osuutta tuotoista; huomauttaa, että oikeudenkäyntirahoittajien perimät määrät vaihtelevat unionissa yleensä 20 prosentista 50 prosenttiin tuomitusta korvauksesta (6), mutta unionin ulkopuolella ne voivat joissakin tapauksissa merkitä jopa 300 prosentin tuottoa sijoitukselle; katsoo, että olisi annettava sääntöjä, joilla varmistetaan, että oikeudenkäyntirahoittajille maksettavat palkkiot ovat oikeasuhteisia ja että korvaus myönnetään ensin kantajille, ennen kuin palkkio maksetaan oikeudenkäyntirahoittajalle; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että saatavilla olevien tietojen mukaan oikeudenkäyntirahoittajat voivat tietyissä jäsenvaltioissa vaatia suhteetonta, muun tyyppisten sijoitusten tyypillisen tuoton ylittävää osuutta tuotoista; huomauttaa, että oikeudenkäyntirahoittajien perimät määrät vaihtelevat unionissa yleensä 20 prosentista 50 prosenttiin tuomitusta korvauksesta (6), mutta unionin ulkopuolella ne voivat joissakin tapauksissa merkitä jopa 300 prosentin tuottoa sijoitukselle; katsoo, että olisi annettava sääntöjä, joilla varmistetaan, että oikeudenkäyntirahoittajille maksettavat palkkiot ovat oikeasuhteisia ja että korvaus myönnetään ensin kantajille, ennen kuin palkkio maksetaan oikeudenkäyntirahoittajalle;

| H. | ottaa huomioon, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus ei ole ainoa keino helpottaa oikeussuojan saatavuutta, vaan tähän on muitakin välineitä, kuten oikeusapu tai oikeudenkäyntikuluvakuutus, ja huomauttaa, että hyvityksen hakemiseksi on myös tuomioistuimen ulkopuolisia muutoksenhakukeinoja, kuten sovittelu, vaihtoehtoinen tai verkkovälitteinen riidanratkaisu, oikeusasiamies tai yritysten hallinnoimat valitusjärjestelmät; toteaa, että nämä ratkaisut voisivat johtaa nopeampiin ja asianmukaisempiin korvauksiin kantajille, joskaan tällaiset muutoksenhakukeinot eivät aina välttämättä ole riittävän tehokkaita tarjoamaan asianmukaista hyvitystä; katsoo, että kantajille olisi aina annettava mahdollisuus hakea suoraan oikeussuojaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus ei ole ainoa keino helpottaa oikeussuojan saatavuutta, vaan tähän on muitakin välineitä, kuten oikeusapu tai oikeudenkäyntikuluvakuutus, ja huomauttaa, että hyvityksen hakemiseksi on myös tuomioistuimen ulkopuolisia muutoksenhakukeinoja, kuten sovittelu, vaihtoehtoinen tai verkkovälitteinen riidanratkaisu, oikeusasiamies tai yritysten hallinnoimat valitusjärjestelmät; toteaa, että nämä ratkaisut voisivat johtaa nopeampiin ja asianmukaisempiin korvauksiin kantajille, joskaan tällaiset muutoksenhakukeinot eivät aina välttämättä ole riittävän tehokkaita tarjoamaan asianmukaista hyvitystä; katsoo, että kantajille olisi aina annettava mahdollisuus hakea suoraan oikeussuojaa;

| I. | toteaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on yleistä Australiassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa ja että eräät tahot pitävät sitä keskeisenä tekijänä oikeussuojan saatavuuden varmistamisessa (7), mutta väärinkäytökset herättävät myös huolta eräillä lainkäyttöalueilla; toteaa, että empiiriset tiedot (8) osoittavat, että oikeudenkäyntirahoittajat valitsevat useimmiten tapauksia, joista voi saada parhaan mahdollisen tuoton, eivätkä sijoita tapauksiin, jotka ovat niiden mielestä liian riskialttiita tai eivät riittävän tuottoisia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on yleistä Australiassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa ja että eräät tahot pitävät sitä keskeisenä tekijänä oikeussuojan saatavuuden varmistamisessa (7), mutta väärinkäytökset herättävät myös huolta eräillä lainkäyttöalueilla; toteaa, että empiiriset tiedot (8) osoittavat, että oikeudenkäyntirahoittajat valitsevat useimmiten tapauksia, joista voi saada parhaan mahdollisen tuoton, eivätkä sijoita tapauksiin, jotka ovat niiden mielestä liian riskialttiita tai eivät riittävän tuottoisia;

| J. | toteaa, että oikeudenkäyntirahoittajien lukumäärää on vaikea määrittää, mutta unionissa toimii tiettävästi ainakin 45 tällaista rahoittajaa; toteaa, että useimmissa jäsenvaltioissa kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on toistaiseksi ollut laajuudeltaan rajallinen käytäntö, mutta sen merkityksen odotetaan kasvavan lähivuosina; huomauttaa kuitenkin, että se on unionissa yhä pitkälti sääntelemätöntä huolimatta siitä, että se voi hyötyjen lisäksi aiheuttaa oikeudenkäytölle huomattavia riskejä, joihin on puututtava; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että oikeudenkäyntirahoittajien lukumäärää on vaikea määrittää, mutta unionissa toimii tiettävästi ainakin 45 tällaista rahoittajaa; toteaa, että useimmissa jäsenvaltioissa kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on toistaiseksi ollut laajuudeltaan rajallinen käytäntö, mutta sen merkityksen odotetaan kasvavan lähivuosina; huomauttaa kuitenkin, että se on unionissa yhä pitkälti sääntelemätöntä huolimatta siitä, että se voi hyötyjen lisäksi aiheuttaa oikeudenkäytölle huomattavia riskejä, joihin on puututtava;

| K. | toteaa, että nykyisessä sääntelytyhjiössä on riski siitä, että oikeudenkäyntirahoittajat toimivat läpinäkymättömästi, jolloin tuomioistuimet voivat mahdollisesti tuomita kantajille korvauksia tietämättä, että tietty, joskus mahdollisesti suhteeton osuus korvauksesta ohjataan myöhemmin oikeudenkäyntirahoittajille kantajien kustannuksella; huomauttaa, että tällainen läpinäkyvyyden puute voi lisäksi tarkoittaa, että mahdollisilla edunsaajillakin on vain vähän tai ei lainkaan tietoa korvausten jakautumisesta tai rahoitussopimuksista, varsinkin jos kollektiivisissa oikeussuojajärjestelmissä sovelletaan opt-out-mekanismia, jossa kanteesta on nimenomaisesti jättäydyttävä pois; katsoo, että yhteisten vähimmäisvaatimusten puuttuessa unionin tasolla vaarana ovat pirstoutuminen ja sääntelyn epätasapaino oikeudenkäyntirahoituksen alalla; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että nykyisessä sääntelytyhjiössä on riski siitä, että oikeudenkäyntirahoittajat toimivat läpinäkymättömästi, jolloin tuomioistuimet voivat mahdollisesti tuomita kantajille korvauksia tietämättä, että tietty, joskus mahdollisesti suhteeton osuus korvauksesta ohjataan myöhemmin oikeudenkäyntirahoittajille kantajien kustannuksella; huomauttaa, että tällainen läpinäkyvyyden puute voi lisäksi tarkoittaa, että mahdollisilla edunsaajillakin on vain vähän tai ei lainkaan tietoa korvausten jakautumisesta tai rahoitussopimuksista, varsinkin jos kollektiivisissa oikeussuojajärjestelmissä sovelletaan opt-out-mekanismia, jossa kanteesta on nimenomaisesti jättäydyttävä pois; katsoo, että yhteisten vähimmäisvaatimusten puuttuessa unionin tasolla vaarana ovat pirstoutuminen ja sääntelyn epätasapaino oikeudenkäyntirahoituksen alalla;

| L. | toteaa, että direktiivissä (EU) 2020/1828 yksilöidään oikeudenkäyntirahoitukseen liittyviä mahdollisuuksia ja säädetään siihen liittyvistä takeista, mutta ne rajoittuvat kuluttajien puolesta direktiivin nojalla nostettaviin edustajakanteisiin, joten sillä ei säännellä muun tyyppisiä kanteita, kuten liiketoimintaan tai ihmisoikeuksiin liittyviä kanteita, tai kantajaryhmiä, kuten ihmisoikeusjärjestöjä tai -työntekijöitä; katsoo, että kaiken tyyppisiin kanteisiin olisi sovellettava tehokkaita toimenpiteitä ja takeita; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että direktiivissä (EU) 2020/1828 yksilöidään oikeudenkäyntirahoitukseen liittyviä mahdollisuuksia ja säädetään siihen liittyvistä takeista, mutta ne rajoittuvat kuluttajien puolesta direktiivin nojalla nostettaviin edustajakanteisiin, joten sillä ei säännellä muun tyyppisiä kanteita, kuten liiketoimintaan tai ihmisoikeuksiin liittyviä kanteita, tai kantajaryhmiä, kuten ihmisoikeusjärjestöjä tai -työntekijöitä; katsoo, että kaiken tyyppisiin kanteisiin olisi sovellettava tehokkaita toimenpiteitä ja takeita;

Johdanto

| 1. | huomauttaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen käyttö on tosin vielä rajallista, mutta se on unionissa yleistyvä käytäntö, jolla on kasvava merkitys sekä joidenkin jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä että tavassa, jolla Euroopan kansalaiset voivat saada oikeussuojaa, erityisesti rajat ylittävissä tapauksissa; toteaa, että oikeudenkäyntirahoitus on toistaiseksi pitkälti sääntelemätöntä unionin tasolla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen sääntelyyn olisi yhdistettävä politiikkatoimia, joilla parannetaan oikeussuojan saatavuutta kantajille, esimerkiksi alentamalla oikeudenkäyntikuluja, tarjoamalla asianmukaista julkista rahoitusta kansalaisyhteiskunnan järjestöille, mukaan lukien kuluttajansuojajärjestöt, tai edistämällä muita käytäntöjä, kuten oikeusapua tai joukkorahoitusta; kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja hyödyntämään direktiivin (EU) 2020/1828 20 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa oikeussuojan saatavuus käytännössä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että jotta voidaan varmistaa oikeussuojan saatavuus kaikille ja asettaa oikeusjärjestelmissä etusijalle hyvitys vahingonkärsijöille eikä sellaisten yksityisten sijoittajien etuja, jotka saattavat hakea oikeusriidoista vain kaupallisia mahdollisuuksia, on tarpeen vahvistaa unionin tasolla yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen keskeisiä näkökohtia, mukaan lukien läpinäkyvyys, oikeudenmukaisuus ja suhteellisuus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että tällaisen sääntelyjärjestelmän tavoitteena olisi säännellä oikeudenkäyntirahoittajien oikeudenkäyntirahoitustoimintaa; huomauttaa, että tällä järjestelmällä olisi säänneltävä rahoitustoimintaa kaiken tyyppisissä kanteissa niiden luonteesta riippumatta eikä se saisi vaikuttaa voimassa olevaan kansainväliseen, unionin ja kansalliseen oikeuteen, jonka nojalla kanteita voidaan nostaa, eikä etenkään kuluttajien yhteisten etujen suojaamista, ympäristönsuojelua ja maksukyvyttömyysmenettelyjä tai korvausvastuuta koskevaan oikeuteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että vahvistamalla kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta koskevia unionin yhteisiä vähimmäisvaatimuksia lainsäätäjät voivat harjoittaa tehokasta valvontaa ja varmistaa asianmukaisesti, että kantajien etuja suojellaan; huomauttaa, että vapaaehtoisilla sääntelymekanismeilla ja käytännesäännöillä voi olla myönteinen rooli, mutta tähän mennessä rahoittajien suuri enemmistö ei ole liittynyt niihin, minkä vuoksi kantajat ovat huomattavan suojattomassa asemassa; |
| --- | --- |

5.

Oikeudenkäyntirahoittajien sääntely ja valvonta

| 6. | suosittaa, että oikeudenkäyntirahoittajille perustetaan lupajärjestelmä, jotta varmistetaan, että kantajilla on tehokkaita mahdollisuuksia hyödyntää kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta, ja otetaan käyttöön riittäviä takeita, muun muassa ottamalla käyttöön hyvää hallinnointitapaa koskevia vaatimuksia ja valvontavaltuuksia, joilla suojellaan kantajia ja taataan, että rahoitusta tarjoavat vain yhteisöt, jotka ovat sitoutuneet noudattamaan läpinäkyvyyden, riippumattomuuden, hallinnointitavan ja omien varojen riittävyyden vähimmäisvaatimuksia sekä ylläpitämään fidusiaarisuhdetta kantajiin ja aiottuihin edunsaajiin; korostaa tarvetta varmistaa, ettei tästä järjestelmästä aiheudu liiallista hallinnollista rasitetta jäsenvaltioille tai oikeudenkäyntirahoittajille; |
| --- | --- |

6.

Eettiset kysymykset

| 7. | suosittaa, että oikeudenkäyntirahoittajat velvoitetaan noudattamaan fidusiaarista huolellisuusvelvollisuutta, jonka mukaan niiden on toimittava kantajan edun mukaisesti; katsoo, että oikeudenkäyntirahoittajilla ei voi olla epäasianmukaista määräysvaltaa rahoittamiinsa oikeudenkäynteihin; toteaa, että tällaisen oikeudenkäyntejä koskevan määräysvallan on oltava kantajan ja hänen laillisten edustajiensa vastuulla; huomauttaa, että tällainen määräysvalta rahoitetuissa oikeudenkäynneissä voi olla sekä virallista määräysvaltaa, jota käytetään esimerkiksi sopimusjärjestelyjen kautta, että epävirallista määräysvaltaa, jota käytetään esimerkiksi uhkauksilla peruuttaa rahoitus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että eturistiriitoja voi esiintyä, kun oikeudenkäyntirahoittajien, edustavien yksiköiden, asianajotoimistojen, yhdistäjien, kuten kanteiden keräämiseen ja korvausten jakamiseen tarkoitettujen alustojen, ja sellaisten muiden kanteissa mahdollisesti mukana olevien tahojen välillä, joilla on intressi oikeustapauksen lopputuloksen suhteen, on epäasianmukainen suhde; panee merkille yleistyvän suuntauksen, jossa oikeudenkäyntirahoittajat sopivat asianajotoimistojen rahoittamisesta useissa tulevissa tapauksissa (portfoliorahoitus) (9); suosittaa, että otetaan käyttöön takeita, jotta voidaan estää mahdollisia eturistiriitoja, vahvistaa kantajien oikeudet ja velvoittaa julkistamaan tiedot oikeudenkäyntirahoittajien ja muiden mukana olevien osapuolten suhteesta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että oikeudenkäyntirahoittajien ei pitäisi antaa hylätä rahoitusta saavia asianosaisia missään oikeudenkäynnin vaiheessa, paitsi poikkeuksellisissa ja tiukasti säännellyissä olosuhteissa, sillä tällöin kantajat jäävät yksin vastaamaan kaikista oikeudenkäyntikuluista, vaikka kanne on mahdollisesti nostettu vain rahoittajan mukanaolon vuoksi; korostaa sen vuoksi, että ehdolliseen rahoitukseen perustuvia sopimusjärjestelyjä olisi pidettävä mitättöminä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että aivan kuten kantajien, oikeudenkäyntirahoittajien olisi vastattava vastaajien kuluista, joita aiheutuu silloin, kun kanne ei menesty, kuten maksettaviksi määrätyistä vastapuolen oikeudenkäyntikuluista; korostaa, että sääntelyllä olisi estettävä oikeudenkäyntirahoittajia rajoittamasta vastuutaan kuluista siinä tapauksessa, että kanne ei menesty; |
| --- | --- |

10.

Kannustimet ja takaisinperintää koskevat rajoitukset

| 11. | katsoo, että lainsäädännössä olisi asetettava rajoituksia sille, minkä osuuden tuomitusta korvauksesta oikeudenkäyntirahoittajat ovat oikeutettuja saamaan silloin, kun kanne menestyy tai tehdään sovintoratkaisu, ja sopimusjärjestelyn perusteella; katsoo, että oikeudenkäyntirahoittajien ja kantajien välisissä järjestelyissä pitäisi vain poikkeuksellisissa olosuhteissa poiketa pääsäännöstä, jonka mukaan kantajille maksetaan vähintään 60 prosenttia bruttomääräisestä korvauksesta tai vahingonkorvauksesta; |
| --- | --- |

11.

Julkistaminen ja läpinäkyvyys

| 12. | katsoo, että oikeudenkäyntirahoituksen mukanaolo oikeudenkäynnissä olisi tuotava esille läpinäkyvästi, mikä tarkoittaa myös kantajien ja heidän asianajajiensa velvoitteita julkistaa rahoitussopimukset tuomioistuimelle tuomioistuimen aloitteesta tai vastaajan tuomioistuimelle tekemän pyynnön perusteella ja ilmoittaa tuomioistuimelle kaupallisen rahoituksen olemassaolosta sekä rahoittajan henkilöllisyys kyseessä olevassa asiassa; katsoo, että tuomioistuimen olisi ilmoitettava vastaajalle kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen olemassaolosta sekä rahoittajan henkilöllisyys; huomauttaa, että tällä hetkellä tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset ja vastaajat eivät useinkaan ole tietoisia siitä, että kanne on kaupallisen toimijan rahoittama; |
| --- | --- |

12.

Valvontaviranomaisten valtuudet ja uudelleentarkastelu tuomioistuimissa ja hallintoviranomaisissa

| 13. | katsoo, että valvontaviranomaisilla, tuomioistuimilla ja hallintoviranomaisilla olisi oltava valtuudet, tapauksen mukaan kansallisen prosessioikeuden mukaisesti, helpottaa edellä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi annetun lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa; suosittaa, että perustetaan valitusjärjestelmä, josta ei aiheudu liiallisia kustannuksia tai liiallista hallinnollista rasitetta jäsenvaltioille; katsoo, että valvontaviranomaisilla, tuomioistuimilla ja hallintoviranomaisilla olisi oltava valtuudet, tapauksen mukaan kansallisen prosessioikeuden mukaisesti, puuttua luvan saaneiden oikeudenkäyntirahoittajien väärinkäytöksiin, estämättä kuitenkaan kantajien ja aiottujen edunsaajien oikeussuojan saatavuutta; |
| --- | --- |

13.

Loppuhuomautuksia

| 14. | pyytää komissiota seuraamaan tiiviisti ja analysoimaan kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen kehitystä jäsenvaltioissa, niin lainsäädäntökehyksen kuin käytännön osalta, kiinnittäen erityistä huomiota direktiivin (EU) 2020/1828 täytäntöönpanoon; pyytää myös komissiota tekemään direktiivin (EU) 2020/1828 soveltamisen määräajan päätyttyä eli 25. kesäkuuta 2023 jälkeen ja mainitun direktiivin vaikutukset huomioon ottaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla ehdotuksen direktiiviksi kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta unionin tasolla liitteenä olevien suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että pyydetyllä ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL L 262, 7.10.2005, s. 1.

(2)  EUVL L 409, 4.12.2020, s. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, s. 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=FI, s. 10.

(5)  Australian parlamentti on todennut, että oikeudenkäyntirahoittajien valta-asema ja vaikutusvalta ryhmäkanteissa johtavat tilanteisiin, joissa niiden taloudelliset edut syrjäyttävät ryhmää edustavan kantajan ja ryhmän jäsenten edut; ks. Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders, s. 19.

(6)  EPRS:n tutkimus (2021): Responsible private funding of litigation. Annex – State of play of the EU private litigation funding landscape and the current EU rules applicable to private litigation funding.

(7)  Ks. https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, s. 269: ”Yleinen käsitys Yhdistyneen kuningaskunnan lähestymistavasta kolmannen osapuolen rahoitukseen oli myönteinen, ja vastaajat arvioivat tällaisen rahoituksen saatavuuden keskeiseksi tekijäksi päätöksessään osallistua kollektiivisiin menettelyihin. Käytännön kokemukset kolmannen osapuolen rahoituksesta ryhmäkanteissa olivat kaiken kaikkiaan positiivisia. Kellään vastaajista ei ollut kokemusta siitä, että jokin organisaatio olisi yrittänyt rahoittaa kannetta kilpailijaa vastaan. Kellään vastaajista ei ollut kokemusta siitä, että rahoittaja olisi avoimesti yrittänyt ohjailla oikeudenkäyntiä, vaikkakin yksi asianajaja kuvaili tilannetta, jossa rahoittaja oli kesken kaiken peruuttanut kanteelta rahoituksen, mikä oli johtanut asiassa ennenaikaiseen sovintoratkaisuun.”

(8)  Ks. Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders, s. 34.

(9)  EPRS:n tutkimus (2021): Responsible litigation funding. State of play on the EU private litigation funding landscape and on the current EU rules applicable to private litigation funding, s. 28–29.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen sääntelystä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle esittämän pyynnön (1),

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on käytäntö, joka on kehittymässä oikeudenkäyntipalvelumarkkinoiksi ilman, että unionin tasolla on käytössä erityistä lainsäädäntökehystä. Siitä huolimatta, että useissa jäsenvaltioissa on sinne vakituisesti sijoittautuneita ja joko kansallisesti tai yli rajojen toimivia oikeudenkäyntirahoittajia, niihin on tähän mennessä sovellettu erilaisia kansallisia sääntöjä ja käytäntöjä sisämarkkinoilla, joilla on tällä alalla yleisesti ottaen hajanaisia sääntöjä ja kyseessä olevasta jäsenvaltiosta riippuen jopa lainsäädäntötyhjiö. Jäsenvaltioiden erilaiset säännöt ja käytännöt ovat omiaan muodostamaan esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. Epäselvyys siitä, millä ehdoilla oikeudenkäyntirahoittajina toimivat kaupalliset kolmannet osapuolet, jäljempänä ”oikeudenkäyntirahoittajat”, voivat toimia, ei ole yhteensopivaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kanssa, varsinkin kun otetaan huomioon, että rajat ylittäviä tapauksia voi olla mahdollista rahoittaa vain kolmannen osapuolen kautta, ja kyseiset tapaukset ovat erityisen houkuttelevia oikeudenkäyntirahoittajille. Erot kussakin jäsenvaltiossa sovellettavassa lainsäädäntökehyksessä aiheuttavat riskin oikeussuojan saatavuuteen liittyvästä syrjinnästä kantajien välillä eri jäsenvaltioissa, varsinkin tapauksissa, joissa on rajat ylittävä tekijä, sekä riskin oikeudenkäyntirahoittajien harjoittamasta oikeuspaikkakeinottelusta, johon niiden sijoittautumista koskevien kansallisten sääntöjen, rahoitussopimuksiin sovellettavan lainsäädännön ja kansallisten menettelysääntöjen suotuisuus voisi vaikuttaa. |
| --- | --- |

(1)

Kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on käytäntö, joka on kehittymässä oikeudenkäyntipalvelumarkkinoiksi ilman, että unionin tasolla on käytössä erityistä lainsäädäntökehystä. Siitä huolimatta, että useissa jäsenvaltioissa on sinne vakituisesti sijoittautuneita ja joko kansallisesti tai yli rajojen toimivia oikeudenkäyntirahoittajia, niihin on tähän mennessä sovellettu erilaisia kansallisia sääntöjä ja käytäntöjä sisämarkkinoilla, joilla on tällä alalla yleisesti ottaen hajanaisia sääntöjä ja kyseessä olevasta jäsenvaltiosta riippuen jopa lainsäädäntötyhjiö. Jäsenvaltioiden erilaiset säännöt ja käytännöt ovat omiaan muodostamaan esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. Epäselvyys siitä, millä ehdoilla oikeudenkäyntirahoittajina toimivat kaupalliset kolmannet osapuolet, jäljempänä ”oikeudenkäyntirahoittajat”, voivat toimia, ei ole yhteensopivaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kanssa, varsinkin kun otetaan huomioon, että rajat ylittäviä tapauksia voi olla mahdollista rahoittaa vain kolmannen osapuolen kautta, ja kyseiset tapaukset ovat erityisen houkuttelevia oikeudenkäyntirahoittajille. Erot kussakin jäsenvaltiossa sovellettavassa lainsäädäntökehyksessä aiheuttavat riskin oikeussuojan saatavuuteen liittyvästä syrjinnästä kantajien välillä eri jäsenvaltioissa, varsinkin tapauksissa, joissa on rajat ylittävä tekijä, sekä riskin oikeudenkäyntirahoittajien harjoittamasta oikeuspaikkakeinottelusta, johon niiden sijoittautumista koskevien kansallisten sääntöjen, rahoitussopimuksiin sovellettavan lainsäädännön ja kansallisten menettelysääntöjen suotuisuus voisi vaikuttaa.

| (2) | Unionin lainsäädännöllä pyritään tasapainottamaan oikeussuojan saatavuus ja asianmukaisten takeiden tarjoaminen menettelyissä osallisina oleville, jotta voidaan estää käyttämästä epäoikeudenmukaisesti hyväksi heidän oikeuttaan oikeussuojakeinoihin. Kun oikeudenkäyntirahoittajat tarjoavat rahoitusta oikeudenkäyntiin vastineeksi siitä, että ne saavat osuuden mahdollisesta tuomitusta korvauksesta, voi syntyä riski siitä, että oikeus ei toteudu. Tähän riskiin sisältyy se, että oikeudenkäyntirahoittajat voivat omia tarkoituksiaan varten ja oman tuottonsa maksimoimiseksi käyttää hyväksi kantajia tai näiden edustamia henkilöitä, mukaan lukien tapauksen mukaan kuluttajat, joiden etuja oikeutetut yksiköt edustavat, jolloin kantajille tai aiotuille edunsaajille jää pienempi osuus mahdollisesta korvauksesta. Riskit voivat olla erityisen vakavia silloin, kun henkilöt, jotka odottavat voivansa hyötyä oikeudenkäynnistä, ovat kuluttajia tai perusoikeuksien loukkausten uhreja, jotka saattavat pitää oikeudenkäyntirahoittajan mukanaoloa tervetulleena, koska tämä on valmis maksamaan menettelyn, ymmärtämättä, että heidän etunsa saattavat jäädä taka-alalle oikeudenkäyntirahoittajan omien etujen hyväksi. |
| --- | --- |

(2)

Unionin lainsäädännöllä pyritään tasapainottamaan oikeussuojan saatavuus ja asianmukaisten takeiden tarjoaminen menettelyissä osallisina oleville, jotta voidaan estää käyttämästä epäoikeudenmukaisesti hyväksi heidän oikeuttaan oikeussuojakeinoihin. Kun oikeudenkäyntirahoittajat tarjoavat rahoitusta oikeudenkäyntiin vastineeksi siitä, että ne saavat osuuden mahdollisesta tuomitusta korvauksesta, voi syntyä riski siitä, että oikeus ei toteudu. Tähän riskiin sisältyy se, että oikeudenkäyntirahoittajat voivat omia tarkoituksiaan varten ja oman tuottonsa maksimoimiseksi käyttää hyväksi kantajia tai näiden edustamia henkilöitä, mukaan lukien tapauksen mukaan kuluttajat, joiden etuja oikeutetut yksiköt edustavat, jolloin kantajille tai aiotuille edunsaajille jää pienempi osuus mahdollisesta korvauksesta. Riskit voivat olla erityisen vakavia silloin, kun henkilöt, jotka odottavat voivansa hyötyä oikeudenkäynnistä, ovat kuluttajia tai perusoikeuksien loukkausten uhreja, jotka saattavat pitää oikeudenkäyntirahoittajan mukanaoloa tervetulleena, koska tämä on valmis maksamaan menettelyn, ymmärtämättä, että heidän etunsa saattavat jäädä taka-alalle oikeudenkäyntirahoittajan omien etujen hyväksi.

| (3) | Vahvistamalla yhteinen unionin kehys vastuullista kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta koskeville vähimmäisvaatimuksille voitaisiin auttaa edistämään oikeussuojan saatavuutta ja varmistamaan asianmukainen yritysten vastuuvelvollisuus. Yritysten ja hyvitystä hakevien kansalaisten välillä on todellakin usein merkittävä taloudellinen epätasapaino, ja kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus voi auttaa vähentämään tätä epätasapainoa, jos siihen liittyviä riskejä vähennetään ja tällaisella rahoituksella täydennetään muita toimenpiteitä, joilla poistetaan oikeussuojan saatavuuden esteitä. Tätä varten on olennaisen tärkeää varmistaa tarvittava tasapaino kantajien oikeussuojan saatavuuden parantamisen ja sellaisten asianmukaisten takeiden välillä, joilla vältetään perusteettomat oikeudenkäynnit. Vastuullinen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus voi alentaa kuluja, tehdä niistä ennustettavampia, yksinkertaistaa tarpeettomia menettelyjä ja tarjota tehokkaita palveluja kustannuksin, jotka ovat oikeassa suhteessa riita-asian kohteena oleviin määriin. |
| --- | --- |

(3)

Vahvistamalla yhteinen unionin kehys vastuullista kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta koskeville vähimmäisvaatimuksille voitaisiin auttaa edistämään oikeussuojan saatavuutta ja varmistamaan asianmukainen yritysten vastuuvelvollisuus. Yritysten ja hyvitystä hakevien kansalaisten välillä on todellakin usein merkittävä taloudellinen epätasapaino, ja kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus voi auttaa vähentämään tätä epätasapainoa, jos siihen liittyviä riskejä vähennetään ja tällaisella rahoituksella täydennetään muita toimenpiteitä, joilla poistetaan oikeussuojan saatavuuden esteitä. Tätä varten on olennaisen tärkeää varmistaa tarvittava tasapaino kantajien oikeussuojan saatavuuden parantamisen ja sellaisten asianmukaisten takeiden välillä, joilla vältetään perusteettomat oikeudenkäynnit. Vastuullinen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus voi alentaa kuluja, tehdä niistä ennustettavampia, yksinkertaistaa tarpeettomia menettelyjä ja tarjota tehokkaita palveluja kustannuksin, jotka ovat oikeassa suhteessa riita-asian kohteena oleviin määriin.

| (4) | Koska sisämarkkinat helpottavat rajat ylittävän kaupan lisääntymistä, riita-asiat ovat yhä useammin rajat ylittäviä ja oikeudenkäyntirahoittajien toiminta on luonteeltaan maailmanlaajuista, on olemassa mahdollinen riski siitä, että jäsenvaltioiden lähestymistavoissa kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitukseen liittyviin takeisiin ja tarvittaviin suojatoimiin on huomattavia eroja. Vapaaehtoiset lähestymistavat ovat olleet jossakin määrin menestyksekkäitä, mutta alan toimijoiden enemmistö ei aina noudata niitä, eivätkä muut kuin lainsäädäntötoimenpiteet muutenkaan olisi tarkoituksenmukaisia, kun otetaan huomioon tällaiset huomattavat riskit, jotka kohdistuvat esimerkiksi haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten kolmansien maiden kansalaisiin. |
| --- | --- |

(4)

Koska sisämarkkinat helpottavat rajat ylittävän kaupan lisääntymistä, riita-asiat ovat yhä useammin rajat ylittäviä ja oikeudenkäyntirahoittajien toiminta on luonteeltaan maailmanlaajuista, on olemassa mahdollinen riski siitä, että jäsenvaltioiden lähestymistavoissa kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitukseen liittyviin takeisiin ja tarvittaviin suojatoimiin on huomattavia eroja. Vapaaehtoiset lähestymistavat ovat olleet jossakin määrin menestyksekkäitä, mutta alan toimijoiden enemmistö ei aina noudata niitä, eivätkä muut kuin lainsäädäntötoimenpiteet muutenkaan olisi tarkoituksenmukaisia, kun otetaan huomioon tällaiset huomattavat riskit, jotka kohdistuvat esimerkiksi haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten kolmansien maiden kansalaisiin.

| (5) | Tämän direktiivin tarkoituksena on säännellä kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta eli käytäntöä, jossa kolmansina osapuolina olevat yhteisöt, jotka eivät ole suoraan osallisina riita-asiassa, sijoittavat voittoa saadakseen oikeudenkäyntiin, yleensä vastineeksi siitä, että ne saavat tietyn prosenttiosuuden mahdollisesta korvauksesta, jäljempänä ”kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus”. Kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus kattaa tilanteet, joissa kaupallinen toimija sijoittaa voittoa saadakseen ja toimii edistääkseen liiketoimintaetujaan; se ei näin ollen sisällä varojen tarjoamista oikeudenkäynnin tukemiseen hyväntekeväisyyspohjalta tai lahjoitusten perusteella, jolloin rahoittaja pyrkii yksinkertaisesti saamaan takaisin aiheutuneet kustannukset, tai vastaavaa toimintaa, jota harjoitetaan yleisen edun puolesta (pro bono publico). Tämän direktiivin tarkoituksena on myös vahvistaa takeet yhtäältä oikeussuojan tehokkaan saatavuuden ja riita-asian osapuolten etujen suojaamisen varmistamiseksi ja toisaalta eturistiriitojen, perusteettomien oikeudenkäyntien ja oikeudenkäyntirahoittajille jaettavien suhteettomien rahallisten korvausten estämiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Tämän direktiivin tarkoituksena on säännellä kaupallisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusta eli käytäntöä, jossa kolmansina osapuolina olevat yhteisöt, jotka eivät ole suoraan osallisina riita-asiassa, sijoittavat voittoa saadakseen oikeudenkäyntiin, yleensä vastineeksi siitä, että ne saavat tietyn prosenttiosuuden mahdollisesta korvauksesta, jäljempänä ”kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus”. Kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus kattaa tilanteet, joissa kaupallinen toimija sijoittaa voittoa saadakseen ja toimii edistääkseen liiketoimintaetujaan; se ei näin ollen sisällä varojen tarjoamista oikeudenkäynnin tukemiseen hyväntekeväisyyspohjalta tai lahjoitusten perusteella, jolloin rahoittaja pyrkii yksinkertaisesti saamaan takaisin aiheutuneet kustannukset, tai vastaavaa toimintaa, jota harjoitetaan yleisen edun puolesta (pro bono publico). Tämän direktiivin tarkoituksena on myös vahvistaa takeet yhtäältä oikeussuojan tehokkaan saatavuuden ja riita-asian osapuolten etujen suojaamisen varmistamiseksi ja toisaalta eturistiriitojen, perusteettomien oikeudenkäyntien ja oikeudenkäyntirahoittajille jaettavien suhteettomien rahallisten korvausten estämiseksi.

| (6) | Termi ”oikeudenkäyntirahoittaja” olisi ymmärrettävä siten, että sillä tarkoitetaan mitä tahansa yritystä, joka ei ole menettelyn osapuoli mutta joka tekee siihen liittyvän kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitussopimuksen, jäljempänä ”kolmannen osapuolen rahoitussopimus”. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti ”yrityksen” käsite kattaa jokaisen yksikön, joka harjoittaa taloudellista toimintaa, riippumatta sen oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta, ja siten käsite kattaa jokaisen oikeushenkilön, mukaan lukien sen emoyritykset, tytäryritykset tai sidosyritykset, ja voi käsittää myös ammattimaiset oikeudenkäyntirahoituksen tarjoajat, rahoituspalvelujen tarjoajat, vaadehallintayritykset tai muut palveluntarjoajat. Oikeudenkäyntirahoittajan käsitteeseen ei ole tarkoitus sisällyttää asianajajia, jotka edustavat oikeudenkäynnin asianosaista, tai tällaisen asianosaisen säänneltyjä vakuutuspalvelujen tarjoajia. |
| --- | --- |

(6)

Termi ”oikeudenkäyntirahoittaja” olisi ymmärrettävä siten, että sillä tarkoitetaan mitä tahansa yritystä, joka ei ole menettelyn osapuoli mutta joka tekee siihen liittyvän kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitussopimuksen, jäljempänä ”kolmannen osapuolen rahoitussopimus”. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti ”yrityksen” käsite kattaa jokaisen yksikön, joka harjoittaa taloudellista toimintaa, riippumatta sen oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta, ja siten käsite kattaa jokaisen oikeushenkilön, mukaan lukien sen emoyritykset, tytäryritykset tai sidosyritykset, ja voi käsittää myös ammattimaiset oikeudenkäyntirahoituksen tarjoajat, rahoituspalvelujen tarjoajat, vaadehallintayritykset tai muut palveluntarjoajat. Oikeudenkäyntirahoittajan käsitteeseen ei ole tarkoitus sisällyttää asianajajia, jotka edustavat oikeudenkäynnin asianosaista, tai tällaisen asianosaisen säänneltyjä vakuutuspalvelujen tarjoajia.

| (7) | Jäsenvaltioiden oikeusperinteiden ja itsemääräämisoikeuden mukaisesti on kunkin jäsenvaltion tehtävä määrittää, olisiko oikeudenkäyntirahoituksen tarjoaminen sallittava sen omassa oikeusjärjestelmässä ja missä määrin se olisi sallittava. Jos jäsenvaltiot päättävät sallia tällaisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen, tässä direktiivissä säädetään rahoitusta saavien kantajien suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotta niitä, jotka voisivat turvautua oikeudenkäyntirahoitukseen unionissa, koskee vähimmäistason suoja, joka on yhtenäinen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioiden oikeusperinteiden ja itsemääräämisoikeuden mukaisesti on kunkin jäsenvaltion tehtävä määrittää, olisiko oikeudenkäyntirahoituksen tarjoaminen sallittava sen omassa oikeusjärjestelmässä ja missä määrin se olisi sallittava. Jos jäsenvaltiot päättävät sallia tällaisen kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen, tässä direktiivissä säädetään rahoitusta saavien kantajien suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotta niitä, jotka voisivat turvautua oikeudenkäyntirahoitukseen unionissa, koskee vähimmäistason suoja, joka on yhtenäinen kaikkialla unionissa.

| (8) | Jäsenvaltiot, joissa oikeudenkäyntikulut saattavat muodostaa merkittävän esteen oikeussuojan saatavuudelle, haluavat kuitenkin ehkä harkita sellaisen lainsäädännön käyttöönottoa, jolla mahdollistetaan kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus, ja niiden olisi tässä tapauksessa vahvistettava selkeitä edellytyksiä ja takeita, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia. Tätä direktiiviä ei sovelleta yksinomaan edustajakanteisiin, mutta jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että edustajakanteisiin liittyvät oikeudenkäyntikulut eivät estä oikeutettuja yksiköitä tosiasiallisesti käyttämästä oikeuttaan hakea hyvitystä direktiivin (EU) 2020/1828 ja erityisesti sen 20 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltiot, joissa oikeudenkäyntikulut saattavat muodostaa merkittävän esteen oikeussuojan saatavuudelle, haluavat kuitenkin ehkä harkita sellaisen lainsäädännön käyttöönottoa, jolla mahdollistetaan kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus, ja niiden olisi tässä tapauksessa vahvistettava selkeitä edellytyksiä ja takeita, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia. Tätä direktiiviä ei sovelleta yksinomaan edustajakanteisiin, mutta jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että edustajakanteisiin liittyvät oikeudenkäyntikulut eivät estä oikeutettuja yksiköitä tosiasiallisesti käyttämästä oikeuttaan hakea hyvitystä direktiivin (EU) 2020/1828 ja erityisesti sen 20 artiklan mukaisesti.

| (9) | Jos kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitustoiminta sallitaan, jäsenvaltioiden riippumattomien hallintoelinten ylläpitämä oikeudenkäyntirahoittajien lupa- ja valvontajärjestelmä on tarpeen sen varmistamiseksi, että tällaiset oikeudenkäyntirahoittajat täyttävät tässä direktiivissä säädetyt vähimmäisperusteet ja -vaatimukset. Oikeudenkäyntirahoittajia olisi valvottava tavalla, joka vastaa rahoituspalvelujen tarjoajiin sovellettavaa voimassa olevaa toiminnan vakauden valvontajärjestelmää. |
| --- | --- |

(9)

Jos kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitustoiminta sallitaan, jäsenvaltioiden riippumattomien hallintoelinten ylläpitämä oikeudenkäyntirahoittajien lupa- ja valvontajärjestelmä on tarpeen sen varmistamiseksi, että tällaiset oikeudenkäyntirahoittajat täyttävät tässä direktiivissä säädetyt vähimmäisperusteet ja -vaatimukset. Oikeudenkäyntirahoittajia olisi valvottava tavalla, joka vastaa rahoituspalvelujen tarjoajiin sovellettavaa voimassa olevaa toiminnan vakauden valvontajärjestelmää.

| (10) | Unionissa toimivat oikeudenkäyntirahoittajat olisi velvoitettava harjoittamaan liiketoimintaansa unionista käsin, saamaan lupa unionissa ja tekemään kolmannen osapuolen rahoitussopimuksensa menettelyjäsenvaltion lainsäädännön tai, jos kyseessä on eri jäsenvaltio, kantajan tai aiottujen edunsaajien jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että unionin ja kansallisen lainsäädännön mukainen valvonta on asianmukaista. |
| --- | --- |

(10)

Unionissa toimivat oikeudenkäyntirahoittajat olisi velvoitettava harjoittamaan liiketoimintaansa unionista käsin, saamaan lupa unionissa ja tekemään kolmannen osapuolen rahoitussopimuksensa menettelyjäsenvaltion lainsäädännön tai, jos kyseessä on eri jäsenvaltio, kantajan tai aiottujen edunsaajien jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että unionin ja kansallisen lainsäädännön mukainen valvonta on asianmukaista.

| (11) | Unionissa toimivilla valvontaviranomaisilla, jotka myöntävät lupia harjoittaa kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitustoimintaa, olisi oltava valtuudet vaatia, että oikeudenkäyntirahoittajat noudattavat tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisperusteita. Tällaisiin perusteisiin olisi sisällyttävä säännöksiä, jotka koskevat salassapitovelvollisuutta, riippumattomuutta, hallinnointitapaa, läpinäkyvyyttä, omien varojen riittävyyttä sekä kantajiin ja aiottuihin edunsaajiin kohdistuvan fidusiaarisen velvollisuuden noudattamista. Valvontaviranomaisilla olisi oltava valtuudet antaa tarvittavat määräykset, mukaan lukien valtuudet vastaanottaa oikeudenkäyntirahoittajilta lupahakemuksia ja päättää niistä, kerätä tarvittavat tiedot, myöntää, evätä, keskeyttää tai peruuttaa lupa taikka asettaa oikeudenkäyntirahoittajalle mikä tahansa ehto, rajoitus tai seuraamus sekä tutkia ilman aiheetonta viivytystä minkä tahansa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, lukuun ottamatta vastaajaa, niiden lainkäyttöalueella toimintaa harjoittavaa oikeudenkäyntirahoittajaa vastaan tekemät valitukset. Asiaankuuluvan tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen olisi käsiteltävä vastaajan vireillä olevan oikeudenkäynnin aikana esille ottamat oikeudenkäyntirahoittajaa koskevat huolenaiheet. |
| --- | --- |

(11)

Unionissa toimivilla valvontaviranomaisilla, jotka myöntävät lupia harjoittaa kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitustoimintaa, olisi oltava valtuudet vaatia, että oikeudenkäyntirahoittajat noudattavat tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisperusteita. Tällaisiin perusteisiin olisi sisällyttävä säännöksiä, jotka koskevat salassapitovelvollisuutta, riippumattomuutta, hallinnointitapaa, läpinäkyvyyttä, omien varojen riittävyyttä sekä kantajiin ja aiottuihin edunsaajiin kohdistuvan fidusiaarisen velvollisuuden noudattamista. Valvontaviranomaisilla olisi oltava valtuudet antaa tarvittavat määräykset, mukaan lukien valtuudet vastaanottaa oikeudenkäyntirahoittajilta lupahakemuksia ja päättää niistä, kerätä tarvittavat tiedot, myöntää, evätä, keskeyttää tai peruuttaa lupa taikka asettaa oikeudenkäyntirahoittajalle mikä tahansa ehto, rajoitus tai seuraamus sekä tutkia ilman aiheetonta viivytystä minkä tahansa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, lukuun ottamatta vastaajaa, niiden lainkäyttöalueella toimintaa harjoittavaa oikeudenkäyntirahoittajaa vastaan tekemät valitukset. Asiaankuuluvan tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen olisi käsiteltävä vastaajan vireillä olevan oikeudenkäynnin aikana esille ottamat oikeudenkäyntirahoittajaa koskevat huolenaiheet.

| (12) | Jäsenvaltioiden olisi muiden luvan myöntämisperusteiden ohella vaadittava oikeudenkäyntirahoittajia osoittamaan, että niillä on riittävästi pääomaa taloudellisten velvoitteidensa täyttämiseksi. Omien varojen riittävyyttä koskevien vaatimusten puuttuminen aiheuttaa riskin siitä, että riittämättömästi pääomitettu oikeudenkäyntirahoittaja tekee kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen eikä ole halukas tai kykenevä myöhemmin kattamaan sen oikeudenkäynnin kuluja, jota se oli sopinut tukevansa, mukaan lukien kulut tai palkkiot, jotka ovat tarpeen menettelyn viemiseksi päätökseen, tai sen maksettaviksi määrätyt vastapuolen oikeudenkäyntikulut. Tämä voi aiheuttaa oikeudenkäyntirahoittajiin turvautuville kantajille huomattavien odottamattomien taloudellisten tappioiden riskin sekä riskin siitä, että muuten menestymiskelpoisesta menettelystä luovutaan oikeudenkäyntirahoittajan liiketoimintaolosuhteiden tai -päätösten takia. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden olisi muiden luvan myöntämisperusteiden ohella vaadittava oikeudenkäyntirahoittajia osoittamaan, että niillä on riittävästi pääomaa taloudellisten velvoitteidensa täyttämiseksi. Omien varojen riittävyyttä koskevien vaatimusten puuttuminen aiheuttaa riskin siitä, että riittämättömästi pääomitettu oikeudenkäyntirahoittaja tekee kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen eikä ole halukas tai kykenevä myöhemmin kattamaan sen oikeudenkäynnin kuluja, jota se oli sopinut tukevansa, mukaan lukien kulut tai palkkiot, jotka ovat tarpeen menettelyn viemiseksi päätökseen, tai sen maksettaviksi määrätyt vastapuolen oikeudenkäyntikulut. Tämä voi aiheuttaa oikeudenkäyntirahoittajiin turvautuville kantajille huomattavien odottamattomien taloudellisten tappioiden riskin sekä riskin siitä, että muuten menestymiskelpoisesta menettelystä luovutaan oikeudenkäyntirahoittajan liiketoimintaolosuhteiden tai -päätösten takia.

| (13) | Oikeudenkäyntirahoittajilla olisi oltava sitova velvollisuus toimia oikeudenmukaisesti, läpinäkyvästi, tehokkaasti sekä kantajien ja kanteiden aiottujen edunsaajien edun mukaisesti. Kun vaatimusta kantajien ja aiottujen edunsaajien etujen asettamisesta oikeudenkäyntirahoittajan omien etujen edelle ei ole, voi aiheutua riski siitä, että menettelyä ohjataan tavalla, joka viime kädessä palvelee oikeudenkäyntirahoittajan eikä kantajan etuja. |
| --- | --- |

(13)

Oikeudenkäyntirahoittajilla olisi oltava sitova velvollisuus toimia oikeudenmukaisesti, läpinäkyvästi, tehokkaasti sekä kantajien ja kanteiden aiottujen edunsaajien edun mukaisesti. Kun vaatimusta kantajien ja aiottujen edunsaajien etujen asettamisesta oikeudenkäyntirahoittajan omien etujen edelle ei ole, voi aiheutua riski siitä, että menettelyä ohjataan tavalla, joka viime kädessä palvelee oikeudenkäyntirahoittajan eikä kantajan etuja.

| (14) | Tämän direktiivin vaatimusten kiertämisen estämiseksi sellaisten oikeudenkäyntirahoittajien kanssa tehdyillä sopimuksilla, joilla ei ole tarvittavaa lupaa, ei saisi olla oikeusvaikutusta. Taakan tarvittavien lupien hankkimisesta olisi oltava oikeudenkäyntirahoittajilla itsellään, ja sen vuoksi kantajille ja aiotuille edunsaajille olisi korvattava haitta, joka aiheutuu siitä, ettei oikeudenkäyntirahoittajalla ole tarvittavaa lupaa. |
| --- | --- |

(14)

Tämän direktiivin vaatimusten kiertämisen estämiseksi sellaisten oikeudenkäyntirahoittajien kanssa tehdyillä sopimuksilla, joilla ei ole tarvittavaa lupaa, ei saisi olla oikeusvaikutusta. Taakan tarvittavien lupien hankkimisesta olisi oltava oikeudenkäyntirahoittajilla itsellään, ja sen vuoksi kantajille ja aiotuille edunsaajille olisi korvattava haitta, joka aiheutuu siitä, ettei oikeudenkäyntirahoittajalla ole tarvittavaa lupaa.

| (15) | Tällä direktiivillä olisi säänneltävä oikeudenkäyntirahoittajien toimintaa, mutta se ei saisi vaikuttaa muihin sääntelyvelvoitteisiin tai -järjestelmiin, kuten mahdollisesti sovellettaviin rahoituspalvelujen tarjoamista koskeviin voimassa oleviin sääntöihin, ja siinä olisi myös kunnioitettava jäsenvaltioiden oikeusperinteitä, niiden itsemääräämisoikeutta ja niiden päätöksiä siitä, onko niiden kansallisissa oikeusjärjestelmissä tarkoituksenmukaista sallia oikeudenkäyntirahoitus. |
| --- | --- |

(15)

Tällä direktiivillä olisi säänneltävä oikeudenkäyntirahoittajien toimintaa, mutta se ei saisi vaikuttaa muihin sääntelyvelvoitteisiin tai -järjestelmiin, kuten mahdollisesti sovellettaviin rahoituspalvelujen tarjoamista koskeviin voimassa oleviin sääntöihin, ja siinä olisi myös kunnioitettava jäsenvaltioiden oikeusperinteitä, niiden itsemääräämisoikeutta ja niiden päätöksiä siitä, onko niiden kansallisissa oikeusjärjestelmissä tarkoituksenmukaista sallia oikeudenkäyntirahoitus.

| (16) | Tämän direktiivin johdonmukaisen soveltamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden valvontaviranomaiset soveltavat tätä direktiiviä tiiviissä yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten kanssa. Valvontaviranomaisten välinen koordinointi olisi järjestettävä unionin tasolla, jotta vältetään valvontavaatimusten erot, jotka voisivat vaarantaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan. |
| --- | --- |

(16)

Tämän direktiivin johdonmukaisen soveltamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden valvontaviranomaiset soveltavat tätä direktiiviä tiiviissä yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten kanssa. Valvontaviranomaisten välinen koordinointi olisi järjestettävä unionin tasolla, jotta vältetään valvontavaatimusten erot, jotka voisivat vaarantaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan.

| (17) | Komission olisi koordinoitava valvontaviranomaisten toimintaa ja helpotettava sopivan yhteistyöverkoston luomista tätä tarkoitusta varten. Valvontaviranomaisten olisi voitava kuulla komissiota tarvittaessa, ja komission olisi voitava antaa valvontaviranomaisille ohjeita, suosituksia, parhaita käytäntöjä koskevia tiedonantoja tai neuvoa-antavia lausuntoja tämän direktiivin soveltamisesta sekä tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyvistä ilmeisistä epäjohdonmukaisuuksista. Valvontaviranomaisten olisi koordinoinnin helpottamiseksi jaettava tietoja toiminnastaan komission kanssa, mukaan lukien tietojen jakaminen kaikista tehdyistä päätöksistä ja oikeudenkäyntirahoittajista, joille ne ovat myöntäneet luvan. |
| --- | --- |

(17)

Komission olisi koordinoitava valvontaviranomaisten toimintaa ja helpotettava sopivan yhteistyöverkoston luomista tätä tarkoitusta varten. Valvontaviranomaisten olisi voitava kuulla komissiota tarvittaessa, ja komission olisi voitava antaa valvontaviranomaisille ohjeita, suosituksia, parhaita käytäntöjä koskevia tiedonantoja tai neuvoa-antavia lausuntoja tämän direktiivin soveltamisesta sekä tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyvistä ilmeisistä epäjohdonmukaisuuksista. Valvontaviranomaisten olisi koordinoinnin helpottamiseksi jaettava tietoja toiminnastaan komission kanssa, mukaan lukien tietojen jakaminen kaikista tehdyistä päätöksistä ja oikeudenkäyntirahoittajista, joille ne ovat myöntäneet luvan.

| (18) | Jotta voitaisiin helpottaa rajat ylittävien oikeudenkäyntirahoituspalvelujen tarjoamista niissä jäsenvaltioissa, joissa se sallitaan kansallisen lainsäädännön nojalla, jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä yhteistyötä ja jakaa tietoja ja parhaita käytäntöjä ja ne olisi velvoitettava ottamaan kaikilta osin huomioon toistensa lupapäätökset. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kattavat ja selkeät tiedot ja ohjeet kanteiden rahoitusvaihtoehtojen olemassaolosta sekä kanteiden rahoitukseen sovellettavista ehdoista ja vaatimuksista ovat täysin ja vapaasti kaikkien sellaisten kansalaisten saatavilla, jotka saattaisivat hakea hyvitystä, mukaan lukien kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat ryhmät. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi vastavuoroisesti tunnustettava aiemmat luvat ja sen vuoksi myönnettävä automaattisesti lupa alueellaan toimiville oikeudenkäyntirahoittajille, joille on myönnetty lupa toimia toisessa jäsenvaltiossa, edellyttäen, että alkuperäinen lupa on yhä voimassa. Jos vastaanottavan jäsenvaltion valvontaviranomainen on tietoinen sääntöjenvastaisuuksista oikeudenkäyntirahoittajan toiminnassa, sen olisi ilmoitettava asiasta suoraan vastaavalle valvontaviranomaiselle. |
| --- | --- |

(18)

Jotta voitaisiin helpottaa rajat ylittävien oikeudenkäyntirahoituspalvelujen tarjoamista niissä jäsenvaltioissa, joissa se sallitaan kansallisen lainsäädännön nojalla, jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä yhteistyötä ja jakaa tietoja ja parhaita käytäntöjä ja ne olisi velvoitettava ottamaan kaikilta osin huomioon toistensa lupapäätökset. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kattavat ja selkeät tiedot ja ohjeet kanteiden rahoitusvaihtoehtojen olemassaolosta sekä kanteiden rahoitukseen sovellettavista ehdoista ja vaatimuksista ovat täysin ja vapaasti kaikkien sellaisten kansalaisten saatavilla, jotka saattaisivat hakea hyvitystä, mukaan lukien kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat ryhmät. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi vastavuoroisesti tunnustettava aiemmat luvat ja sen vuoksi myönnettävä automaattisesti lupa alueellaan toimiville oikeudenkäyntirahoittajille, joille on myönnetty lupa toimia toisessa jäsenvaltiossa, edellyttäen, että alkuperäinen lupa on yhä voimassa. Jos vastaanottavan jäsenvaltion valvontaviranomainen on tietoinen sääntöjenvastaisuuksista oikeudenkäyntirahoittajan toiminnassa, sen olisi ilmoitettava asiasta suoraan vastaavalle valvontaviranomaiselle.

| (19) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että oikeudenkäyntirahoittaja ei vaikuta epäasianmukaisesti kyseessä olevaa oikeudenkäyntiä koskeviin päätöksiin, mukaan lukien sovintoa koskevat päätökset, tai käytä niissä määräysvaltaa tavalla, joka olisi vahingoksi kyseessä olevan kanteen kantajien eduille. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että oikeudenkäyntirahoittaja ei vaikuta epäasianmukaisesti kyseessä olevaa oikeudenkäyntiä koskeviin päätöksiin, mukaan lukien sovintoa koskevat päätökset, tai käytä niissä määräysvaltaa tavalla, joka olisi vahingoksi kyseessä olevan kanteen kantajien eduille.

| (20) | Jotta voitaisiin korjata tietämyksen tai resurssien epätasapaino oikeudenkäyntirahoittajan ja kantajan välillä, tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten olisi kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen soveltuvuutta arvioidessaan otettava huomioon tällaisten sopimusten selkeyden ja läpinäkyvyyden aste sekä se, missä määrin mahdolliset riskit ja hyödyt on esitetty läpinäkyvästi kantajille tai kantajien edustamille tahoille ja nämä ovat tietoisesti hyväksyneet ne. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voitaisiin korjata tietämyksen tai resurssien epätasapaino oikeudenkäyntirahoittajan ja kantajan välillä, tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten olisi kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen soveltuvuutta arvioidessaan otettava huomioon tällaisten sopimusten selkeyden ja läpinäkyvyyden aste sekä se, missä määrin mahdolliset riskit ja hyödyt on esitetty läpinäkyvästi kantajille tai kantajien edustamille tahoille ja nämä ovat tietoisesti hyväksyneet ne.

| (21) | Kolmannen osapuolen rahoitussopimukset olisi esitettävä kantajille kielellä, jota nämä ymmärtävät, ja niissä olisi esitettävä selkeästi ja asianmukaisin termein mahdollisten lopputulosten kirjo sekä riskit ja asiaankuuluvat rajoitukset. |
| --- | --- |

(21)

Kolmannen osapuolen rahoitussopimukset olisi esitettävä kantajille kielellä, jota nämä ymmärtävät, ja niissä olisi esitettävä selkeästi ja asianmukaisin termein mahdollisten lopputulosten kirjo sekä riskit ja asiaankuuluvat rajoitukset.

| (22) | Oikeudenkäyntirahoittajien ja kolmannen osapuolen rahoitussopimusten asianmukaista valvontaa ei voida varmistaa, jos oikeudenkäyntirahoittajilla ei ole velvoitteita olla toimintansa suhteen läpinäkyviä. Tähän sisältyy läpinäkyvyys suhteessa tuomioistuimiin tai hallintoviranomaisiin, vastaajiin ja kantajiin. Sen vuoksi olisi säädettävä velvoitteista ilmoittaa asiaankuuluvalle tuomioistuimelle tai hallintoviranomaiselle kaupallisen rahoituksen olemassaolosta sekä rahoittajan henkilöllisyys sekä julkistaa kolmannen osapuolen rahoitussopimukset kaikilta osin tuomioistuimille tai hallintoviranomaisille niiden pyynnöstä tai vastaajan tuomioistuimelle tekemän pyynnön perusteella, jollei asianmukaisista rajoituksista tarvittavan luottamuksellisuuden suojelemiseksi muuta johdu. Tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi oltava valtuudet saada asiaankuuluvat tiedot kaikesta niiden vastuulla olevan oikeudenkäynnin kannalta merkityksellisestä kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitustoiminnasta. Lisäksi tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen olisi tuotava vastaajien tietoon kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen olemassaolo sekä rahoittajan henkilöllisyys. |
| --- | --- |

(22)

Oikeudenkäyntirahoittajien ja kolmannen osapuolen rahoitussopimusten asianmukaista valvontaa ei voida varmistaa, jos oikeudenkäyntirahoittajilla ei ole velvoitteita olla toimintansa suhteen läpinäkyviä. Tähän sisältyy läpinäkyvyys suhteessa tuomioistuimiin tai hallintoviranomaisiin, vastaajiin ja kantajiin. Sen vuoksi olisi säädettävä velvoitteista ilmoittaa asiaankuuluvalle tuomioistuimelle tai hallintoviranomaiselle kaupallisen rahoituksen olemassaolosta sekä rahoittajan henkilöllisyys sekä julkistaa kolmannen osapuolen rahoitussopimukset kaikilta osin tuomioistuimille tai hallintoviranomaisille niiden pyynnöstä tai vastaajan tuomioistuimelle tekemän pyynnön perusteella, jollei asianmukaisista rajoituksista tarvittavan luottamuksellisuuden suojelemiseksi muuta johdu. Tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi oltava valtuudet saada asiaankuuluvat tiedot kaikesta niiden vastuulla olevan oikeudenkäynnin kannalta merkityksellisestä kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitustoiminnasta. Lisäksi tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen olisi tuotava vastaajien tietoon kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksen olemassaolo sekä rahoittajan henkilöllisyys.

| (23) | Tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi silloin, kun kolmannen osapuolen rahoitussopimus on niissä nostetun kanteen kannalta merkityksellinen, oltava valtuudet arvioida, noudatetaanko kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa tätä direktiiviä, ja 16 artiklan mukaisesti tarkastella sitä uudelleen tarvittaessa, joko menettelyn asianosaisen pyynnöstä tai tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen aloitteesta taikka sen jälkeen, kun niissä on nostettu kanne valvontaviranomaisen hallinnollisesta päätöksestä, josta on tullut lainvoimainen. |
| --- | --- |

(23)

Tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi silloin, kun kolmannen osapuolen rahoitussopimus on niissä nostetun kanteen kannalta merkityksellinen, oltava valtuudet arvioida, noudatetaanko kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa tätä direktiiviä, ja 16 artiklan mukaisesti tarkastella sitä uudelleen tarvittaessa, joko menettelyn asianosaisen pyynnöstä tai tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen aloitteesta taikka sen jälkeen, kun niissä on nostettu kanne valvontaviranomaisen hallinnollisesta päätöksestä, josta on tullut lainvoimainen.

| (24) | Oikeudenkäyntirahoittajien olisi otettava käyttöön sisäiset hyvän hallinnointitavan prosessit, jotta vältetään eturistiriidat oikeudenkäyntirahoittajan ja kantajien välillä. Läpinäkyvyysvaatimusten noudattamisella olisi varmistettava, että kantajat ovat täysin tietoisia mistä tahansa suhteesta, joka oikeudenkäyntirahoittajalla voi olla vastaajiin, asianajajiin, muihin oikeudenkäyntirahoittajiin tai muihin asiassa osallisina oleviin kolmansiin osapuoliin ja joka saattaisi aiheuttaa tosiasiallisen tai mielletyn ristiriidan. |
| --- | --- |

(24)

Oikeudenkäyntirahoittajien olisi otettava käyttöön sisäiset hyvän hallinnointitavan prosessit, jotta vältetään eturistiriidat oikeudenkäyntirahoittajan ja kantajien välillä. Läpinäkyvyysvaatimusten noudattamisella olisi varmistettava, että kantajat ovat täysin tietoisia mistä tahansa suhteesta, joka oikeudenkäyntirahoittajalla voi olla vastaajiin, asianajajiin, muihin oikeudenkäyntirahoittajiin tai muihin asiassa osallisina oleviin kolmansiin osapuoliin ja joka saattaisi aiheuttaa tosiasiallisen tai mielletyn ristiriidan.

| (25) | Oikeudenkäyntirahoittajat eivät saisi missään tapauksessa vaatia epäoikeudenmukaista, suhteetonta tai kohtuutonta korvausta kantajien kustannuksella. Tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi oltava valtuudet arvioida niissä nostetun kanteen kannalta merkityksellisiä kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitussopimuksia, ottaen huomioon olosuhteet ja taustatekijät, joiden vallitessa sopimus on tehty, jotta voidaan tehokkaasti määrittää, onko se oikeudenmukainen ja noudatetaanko siinä tätä direktiiviä ja kaikkea asiaan liittyvää unionin ja kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(25)

Oikeudenkäyntirahoittajat eivät saisi missään tapauksessa vaatia epäoikeudenmukaista, suhteetonta tai kohtuutonta korvausta kantajien kustannuksella. Tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi oltava valtuudet arvioida niissä nostetun kanteen kannalta merkityksellisiä kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitussopimuksia, ottaen huomioon olosuhteet ja taustatekijät, joiden vallitessa sopimus on tehty, jotta voidaan tehokkaasti määrittää, onko se oikeudenmukainen ja noudatetaanko siinä tätä direktiiviä ja kaikkea asiaan liittyvää unionin ja kansallista lainsäädäntöä.

| (26) | Jos oikeudenkäyntirahoittajat voivat kolmannen osapuolen rahoitussopimusten nojalla saada tietyn osuuden korvauksesta tai tiettyjä palkkioita ensisijaisesti kantajille tuomittuun korvaukseen nähden, saatavilla oleva korvaus voi pienentyä niin, että siitä jää kantajille vain vähän tai ei mitään. Sen vuoksi kolmannen osapuolen rahoitussopimuksissa olisi aina varmistettava, että korvaus maksetaan ensin kantajalle eli että kantajan oikeus on ensisijainen rahoittajan oikeuteen nähden. Oikeudenkäyntirahoittajat eivät saisi vaatia, että niiden oma korvaus on ensisijainen. |
| --- | --- |

(26)

Jos oikeudenkäyntirahoittajat voivat kolmannen osapuolen rahoitussopimusten nojalla saada tietyn osuuden korvauksesta tai tiettyjä palkkioita ensisijaisesti kantajille tuomittuun korvaukseen nähden, saatavilla oleva korvaus voi pienentyä niin, että siitä jää kantajille vain vähän tai ei mitään. Sen vuoksi kolmannen osapuolen rahoitussopimuksissa olisi aina varmistettava, että korvaus maksetaan ensin kantajalle eli että kantajan oikeus on ensisijainen rahoittajan oikeuteen nähden. Oikeudenkäyntirahoittajat eivät saisi vaatia, että niiden oma korvaus on ensisijainen.

| (27) | Koska joissakin jäsenvaltioissa oikeudenkäyntirahoittajien saama osuus mahdollisesti tuomitusta korvauksesta voi pienentää kantajien mahdollisesti saamaa hyvitystä, tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten olisi valvottava kyseisen osuuden arvoa ja suuruutta, jotta estetään suhteettomien rahallisten korvausten jakaminen oikeudenkäyntirahoittajille. Kun oikeudenkäyntirahoittajan vaatima osuus korvauksesta pienentäisi kantajien ja aiottujen edunsaajien saatavilla olevan korvauksen, mukaan lukien kaikki vahingonkorvaukset, kulut, palkkiot ja muut menot, 60 prosenttiin tai sitä alemmaksi, tämä olisi katsottava epäoikeudenmukaiseksi ja todettava pätemättömäksi, jollei poikkeuksellisista olosuhteista muuta johdu. |
| --- | --- |

(27)

Koska joissakin jäsenvaltioissa oikeudenkäyntirahoittajien saama osuus mahdollisesti tuomitusta korvauksesta voi pienentää kantajien mahdollisesti saamaa hyvitystä, tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten olisi valvottava kyseisen osuuden arvoa ja suuruutta, jotta estetään suhteettomien rahallisten korvausten jakaminen oikeudenkäyntirahoittajille. Kun oikeudenkäyntirahoittajan vaatima osuus korvauksesta pienentäisi kantajien ja aiottujen edunsaajien saatavilla olevan korvauksen, mukaan lukien kaikki vahingonkorvaukset, kulut, palkkiot ja muut menot, 60 prosenttiin tai sitä alemmaksi, tämä olisi katsottava epäoikeudenmukaiseksi ja todettava pätemättömäksi, jollei poikkeuksellisista olosuhteista muuta johdu.

| (28) | Olisi otettava käyttöön lisäehtoja sen varmistamiseksi, että oikeudenkäyntirahoittajat eivät vaikuta epäasianmukaisesti kantajien päätöksiin menettelyn kuluessa eli eivät toimi tavalla, joka hyödyttäisi oikeudenkäyntirahoittajaa itseään kantajan kustannuksella. Oikeudenkäyntirahoittajat eivät etenkään saisi vaikuttaa epäasianmukaisesti päätöksiin siitä, miten asiaa ajetaan, mitkä edut ovat ensisijaisia tai olisiko kantajien hyväksyttävä tietty lopputulos, korvaus tai sovintoratkaisu vai ei. |
| --- | --- |

(28)

Olisi otettava käyttöön lisäehtoja sen varmistamiseksi, että oikeudenkäyntirahoittajat eivät vaikuta epäasianmukaisesti kantajien päätöksiin menettelyn kuluessa eli eivät toimi tavalla, joka hyödyttäisi oikeudenkäyntirahoittajaa itseään kantajan kustannuksella. Oikeudenkäyntirahoittajat eivät etenkään saisi vaikuttaa epäasianmukaisesti päätöksiin siitä, miten asiaa ajetaan, mitkä edut ovat ensisijaisia tai olisiko kantajien hyväksyttävä tietty lopputulos, korvaus tai sovintoratkaisu vai ei.

| (29) | Oikeudenkäyntirahoittajien ei pitäisi sallia peruuttaa rahoitusta, jonka ne ovat sopineet tarjoavansa, paitsi tässä direktiivissä tai tämän direktiivin nojalla annetussa kansallisessa lainsäädännössä säädetyissä rajoitetuissa olosuhteissa, jotta rahoitusta ei peruutettaisi missään oikeudenkäynnin vaiheessa kantajien tai aiottujen edunsaajien haitaksi oikeudenkäyntirahoittajan liiketoimintaetujen tai kannustimien muuttuessa. |
| --- | --- |

(29)

Oikeudenkäyntirahoittajien ei pitäisi sallia peruuttaa rahoitusta, jonka ne ovat sopineet tarjoavansa, paitsi tässä direktiivissä tai tämän direktiivin nojalla annetussa kansallisessa lainsäädännössä säädetyissä rajoitetuissa olosuhteissa, jotta rahoitusta ei peruutettaisi missään oikeudenkäynnin vaiheessa kantajien tai aiottujen edunsaajien haitaksi oikeudenkäyntirahoittajan liiketoimintaetujen tai kannustimien muuttuessa.

| (30) | Jos oikeudenkäyntirahoittajat ovat tukeneet tai rahoittaneet menettelyjä, jotka eivät menesty, niiden olisi yhdessä kantajien kanssa vastattava vastaajille aiheuttamistaan vastapuolen oikeudenkäyntikuluista, joita tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset voivat tuomita maksamaan. Tuomioistuimille tai hallintoviranomaisille olisi annettava riittävät valtuudet varmistaa tällaisen velvoitteen vaikuttavuus, eikä kolmannen osapuolen rahoitussopimuksissa saisi sulkea pois vastuuta tällaisista vastapuolen oikeudenkäyntikuluista. |
| --- | --- |

(30)

Jos oikeudenkäyntirahoittajat ovat tukeneet tai rahoittaneet menettelyjä, jotka eivät menesty, niiden olisi yhdessä kantajien kanssa vastattava vastaajille aiheuttamistaan vastapuolen oikeudenkäyntikuluista, joita tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset voivat tuomita maksamaan. Tuomioistuimille tai hallintoviranomaisille olisi annettava riittävät valtuudet varmistaa tällaisen velvoitteen vaikuttavuus, eikä kolmannen osapuolen rahoitussopimuksissa saisi sulkea pois vastuuta tällaisista vastapuolen oikeudenkäyntikuluista.

| (31) | Jäsenvaltioiden tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi oltava oikeus tuomita maksamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut kansallisen lainsäädännön mukaisesti, myös tukeutumalla asian kannalta merkitykselliseen tieteelliseen, tilastolliseen tai tekniseen näyttöön taikka tukeutumalla asiantuntijoihin, asessoreihin tai verokirjanpitäjiin, sen mukaan, mikä on menettelyn olosuhteissa tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltioiden tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla olisi oltava oikeus tuomita maksamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut kansallisen lainsäädännön mukaisesti, myös tukeutumalla asian kannalta merkitykselliseen tieteelliseen, tilastolliseen tai tekniseen näyttöön taikka tukeutumalla asiantuntijoihin, asessoreihin tai verokirjanpitäjiin, sen mukaan, mikä on menettelyn olosuhteissa tarkoituksenmukaista.

| (32) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tätä direktiiviä olisi näin ollen tulkittava ja sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti, mukaan lukien ne, jotka koskevat oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen sekä oikeutta puolustukseen. |
| --- | --- |

(32)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tätä direktiiviä olisi näin ollen tulkittava ja sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti, mukaan lukien ne, jotka koskevat oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen sekä oikeutta puolustukseen.

| (33) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli varmistaa oikeudenkäyntirahoittajiin ja niiden toimintaan sovellettavien jäsenvaltioiden sääntöjen yhdenmukaistamista ja siten mahdollistaa oikeussuojan saatavuutta sekä ottaa käyttöön rahoitusta saavien kantajien ja aiottujen edunsaajien oikeuksien suojaamista kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen rahoitussopimuksilla rahoitetuissa menettelyissä koskevia yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, joita sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa, joissa oikeudenkäyntirahoitus sallitaan, koska oikeudenkäyntirahoittajat voivat toimia useissa jäsenvaltioissa ja niihin sovelletaan erilaisia kansallisia sääntöjä ja käytäntöjä, vaan tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, kun otetaan huomioon kehittymässä olevien kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusmarkkinoiden laajuus sekä tarve välttää eriäviä sääntöjä ja käytäntöjä, jotka ovat omiaan muodostamaan esteen sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle, ja kansallisia sääntöjä optimoimaan pyrkivien oikeudenkäyntirahoittajien harjoittamaa oikeuspaikkakeinottelua. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli varmistaa oikeudenkäyntirahoittajiin ja niiden toimintaan sovellettavien jäsenvaltioiden sääntöjen yhdenmukaistamista ja siten mahdollistaa oikeussuojan saatavuutta sekä ottaa käyttöön rahoitusta saavien kantajien ja aiottujen edunsaajien oikeuksien suojaamista kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen rahoitussopimuksilla rahoitetuissa menettelyissä koskevia yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, joita sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa, joissa oikeudenkäyntirahoitus sallitaan, koska oikeudenkäyntirahoittajat voivat toimia useissa jäsenvaltioissa ja niihin sovelletaan erilaisia kansallisia sääntöjä ja käytäntöjä, vaan tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, kun otetaan huomioon kehittymässä olevien kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitusmarkkinoiden laajuus sekä tarve välttää eriäviä sääntöjä ja käytäntöjä, jotka ovat omiaan muodostamaan esteen sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle, ja kansallisia sääntöjä optimoimaan pyrkivien oikeudenkäyntirahoittajien harjoittamaa oikeuspaikkakeinottelua. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (34) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I luku

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde ja tarkoitus

Tässä direktiivissä vahvistetaan oikeudenkäyntirahoittajina toimiviin kaupallisiin kolmansiin osapuoliin ja niiden luvalliseen toimintaan sovellettavat vähimmäissäännöt sekä säädetään kehyksestä, jolla tuetaan ja suojataan rahoitusta saavia kantajia ja aiottuja edunsaajia, mukaan lukien tapauksen mukaan ne, joiden etuja edustavat oikeutetut yksiköt, kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksella rahoitetuissa menettelyissä. Siinä vahvistetaan takeet eturistiriitojen, perusteettomien oikeudenkäyntien ja oikeudenkäyntirahoittajille jaettavien suhteettomien rahallisten korvausten estämiseksi samalla, kun varmistetaan, että kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoituksella asianmukaisesti mahdollistetaan kantajille ja aiotuille edunsaajille oikeussuojan saatavuus ja varmistetaan yritysten vastuuvelvollisuus.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan oikeudenkäyntirahoittajina toimiviin kaupallisiin kolmansiin osapuoliin, jäljempänä ”oikeudenkäyntirahoittajat”, ja kaupallisen kolmannen osapuolen rahoitussopimuksiin, jäljempänä ”kolmannen osapuolen rahoitussopimukset”, kanteiden luonteesta riippumatta. Se ei vaikuta voimassa olevaan kansainväliseen, unionin ja kansalliseen oikeuteen, jonka nojalla kanteita voidaan nostaa, eikä etenkään kuluttajien yhteisten etujen suojaamista, ympäristönsuojelua ja maksukyvyttömyysmenettelyjä tai korvausvastuuta koskevaan oikeuteen.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ”oikeudenkäyntirahoittajalla” kaupallista yritystä, joka tekee menettelyyn liittyvän kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen, vaikka se ei ole menettelyn asianosainen eikä menettelyn asianosaista edustava asianajaja tai muu laillinen edustaja eikä menettelyn asianosaisen säänneltyjen vakuutuspalvelujen tarjoaja, ja jonka ensisijaisena tavoitteena on saada tuottoa tekemälleen sijoitukselle tarjoamalla kyseiseen menettelyyn liittyvää rahoitusta tai saada kilpailuetu tietyillä markkinoilla; |
| --- | --- |

a)

”oikeudenkäyntirahoittajalla” kaupallista yritystä, joka tekee menettelyyn liittyvän kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen, vaikka se ei ole menettelyn asianosainen eikä menettelyn asianosaista edustava asianajaja tai muu laillinen edustaja eikä menettelyn asianosaisen säänneltyjen vakuutuspalvelujen tarjoaja, ja jonka ensisijaisena tavoitteena on saada tuottoa tekemälleen sijoitukselle tarjoamalla kyseiseen menettelyyn liittyvää rahoitusta tai saada kilpailuetu tietyillä markkinoilla;

| b) | ”kantajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka panee tai aikoo panna vireille menettelyn toista asianosaista vastaan tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa; |
| --- | --- |

b)

”kantajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka panee tai aikoo panna vireille menettelyn toista asianosaista vastaan tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa;

| c) | ”tuomioistuimella tai hallintoviranomaisella” toimivaltaista tuomioistuinta, hallintoviranomaista, välityselintä tai muuta elintä, jonka tehtävänä on ratkaista menettely kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

”tuomioistuimella tai hallintoviranomaisella” toimivaltaista tuomioistuinta, hallintoviranomaista, välityselintä tai muuta elintä, jonka tehtävänä on ratkaista menettely kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| d) | ”aiotulla edunsaajalla” henkilöä, joka on oikeutettu saamaan osuuden menettelyssä tuomitusta korvauksesta ja jonka etuja menettelyssä edustaa rahoitusta saava kantaja tai edustajakanteiden yhteydessä kanteen mainitun henkilön puolesta nostava kantajana toimiva oikeutettu yksikkö; |
| --- | --- |

d)

”aiotulla edunsaajalla” henkilöä, joka on oikeutettu saamaan osuuden menettelyssä tuomitusta korvauksesta ja jonka etuja menettelyssä edustaa rahoitusta saava kantaja tai edustajakanteiden yhteydessä kanteen mainitun henkilön puolesta nostava kantajana toimiva oikeutettu yksikkö;

| e) | ”menettelyllä” kotimaista tai rajat ylittävää siviili- tai kauppaoikeudellista riita-asiaa taikka mitä tahansa vapaaehtoista välimiesmenettelyä tai vaihtoehtoista riidanratkaisujärjestelmää, jonka avulla riita-asiaan haetaan hyvitystä tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa unionissa; |
| --- | --- |

e)

”menettelyllä” kotimaista tai rajat ylittävää siviili- tai kauppaoikeudellista riita-asiaa taikka mitä tahansa vapaaehtoista välimiesmenettelyä tai vaihtoehtoista riidanratkaisujärjestelmää, jonka avulla riita-asiaan haetaan hyvitystä tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa unionissa;

| f) | ”oikeutetulla yksiköllä” kuluttajien etuja edustavaa järjestöä, joka on nimetty oikeutetuksi yksiköksi direktiivin (EU) 2020/1828 nojalla; |
| --- | --- |

f)

”oikeutetulla yksiköllä” kuluttajien etuja edustavaa järjestöä, joka on nimetty oikeutetuksi yksiköksi direktiivin (EU) 2020/1828 nojalla;

| g) | ”valvontaviranomaisella” viranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt olemaan vastuussa lupien myöntämisestä oikeudenkäyntirahoittajille tai tällaisten lupien keskeyttämisestä tai peruuttamisesta sekä oikeudenkäyntirahoittajien toiminnan valvonnasta; |
| --- | --- |

g)

”valvontaviranomaisella” viranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt olemaan vastuussa lupien myöntämisestä oikeudenkäyntirahoittajille tai tällaisten lupien keskeyttämisestä tai peruuttamisesta sekä oikeudenkäyntirahoittajien toiminnan valvonnasta;

| h) | ”kolmannen osapuolen rahoitussopimuksella” sopimusta, jossa oikeudenkäyntirahoittaja sopii rahoittavansa oikeudenkäyntikulut kokonaan tai osittain vastineeksi siitä, että se saa osuuden kantajalle määrätystä rahallisesta korvauksesta tai kanteen menestyessä maksettavan palkkion, jolloin oikeudenkäyntirahoittajalle maksetaan takaisin sen tarjoama rahoitus ja soveltuvin osin katetaan sen palkkio tarjotusta palvelusta, kokonaan tai osittain menettelyn lopputuloksen perusteella. Tämä määritelmä kattaa kaikki sopimukset, joissa sovitaan tällaisesta korvauksesta, riippumatta siitä, tarjotaanko sopimusta riippumattomana palveluna vai toteutetaanko se ostamalla tai siirtämällä kanne. |
| --- | --- |

h)

”kolmannen osapuolen rahoitussopimuksella” sopimusta, jossa oikeudenkäyntirahoittaja sopii rahoittavansa oikeudenkäyntikulut kokonaan tai osittain vastineeksi siitä, että se saa osuuden kantajalle määrätystä rahallisesta korvauksesta tai kanteen menestyessä maksettavan palkkion, jolloin oikeudenkäyntirahoittajalle maksetaan takaisin sen tarjoama rahoitus ja soveltuvin osin katetaan sen palkkio tarjotusta palvelusta, kokonaan tai osittain menettelyn lopputuloksen perusteella. Tämä määritelmä kattaa kaikki sopimukset, joissa sovitaan tällaisesta korvauksesta, riippumatta siitä, tarjotaanko sopimusta riippumattomana palveluna vai toteutetaanko se ostamalla tai siirtämällä kanne.

II luku

II luku

Oikeudenkäyntirahoittajien toiminnan hyväksyminen unionissa

Oikeudenkäyntirahoittajien toiminnan hyväksyminen unionissa

4 artikla

Lupajärjestelmä

1.   Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesti, voidaanko niiden lainkäyttöalueella tarjota menettelyihin liittyviä kolmannen osapuolen rahoitussopimuksia niiden alueella asuvien kantajien tai aiottujen edunsaajien hyväksi.

2.   Jos kolmannen osapuolen rahoitustoiminta sallitaan, jäsenvaltioiden on luotava järjestelmä lupien myöntämiseksi oikeudenkäyntirahoittajille ja niiden toiminnan valvomiseksi niiden alueella. Tähän järjestelmään on sisällyttävä sellaisen riippumattoman valvontaosaston tai -viranomaisen nimeäminen, jonka tehtävänä on lupien myöntäminen oikeudenkäyntirahoittajille tai tällaisten lupien keskeyttäminen tai peruuttaminen sekä oikeudenkäyntirahoittajien toiminnan valvonta.

3.   Tässä artiklassa säädettyä lupajärjestelmää sovelletaan ainoastaan sellaiseen toimintaan, joka liittyy oikeudenkäyntirahoittajien harjoittamaan kolmannen osapuolen rahoitussopimusten tarjoamiseen. Jos oikeudenkäyntirahoittajat ovat myös toisen viranomaisen unionissa valvomien muiden oikeudellisten palvelujen, rahoituspalvelujen tai vaadehallintapalvelujen tarjoajia, tämä direktiivi ei rajoita näiden muiden palvelujen osalta mahdollisesti olemassa olevan valvonta- ja lupajärjestelmän soveltamista.

5 artikla

Luvan myöntämisehdot

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaviranomaiset myöntävät tai jatkavat lupia kotimaisen tai rajat ylittävän oikeudenkäynnin tai muun menettelyn osalta ainoastaan sellaisille oikeudenkäyntirahoittajille, jotka noudattavat tätä direktiiviä ja täyttävät kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädettyjen soveltuvuusperusteiden tai muiden perusteiden lisäksi vähintään seuraavat perusteet:

| a) | ne harjoittavat liiketoimintaansa jäsenvaltiossa sijaitsevan rekisteröidyn kotipaikan kautta ja hakevat ja uusivat lupaa tuossa samassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

ne harjoittavat liiketoimintaansa jäsenvaltiossa sijaitsevan rekisteröidyn kotipaikan kautta ja hakevat ja uusivat lupaa tuossa samassa jäsenvaltiossa;

| b) | ne sitoutuvat tekemään kolmannen osapuolen rahoitussopimuksia, joihin sovelletaan aiotun menettelyn jäsenvaltion lainsäädäntöä tai, jos kyseessä on eri jäsenvaltio, kantajan tai aiottujen edunsaajien jäsenvaltion lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

b)

ne sitoutuvat tekemään kolmannen osapuolen rahoitussopimuksia, joihin sovelletaan aiotun menettelyn jäsenvaltion lainsäädäntöä tai, jos kyseessä on eri jäsenvaltio, kantajan tai aiottujen edunsaajien jäsenvaltion lainsäädäntöä;

| c) | ne osoittavat valvontaviranomaista tyydyttävällä tavalla, että niillä on käytössä menettelyt ja hallinnointirakenteet sen varmistamiseksi, että ne noudattavat jatkuvasti tätä direktiiviä sekä tässä direktiivissä säädettyjä läpinäkyvyysvaatimuksia ja fidusiaarisuhteita, ja ne ovat ottaneet käyttöön sisäisiä menettelyjä estääkseen eturistiriidan itsensä ja vastaajien välillä menettelyissä, joissa oikeudenkäyntirahoittaja on mukana; |
| --- | --- |

c)

ne osoittavat valvontaviranomaista tyydyttävällä tavalla, että niillä on käytössä menettelyt ja hallinnointirakenteet sen varmistamiseksi, että ne noudattavat jatkuvasti tätä direktiiviä sekä tässä direktiivissä säädettyjä läpinäkyvyysvaatimuksia ja fidusiaarisuhteita, ja ne ovat ottaneet käyttöön sisäisiä menettelyjä estääkseen eturistiriidan itsensä ja vastaajien välillä menettelyissä, joissa oikeudenkäyntirahoittaja on mukana;

| d) | ne täyttävät 6 artiklassa säädetyt omien varojen riittävyyttä koskevat vaatimukset; ja |
| --- | --- |

d)

ne täyttävät 6 artiklassa säädetyt omien varojen riittävyyttä koskevat vaatimukset; ja

| e) | ne osoittavat valvontaviranomaista tyydyttävällä tavalla, että niillä on käytössä hallinnointirakenteet ja menettelyt sen varmistamiseksi, että 7 artiklassa säädetty fidusiaarinen velvollisuus täytetään ja sitä kunnioitetaan. |
| --- | --- |

e)

ne osoittavat valvontaviranomaista tyydyttävällä tavalla, että niillä on käytössä hallinnointirakenteet ja menettelyt sen varmistamiseksi, että 7 artiklassa säädetty fidusiaarinen velvollisuus täytetään ja sitä kunnioitetaan.

2.   Jäsenvaltioiden on vastavuoroisesti tunnustettava oikeudenkäyntirahoittajalle toisessa jäsenvaltiossa annettu lupa ja siten ilman eri toimenpiteitä annettava niiden toimia alueellaan edellyttäen, että alkuperäinen lupa on edelleen voimassa.

3.   Edellä olevan 4 artiklan nojalla perustettu lupajärjestelmä ei rajoita rahoituspalvelujen tarjoamista, sijoitustoimintaa tai kuluttajansuojaa koskevan unionin lainsäädännön soveltamista.

6 artikla

Omien varojen riittävyys

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaviranomaisilla on valtuudet tarkistaa, voiko oikeudenkäyntirahoittajilla olla jatkuvasti käytettävissään riittävät rahoitusvarat niiden kolmannen osapuolen rahoitussopimusten mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Valvontaviranomaisten on erityisesti varmistettava, että oikeudenkäyntirahoittajilla on valmiudet

| a) | maksaa kaikki niiden kolmannen osapuolen rahoitussopimuksista johtuvat velat, kun ne erääntyvät ja tulevat maksettaviksi; ja |
| --- | --- |

a)

maksaa kaikki niiden kolmannen osapuolen rahoitussopimuksista johtuvat velat, kun ne erääntyvät ja tulevat maksettaviksi; ja

| b) | rahoittaa niiden menettelyjen kaikki vaiheet, joihin ne ovat sitoutuneet, mukaan lukien tuomioistuinkäsittely ja mahdollinen myöhempi muutoksenhaku. |
| --- | --- |

b)

rahoittaa niiden menettelyjen kaikki vaiheet, joihin ne ovat sitoutuneet, mukaan lukien tuomioistuinkäsittely ja mahdollinen myöhempi muutoksenhaku.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenkäyntirahoittajien annetaan osoittaa, että ne täyttävät 1 kohdassa säädetyt perusteet, antamalla todistus tai vakuutus siitä, että vakuutusjärjestelmä kattaa tarvittaessa täysimääräisesti kaikki 1 kohdassa tarkoitetut kulut.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaviranomaisilla on valtuudet tarkistaa, voiko oikeudenkäyntirahoittajilla olla jatkuvasti pääsy vähimmäislikviditeettiin, joka tarvitaan kaikkien ennakoitavissa olevien vastapuolen oikeudenkäyntikulujen maksamiseksi täysimääräisesti kaikissa niiden rahoittamissa menettelyissä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset voivat pyytää oikeudenkäyntirahoittajia antamaan vakuuden kulujen maksamisesta kansallisessa lainsäädännössä sallitussa muodossa, jos kantaja sitä pyytää perusteltujen erityisten huolenaiheiden vuoksi.

4.   Jäsenvaltiot voivat perustaa erityisen vakuutusrahaston, joka kattaa kaikki oikeudenkäyntiin vilpittömässä mielessä osallistuneiden kantajien jäljellä olevat kulut siinä tapauksessa, että oikeudenkäyntirahoittajasta tulee maksukyvytön oikeudenkäynnin aikana. Jos jäsenvaltio perustaa tällaisen rahaston, mainitun jäsenvaltion on varmistettava, että sitä hallinnoidaan julkisesti ja se rahoitetaan luvan saaneiden oikeudenkäyntirahoittajien maksamilla vuotuisilla maksuilla.

7 artikla

Fidusiaarinen velvollisuus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaviranomaisilla on valtuudet tarkistaa, että oikeudenkäyntirahoittajilla on käytössä hallinnointirakenteet ja sisäiset menettelyt sen varmistamiseksi, että niiden tekemät kolmannen osapuolen rahoitussopimukset perustuvat fidusiaarisuhteeseen ja ne sitoutuvat näiden sopimusten nojalla toimimaan oikeudenmukaisesti ja läpinäkyvästi ja noudattamaan fidusiaarista huolellisuusvelvollisuutta, jonka mukaan niiden on toimittava kantajan etujen mukaisesti.

2.   Jos kantaja aikoo nostaa kanteen muiden puolesta menettelyssä, kuten silloin, kun kantaja on kuluttajia edustava oikeutettu yksikkö, oikeudenkäyntirahoittajalla on oltava fidusiaarinen velvollisuus tällaisia aiottuja edunsaajia kohtaan. Oikeudenkäyntirahoittajat ovat velvollisia toimimaan fidusiaarisen velvollisuutensa kanssa johdonmukaisella tavalla koko menettelyn ajan. Jos oikeudenkäyntirahoittajan etujen ja kantajien tai aiottujen edunsaajien etujen välillä on ristiriita, oikeudenkäyntirahoittajan on sitouduttava asettamaan kantajien tai aiottujen edunsaajien edut omien etujensa edelle.

III luku

III luku

Valvontaviranomaisten valtuudet ja niiden välinen koordinointi

Valvontaviranomaisten valtuudet ja niiden välinen koordinointi

8 artikla

Valvontaviranomaisten valtuudet

1.   Jos kolmannen osapuolen rahoitussopimukset sallitaan 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on säädettävä, että riippumaton julkinen valvontaviranomainen on vastuussa sellaisten sen lainkäyttöalueelle sijoittautuneiden oikeudenkäyntirahoittajien lupien valvonnasta, jotka tarjoavat kolmannen osapuolen rahoitussopimuksia kantajille ja aiotuille edunsaajille sen lainkäyttöalueella tai osallistuvat menettelyyn sen lainkäyttöalueella.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä on valitusmenettely kenelle tahansa luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, joka haluaa tuoda valvontaviranomaisessa esille huolenaiheita sen suhteen, noudattaako oikeudenkäyntirahoittaja tämän direktiivin ja sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia velvoitteitaan.

3.   Sen estämättä, mitä 2 kohdassa tarkoitetusta valitusmenettelystä on säädetty, kun vireillä on oikeudenkäynti, jossa oikeudenkäyntirahoittaja on mukana, toimivaltaisen tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen on käsiteltävä 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti vastaajan tällaisessa menettelyssä esille tuomat huolenaiheet sen suhteen, onko oikeudenkäyntirahoittaja noudattanut tämän direktiivin ja sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia velvoitteitaan.

4.   Kullakin valvontaviranomaisella on erityisesti valtuudet ja velvoite

| a) | vastaanottaa oikeudenkäyntirahoittajilta lupahakemuksia ja tietoja, jotka ovat tarpeen kyseisten hakemusten käsittelemiseksi, ja tehdä päätös tällaisista hakemuksista hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

a)

vastaanottaa oikeudenkäyntirahoittajilta lupahakemuksia ja tietoja, jotka ovat tarpeen kyseisten hakemusten käsittelemiseksi, ja tehdä päätös tällaisista hakemuksista hyvissä ajoin;

| b) | tehdä tarvittavat päätökset luvan myöntämiseksi lupaa hakeneelle oikeudenkäyntirahoittajalle tai sen epäämiseksi tältä tai ehtojen, rajoitusten tai seuraamusten määräämiseksi luvan saaneelle oikeudenkäyntirahoittajalle; |
| --- | --- |

b)

tehdä tarvittavat päätökset luvan myöntämiseksi lupaa hakeneelle oikeudenkäyntirahoittajalle tai sen epäämiseksi tältä tai ehtojen, rajoitusten tai seuraamusten määräämiseksi luvan saaneelle oikeudenkäyntirahoittajalle;

| c) | päättää oikeudenkäyntirahoittajan soveltuvuudesta ja kelpoisuudesta, myös ottamalla huomioon tämän kokemuksen, maineen, sisäiset prosessit eturistiriitojen välttämiseksi ja ratkaisemiseksi ja tietämyksen; |
| --- | --- |

c)

päättää oikeudenkäyntirahoittajan soveltuvuudesta ja kelpoisuudesta, myös ottamalla huomioon tämän kokemuksen, maineen, sisäiset prosessit eturistiriitojen välttämiseksi ja ratkaisemiseksi ja tietämyksen;

| d) | julkaista verkkosivustollaan b alakohdan nojalla tehdyt päätökset, liikesalaisuuden asianmukaisesti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

d)

julkaista verkkosivustollaan b alakohdan nojalla tehdyt päätökset, liikesalaisuuden asianmukaisesti huomioon ottaen;

| e) | arvioida vähintään kerran vuodessa, noudattaako luvan saanut oikeudenkäyntirahoittaja edelleen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja luvan myöntämisperusteita, ja varmistettava, että tällainen lupa keskeytetään tai peruutetaan, jos oikeudenkäyntirahoittaja ei enää noudata yhtä tai useampaa näistä perusteista. Tällainen keskeyttäminen tai peruuttaminen ei vaikuta niiden menettelyjen kantajien ja edunsaajien oikeuksiin, joissa rahoittaja mahdollisesti on mukana; ja |
| --- | --- |

e)

arvioida vähintään kerran vuodessa, noudattaako luvan saanut oikeudenkäyntirahoittaja edelleen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja luvan myöntämisperusteita, ja varmistettava, että tällainen lupa keskeytetään tai peruutetaan, jos oikeudenkäyntirahoittaja ei enää noudata yhtä tai useampaa näistä perusteista. Tällainen keskeyttäminen tai peruuttaminen ei vaikuta niiden menettelyjen kantajien ja edunsaajien oikeuksiin, joissa rahoittaja mahdollisesti on mukana; ja

| f) | vastaanottaa ja tutkia 9 artiklassa tarkoitetun järjestelmän nojalla valituksia, jotka koskevat oikeudenkäyntirahoittajan toimintaa ja sitä, noudattaako tämä oikeudenkäyntirahoittaja tämän direktiivin IV luvun säännöksiä ja muita kansallisen lainsäädännön mukaisia sovellettavia vaatimuksia. |
| --- | --- |

f)

vastaanottaa ja tutkia 9 artiklassa tarkoitetun järjestelmän nojalla valituksia, jotka koskevat oikeudenkäyntirahoittajan toimintaa ja sitä, noudattaako tämä oikeudenkäyntirahoittaja tämän direktiivin IV luvun säännöksiä ja muita kansallisen lainsäädännön mukaisia sovellettavia vaatimuksia.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenkäyntirahoittajat velvoitetaan ilmoittamaan valvontaviranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat niiden 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen omien varojen riittävyyttä koskevien vaatimusten noudattamiseen. Lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenkäyntirahoittajat esittävät vuosittain todistuksen siitä, että ne noudattavat edelleen kyseisissä kohdissa säädettyjä vaatimuksia.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvontaviranomaiset valvovat oikeudenkäyntirahoittajien sekä kantajien ja aiottujen edunsaajien välisiä fidusiaarisuhteita yleensä ja että ne voivat antaa ohjeita ja määräyksiä sen varmistamiseksi, että kantajien ja aiottujen edunsaajien etuja suojellaan.

9 artikla

Tutkimukset ja valitukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä on valitusjärjestelmä, joka mahdollistaa 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valitusten vastaanottamisen ja tutkimisen.

2.   Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa tarkoitetussa valitusjärjestelmässä varmistettava, että valvontaviranomaisilla on valtuudet arvioida ilman aiheetonta viivytystä, noudattaako oikeudenkäyntirahoittaja lupaansa liittyviä velvoitteita tai ehtoja, tämän direktiivin säännöksiä ja muita kansallisen lainsäädännön mukaisia sovellettavia vaatimuksia.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että harjoittaessaan valvontaa sen suhteen, noudattavatko oikeudenkäyntirahoittajat lupaansa liittyviä velvoitteita tai ehtoja, valvontaviranomaisella on valtuudet

| i) | tutkia keneltä tahansa luonnolliselta henkilöltä tai oikeushenkilöltä vastaanotettuja valituksia 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jollei 8 artiklan 3 kohdasta muuta johdu; |
| --- | --- |

i)

tutkia keneltä tahansa luonnolliselta henkilöltä tai oikeushenkilöltä vastaanotettuja valituksia 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jollei 8 artiklan 3 kohdasta muuta johdu;

| ii) | tutkia muulta valvontaviranomaiselta tai komissiolta vastaanotettuja valituksia; |
| --- | --- |

ii)

tutkia muulta valvontaviranomaiselta tai komissiolta vastaanotettuja valituksia;

| iii) | käynnistää tutkimuksia viran puolesta; |
| --- | --- |

iii)

käynnistää tutkimuksia viran puolesta;

| iv) | käynnistää tutkimuksia sellaisen tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen suosituksesta, jolla on tällaisessa tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa vireillä olevassa menettelyssä esille tulleita huolenaiheita sen suhteen, noudattaako oikeudenkäyntirahoittaja lupaansa liittyviä velvoitteita tai ehtoja. |
| --- | --- |

iv)

käynnistää tutkimuksia sellaisen tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen suosituksesta, jolla on tällaisessa tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa vireillä olevassa menettelyssä esille tulleita huolenaiheita sen suhteen, noudattaako oikeudenkäyntirahoittaja lupaansa liittyviä velvoitteita tai ehtoja.

10 artikla

Valvontaviranomaisten välinen koordinointi

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden valvontaviranomaiset soveltavat tätä direktiiviä tiiviissä yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten kanssa.

2.   Komissio valvoo ja koordinoi valvontaviranomaisten toimintaa niiden suorittaessa tässä direktiivissä säädetyt tehtävät sekä kutsuu koolle valvontaviranomaisten verkoston ja toimii sen puheenjohtajana. Komissio antaa delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla valvontaviranomaisten verkostossa tehtävää yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja tarkistaa niitä määräajoin tiiviissä yhteistyössä valvontaviranomaisten kanssa.

3.   Valvontaviranomaiset voivat kuulla komissiota mistä tahansa tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyvästä asiasta. Komissio voi antaa valvontaviranomaisille ohjeita, suosituksia, parhaita käytäntöjä koskevia tiedonantoja tai neuvoa-antavia lausuntoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta sekä tähän liittyvistä ilmeisistä epäjohdonmukaisuuksista tai oikeudenkäyntirahoittajien valvonnasta. Komissio voi myös perustaa osaamiskeskuksen, joka tarjoaa pätevää asiantuntemusta tuomioistuimille tai hallintoviranomaisille, jotka pyytävät neuvoja siitä, miten arvioida oikeudenkäyntirahoittajien toimintaa unionissa.

4.   Kunkin valvontaviranomaisen on laadittava luettelo luvan saaneista oikeudenkäyntirahoittajista, toimitettava se komissiolle ja asetettava kyseinen luettelo julkisesti saataville. Valvontaviranomaisten on päivitettävä tätä luetteloa aina, kun siihen tehdään muutoksia, ja ilmoitettava asiasta komissiolle.

5.   Kunkin valvontaviranomaisen on toimitettava pyynnöstä komissiolle ja muille valvontaviranomaisille tiedot oikeudenkäyntirahoittajien valvontaa koskevista päätöksistä, mukaan lukien tiedot 8 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla tehdyistä päätöksistä.

6.   Jos oikeudenkäyntirahoittaja on hakenut lupaa yhdeltä valvontaviranomaiselta ja hakee myöhemmin lupaa toiselta valvontaviranomaiselta, näiden valvontaviranomaisten on koordinoitava ja jaettava tietoja siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista johdonmukaisten päätösten tekemiseksi, ottaen asianmukaisesti huomioon erilaiset kansalliset säännöt.

7.   Jos oikeudenkäyntirahoittaja on saanut luvan valvontaviranomaiselta yhdessä jäsenvaltiossa mutta haluaa tarjota kolmannen osapuolen rahoitussopimusta kantajan tai muun aiotun edunsaajan hyväksi toisessa jäsenvaltiossa taikka menettelyyn toisessa jäsenvaltiossa, sen on esitettävä todisteet kotijäsenvaltionsa valvontaviranomaisen myöntämästä luvasta. Jos valvontaviranomainen tässä toisessa jäsenvaltiossa on tietoinen sääntöjenvastaisuuksista oikeudenkäyntirahoittajan toiminnassa, sen on ilmoitettava asiasta suoraan vastaavalle valvontaviranomaiselle.

11 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [perussäädöksen voimaantulopäivä tai muu lainsäädäntövallan käyttäjien asettama päivä] viiden vuoden ajaksi 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 10 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole [kahden kuukauden] kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan [kahdella kuukaudella].

IV luku

IV luku

Kolmannen osapuolen rahoitussopimukset ja oikeudenkäyntirahoittajien toiminta

Kolmannen osapuolen rahoitussopimukset ja oikeudenkäyntirahoittajien toiminta

12 artikla

Kolmannen osapuolen rahoitussopimusten sisältö

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmannen osapuolen rahoitussopimukset on laadittava kirjallisesti jollakin sen jäsenvaltion virallisista kielistä, jossa kantaja ja aiotut edunsaajat asuvat, ja esitettävä selkeällä ja helposti ymmärrettävällä tavalla ja että niihin on sisällyttävä vähintään seuraavat seikat:

| a. | erilaiset kulut ja menot, jotka oikeudenkäyntirahoittaja kattaa; |
| --- | --- |

a.

erilaiset kulut ja menot, jotka oikeudenkäyntirahoittaja kattaa;

| b. | oikeudenkäyntirahoittajalle tai muulle kolmannelle osapuolelle maksettava osuus tuomitusta korvauksesta tai palkkiot taikka muut kantajien, aiottujen edunsaajien tai molempien kannettavaksi suoraan tai välillisesti aiheutuvat taloudelliset kulut; |
| --- | --- |

b.

oikeudenkäyntirahoittajalle tai muulle kolmannelle osapuolelle maksettava osuus tuomitusta korvauksesta tai palkkiot taikka muut kantajien, aiottujen edunsaajien tai molempien kannettavaksi suoraan tai välillisesti aiheutuvat taloudelliset kulut;

| c. | viittaus oikeudenkäyntirahoittajan vastuuseen vastapuolen oikeudenkäyntikulujen osalta tämän direktiivin 18 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c.

viittaus oikeudenkäyntirahoittajan vastuuseen vastapuolen oikeudenkäyntikulujen osalta tämän direktiivin 18 artiklan mukaisesti;

| d. | lauseke, jossa täsmennetään, että mahdolliset tuomitut korvaukset, joista rahoittajan palkkiot ovat vähennettävissä, maksetaan ensin täysimääräisesti kantajille, jotka voivat sitten maksaa sovitut summat oikeudenkäyntirahoittajille palkkioina tai provisiona pitäen itsellään ainakin tässä direktiivissä säädetyt vähimmäismäärät; |
| --- | --- |

d.

lauseke, jossa täsmennetään, että mahdolliset tuomitut korvaukset, joista rahoittajan palkkiot ovat vähennettävissä, maksetaan ensin täysimääräisesti kantajille, jotka voivat sitten maksaa sovitut summat oikeudenkäyntirahoittajille palkkioina tai provisiona pitäen itsellään ainakin tässä direktiivissä säädetyt vähimmäismäärät;

| e. | kantajille, aiotuille edunsaajille tai molemmille aiheutuvat riskit, mukaan lukien






  i. | mahdollisuus oikeudenkäyntikulujen paisumiseen sekä se, miten tämä vaikuttaa kantajien, aiottujen edunsaajien tai molempien taloudellisiin etuihin; |
| --- | --- | --- |

e.

kantajille, aiotuille edunsaajille tai molemmille aiheutuvat riskit, mukaan lukien

i.

mahdollisuus oikeudenkäyntikulujen paisumiseen sekä se, miten tämä vaikuttaa kantajien, aiottujen edunsaajien tai molempien taloudellisiin etuihin;

| ii. | tarkasti määritellyt olosuhteet, joissa kolmannen osapuolen rahoitussopimus voidaan irtisanoa, sekä kantajille, edunsaajille tai molemmille kyseisessä skenaariossa aiheutuvat riskit; ja |
| --- | --- |

ii.

tarkasti määritellyt olosuhteet, joissa kolmannen osapuolen rahoitussopimus voidaan irtisanoa, sekä kantajille, edunsaajille tai molemmille kyseisessä skenaariossa aiheutuvat riskit; ja

| iii. | mahdollinen riski joutua maksamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut, mukaan lukien olosuhteet, joissa oikeudenkäyntikuluvakuutus tai vakuutuskorvaus ei välttämättä kata tällaista riskiä; |
| --- | --- |

iii.

mahdollinen riski joutua maksamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut, mukaan lukien olosuhteet, joissa oikeudenkäyntikuluvakuutus tai vakuutuskorvaus ei välttämättä kata tällaista riskiä;

| f. | vastuuvapauslauseke rahoituksen myöntämisestä ilman ehtoja menettelyvaiheiden osalta; |
| --- | --- |

f.

vastuuvapauslauseke rahoituksen myöntämisestä ilman ehtoja menettelyvaiheiden osalta;

| g. | oikeudenkäyntirahoittajan ilmoitus eturistiriidan puuttumisesta. |
| --- | --- |

g.

oikeudenkäyntirahoittajan ilmoitus eturistiriidan puuttumisesta.

13 artikla

Läpinäkyvyysvaatimukset ja eturistiriitojen välttäminen

1.   Jäsenvaltioiden on velvoitettava oikeudenkäyntirahoittajat laatimaan toimintaperiaatteet ja ottamaan käyttöön sisäiset prosessit eturistiriitojen välttämiseksi ja ratkaisemiseksi. Näiden toimintaperiaatteiden ja sisäisten prosessien on oltava tarkoituksenmukaisia oikeudenkäyntirahoittajan liiketoiminnan luonteen, laajuuden ja monimutkaisuuden kannalta, ja ne on laadittava kirjallisesti ja asetettava julkisesti saataville oikeudenkäyntirahoittajan verkkosivustolle. Ne on myös esitettävä selkeästi kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen liitteessä.

2.   Jäsenvaltioiden on velvoitettava oikeudenkäyntirahoittajat antamaan kantajalle ja aiotuille edunsaajille kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa kaikki tiedot, joiden voidaan kohtuudella katsoa voivan mahdollisesti aiheuttaa eturistiriidan. Oikeudenkäyntirahoittajien antamiin tietoihin on sisällyttävä vähintään seuraavat:

| a) | tiedot oikeudenkäyntirahoittajan ja minkä tahansa muun menettelyyn liittyvän yrityksen välisistä taloudellisista tai muista järjestelyistä, mukaan lukien järjestelyt minkä tahansa asiaankuuluvan oikeutetun yksikön, kanteiden yhdistäjän, asianajajien tai muun asianosaisen kanssa; |
| --- | --- |

a)

tiedot oikeudenkäyntirahoittajan ja minkä tahansa muun menettelyyn liittyvän yrityksen välisistä taloudellisista tai muista järjestelyistä, mukaan lukien järjestelyt minkä tahansa asiaankuuluvan oikeutetun yksikön, kanteiden yhdistäjän, asianajajien tai muun asianosaisen kanssa;

| b) | tiedot oikeudenkäyntirahoittajan ja vastaajan välisestä merkityksellisestä yhteydestä menettelyssä, erityisesti mahdollisen kilpailutilanteen osalta. |
| --- | --- |

b)

tiedot oikeudenkäyntirahoittajan ja vastaajan välisestä merkityksellisestä yhteydestä menettelyssä, erityisesti mahdollisen kilpailutilanteen osalta.

14 artikla

Pätemättömät sopimukset ja lausekkeet

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmannen osapuolen rahoitussopimuksilla, jotka on tehty sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden kanssa, joilla ei ole lupaa toimia oikeudenkäyntirahoittajana, ei ole oikeusvaikutusta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmansina osapuolina olevat rahoittajat eivät saa vaikuttaa kantajan päätöksiin menettelyn aikana tavalla, joka hyödyttäisi oikeudenkäyntirahoittajaa itseään kantajan kustannuksella. Tätä varten millä tahansa kolmannen osapuolen rahoitussopimusten lausekkeella, jolla oikeudenkäyntirahoittajalle myönnetään valtuudet tehdä menettelyä koskevia päätöksiä tai vaikuttaa niihin, ei ole oikeusvaikutusta. Millä tahansa tällaisella lausekkeella tai järjestelyllä, johon sisältyy muun muassa seuraavaa, ei ole oikeusvaikutusta:

| a) | nimenomaisten valtuuksien myöntäminen oikeudenkäyntirahoittajalle tehdä päätöksiä tai vaikuttaa niihin menettelyn aikana, esimerkiksi esitettävien vaatimusten, asian sovintoratkaisun tai menettelyyn liittyvien menojen hallinnoinnin osalta; |
| --- | --- |

a)

nimenomaisten valtuuksien myöntäminen oikeudenkäyntirahoittajalle tehdä päätöksiä tai vaikuttaa niihin menettelyn aikana, esimerkiksi esitettävien vaatimusten, asian sovintoratkaisun tai menettelyyn liittyvien menojen hallinnoinnin osalta;

| b) | pääoman tai muiden sellaisten resurssien, joilla on rahallista arvoa, tarjoaminen menettelyä varten niin, että niiden käyttö tiettyyn tarkoitukseen edellyttää kolmansina osapuolina olevien rahoittajien hyväksyntää. |
| --- | --- |

b)

pääoman tai muiden sellaisten resurssien, joilla on rahallista arvoa, tarjoaminen menettelyä varten niin, että niiden käyttö tiettyyn tarkoitukseen edellyttää kolmansina osapuolina olevien rahoittajien hyväksyntää.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että sopimuksilla, joissa oikeudenkäyntirahoittajalle taataan vähimmäistuotto sen sijoitukselle ennen kuin kantaja tai aiottu edunsaaja voi saada osuutensa, ei ole oikeusvaikutusta.

4.   Jollei poikkeuksellisista olosuhteista muuta johdu, jos oikeudenkäyntirahoitussopimus oikeuttaisi oikeudenkäyntirahoittajan saamaan tuomitusta korvauksesta osuuden, joka pienentäisi kantajien ja aiottujen edunsaajien saatavilla olevan osuuden kokonaiskorvauksesta, mukaan lukien kaikki vahingonkorvaukset, kulut, palkkiot ja muut menot, 60 prosenttiin tai sitä alemmaksi, tällaisella sopimuksella ei ole oikeusvaikutusta.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmannen osapuolen rahoitussopimuksiin ei sisälly määräyksiä, jotka rajoittavat oikeudenkäyntirahoittajan vastuuta siinä tapauksessa, että kanne ei menesty ja kantaja määrätään maksamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut. Määräyksillä, joiden tarkoituksena on rajoittaa oikeudenkäyntirahoittajan vastuuta kuluista, ei ole oikeusvaikutusta.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmannen osapuolen rahoitussopimuksia koskevissa ehdoissa ei sallita tällaisen rahoituksen peruuttamista, lukuun ottamatta tiettyjä kansallisessa lainsäädännössä 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti määriteltyjä olosuhteita.

7.   Kantajille ja aiotuille edunsaajille on korvattava pätemättömäksi todetun kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen tehneen oikeudenkäyntirahoittajan aiheuttamat tappiot. Tämä ei vaikuta menettelyn kantajien ja aiottujen edunsaajien oikeuksiin.

15 artikla

Kolmannen osapuolen rahoitussopimusten irtisanominen

1.   Jäsenvaltioiden on kiellettävä kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen yksipuolinen irtisanominen oikeudenkäyntirahoittajan toimesta ilman kantajan tietoon perustuvaa suostumusta, paitsi jos tuomioistuin tai hallintoviranomainen on myöntänyt oikeudenkäyntirahoittajalle luvan irtisanoa sopimus otettuaan huomioon, olisivatko kantajan ja aiottujen edunsaajien edut riittävästi suojattuja irtisanomisesta huolimatta.

2.   Kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen irtisanominen edellyttää, että siitä ilmoitetaan riittävän ajoissa kansallisessa lainsäädännössä säädetyllä tavalla.

V luku

V luku

Uudelleentarkastelu tuomioistuimissa tai hallintoviranomaisissa

Uudelleentarkastelu tuomioistuimissa tai hallintoviranomaisissa

16 artikla

Kolmannen osapuolen rahoitussopimusten julkistaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kantajat tai heidän edustajansa velvoitetaan ilmoittamaan asiaankuuluvalle tuomioistuimelle tai hallintoviranomaiselle kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen olemassaolosta sekä oikeudenkäyntirahoittajan henkilöllisyys ja antamaan tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen taikka vastaajan pyynnöstä asiaankuuluvalle tuomioistuimelle tai hallintoviranomaiselle kattava ja lyhentämätön jäljennös tällaisista menettelyyn liittyvistä kolmannen osapuolen rahoitussopimuksista kyseisen menettelyn mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että tuomioistuin tai hallintoviranomainen antaa vastaajille tiedon kolmannen osapuolen rahoitussopimuksen olemassaolosta sekä oikeudenkäyntirahoittajan henkilöllisyydestä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla on valtuudet tarkastella uudelleen kolmannen osapuolen rahoitussopimusta 17 artiklan mukaisesti menettelyn asianosaisen pyynnöstä, jos kyseisellä asianosaisella on perusteltuja epäilyjä sen suhteen, noudatetaanko tällaisessa kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa tätä direktiiviä ja muuta sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, tai omasta aloitteestaan.

17 artikla

Kolmannen osapuolen rahoitussopimusten uudelleentarkastelu tuomioistuimissa tai hallintoviranomaisissa

Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen tuomioistuin tai hallintoviranomainen suorittamaan tämän direktiivin nojalla säädetyt erilaiset oikeudelliset ja hallinnolliset tehtävät. Tällaisessa nimeämisessä on erityisesti täsmennettävä, että tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen, jossa yksityisesti rahoitettu kanne nostetaan, on ilman aiheetonta viivytystä ja menettelyn asianosaisen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan valvottava rahoitussopimusten vaikutusta niissä nostettuihin kanteisiin käyttämällä valtuuksia

| a) | antaa oikeudenkäyntirahoittajaa sitovia määräyksiä tai ohjeita, joilla esimerkiksi velvoitetaan oikeudenkäyntirahoittaja tarjoamaan rahoitusta asiaankuuluvassa kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa sovitulla tavalla tai tekemään muutoksia asiankuuluvan rahoituksen osalta; |
| --- | --- |

a)

antaa oikeudenkäyntirahoittajaa sitovia määräyksiä tai ohjeita, joilla esimerkiksi velvoitetaan oikeudenkäyntirahoittaja tarjoamaan rahoitusta asiaankuuluvassa kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa sovitulla tavalla tai tekemään muutoksia asiankuuluvan rahoituksen osalta;

| b) | arvioida, onko kussakin kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa noudatettu tämän direktiivin säännöksiä, erityisesti 7 artiklan mukaista kantajiin ja aiottuihin edunsaajiin kohdistuvaa fidusiaarista velvollisuutta, ja, jos todetaan, ettei kyseisessä sopimuksessa ole noudatettu säännöksiä, määrätä oikeudenkäyntirahoittaja tekemään tarvittavat muutokset tai julistaa lauseke mitättömäksi 14 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

arvioida, onko kussakin kolmannen osapuolen rahoitussopimuksessa noudatettu tämän direktiivin säännöksiä, erityisesti 7 artiklan mukaista kantajiin ja aiottuihin edunsaajiin kohdistuvaa fidusiaarista velvollisuutta, ja, jos todetaan, ettei kyseisessä sopimuksessa ole noudatettu säännöksiä, määrätä oikeudenkäyntirahoittaja tekemään tarvittavat muutokset tai julistaa lauseke mitättömäksi 14 artiklan mukaisesti;

| c) | arvioida, onko kukin kolmannen osapuolen rahoitussopimus 13 artiklan mukaisten läpinäkyvyysvaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

c)

arvioida, onko kukin kolmannen osapuolen rahoitussopimus 13 artiklan mukaisten läpinäkyvyysvaatimusten mukainen;

| d) | arvioida, oikeuttaako kolmannen osapuolen rahoitussopimus oikeudenkäyntirahoittajan saamaan epäoikeudenmukaisen, suhteettoman tai kohtuuttoman osuuden tuomitusta korvauksesta, kuten 14 artiklan 4 kohdassa on esitetty, ja kumota tällainen sopimus tai mukauttaa sitä vastaavasti. Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, että tällaisen arvion tehdessään toimivaltaiset tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset voivat ottaa huomioon aiotun tai vireillä olevan menettelyn erityispiirteet ja olosuhteet, mukaan lukien tapauksen mukaan seuraavat:






  i) | kyseessä olevat asianosaiset sekä menettelyn aiotut edunsaajat ja se, mitä heidän käsityksensä mukaan on sovittu määrästä, jonka oikeudenkäyntirahoittaja rahoitussopimuksen nojalla saa, jos kanne menestyy; |
| --- | --- | --- |

d)

arvioida, oikeuttaako kolmannen osapuolen rahoitussopimus oikeudenkäyntirahoittajan saamaan epäoikeudenmukaisen, suhteettoman tai kohtuuttoman osuuden tuomitusta korvauksesta, kuten 14 artiklan 4 kohdassa on esitetty, ja kumota tällainen sopimus tai mukauttaa sitä vastaavasti. Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, että tällaisen arvion tehdessään toimivaltaiset tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset voivat ottaa huomioon aiotun tai vireillä olevan menettelyn erityispiirteet ja olosuhteet, mukaan lukien tapauksen mukaan seuraavat:

i)

kyseessä olevat asianosaiset sekä menettelyn aiotut edunsaajat ja se, mitä heidän käsityksensä mukaan on sovittu määrästä, jonka oikeudenkäyntirahoittaja rahoitussopimuksen nojalla saa, jos kanne menestyy;

| ii) | korvauksen todennäköinen arvo; |
| --- | --- |

ii)

korvauksen todennäköinen arvo;

| iii) | oikeudenkäyntirahoittajan rahoitusosuuden arvo ja oikeudenkäyntirahoittajan kantajan kokonaiskuluista rahoittama osuus; ja |
| --- | --- |

iii)

oikeudenkäyntirahoittajan rahoitusosuuden arvo ja oikeudenkäyntirahoittajan kantajan kokonaiskuluista rahoittama osuus; ja

| iv) | se osuus korvauksesta, joka kantajan ja aiottujen edunsaajien on määrä saada; |
| --- | --- |

iv)

se osuus korvauksesta, joka kantajan ja aiottujen edunsaajien on määrä saada;

| e) | määrätä mikä tahansa seuraamus, jota tuomioistuin tai hallintoviranomainen pitää asianmukaisena sen varmistamiseksi, että tätä direktiiviä noudatetaan; |
| --- | --- |

e)

määrätä mikä tahansa seuraamus, jota tuomioistuin tai hallintoviranomainen pitää asianmukaisena sen varmistamiseksi, että tätä direktiiviä noudatetaan;

| f) | kuulla henkilöitä, joilla on asianmukainen tietämys ja riippumattomuus tarjota apua tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen arviointivaltuuksien käyttämisessä, kuten päteviä asiantuntijoita tai valvontaviranomaisia, tai pyytää näiltä asiantuntija-apua. |
| --- | --- |

f)

kuulla henkilöitä, joilla on asianmukainen tietämys ja riippumattomuus tarjota apua tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen arviointivaltuuksien käyttämisessä, kuten päteviä asiantuntijoita tai valvontaviranomaisia, tai pyytää näiltä asiantuntija-apua.

18 artikla

Vastuu vastapuolen oikeudenkäyntikuluista

1.   Kun kantajalla ei ole riittäviä varoja vastatakseen vastapuolen oikeudenkäyntikuluista, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuomioistuimilla tai hallintoviranomaisilla on valtuudet määrätä oikeudenkäyntirahoittajia maksamaan oikeudenkäyntikuluja joko yhdessä tai erikseen kantajien kanssa, jos kanne ei menesty. Tällaisessa tapauksessa tuomioistuimet tai hallintoviranomaiset voivat velvoittaa oikeudenkäyntirahoittajat maksamaan asiaankuuluvat vastapuolen oikeudenkäyntikulut ottaen huomioon seuraavat seikat:

| a) | sen korvauksen arvo ja osuus, jonka oikeudenkäyntirahoittaja olisi saanut, jos kanne olisi menestynyt; |
| --- | --- |

a)

sen korvauksen arvo ja osuus, jonka oikeudenkäyntirahoittaja olisi saanut, jos kanne olisi menestynyt;

| b) | se, missä määrin kulut, joita oikeudenkäyntirahoittaja ei maksa, lankeavat sen sijaan vastaajan, kantajan tai muiden aiottujen edunsaajien vastattaviksi; |
| --- | --- |

b)

se, missä määrin kulut, joita oikeudenkäyntirahoittaja ei maksa, lankeavat sen sijaan vastaajan, kantajan tai muiden aiottujen edunsaajien vastattaviksi;

| c) | oikeudenkäyntirahoittajan toiminta koko menettelyn ajan ja erityisesti se, noudattaako se tätä direktiiviä ja onko sen toiminta vaikuttanut menettelyn kokonaiskuluihin; ja |
| --- | --- |

c)

oikeudenkäyntirahoittajan toiminta koko menettelyn ajan ja erityisesti se, noudattaako se tätä direktiiviä ja onko sen toiminta vaikuttanut menettelyn kokonaiskuluihin; ja

| d) | oikeudenkäyntirahoittajan alkuperäisen sijoituksen arvo. |
| --- | --- |

d)

oikeudenkäyntirahoittajan alkuperäisen sijoituksen arvo.

VI luku

VI luku

Loppusäännökset

Loppusäännökset

19 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset ja toimenpiteet komissiolle [viimeistään ... päivänä ...kuuta ... / viipymättä], ja jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki niitä koskevat myöhemmät muutokset [viipymättä].

2.   Valvontaviranomaiset voivat erityisesti määrätä oikeasuhteisia sakkoja, jotka lasketaan yrityksen liikevaihdon perusteella, peruuttaa toimiluvan väliaikaisesti tai toistaiseksi sekä määrätä muita asianmukaisia hallinnollisia seuraamuksia.

20 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio toteuttaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [(...) vuoden kuluttua tämän direktiivin soveltamispäivästä] tämän direktiivin arvioinnin ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista. Arviointi toteutetaan paremmasta sääntelystä annettujen komission suuntaviivojen mukaisesti. Komissio arvioi kertomuksessa erityisesti direktiivin vaikuttavuutta ottaen huomioon etenkin sellaisten palkkioiden tai korkojen tason, jotka on vähennetty kantajien, myös aiottujen edunsaajien, korvauksista oikeudenkäyntirahoittajien hyväksi, oikeudenkäyntirahoittajien vaikutuksen riidanratkaisutoiminnan tasoon sekä sen, missä määrin kolmannen osapuolen oikeudenkäyntirahoitus on mahdollistanut oikeussuojan paremman saatavuuden.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [(...) vuoden kuluttua tämän direktiivin soveltamispäivästä] ja sen jälkeen vuosittain seuraavat 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimiseksi tarvittavat tiedot:

| a) | niiden yhteisöjen henkilöllisyys, lukumäärä ja tyyppi, jotka on tunnustettu luvan saaneiksi oikeudenkäyntirahoittajiksi; |
| --- | --- |

a)

niiden yhteisöjen henkilöllisyys, lukumäärä ja tyyppi, jotka on tunnustettu luvan saaneiksi oikeudenkäyntirahoittajiksi;

| b) | tähän luetteloon mahdollisesti tehdyt muutokset ja niiden syyt; |
| --- | --- |

b)

tähän luetteloon mahdollisesti tehdyt muutokset ja niiden syyt;

| c) | oikeudenkäyntirahoittajan kokonaan tai osittain rahoittamien menettelyjen lukumäärä ja tyyppi; |
| --- | --- |

c)

oikeudenkäyntirahoittajan kokonaan tai osittain rahoittamien menettelyjen lukumäärä ja tyyppi;

| d) | näiden menettelyjen lopputulokset, kun tarkastellaan oikeudenkäyntirahoittajien saamia määriä verrattuna kantajille ja aiotuille edunsaajille maksettuihin korvauksiin. |
| --- | --- |

d)

näiden menettelyjen lopputulokset, kun tarkastellaan oikeudenkäyntirahoittajien saamia määriä verrattuna kantajille ja aiotuille edunsaajille maksettuihin korvauksiin.

21 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään ... päivänä ...kuuta ... . Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä ... päivästä ...kuuta ... .

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

22 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

23 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

---

(1)  EUVL [...]

1

(2)  EUVL [...]

2

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/23

---

P9_TA(2022)310

EU:n uusi metsästrategia 2030 – Euroopan kestävä metsätalous

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 EU:n uudesta metsästrategiasta 2030 – Euroopan kestävä metsätalous (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” (COM(2021)0572),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (1),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 4 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 4 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja sen jälkeen annetut komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin ja komission poliittiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja sen jälkeen annetut komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin ja komission poliittiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (3),

| — | ottaa huomioon maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 (4),

| — | ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (5) (uusiutuvan energian edistämistä koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (5) (uusiutuvan energian edistämistä koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (6) (luontodirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (6) (luontodirektiivi),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 liitteen IV muuttamisesta niiden metsien vertailutasojen vahvistamiseksi, joita jäsenvaltioiden on sovellettava kaudella 2021–2025, 28. lokakuuta 2020 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/268 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 liitteen IV muuttamisesta niiden metsien vertailutasojen vahvistamiseksi, joita jäsenvaltioiden on sovellettava kaudella 2021–2025, 28. lokakuuta 2020 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/268 (7),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä” (COM(2021)0345),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662),

| — | ottaa huomioon 11. lokakuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen” (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. lokakuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen” (COM(2018)0673),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta (COM(2022)0133),

| — | ottaa huomioon uuden eurooppalaisen Bauhaus-aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uuden eurooppalaisen Bauhaus-aloitteen,

| — | ottaa huomioon maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti ja komission asetuksen (EU) N:o 702/2014 kumoamisesta annetun komission asetusluonnoksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti ja komission asetuksen (EU) N:o 702/2014 kumoamisesta annetun komission asetusluonnoksen (8),

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät uudesta EU:n metsästrategiasta 2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät uudesta EU:n metsästrategiasta 2030,

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2021 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”EU:n metsästrategia 2030” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2021 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”EU:n metsästrategia 2030” (9),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2022 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta ”EU:n uusi metsästrategia 2030”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2022 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta ”EU:n uusi metsästrategia 2030”,

| — | ottaa huomioon EU:n jäsenvaltioiden vastuun aavikoitumisen estämistä koskevan YK:n yleissopimuksen nojalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n jäsenvaltioiden vastuun aavikoitumisen estämistä koskevan YK:n yleissopimuksen nojalla,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 21/2021 ”Luonnon monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta koskeva EU:n rahoitus EU:n metsille: tulokset myönteisiä mutta vaatimattomia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 21/2021 ”Luonnon monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta koskeva EU:n rahoitus EU:n metsille: tulokset myönteisiä mutta vaatimattomia”,

| — | ottaa huomioon komission julkaisun vuodelta 2018 biomassan kaskadikäytöstä (”Guidance on cascading use of biomass with selected good practices on woody biomass”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission julkaisun vuodelta 2018 biomassan kaskadikäytöstä (”Guidance on cascading use of biomass with selected good practices on woody biomass”),

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportin ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksesta ja arvioinnista (”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportin ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksesta ja arvioinnista (”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”),

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin luonnon tilasta EU:ssa (”State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin luonnon tilasta EU:ssa (”State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018”),

| — | ottaa huomioon Forest Europen raportin Euroopan metsien tilasta vuonna 2020 (”State of Europe’s Forests 2020”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Forest Europen raportin Euroopan metsien tilasta vuonna 2020 (”State of Europe’s Forests 2020”),

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon Kunmingin julistuksen ekologisesta sivilisaatiosta ja yhteisen tulevaisuuden rakentamisesta kaikelle elämälle maapallolla (”Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kunmingin julistuksen ekologisesta sivilisaatiosta ja yhteisen tulevaisuuden rakentamisesta kaikelle elämälle maapallolla (”Ecological Civilization: Building a Shared Future for All Life on Earth”),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) työryhmän II raportin ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) työryhmän II raportin ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”,

| — | ottaa huomioon IPCC:n erityisraportin ilmastonmuutoksesta, aavikoitumisesta, maaperän huonontumisesta, kestävästä maankäytöstä, elintarviketurvasta ja kasvihuonekaasuvirroista maaekosysteemeissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IPCC:n erityisraportin ilmastonmuutoksesta, aavikoitumisesta, maaperän huonontumisesta, kestävästä maankäytöstä, elintarviketurvasta ja kasvihuonekaasuvirroista maaekosysteemeissä,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 17. huhtikuuta 2018 antaman tuomion asiassa C-441/17 Euroopan komissio v. Puolan tasavalta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 17. huhtikuuta 2018 antaman tuomion asiassa C-441/17 Euroopan komissio v. Puolan tasavalta (10),

| — | ottaa huomioon metsätietojen koordinointihankkeet ja -käytännöt Euroopassa (eurooppalainen kansallinen metsäinventaarien verkosto (ENFIN), FutMon-hanke, Diabolo-hanke, metsäpuulajien eurooppalainen kartasto, ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksen ja arvioinnin ohjelma), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsätietojen koordinointihankkeet ja -käytännöt Euroopassa (eurooppalainen kansallinen metsäinventaarien verkosto (ENFIN), FutMon-hanke, Diabolo-hanke, metsäpuulajien eurooppalainen kartasto, ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksen ja arvioinnin ohjelma),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 julkaistun IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman työpajaraportin ”Biodiversity and Climate Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 julkaistun IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman työpajaraportin ”Biodiversity and Climate Change”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä kehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä kehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0225/2022),

| A. | ottaa huomioon, että EU on asettanut sitovia tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä (11); ottaa huomioon, että EU on sitoutunut YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, myös tavoitteeseen 15, joka koskee maaekosysteemien suojelemista, ennallistamista ja niiden kestävän käytön edistämistä, metsien kestävää hoitoa, aavikoitumisen torjumista sekä maaperän huonontumisen pysäyttämistä ja maaperän ennallistamista ja luontokadon pysäyttämistä, sekä Pariisin sopimukseen ja YK:n ilmastokokouksen 2021 (COP26) lupauksiin; ottaa huomioon, että metsillä ja metsäteollisuudella on merkittävä ja korvaamaton rooli kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa, sillä metsien ekosysteemit ja niiden hiilinielut ovat keskeisiä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja ilmastonmuutokseen mukautumisessa, koska ne sitovat ja varastoivat noin 10 prosenttia Euroopan kasvihuonekaasupäästöistä (12) ja ovat keskeinen biologisen monimuotoisuuden lähde; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU on asettanut sitovia tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä (11); ottaa huomioon, että EU on sitoutunut YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, myös tavoitteeseen 15, joka koskee maaekosysteemien suojelemista, ennallistamista ja niiden kestävän käytön edistämistä, metsien kestävää hoitoa, aavikoitumisen torjumista sekä maaperän huonontumisen pysäyttämistä ja maaperän ennallistamista ja luontokadon pysäyttämistä, sekä Pariisin sopimukseen ja YK:n ilmastokokouksen 2021 (COP26) lupauksiin; ottaa huomioon, että metsillä ja metsäteollisuudella on merkittävä ja korvaamaton rooli kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa, sillä metsien ekosysteemit ja niiden hiilinielut ovat keskeisiä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja ilmastonmuutokseen mukautumisessa, koska ne sitovat ja varastoivat noin 10 prosenttia Euroopan kasvihuonekaasupäästöistä (12) ja ovat keskeinen biologisen monimuotoisuuden lähde;

| B. | ottaa huomioon, että SEUT 4 artiklassa määrätään metsiä koskevasta jaetusta toimivallasta ja vastuusta erityisesti EU:n ympäristöpolitiikan puitteissa mutta siinä ei viitata unionin yhteiseen metsäpolitiikkaan, joten metsäpolitiikka säilyy jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvana; toteaa, että EU:n metsien luonnonmaantieteen, rakenteen, koon, biologisen monimuotoisuuden, omistusmallien ja nykyisten toimintalinjojen suuren monimuotoisuuden vuoksi metsiä koskevissa ympäristö-, ilmasto- ja muissa asiaankuuluvissa toimintapolitiikoissa on sovellettava asianmukaisesti toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita EU:n uuden metsästrategian, jäljempänä ”strategia”, ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa; katsoo, että metsänhoitoon liittyviä yksityiskohtia on mukautettava kansallisella ja alueellisella tasolla alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla; katsoo, että on tarpeen lisätä EU:n tason koordinointia, jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet saavutetaan paremmin ja jotta voidaan laskea tarkemmin mahdolliset päästövähennykset ja metsien käytön rajat ja ottaa siten huomioon metsien tärkeä rooli EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT 4 artiklassa määrätään metsiä koskevasta jaetusta toimivallasta ja vastuusta erityisesti EU:n ympäristöpolitiikan puitteissa mutta siinä ei viitata unionin yhteiseen metsäpolitiikkaan, joten metsäpolitiikka säilyy jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvana; toteaa, että EU:n metsien luonnonmaantieteen, rakenteen, koon, biologisen monimuotoisuuden, omistusmallien ja nykyisten toimintalinjojen suuren monimuotoisuuden vuoksi metsiä koskevissa ympäristö-, ilmasto- ja muissa asiaankuuluvissa toimintapolitiikoissa on sovellettava asianmukaisesti toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita EU:n uuden metsästrategian, jäljempänä ”strategia”, ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa; katsoo, että metsänhoitoon liittyviä yksityiskohtia on mukautettava kansallisella ja alueellisella tasolla alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla; katsoo, että on tarpeen lisätä EU:n tason koordinointia, jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet saavutetaan paremmin ja jotta voidaan laskea tarkemmin mahdolliset päästövähennykset ja metsien käytön rajat ja ottaa siten huomioon metsien tärkeä rooli EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisessa;

| C. | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman periaatteen, joka on monialainen lähestymistapa ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi taaten mahdollisuuden luonnon ja biologisen monimuotoisuuden asianmukaiseen suojeluun siten, että luodaan kestävää kasvua ja työpaikkoja resurssitehokkaassa, hiilineutraalissa ja täysin kiertoon perustuvassa ja kilpailukykyisessä taloudessa maapallon kantokyvyn rajoissa, ja katsoo, että tämän periaatteen olisi ohjattava strategian täytäntöönpanoa kompromissien hallinnassa, synergioiden luomisessa ja oikean tasapainon löytämisessä metsien moninaisten toimintojen välillä, sosioekonomiset, ympäristöön liittyvät ja ilmastolliset toiminnot mukaan luettuina; ottaa huomioon, että ekosysteemi on elollisista ja elottomista osista koostuva fyysinen ympäristö ja että nämä osat ovat vuorovaikutuksessa keskenään; ottaa huomioon, että näiden vuorovaikutusten kautta ekosysteemit tuottavat lukuisia ekosysteemipalveluiksi kutsuttuja hyötyjä ihmisille ja taloudelle; toteaa, että ilmastonmuutos, luontokato ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien ekosysteemipalvelujen menettäminen muodostavat järjestelmätason uhan yhteiskunnalle; ottaa huomioon, että metsät tarjoavat laajan valikoiman ekosysteemipalveluja, kuten puun ja muiden kuin puisten tuotteiden ja elintarvikkeiden tarjonta, hiilen sitominen, biologisen monimuotoisuuden, puhtaan ilman ja veden suojaaminen, edut paikalliselle ilmastolle ja suoja luonnonriskeiltä, kuten lumivyöryiltä, tulvilta ja kivivyöryiltä, ja tarjoavat virkistykseen, kulttuuriin ja historiaan liittyvää arvoa; ottaa huomioon, että kestävän metsänhoidon tavoitteena on varmistaa erilaisten ekosysteemipalveluiden tasapainoinen tarjoaminen ja tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillintään liittyviä toimia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman periaatteen, joka on monialainen lähestymistapa ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi taaten mahdollisuuden luonnon ja biologisen monimuotoisuuden asianmukaiseen suojeluun siten, että luodaan kestävää kasvua ja työpaikkoja resurssitehokkaassa, hiilineutraalissa ja täysin kiertoon perustuvassa ja kilpailukykyisessä taloudessa maapallon kantokyvyn rajoissa, ja katsoo, että tämän periaatteen olisi ohjattava strategian täytäntöönpanoa kompromissien hallinnassa, synergioiden luomisessa ja oikean tasapainon löytämisessä metsien moninaisten toimintojen välillä, sosioekonomiset, ympäristöön liittyvät ja ilmastolliset toiminnot mukaan luettuina; ottaa huomioon, että ekosysteemi on elollisista ja elottomista osista koostuva fyysinen ympäristö ja että nämä osat ovat vuorovaikutuksessa keskenään; ottaa huomioon, että näiden vuorovaikutusten kautta ekosysteemit tuottavat lukuisia ekosysteemipalveluiksi kutsuttuja hyötyjä ihmisille ja taloudelle; toteaa, että ilmastonmuutos, luontokato ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien ekosysteemipalvelujen menettäminen muodostavat järjestelmätason uhan yhteiskunnalle; ottaa huomioon, että metsät tarjoavat laajan valikoiman ekosysteemipalveluja, kuten puun ja muiden kuin puisten tuotteiden ja elintarvikkeiden tarjonta, hiilen sitominen, biologisen monimuotoisuuden, puhtaan ilman ja veden suojaaminen, edut paikalliselle ilmastolle ja suoja luonnonriskeiltä, kuten lumivyöryiltä, tulvilta ja kivivyöryiltä, ja tarjoavat virkistykseen, kulttuuriin ja historiaan liittyvää arvoa; ottaa huomioon, että kestävän metsänhoidon tavoitteena on varmistaa erilaisten ekosysteemipalveluiden tasapainoinen tarjoaminen ja tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillintään liittyviä toimia;

| D. | ottaa huomioon, että puupohjaiset tuotteet edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä, sillä ne varastoivat hiiltä ja korvaavat hiilijalanjäljeltään merkittäviä tuotteita, muun muassa rakennus- ja pakkausmateriaaleja, tekstiilejä, kemikaaleja ja polttoaineita; toteaa, että puupohjaiset tuotteet ovat uusiutuvia ja suurelta osin kierrätettäviä, minkä takia niillä on mahdollista tukea merkittävästi kiertobiotaloutta; katsoo, että tämän vuoksi metsätalousala ja metsäteollisuus ovat keskeisiä toimijoita vihreässä taloudessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että puupohjaiset tuotteet edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä, sillä ne varastoivat hiiltä ja korvaavat hiilijalanjäljeltään merkittäviä tuotteita, muun muassa rakennus- ja pakkausmateriaaleja, tekstiilejä, kemikaaleja ja polttoaineita; toteaa, että puupohjaiset tuotteet ovat uusiutuvia ja suurelta osin kierrätettäviä, minkä takia niillä on mahdollista tukea merkittävästi kiertobiotaloutta; katsoo, että tämän vuoksi metsätalousala ja metsäteollisuus ovat keskeisiä toimijoita vihreässä taloudessa;

| E. | ottaa huomioon, että uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä ja maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämistä koskevaa asetusta (13) tarkistetaan parhaillaan osana 55-valmiuspakettia ja tavoitetta, jonka mukaan ilmastopolitiikka on sovitettava yhteen Pariisin sopimuksen kanssa; toteaa, että komissio on ehdottanut metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevaa asetusta; ottaa huomioon monikäyttöisten metsien eurooppalaisen käsitteen valossa, että näiden aloitteiden on oltava yhdenmukaisia vihreän kehityksen ohjelman, biotalouden toimintaohjelman, kiertotalousstrategian, metsästrategian, biodiversiteettistrategian ja maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision korkean tason poliittisten päämäärien kanssa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä ja maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämistä koskevaa asetusta (13) tarkistetaan parhaillaan osana 55-valmiuspakettia ja tavoitetta, jonka mukaan ilmastopolitiikka on sovitettava yhteen Pariisin sopimuksen kanssa; toteaa, että komissio on ehdottanut metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevaa asetusta; ottaa huomioon monikäyttöisten metsien eurooppalaisen käsitteen valossa, että näiden aloitteiden on oltava yhdenmukaisia vihreän kehityksen ohjelman, biotalouden toimintaohjelman, kiertotalousstrategian, metsästrategian, biodiversiteettistrategian ja maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision korkean tason poliittisten päämäärien kanssa;

| F. | ottaa huomioon, että metsien omistaminen on erilaista eri puolilla Eurooppaa koon ja omistusrakenteiden kannalta, minkä seurauksena hoitomalleja on varsin monenlaisia; ottaa huomioon, että 16 miljoonaa yksityistä metsänomistajaa (14), joista merkittävä osa on pienomistajia (15), omistaa noin 60 prosenttia EU:n metsistä, kun taas jäljelle jäävä, noin 40 prosentin osuus EU:n metsistä on julkisessa omistuksessa; ottaa huomioon, että pieni joukko metsänomistajia omistaa huomattavan osan metsien kokonaispinta-alasta ja että jotkut heistä omistavat EU:n tärkeimpiä puutavaran jalostuslaitoksia; katsoo, että näiden omistajien osallistaminen, tukeminen ja kannustaminen – ennen kuin turvaudutaan pakotteisiin – kattavan poliittisen ja lainsäädännöllisen kehyksen avulla, jolla taataan oikeusvarmuus ja joka perustuu heidän omistusoikeuksiensa, metsänhoitokokemuksensa ja metsänhoidon tuottamien tulojen ja erityisten haasteiden merkityksen huomioon ottamiseen, on keskeisen tärkeää strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, ilmastopalvelujen ja muiden ekosysteemipalvelujen tarjoaminen mukaan luettuna; pitää tärkeänä varmistaa, että tämä kehys on selkeä ja avoin ja että siinä vältetään raskaita hallinnollisia rasitteita kaikkien toimijoiden osalta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että metsien omistaminen on erilaista eri puolilla Eurooppaa koon ja omistusrakenteiden kannalta, minkä seurauksena hoitomalleja on varsin monenlaisia; ottaa huomioon, että 16 miljoonaa yksityistä metsänomistajaa (14), joista merkittävä osa on pienomistajia (15), omistaa noin 60 prosenttia EU:n metsistä, kun taas jäljelle jäävä, noin 40 prosentin osuus EU:n metsistä on julkisessa omistuksessa; ottaa huomioon, että pieni joukko metsänomistajia omistaa huomattavan osan metsien kokonaispinta-alasta ja että jotkut heistä omistavat EU:n tärkeimpiä puutavaran jalostuslaitoksia; katsoo, että näiden omistajien osallistaminen, tukeminen ja kannustaminen – ennen kuin turvaudutaan pakotteisiin – kattavan poliittisen ja lainsäädännöllisen kehyksen avulla, jolla taataan oikeusvarmuus ja joka perustuu heidän omistusoikeuksiensa, metsänhoitokokemuksensa ja metsänhoidon tuottamien tulojen ja erityisten haasteiden merkityksen huomioon ottamiseen, on keskeisen tärkeää strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, ilmastopalvelujen ja muiden ekosysteemipalvelujen tarjoaminen mukaan luettuna; pitää tärkeänä varmistaa, että tämä kehys on selkeä ja avoin ja että siinä vältetään raskaita hallinnollisia rasitteita kaikkien toimijoiden osalta;

| G. | ottaa huomioon, että noin viisi prosenttia maailman metsäpinta-alasta sijaitsee EU:ssa, metsien osuus EU:n maapinta-alasta on noin 43 prosenttia, joka on hieman enemmän kuin maatalouskäytössä olevan maan osuus, ja metsissä on noin 80 prosenttia unionin maaluonnon biologisesta monimuotoisuudesta (16); ottaa huomioon, että Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin (17) mukaan Euroopan biologinen monimuotoisuus on vähentynyt valtavasti; ottaa huomioon, että lähes 23 prosenttia Euroopan metsistä sijaitsee Natura 2000 -alueilla ja että joissakin jäsenvaltioissa tämä osuus on yli 50 prosenttia; toteaa, että lähes puolet Natura 2000 -alueiden luontotyypeistä on metsiä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että noin viisi prosenttia maailman metsäpinta-alasta sijaitsee EU:ssa, metsien osuus EU:n maapinta-alasta on noin 43 prosenttia, joka on hieman enemmän kuin maatalouskäytössä olevan maan osuus, ja metsissä on noin 80 prosenttia unionin maaluonnon biologisesta monimuotoisuudesta (16); ottaa huomioon, että Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin (17) mukaan Euroopan biologinen monimuotoisuus on vähentynyt valtavasti; ottaa huomioon, että lähes 23 prosenttia Euroopan metsistä sijaitsee Natura 2000 -alueilla ja että joissakin jäsenvaltioissa tämä osuus on yli 50 prosenttia; toteaa, että lähes puolet Natura 2000 -alueiden luontotyypeistä on metsiä;

| H. | ottaa huomioon, että luontodirektiivin 17 artiklan mukaisesti kerätyt metsien elinympäristöparametreja koskevat uusimmat tiedot osoittavat, että metsien elinympäristöistä vain 49 prosentin tila on hyvä (18), 29,6 prosentin tila on tuntematon ja 21,1 prosentin tila on huono ja edellyttää parantamista; katsoo, että keskittyminen pelkästään yhdistettyihin tietoihin ei ehkä riitä, että pystyttäisiin yksilöimään keskeiset tiedot kiireellisimmistä kysymyksistä ja käsittelemään niitä, ja katsoo, että siksi on tarpeen tutustua tarkempiin indikaattoreihin metsien tilan ja metsiin kohdistuvien paineiden suuntauksista ja varmistaa, että puuttuvat tiedot ovat tulevaisuudessa käytettävissä; toteaa, että nämä indikaattorit eivät tue yleistä kielteistä arviota EU:n metsien tilasta vaan osoittavat sekä myönteisiä että kielteisiä suuntauksia (19), jotka edellyttävät monitahoisia tapauskohtaisia toimia; toteaa, että metsät ovat yhä alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja erityisesti metsäpalojen lisääntymiselle; toteaa, että on yhä erittäin haastavaa määrittää tällaisten häiriöiden laajamittaiset vaikutukset metsien selviytymiskykyyn ja tuottavuuteen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että luontodirektiivin 17 artiklan mukaisesti kerätyt metsien elinympäristöparametreja koskevat uusimmat tiedot osoittavat, että metsien elinympäristöistä vain 49 prosentin tila on hyvä (18), 29,6 prosentin tila on tuntematon ja 21,1 prosentin tila on huono ja edellyttää parantamista; katsoo, että keskittyminen pelkästään yhdistettyihin tietoihin ei ehkä riitä, että pystyttäisiin yksilöimään keskeiset tiedot kiireellisimmistä kysymyksistä ja käsittelemään niitä, ja katsoo, että siksi on tarpeen tutustua tarkempiin indikaattoreihin metsien tilan ja metsiin kohdistuvien paineiden suuntauksista ja varmistaa, että puuttuvat tiedot ovat tulevaisuudessa käytettävissä; toteaa, että nämä indikaattorit eivät tue yleistä kielteistä arviota EU:n metsien tilasta vaan osoittavat sekä myönteisiä että kielteisiä suuntauksia (19), jotka edellyttävät monitahoisia tapauskohtaisia toimia; toteaa, että metsät ovat yhä alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja erityisesti metsäpalojen lisääntymiselle; toteaa, että on yhä erittäin haastavaa määrittää tällaisten häiriöiden laajamittaiset vaikutukset metsien selviytymiskykyyn ja tuottavuuteen;

| I. | katsoo, että metsänhoidon ohjeistusta olisi edelleen tuettava paremmalla käsityksellä siitä, minkälaisia luonnonhäiriöitä ilmastonmuutos voi aiheuttaa Euroopan metsissä, ja että näiden haavoittuvuuksien korjaamiseksi tehtävien sopeutumistoimien olisi perustuttava tähän käsitykseen; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että metsänhoidon ohjeistusta olisi edelleen tuettava paremmalla käsityksellä siitä, minkälaisia luonnonhäiriöitä ilmastonmuutos voi aiheuttaa Euroopan metsissä, ja että näiden haavoittuvuuksien korjaamiseksi tehtävien sopeutumistoimien olisi perustuttava tähän käsitykseen;

| J. | ottaa huomioon, että metsien moninaisten tehtävien hoitamiseksi, mukaan lukien metsäteollisuuden tuotteista saatavat lukuisat edut yhä monimuotoisemmassa toimintaympäristössä, on erityisen tärkeä kerätä ja ylläpitää läpinäkyvää, luotettavaa ja korkealaatuista dataa, vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä sekä rahoittaa riittävästi tutkimusta ja koordinoida sitä hyvin, jotta voidaan vastata haasteisiin ja luoda mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että saatavilla olevat tiedot EU:n metsistä ovat puutteellisia ja laadultaan vaihtelevia, mikä haittaa metsänhoidon ja metsien suojelun koordinointia EU:ssa ja jäsenvaltioissa; ottaa erityisesti huomioon, että metsäekosysteemien tilaa sekä metsätaloustoimenpiteiden vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastoon on seurattava paremmin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että metsien moninaisten tehtävien hoitamiseksi, mukaan lukien metsäteollisuuden tuotteista saatavat lukuisat edut yhä monimuotoisemmassa toimintaympäristössä, on erityisen tärkeä kerätä ja ylläpitää läpinäkyvää, luotettavaa ja korkealaatuista dataa, vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä sekä rahoittaa riittävästi tutkimusta ja koordinoida sitä hyvin, jotta voidaan vastata haasteisiin ja luoda mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että saatavilla olevat tiedot EU:n metsistä ovat puutteellisia ja laadultaan vaihtelevia, mikä haittaa metsänhoidon ja metsien suojelun koordinointia EU:ssa ja jäsenvaltioissa; ottaa erityisesti huomioon, että metsäekosysteemien tilaa sekä metsätaloustoimenpiteiden vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastoon on seurattava paremmin;

| K. | ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on kansainvälisellä tasolla pääasiallinen foorumi metsiä ja metsätaloutta koskevien kansainvälisesti sovittujen määritelmien kehittämiselle; toteaa, että FAO kerää ja tarjoaa tietoja metsistä ja metsätaloudesta; toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot osallistuvat osaltaan FAO:n työhön; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on kansainvälisellä tasolla pääasiallinen foorumi metsiä ja metsätaloutta koskevien kansainvälisesti sovittujen määritelmien kehittämiselle; toteaa, että FAO kerää ja tarjoaa tietoja metsistä ja metsätaloudesta; toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot osallistuvat osaltaan FAO:n työhön;

| L. | ottaa huomioon, että metsien erilaisten ekosysteemipalveluiden tarjoaminen metsätalousalan ja metsäteollisuuden kautta on tulojen ja työllisyyden kannalta tärkeä tukipilari erityisesti maaseutualueilla mutta myös kaupunkialueilla tuotantoketjun loppupään käyttötarkoitusten myötä; toteaa, että strategian täytäntöönpanemisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tulojen ja työllisyyden kehittäminen mutta myös alan töiden houkuttelevuus tarjoamalla laadukkaita työpaikkoja, sosiaalista suojelua sekä terveys- ja turvallisuusnormeja, kehittämällä jatkuvasti osaamiskumppanuuksia, joissa sidosryhmät ovat mukana, ja asianmukaisia koulutusmahdollisuuksia esihenkilöille ja työntekijöille; toteaa, että Euroopan metsätalouden työllisyys väheni kolmanneksella vuosina 2000–2015 pääasiassa puu- ja paperiteollisuuden koneistamisen lisääntymisen vuoksi (20); toteaa, että metsäkoneiden parempi suunnittelu voi parantaa työntekijän suojelua ja vähentää maaperään ja vesistöön kohdistuvia vaikutuksia; ottaa huomioon, että puunkorjuu ja puuteollisuus kuuluvat vaarallisimpien teollisuudenalojen joukkoon ja niillä esiintyy paljon työtapaturmia ja ammattitauteja ja niillä siirrytään yleisemmin varhaiseläkkeelle; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että metsien erilaisten ekosysteemipalveluiden tarjoaminen metsätalousalan ja metsäteollisuuden kautta on tulojen ja työllisyyden kannalta tärkeä tukipilari erityisesti maaseutualueilla mutta myös kaupunkialueilla tuotantoketjun loppupään käyttötarkoitusten myötä; toteaa, että strategian täytäntöönpanemisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tulojen ja työllisyyden kehittäminen mutta myös alan töiden houkuttelevuus tarjoamalla laadukkaita työpaikkoja, sosiaalista suojelua sekä terveys- ja turvallisuusnormeja, kehittämällä jatkuvasti osaamiskumppanuuksia, joissa sidosryhmät ovat mukana, ja asianmukaisia koulutusmahdollisuuksia esihenkilöille ja työntekijöille; toteaa, että Euroopan metsätalouden työllisyys väheni kolmanneksella vuosina 2000–2015 pääasiassa puu- ja paperiteollisuuden koneistamisen lisääntymisen vuoksi (20); toteaa, että metsäkoneiden parempi suunnittelu voi parantaa työntekijän suojelua ja vähentää maaperään ja vesistöön kohdistuvia vaikutuksia; ottaa huomioon, että puunkorjuu ja puuteollisuus kuuluvat vaarallisimpien teollisuudenalojen joukkoon ja niillä esiintyy paljon työtapaturmia ja ammattitauteja ja niillä siirrytään yleisemmin varhaiseläkkeelle;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan metsien pinta-ala ja biomassan määrä ovat kasvussa (21) vastoin maailmanlaajuisesti huolestuttavia metsäkadon suuntauksia; katsoo, että EU:lla voi olla tärkeä asema vastattaessa maailmanlaajuiseen metsäkatoon, mitä korostetaan komission ehdotuksessa metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevaksi asetukseksi; toteaa, että tuonnin sääntelyn lisäksi eurooppalaisella metsästrategialla, jossa esitellään parhaita käytäntöjä taloudellisesti elinkelpoista ja kestävää metsänhoitoa varten, voitaisiin edistää metsänhoidon parantamista maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan metsien pinta-ala ja biomassan määrä ovat kasvussa (21) vastoin maailmanlaajuisesti huolestuttavia metsäkadon suuntauksia; katsoo, että EU:lla voi olla tärkeä asema vastattaessa maailmanlaajuiseen metsäkatoon, mitä korostetaan komission ehdotuksessa metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevaksi asetukseksi; toteaa, että tuonnin sääntelyn lisäksi eurooppalaisella metsästrategialla, jossa esitellään parhaita käytäntöjä taloudellisesti elinkelpoista ja kestävää metsänhoitoa varten, voitaisiin edistää metsänhoidon parantamista maailmanlaajuisesti;

| N. | ottaa huomioon, että käytössä on tällä hetkellä maailmanlaajuisia vapaaehtoisia sertifiointijärjestelmiä kestävää metsänhoitoa varten; toteaa, että sertifiointijärjestelmät ovat keskeinen väline EU:n puutavara-asetuksen (22) asianmukaista huolellisuutta koskeviin vaatimuksiin vastaamiseksi (23); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että käytössä on tällä hetkellä maailmanlaajuisia vapaaehtoisia sertifiointijärjestelmiä kestävää metsänhoitoa varten; toteaa, että sertifiointijärjestelmät ovat keskeinen väline EU:n puutavara-asetuksen (22) asianmukaista huolellisuutta koskeviin vaatimuksiin vastaamiseksi (23);

| O. | katsoo, että Euroopan kestävää metsätaloutta koskevassa prosessissa olisi varmistettava oikea tasapaino kestävyyden kolmen pilarin – ympäristönsuojelun, sosiaalisen kehityksen ja talouden kehityksen – välillä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että Euroopan kestävää metsätaloutta koskevassa prosessissa olisi varmistettava oikea tasapaino kestävyyden kolmen pilarin – ympäristönsuojelun, sosiaalisen kehityksen ja talouden kehityksen – välillä;

| P. | ottaa huomioon, että EU:ssa yleisesti käytettävän kestävän metsänhoidon määrittelemisen ehdot ja indikaattorit perustuvat yleiseurooppalaiseen yhteistyöhön Forest Europen menettelyssä, jonka kaikki jäsenvaltiot ja komissio ovat allekirjoittaneet; toteaa, että Forest Europe on osana käynnissä olevaa työohjelmaansa aloittanut kestävän metsänhoidon määritelmän uudelleenarvioinnin; ottaa huomioon, että Forest Europe kokoaa ja tarjoaa tietoja metsien ja metsätalouden tilasta ja suuntauksista kestävän metsänhoidon ehtojen perusteella; katsoo, että on tarpeen varmistaa, että indikaattorit ja kynnysarvot perustuvat näyttöön, ja tehdä tältä osin tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa; toteaa, että uudet, läpinäkyvät indikaattorit ja kynnysarvot voivat parantaa alan kestävyyttä, kun otetaan huomioon alan merkitys ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten arvojen kannalta; katsoo, että kestävän metsätalouden kehys ja erityisesti ekosysteemien terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyvät kriteerit, indikaattorit ja kynnysarvot on määriteltävä tarkasti, jotta siitä voisi tulla yksityiskohtaisempi ja hyödyllisempi seulontaväline erilaisten hoitomenetelmien, niiden vaikutusten sekä Euroopan metsien yleisen tilan ja suojelun määrittämiseksi ja vertailemiseksi; katsoo, että kestävän metsätalouden olisi kuljettava käsi kädessä metsien monikäytön edistämisen kanssa, jotta varmistetaan, että siinä otetaan kaikilta osin huomioon metsien monimuotoisuus ja kunkin alueen erityispiirteet; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:ssa yleisesti käytettävän kestävän metsänhoidon määrittelemisen ehdot ja indikaattorit perustuvat yleiseurooppalaiseen yhteistyöhön Forest Europen menettelyssä, jonka kaikki jäsenvaltiot ja komissio ovat allekirjoittaneet; toteaa, että Forest Europe on osana käynnissä olevaa työohjelmaansa aloittanut kestävän metsänhoidon määritelmän uudelleenarvioinnin; ottaa huomioon, että Forest Europe kokoaa ja tarjoaa tietoja metsien ja metsätalouden tilasta ja suuntauksista kestävän metsänhoidon ehtojen perusteella; katsoo, että on tarpeen varmistaa, että indikaattorit ja kynnysarvot perustuvat näyttöön, ja tehdä tältä osin tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa; toteaa, että uudet, läpinäkyvät indikaattorit ja kynnysarvot voivat parantaa alan kestävyyttä, kun otetaan huomioon alan merkitys ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten arvojen kannalta; katsoo, että kestävän metsätalouden kehys ja erityisesti ekosysteemien terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyvät kriteerit, indikaattorit ja kynnysarvot on määriteltävä tarkasti, jotta siitä voisi tulla yksityiskohtaisempi ja hyödyllisempi seulontaväline erilaisten hoitomenetelmien, niiden vaikutusten sekä Euroopan metsien yleisen tilan ja suojelun määrittämiseksi ja vertailemiseksi; katsoo, että kestävän metsätalouden olisi kuljettava käsi kädessä metsien monikäytön edistämisen kanssa, jotta varmistetaan, että siinä otetaan kaikilta osin huomioon metsien monimuotoisuus ja kunkin alueen erityispiirteet;

| Q. | toteaa, että peltometsäviljely, joka tarkoittaa määritelmän mukaan maankäyttöjärjestelmiä, joissa puita kasvaa samanaikaisesti myös maatalouskäytössä olevalla maayksiköllä, koostuu joukosta maa-alueiden hallintajärjestelmiä, jotka parantavat kokonaistuottavuutta, tuottavat enemmän biomassaa, pitävät kunnossa ja parantavat maaperää, torjuvat aavikoitumista ja tarjoavat useita arvokkaita ekosysteemipalveluja; ottaa huomioon, että EU:ssa on kaksi pääasiallista peltometsätalouden lajia: metsälaiduntalous (eläinten laiduntaminen puiden alla tai puiden alla tuotettu kasvirehu) ja peltometsäviljely (viljelykasveja kasvatetaan puiden alla siten, että traktorit pääsevät kulkemaan rivien välissä); ottaa huomioon, että suurin osa EU:n nykyisistä peltometsätalousjärjestelmistä on metsälaidunjärjestelmiä ja että peltometsätalouden laajentaminen voi tuoda monia hyötyjä, kun otetaan huomioon ympäristöpaineet; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että peltometsäviljely, joka tarkoittaa määritelmän mukaan maankäyttöjärjestelmiä, joissa puita kasvaa samanaikaisesti myös maatalouskäytössä olevalla maayksiköllä, koostuu joukosta maa-alueiden hallintajärjestelmiä, jotka parantavat kokonaistuottavuutta, tuottavat enemmän biomassaa, pitävät kunnossa ja parantavat maaperää, torjuvat aavikoitumista ja tarjoavat useita arvokkaita ekosysteemipalveluja; ottaa huomioon, että EU:ssa on kaksi pääasiallista peltometsätalouden lajia: metsälaiduntalous (eläinten laiduntaminen puiden alla tai puiden alla tuotettu kasvirehu) ja peltometsäviljely (viljelykasveja kasvatetaan puiden alla siten, että traktorit pääsevät kulkemaan rivien välissä); ottaa huomioon, että suurin osa EU:n nykyisistä peltometsätalousjärjestelmistä on metsälaidunjärjestelmiä ja että peltometsätalouden laajentaminen voi tuoda monia hyötyjä, kun otetaan huomioon ympäristöpaineet;

| R. | ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteena on myös kaikkien EU:n jäljellä olevien vanhojen ja luonnontilaisten määritteleminen, kartoittaminen, valvominen ja tiukka suojeleminen; katsoo, että metsien suojelu, mukaan lukien kaikkien jäljellä olevien EU:n luonnontilaisten ja vanhojen metsien suojelu, on ratkaisevan tärkeää biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi; ottaa huomioon, että vuonna 2021 julkaistun Yhteisen tutkimuskeskuksen raportin (24) mukaan Euroopassa on jäljellä vain 4,9 miljoonaa hehtaaria luonnontilaisia ja vanhoja metsiä, mikä on vain kolme prosenttia sen koko metsäpinta-alasta ja 1,2 prosenttia maa-alueesta; ottaa huomioon, että luonnontilaisilla ja vanhoilla metsillä on keskeinen rooli biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä; ottaa huomioon, että ne ovat usein biologisesti erittäin monimuotoisia verrattuna muihin saman luonnonmaantieteellisen alueen metsiin, ne ovat lajirikkaita ja niissä elää erikoistuneita kasveja ja eläimiä; ottaa huomioon, että luonnontilaiset ja vanhat metsät tarjoavat myös laajan joukon muita elintärkeitä ekosysteemipalveluja; katsoo, että luonnontilaisten ja vanhojen metsien toiminnallinen määritelmä on tarpeen asianmukaisen politiikan suunnittelun, täytäntöönpanon ja valvonnan kannalta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteena on myös kaikkien EU:n jäljellä olevien vanhojen ja luonnontilaisten määritteleminen, kartoittaminen, valvominen ja tiukka suojeleminen; katsoo, että metsien suojelu, mukaan lukien kaikkien jäljellä olevien EU:n luonnontilaisten ja vanhojen metsien suojelu, on ratkaisevan tärkeää biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi; ottaa huomioon, että vuonna 2021 julkaistun Yhteisen tutkimuskeskuksen raportin (24) mukaan Euroopassa on jäljellä vain 4,9 miljoonaa hehtaaria luonnontilaisia ja vanhoja metsiä, mikä on vain kolme prosenttia sen koko metsäpinta-alasta ja 1,2 prosenttia maa-alueesta; ottaa huomioon, että luonnontilaisilla ja vanhoilla metsillä on keskeinen rooli biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä; ottaa huomioon, että ne ovat usein biologisesti erittäin monimuotoisia verrattuna muihin saman luonnonmaantieteellisen alueen metsiin, ne ovat lajirikkaita ja niissä elää erikoistuneita kasveja ja eläimiä; ottaa huomioon, että luonnontilaiset ja vanhat metsät tarjoavat myös laajan joukon muita elintärkeitä ekosysteemipalveluja; katsoo, että luonnontilaisten ja vanhojen metsien toiminnallinen määritelmä on tarpeen asianmukaisen politiikan suunnittelun, täytäntöönpanon ja valvonnan kannalta;

| S. | ottaa huomioon, että Integrate-verkosto on Euroopan eri maita edustavien tahojen foorumi, jonka useiden jäsenvaltioiden hallitukset käynnistivät, jolla on tieteellistä neuvontaa tarjoavan komission pysyvän metsäkomitean tuki ja joka on tähän mennessä toiminut vauhdittamassa merkittävästi tunnistettaessa keinoja niveltää luonnonsuojelu kestävään metsänhoitoon; toteaa, että foorumin työ on ollut tärkeässä asemassa kokemuksien ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisessa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Integrate-verkosto on Euroopan eri maita edustavien tahojen foorumi, jonka useiden jäsenvaltioiden hallitukset käynnistivät, jolla on tieteellistä neuvontaa tarjoavan komission pysyvän metsäkomitean tuki ja joka on tähän mennessä toiminut vauhdittamassa merkittävästi tunnistettaessa keinoja niveltää luonnonsuojelu kestävään metsänhoitoon; toteaa, että foorumin työ on ollut tärkeässä asemassa kokemuksien ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisessa;

| T. | ottaa huomioon, että Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitetussa Alterfor-hankkeessa tarkasteltiin mahdollisuuksia optimoida nykyisin käytössä olevia metsänhoitomenetelmiä ja esiteltiin vaihtoehtoisia metsänhoitomalleja ja kuhunkin vaihtoehtoon liittyviä mahdollisuuksia ja haasteita; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitetussa Alterfor-hankkeessa tarkasteltiin mahdollisuuksia optimoida nykyisin käytössä olevia metsänhoitomenetelmiä ja esiteltiin vaihtoehtoisia metsänhoitomalleja ja kuhunkin vaihtoehtoon liittyviä mahdollisuuksia ja haasteita;

| U. | ottaa huomioon, että Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitetussa Sincere-hankkeessa kehitettiin uudenlaista politiikkaa ja uusia liiketoimintamalleja yhdistämällä tietoa ja käytännön toiminnasta saatua asiantuntemusta, tiedettä ja politiikkaa kaikkialla Euroopassa ja sen ulkopuolella pyrkien tutkimaan uusia keinoja, joilla metsien ekosysteemipalveluja voidaan parantaa niin, että ne hyödyttävät sekä metsänomistajia että yleisiä yhteiskunnallisia tarpeita; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitetussa Sincere-hankkeessa kehitettiin uudenlaista politiikkaa ja uusia liiketoimintamalleja yhdistämällä tietoa ja käytännön toiminnasta saatua asiantuntemusta, tiedettä ja politiikkaa kaikkialla Euroopassa ja sen ulkopuolella pyrkien tutkimaan uusia keinoja, joilla metsien ekosysteemipalveluja voidaan parantaa niin, että ne hyödyttävät sekä metsänomistajia että yleisiä yhteiskunnallisia tarpeita;

| V. | ottaa huomioon, että Ukrainassa käytävällä sodalla on merkittäviä vaikutuksia puun tuontiin, erityisesti koivun, jonka tuotannosta Venäjän osuus on 80 prosenttia, sekä Euroopan puunjalostusteollisuuteen ja jalostettujen tuotteiden vientiin; ottaa huomioon, että Venäjälle määrättyjen oikeutettujen seuraamusten myötä herää kysymys EU:n riippuvuudesta Venäjältä tuodusta puutavarasta; toteaa, että EU:n sisäiset toimitukset täyttävät noin 80 prosenttia puutavaran kysynnästä EU:ssa ja että tuonti Venäjältä on vain noin kaksi prosenttia kokonaiskulutuksesta; toteaa, että Suomi ja Ruotsi ovat EU:n tärkeimpiä käsittelemättömän raakapuun tuojia ja että kauppakiellot vaikuttavat niihin (25); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Ukrainassa käytävällä sodalla on merkittäviä vaikutuksia puun tuontiin, erityisesti koivun, jonka tuotannosta Venäjän osuus on 80 prosenttia, sekä Euroopan puunjalostusteollisuuteen ja jalostettujen tuotteiden vientiin; ottaa huomioon, että Venäjälle määrättyjen oikeutettujen seuraamusten myötä herää kysymys EU:n riippuvuudesta Venäjältä tuodusta puutavarasta; toteaa, että EU:n sisäiset toimitukset täyttävät noin 80 prosenttia puutavaran kysynnästä EU:ssa ja että tuonti Venäjältä on vain noin kaksi prosenttia kokonaiskulutuksesta; toteaa, että Suomi ja Ruotsi ovat EU:n tärkeimpiä käsittelemättömän raakapuun tuojia ja että kauppakiellot vaikuttavat niihin (25);

| W. | ottaa huomioon, että laittomat hakkuut ja hakkuut Natura 2000 -alueiden kaltaisilla suojelualueilla ovat erinäisissä jäsenvaltioissa jatkuva ja ratkaisematon ongelma; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että laittomat hakkuut ja hakkuut Natura 2000 -alueiden kaltaisilla suojelualueilla ovat erinäisissä jäsenvaltioissa jatkuva ja ratkaisematon ongelma;

| X. | ottaa huomioon, että metsät ovat olennaisen tärkeitä ihmisten fyysiselle terveydelle, mielenterveydelle ja hyvinvoinnille, ne edistävät siirtymää fossiilittomaan talouteen ja ovat tärkeässä asemassa paikallisyhteisöjen elämässä erityisesti maaseutualueilla, joissa ne ovat tärkeä osa paikallisia elinkeinoja; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että metsät ovat olennaisen tärkeitä ihmisten fyysiselle terveydelle, mielenterveydelle ja hyvinvoinnille, ne edistävät siirtymää fossiilittomaan talouteen ja ovat tärkeässä asemassa paikallisyhteisöjen elämässä erityisesti maaseutualueilla, joissa ne ovat tärkeä osa paikallisia elinkeinoja;

1.

suhtautuu myönteisesti EU:n uuteen metsästrategiaan ja sen tavoitteeseen lisätä monikäyttöisten metsien tasapainoista panosta Euroopan vihreän kehityksen ja sen vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteisiin, erityisesti kestävän vihreän kasvun ja vihreiden työpaikkojen luomiseen liittyviin tavoitteisiin, sekä hiilineutraalin, ympäristön kannalta kestävän ja täysipainoisen kiertotalouden saavuttamiseen maapallon kestokyvyn rajoissa, ja ilmastoneutraaliuteen viimeistään vuoteen 2050 mennessä; korostaa vahvan tieteeseen perustuvan strategian merkitystä, kun otetaan huomioon kestävyyden ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset ulottuvuudet integroidulla ja tasapainoisella tavalla, sillä ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden, joihin pyritään myös maaperän ja vesistöjen suojelun avulla, lisäksi metsät tarjoavat taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä ja mahdollistavat monenlaisten palvelujen toteuttamisen aina elinkeinoista virkistykseen;

2.

pitää valitettavana, että uutta EU:n metsästrategiaa ei laadittu asianmukaisesti yhdessä Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ja että lainsäätäjien näkökantoja ei otettu riittävällä tavalla huomioon; korostaa, että yhteistyötä on tärkeää vahvistaa vuoteen 2030 ulottuvan uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa;

3.

toteaa, että kestävän metsätalouden mukaisesti ja metsäekosysteemien laadun ja monimuotoisuuden parantamiseksi terveiden ja selviytymis- ja sopeutumiskykyisten metsien säilyttäminen, suojelu, vahvistaminen, ennallistaminen ja kestävä käyttö ovat EU:n metsästrategian ja kaikkien metsätalouden ja metsiin perustuvan arvoketjun toimijoiden perustavoitteita, käyttäen puuta monipuolisena, kasvavana raaka-aineena EU:n korkeimman mahdollisen omavaraisuusasteen saavuttamiseksi; panee lisäksi merkille, että nämä tavoitteet ovat yhteiskunnallisten odotusten ja vaatimusten mukaisia ja EU:n kansalaisten tärkeimpinä pitämiä tavoitteita; korostaa, että luonnonläheinen metsänhoito ja kestävä metsänhoito voivat tuottaa samanlaisia tai parempia taloudellisia hyötyjä ja samalla säilyttää ekosysteemien koskemattomuuden ja selviytymiskyvyn ja edistää niitä sekä parantaa metsien potentiaalia toimia hiilinieluina ja biologisen monimuotoisuuden turvaajina ja edistää luonnon monimuotoisuuden elpymisen mahdollisuutta;

4.

tunnustaa metsien keskeisen roolin, niiden biologisen monimuotoisuuden ja ainutlaatuiset ekosysteemit, jotka edistävät ympäristön terveyttä, ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia, puhtaan ilman, veden ja maaperän vakaata saatavuutta ja maaperän viljavuutta, samalla kun tarjotaan monenlaisia elinympäristöjä ja mikrohabitaatteja erilaisille lajeille, mikä tukee luonnon rikasta monimuotoisuutta; korostaa metsien – myös kaupunkien ja niiden lähialueiden metsien, jotka ovat niiden ihmisten saatavilla, joilla on vähiten yhteyksiä luontoon – keskeistä roolia ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta sekä kasvatus- ja matkailupalvelujen tarjoamisen kannalta; tähdentää tarvetta edistää ”yhteinen terveys” -periaatetta, jossa tunnustetaan ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja terveen luonnon välinen luontainen yhteys; korostaa, että Natura 2000 -alueiden moitteeton hoito on olennaisen tärkeää Euroopan biologisen monimuotoisuuden, ekosysteemien ja niiden tarjoamien palvelujen säilyttämiseksi ja parantamiseksi;

5.

painottaa metsäekosysteemien olennaista merkitystä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa sekä niiden roolia ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan EU:n tavoitteen saavuttamisessa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos muuttaa metsien kasvukykyä tietyillä alueilla, lisää kuivuuden, tulvien ja metsäpalojen esiintymistiheyttä ja vakavuutta ja edistää metsiä heikentävien uusien tuholaisten ja tautien leviämistä; panee merkille, että vahingoittumattomilla ekosysteemeillä on vahingoittuneita ekosysteemejä paremmat valmiudet selviytyä ympäristön stressitekijöistä, kuten muutoksista ilmastossa, koska niillä on luontaisia ominaisuuksia, joiden avulla ne voivat maksimoida sopeutumiskykynsä; painottaa, että ilmastonmuutoksella on tulevina vuosina entistä kielteisempiä vaikutuksia EU:n metsiin ja tämä koskettaa erityisesti alueita, joilla metsiköt ovat yksilajisia ja tasaikäisiä; korostaa tässä yhteydessä, että Euroopan metsien selviytymiskykyä on vahvistettava, erityisesti parantamalla niiden rakenteellista, toiminnallista ja lajiston monimuotoisuutta; painottaa, että rakenteellisesti rikkaat sekametsät, joilla on laaja ekologinen amplitudi, ovat tässä mielessä selviytymis- ja sopeutumiskykyisempiä; huomauttaa, että tietyissä olosuhteissa vakaissa sekametsissä voi luonnostaan olla rajallinen määrä lajeja; korostaa, että metsämaalla ja sen elävien puiden ja kuolleen puuaineksen muodostamilla hiilivarastoilla on ratkaiseva merkitys ilmaston lämpenemisen rajoittamisessa, EU:n ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamisessa ja biologisen monimuotoisuuden parantamisessa; katsoo, että biologisesti monimuotoisten metsien edistäminen on tehokkain suoja ilmastonmuutosta ja luontokatoa vastaan;

6.

korostaa, että Euroopan metsäala ja volyymi (26) kasvavat jatkuvasti, mikä on vastoin maailmalaajuista metsäkadon suuntausta, vaikka kasvu on hidastunut viime vuosina (27); panee merkille tätä kehitystä edistäneiden metsäalan arvoketjun kaikkien toimijoiden ponnistelut; on huolissaan EU:n metsiin ja niiden elinympäristöihin kohdistuvasta kasvavasta paineesta, jota ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat kärjistäneet, ja korostaa, että on kiireellisesti suojeltava ja parannettava metsien ja ekosysteemien selviytymiskykyä muun muassa toimilla, joilla parannetaan kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen, ja vähennettävä mahdollisuuksien mukaan paineita ottaen samalla huomioon metsien ominaispiirteet; panee huolestuneena merkille, että EU:n metsien haavoittuvuus haitallisille tuholaisille ja taudinaiheuttajille näyttää lisääntyneen ja että niiden esiintyminen on uhka sidotulle hiilelle (28), biologiselle monimuotoisuudelle ja puun laadulle;

7.

vaatii, että jäsenvaltiot antavat metsilleen oman lainsäädäntönsä rajoissa parhaan mahdollisen suojan saastumiselta ja vahingoilta; mainitsee erityisesti suojan saasteilta, esimerkiksi lyijyä sisältäviltä ammuksilta tai torjunta-aineilta, suojan sopimattomien koneiden käytön vuoksi maanpintaan kohdistuvalta liialliselta paineelta ja suojan liian suuren sorkkaeläinriistakannan aiheuttamilta syöntivaurioilta tai riistavahingoilta;

8.

korostaa metsätalouden erityispiirteitä eri jäsenvaltioissa ja painottaa, että EU:n metsille ovat ominaisia erilaiset luonnonolot, kuten biogeografia, koko, malli ja biodiversiteetti, sekä omistusmallit, hallintamallit, haasteet ja mahdollisuudet, ja että vuorovaikutus ihmisten kanssa, ihmisen toiminta ja metsätalous ovat muovannet useimpia niistä vuosisatojen ajan ja siksi ne ovat eräs kulttuuriperinnön muoto; painottaa, että luonnontilaiset ja vanhat metsät ovat metsäalueita, jotka ovat kehittyneet ilman ihmisen osallisuutta tai metsänhoitoa tai niiden vaikutus kehitykseen on ollut vähäinen; korostaa, että jotta voidaan varmistaa, että strategia voidaan panna täytäntöön kaikenlaisissa metsissä ja tilanteissa, metsänhoitoon ja ekosysteemipalvelujen tarjoamiseen on eräissä tilanteissa käytettävä mukautettuja lähestymistapoja;

9.

toteaa, että metsänhoito on aluekohtaista ja että erilaiset metsäolot ja -tyypit saattavat edellyttää erilaisia hoitotapoja, jotka perustuvat erilaisiin ekologisiin tarpeisiin ja metsämaan ominaisuuksiin ja ottavat huomioon metsäalan työntekijöiden, omistajien ja muiden asianomaisten toimijoiden oikeudet ja intressit;

10.

korostaa metsänomistajien ja metsäalan toimijoiden tähänastista panosta koko metsiin perustuvassa arvoketjussa pyrkimyksissä saavuttaa kestävä ja ilmastoneutraali talous vuoteen 2050 mennessä sekä historiallisen ja sukupolvien aikana kertyneen tietämyksen ja asiantuntemuksen arvoa metsätaloudessa ja kestävässä metsänhoidossa;

11.

toteaa, että metsien tilan arviointi on monimutkaista ja että tietojen saatavuus, monipuolisuus ja laatu vaihtelevat, ja korostaa siksi tarvetta käydä jatkuvaa tieteellistä ja politiikkavuoropuhelua ja lisätä rahoitusta kaikilla tasoilla alkaen jäsenvaltioiden ja erityisesti metsänomistajien ja metsänhoitajien kuulemisista metsien tilaa koskevien tietojen keruun ja tarvittaessa tietojen yhdenmukaistamisen parantamiseksi; korostaa, että on otettava huomioon myös rahavarat ja henkilöresurssit erityisesti, jotta voidaan määrittää varhaisessa vaiheessa metsän resurssitehokkaat käyttömahdollisuudet ja käytön rajat;

12.

korostaa, että vaikka strategiassa keskitytään EU:n metsiin, sen toteutus on sovitettava yhteen Forest Europessa ja kansainvälisissä organisaatioissa, kuten FAO:ssa, yleiseurooppalaisella tasolla tehdyn työn kanssa ja siinä on otettava huomioon asiantuntijaryhmien näkemykset ja jäsenvaltioissa tehty työ; korostaa, että strategiassa ja sen toteuttamisessa olisi vältettävä päällekkäistä työtä ja hallinnollisten rasitteiden lisäämistä; katsoo lisäksi, että koska EU on vahvasti sitoutunut suojelemaan biologista monimuotoisuutta ja hiilinieluja ja edistämään resurssien kestävää hankintaa, tuotantoa ja käyttöä maailmanlaajuisesti, kuten komission ehdotuksessa metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevaksi asetukseksi korostetaan, strategia olisi pantava täytäntöön siten, että se toimii mallina parhaista käytännöistä, ottaen huomioon erilaiset alkutilanteet, ja samalla auttaa kannustamaan samanlaisiin lähestymistapoihin muilla alueilla;

13.

korostaa, että strategian eri tavoitteiden saavuttamiseksi strategian täytäntöönpanon on oltava tarkoituksenmukaista alue- ja paikallistasolla ottaen huomioon sen mahdollisesti aiheuttamat sosioekonomiset vaikutukset, ja täytäntöönpano on mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ja kokemuksiin ja perinteiseen tietoon ja käyttöön ottaen huomioon nykyinen tieteellinen ymmärrys ja sen puitteissa sidosryhmille on tarjottava tarvittavaa osaamista; huomauttaa, että sen on perustuttava omistusoikeuksien täysimääräiseen tunnustamiseen ja metsäalan taloudelliseen, ympäristölliseen ja sosiaaliseen elinkelpoisuuteen sekä saastuttaja maksaa -periaatteeseen, jotka ovat keskeisiä osatekijöitä erilaisten metsäpalvelujen tarjoamisessa ja selviytymiskyvyn parantamisessa;

14.

kehottaa komissiota laatimaan strategiasta kattavan vaikutustenarvioinnin, jossa yksilöidään vaikutukset markkinaolosuhteisiin ja maaseutualueisiin sekä erilaiset rahoitustarpeet, kuten tutkimus ja innovointi, osaamisen kehittäminen, infrastruktuuri, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen sekä biologisen monimuotoisuuden parantaminen;

Tasapainoisen monitoiminnallisuuden edistäminen

Tasapainoisen monitoiminnallisuuden edistäminen

| 15. | toteaa, että metsillä ja koko metsiin perustuvalla arvoketjulla on keskeinen rooli ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden suojelussa ja ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, joilla edistetään kestävän ja ilmastoneutraalin talouden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että metsien monitoiminnalliseen rooliin kuuluu useita ekosysteemipalveluja ja sosioekonomisia toimintoja, kuten biologisen monimuotoisuuden ja maaperän suojelu ja parantaminen, ilmastonmuutoksen hillitseminen, hiilen sitominen ilmakehästä ja hiilen varastointi, maaperän pilaantumisen estäminen, uusiutuvien ja luontoon perustuvien raaka-aineiden ja lääkinnällisten, syötävien ja ruoanlaittoon liittyvien tuotteiden tarjoaminen ja muuhun kuin puunkorjuuseen perustuvat taloudelliset toimet, kuten kestävä ekomatkailu, jotka kaikki johtavat työpaikkoihin ja talouskasvuun maaseutu- ja kaupunkialueilla ja toimivat maaseudun väestökatoa vastaan, edistävät puhtaan veden ja ilman tarjoamista ja suojelua luonnonuhkia vastaan sekä tarjoavat virkistykseen, terveyteen, estetiikkaan ja kulttuuriin liittyviä palveluja; korostaa, että strategian täytäntöönpanolla on varmistettava kaikkien palvelujen tasapainoinen tarjonta ja ylläpidettävä ja edistettävä kilpailukykyä ja innovointia; korostaa, että palvelujen onnistunut tarjoaminen edellyttää kestävää aktiivista metsänhoitoa; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että metsillä ja koko metsiin perustuvalla arvoketjulla on keskeinen rooli ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden suojelussa ja ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, joilla edistetään kestävän ja ilmastoneutraalin talouden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että metsien monitoiminnalliseen rooliin kuuluu useita ekosysteemipalveluja ja sosioekonomisia toimintoja, kuten biologisen monimuotoisuuden ja maaperän suojelu ja parantaminen, ilmastonmuutoksen hillitseminen, hiilen sitominen ilmakehästä ja hiilen varastointi, maaperän pilaantumisen estäminen, uusiutuvien ja luontoon perustuvien raaka-aineiden ja lääkinnällisten, syötävien ja ruoanlaittoon liittyvien tuotteiden tarjoaminen ja muuhun kuin puunkorjuuseen perustuvat taloudelliset toimet, kuten kestävä ekomatkailu, jotka kaikki johtavat työpaikkoihin ja talouskasvuun maaseutu- ja kaupunkialueilla ja toimivat maaseudun väestökatoa vastaan, edistävät puhtaan veden ja ilman tarjoamista ja suojelua luonnonuhkia vastaan sekä tarjoavat virkistykseen, terveyteen, estetiikkaan ja kulttuuriin liittyviä palveluja; korostaa, että strategian täytäntöönpanolla on varmistettava kaikkien palvelujen tasapainoinen tarjonta ja ylläpidettävä ja edistettävä kilpailukykyä ja innovointia; korostaa, että palvelujen onnistunut tarjoaminen edellyttää kestävää aktiivista metsänhoitoa;

| 16. | katsoo, että keskeisenä periaatteena, jonka avulla voidaan tasapainottaa useat metsäalan toiminnot ja määrittää kaikkien ekosysteemipalvelujen tarjoamiseen tähtäävät tavoitteet ja toimenpiteet, tulisi olla synergioiden maksimointi ja kompromissien minimointi näyttöön perustuvan tiedon pohjalta; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että keskeisenä periaatteena, jonka avulla voidaan tasapainottaa useat metsäalan toiminnot ja määrittää kaikkien ekosysteemipalvelujen tarjoamiseen tähtäävät tavoitteet ja toimenpiteet, tulisi olla synergioiden maksimointi ja kompromissien minimointi näyttöön perustuvan tiedon pohjalta;

| 17. | korostaa, että metsät edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä, sillä ne sitovat ja varastoivat hiiltä ja korvaavat puulla ja puutuotteilla kestävällä tavalla fossiiliset polttoaineet, fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotteet, materiaalit, energialähteet ja muut tuotteet, joiden ympäristö- ja hiilijalanjäljet ovat suuret; korostaa, että puu on ainoa merkittävä kasvava luonnonvara, jolla voidaan korvata eräitä hyvin energiaintensiivisiä materiaaleja, kuten betonia ja muoveja, ja jonka kysyntä kasvaa tulevaisuudessa; toteaa, että strategiassa keskitytään erityisesti varastointiin rakennusalalla, ja katsoo, että sen täytäntöönpanolla olisi tuettava selkeästi erilaisten puupohjaisten korvikkeiden laajempaa käyttöä ja sen olisi perustuttava tieteellisiin ja vankkoihin elinkaariarviointeihin EU:n ympäristötavoitteiden ja biotalous- sekä teollisuusstrategian tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan hyödyntää metsäalan tuotteiden koko potentiaalia kiertotalouden vahvistamiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeisen talouden saavuttamiseksi; korostaa fossiilipohjaisten materiaalien ja fossiilisten polttoaineiden korvaamista koskevan tutkimuksen merkitystä. painottaa tarvetta vähentää EU:n kulutusta yleisesti ja pitää myönteisenä puurakentamisen ilmastohyötyjen määrällistä määrittämistä koskevan menetelmän käyttöönottoa; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että metsät edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä, sillä ne sitovat ja varastoivat hiiltä ja korvaavat puulla ja puutuotteilla kestävällä tavalla fossiiliset polttoaineet, fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotteet, materiaalit, energialähteet ja muut tuotteet, joiden ympäristö- ja hiilijalanjäljet ovat suuret; korostaa, että puu on ainoa merkittävä kasvava luonnonvara, jolla voidaan korvata eräitä hyvin energiaintensiivisiä materiaaleja, kuten betonia ja muoveja, ja jonka kysyntä kasvaa tulevaisuudessa; toteaa, että strategiassa keskitytään erityisesti varastointiin rakennusalalla, ja katsoo, että sen täytäntöönpanolla olisi tuettava selkeästi erilaisten puupohjaisten korvikkeiden laajempaa käyttöä ja sen olisi perustuttava tieteellisiin ja vankkoihin elinkaariarviointeihin EU:n ympäristötavoitteiden ja biotalous- sekä teollisuusstrategian tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan hyödyntää metsäalan tuotteiden koko potentiaalia kiertotalouden vahvistamiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeisen talouden saavuttamiseksi; korostaa fossiilipohjaisten materiaalien ja fossiilisten polttoaineiden korvaamista koskevan tutkimuksen merkitystä. painottaa tarvetta vähentää EU:n kulutusta yleisesti ja pitää myönteisenä puurakentamisen ilmastohyötyjen määrällistä määrittämistä koskevan menetelmän käyttöönottoa;

| 18. | korostaa, että terveen ja hedelmällisen metsämaan huomattavaa merkitystä ei pidä jättää huomiotta, sillä se on olennainen tekijä elämän ylläpitämisessä, metsän tuottavuuden lisäämisessä (29) ja hiilen varastoimisessa suojaten myös tärkeää maanalaista sieniverkostoa, jonka avulla puut voivat jakaa resurssejaan, kuten ravinteita ja vettä, ja puolustussignaaleja, mikä lisää puiden vastustuskykyä tuholaisia, tauteja ja jopa kuivuutta ja äärimmäisiä sääilmiöitä vastaan (30), (31), (32), jotka todennäköisesti tulevat voimistumaan tai lisääntymään ilmastonmuutoksen myötä; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että terveen ja hedelmällisen metsämaan huomattavaa merkitystä ei pidä jättää huomiotta, sillä se on olennainen tekijä elämän ylläpitämisessä, metsän tuottavuuden lisäämisessä (29

30

31

32

| 19. | korostaa, että jotta puuperäiset tuotteet edistäisivät parhaalla mahdollisella tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja kiertotaloutta, niitä on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti ja kestävästi; katsoo, että puiden kaatamista on rajoitettava asettamalla kestävyysrajoja ja että kaskadikäytön periaatteet (33) ovat hyvä normi tehokasta käyttöä varten mutta vain, jos sitä ei käytetä aina ehdottomasti samalla tavalla, ja katsoo sen vuoksi, että sitä on mukautettava säännöllisesti vastaamaan innovatiivisia käyttötarkoituksia esimerkiksi rakentamisessa, tekstiileissä, biokemikaaleissa, lääketieteen alalla sekä akkumateriaaleissa; korostaa, että puupohjaisia luonnonvaroja on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti ja että taloudellisissa ja toimintaa koskevissa päätöksissä on otettava huomioon kansalliset erityispiirteet, ja korostaa, että hyvin toimivat ja vääristymättömät markkinat voivat kannustaa puupohjaisten luonnonvarojen tehokkaaseen ja kestävään käyttöön oikeanlaisilla ympäristönsuojelua edistävillä säännöksillä; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että jotta puuperäiset tuotteet edistäisivät parhaalla mahdollisella tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja kiertotaloutta, niitä on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti ja kestävästi; katsoo, että puiden kaatamista on rajoitettava asettamalla kestävyysrajoja ja että kaskadikäytön periaatteet (33

| 20. | korostaa puun, puuperäisten tuotteiden ja metsäpohjaisen biomassan luotettavan ja kestävän tarjonnan merkitystä EU:n kestävyystavoitteiden, mukaan lukien vuoteen 2050 mennessä saavutettava hiilineutraaliustavoite, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vihreää kasvua ja vihreitä työpaikkoja koskevan tavoitteen saavuttamisessa; toteaa, että kysynnän odotetaan kasvavan edelleen (34) ja että paikallisesti ja kestävästi tuotetun puun kestävää käyttöä olisi kannustettava tähän kysyntään vastaamiseksi; katsoo, että suuri osa EU:n metsäalasta tuottaa erittäin kestävästi hankittuja raaka-aineita; kehottaa komissiota tarkastelemaan fossiilisten ja uusiutumattomien materiaalien vuoto- ja korvausvaikutuksia sekä vaikutuksia metsäalan ja metsäteollisuuden kilpailukykyyn ja seuraamaan vaikutuksia, joita strategian mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpano saattaa aiheuttaa puun saatavuuteen; |
| --- | --- |

20.

korostaa puun, puuperäisten tuotteiden ja metsäpohjaisen biomassan luotettavan ja kestävän tarjonnan merkitystä EU:n kestävyystavoitteiden, mukaan lukien vuoteen 2050 mennessä saavutettava hiilineutraaliustavoite, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vihreää kasvua ja vihreitä työpaikkoja koskevan tavoitteen saavuttamisessa; toteaa, että kysynnän odotetaan kasvavan edelleen (34

| 21. | huomauttaa, että puuraaka-aineen kasvava kysyntä aiheuttaa poliittisten kriisien, kuten Ukrainan sodan, vuoksi suuria haasteita metsille etenkin energialähteenä käytettävän puun osalta ja edellyttää metsävarojen jatkuvaa seurantaa mahdollisten puutteiden arvioimiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan Venäjältä peräisin olevaan puutavaraan liittyviä tuontiriippuvuuksia Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen jälkeen määrättyjen oikeutettujen pakotteiden valossa ja kehittämään tarvittaessa kestäviä strategioita häiriöiden lieventämiseksi samalla kun vältetään EU:n tasolla ruoan tuotantoon soveltuvan maatalousmaan käyttötarkoituksen muuttamista; korostaa EU:n toimitusvarmuuden ja oman raaka-ainetuotannon ratkaisevaa merkitystä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden laajemmassa kontekstissa; painottaa, että tietyissä olosuhteissa metsien laiminlyönti voi johtaa työpaikkojen menetyksiin maaseutualueilla ja riippuvuuden lisääntymiseen metsätuotteiden tuonnista sellaisista maista, joissa metsänhoito on vähemmän kestävää; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että puuraaka-aineen kasvava kysyntä aiheuttaa poliittisten kriisien, kuten Ukrainan sodan, vuoksi suuria haasteita metsille etenkin energialähteenä käytettävän puun osalta ja edellyttää metsävarojen jatkuvaa seurantaa mahdollisten puutteiden arvioimiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan Venäjältä peräisin olevaan puutavaraan liittyviä tuontiriippuvuuksia Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen jälkeen määrättyjen oikeutettujen pakotteiden valossa ja kehittämään tarvittaessa kestäviä strategioita häiriöiden lieventämiseksi samalla kun vältetään EU:n tasolla ruoan tuotantoon soveltuvan maatalousmaan käyttötarkoituksen muuttamista; korostaa EU:n toimitusvarmuuden ja oman raaka-ainetuotannon ratkaisevaa merkitystä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden laajemmassa kontekstissa; painottaa, että tietyissä olosuhteissa metsien laiminlyönti voi johtaa työpaikkojen menetyksiin maaseutualueilla ja riippuvuuden lisääntymiseen metsätuotteiden tuonnista sellaisista maista, joissa metsänhoito on vähemmän kestävää;

| 22. | palauttaa mieliin, että metsäalalla työskentelee 2,1 miljoonaa ihmistä ja että laajennettu metsiin perustuva arvoketju tukee neljää miljoonaa työpaikkaa vihreässä taloudessa, mihin ei ole laskettu mukaan puuhun perustumattomia toimia, kuten metsiin liittyvää vapaa-ajan toimintaa ja tieteellistä työtä; panee merkille, että työllisyys metsäalalla laski 33 prosenttia vuosina 2000–2015 pääasiassa lisääntyvän koneistamisen vuoksi aikana, jona myös puunkorjuu lisääntyi; korostaa metsien tärkeää roolia vihreiden työpaikkojen luomisessa maaseutu- ja vuoristoalueilla; toteaa, että metsän ei-puutuotteet, kuten erilaiset luonnosta peräisin olevat elintarvikkeet, lääkkeet ja perusmateriaaliratkaisut, ovat tärkeä tulonlähde, joiden arvioitu arvo oli noin 4 miljardia euroa vuonna 2015 (35), ja ne ovat juurtuneet syvälle alueellisiin perinteisiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan luonnonläheisen lähestymistavan taloudellisia vaikutuksia, mukaan lukien suoraan ja välilliseen työllisyyteen; |
| --- | --- |

22.

palauttaa mieliin, että metsäalalla työskentelee 2,1 miljoonaa ihmistä ja että laajennettu metsiin perustuva arvoketju tukee neljää miljoonaa työpaikkaa vihreässä taloudessa, mihin ei ole laskettu mukaan puuhun perustumattomia toimia, kuten metsiin liittyvää vapaa-ajan toimintaa ja tieteellistä työtä; panee merkille, että työllisyys metsäalalla laski 33 prosenttia vuosina 2000–2015 pääasiassa lisääntyvän koneistamisen vuoksi aikana, jona myös puunkorjuu lisääntyi; korostaa metsien tärkeää roolia vihreiden työpaikkojen luomisessa maaseutu- ja vuoristoalueilla; toteaa, että metsän ei-puutuotteet, kuten erilaiset luonnosta peräisin olevat elintarvikkeet, lääkkeet ja perusmateriaaliratkaisut, ovat tärkeä tulonlähde, joiden arvioitu arvo oli noin 4 miljardia euroa vuonna 2015 (35

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan ja arvioimaan metsäalan toimintojen tasapainossa tapahtuneen muutoksen vaikutuksia yleiseen työllisyystilanteeseen ja paikallisen puualan kannattavuuteen erityisesti maaseutu- ja vuoristoalueilla sekä puunjalostusteollisuuden tuotantoketjun loppupäässä ja korostaa tarvetta pitää ennallaan tai parantaa alan työpaikkojen houkuttavuutta sekä työturvallisuutta, kun muutoksia hoitokäytäntöihin harkitaan; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan ja arvioimaan metsäalan toimintojen tasapainossa tapahtuneen muutoksen vaikutuksia yleiseen työllisyystilanteeseen ja paikallisen puualan kannattavuuteen erityisesti maaseutu- ja vuoristoalueilla sekä puunjalostusteollisuuden tuotantoketjun loppupäässä ja korostaa tarvetta pitää ennallaan tai parantaa alan työpaikkojen houkuttavuutta sekä työturvallisuutta, kun muutoksia hoitokäytäntöihin harkitaan;

| 24. | toteaa, että uudelleenmetsittämisestä ja metsittämisestä saadaan useita liitännäishyötyjä, joita ovat muun muassa veden suodatus, veden parempi saatavuus, kuivuuden lieventäminen, tulvien torjunta, sedimentaation välttäminen, luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön elinympäristöjen tarjoaminen, maaperän eläimistön lisääntyminen, maaperän hedelmällisyyden paraneminen ja ilman suodatus; suhtautuu myönteisesti uudelleenmetsitystä ja metsitystä koskevaan etenemissuunnitelmaan vähintään kolmen miljardin uuden puun istuttamiseksi EU:ssa vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että tällaiset aloitteet olisi toteutettava selkeiden ekologisten periaatteiden mukaisesti ja niiden olisi oltava täysin yhteensopivia metsäekosysteemien ennallistamista koskevan biodiversiteettitavoitteen kanssa; muistuttaa, että puiden istuttaminen riippuu paikallisten sidosryhmien tuesta ja alueellisesta suunnittelusta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että istutetaan soveltuvia puita alueille, joilla on huonontunutta maata, ja alueille, joilla esiintyy aavikoitumista, ja korostaa luonnontilaisten ja vanhojen metsien suojelun merkitystä; huomauttaa, että metsitetyn alan lisääminen voi edistää tehokkaasti ilmastonmuutoksen torjuntaa ja heikentyneiden metsäjärjestelmien luontaista uudistamista, mikä johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja uusien työpaikkojen luomiseen; kehottaa komissiota ottamaan täydentävyysperiaatteissaan huomioon puut, jotka on istutettu uuden yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ekojärjestelmien ja ympäristö-, ilmasto- ja muiden hoitositoumusten sekä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisesti, koska sekä uusi YMP että elpymis- ja palautumistukiväline pannaan täytäntöön vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian hyväksymisen jälkeen; painottaa, että koska maa on rajallinen resurssi, olisi asetettava etusijalle puiden istuttaminen olemassa oleviin metsiin, joutomaalle ja kaupunkialueille sen sijaan, että muutetaan tuottavan maatalousmaan käyttötarkoitusta erityisesti uusissa geopoliittisissa olosuhteissa tai muutetaan laidunmaan ja luonnonniittyjen käyttötarkoitusta, koska se ei vaikuta merkittävästi maaperän orgaanisen hiilen määrään (36); panee merkille kaupunkimetsien kehittämismahdollisuuden tällä alalla; muistuttaa, että uudelleenmetsittäminen ja metsittäminen saattavat kuitenkin myös merkitä kompromisseja biologisen monimuotoisuuden kannalta, esimerkiksi biologisesti monimuotoisilla ruohikkoalueilla; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että uudelleenmetsittämisestä ja metsittämisestä saadaan useita liitännäishyötyjä, joita ovat muun muassa veden suodatus, veden parempi saatavuus, kuivuuden lieventäminen, tulvien torjunta, sedimentaation välttäminen, luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön elinympäristöjen tarjoaminen, maaperän eläimistön lisääntyminen, maaperän hedelmällisyyden paraneminen ja ilman suodatus; suhtautuu myönteisesti uudelleenmetsitystä ja metsitystä koskevaan etenemissuunnitelmaan vähintään kolmen miljardin uuden puun istuttamiseksi EU:ssa vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että tällaiset aloitteet olisi toteutettava selkeiden ekologisten periaatteiden mukaisesti ja niiden olisi oltava täysin yhteensopivia metsäekosysteemien ennallistamista koskevan biodiversiteettitavoitteen kanssa; muistuttaa, että puiden istuttaminen riippuu paikallisten sidosryhmien tuesta ja alueellisesta suunnittelusta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että istutetaan soveltuvia puita alueille, joilla on huonontunutta maata, ja alueille, joilla esiintyy aavikoitumista, ja korostaa luonnontilaisten ja vanhojen metsien suojelun merkitystä; huomauttaa, että metsitetyn alan lisääminen voi edistää tehokkaasti ilmastonmuutoksen torjuntaa ja heikentyneiden metsäjärjestelmien luontaista uudistamista, mikä johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja uusien työpaikkojen luomiseen; kehottaa komissiota ottamaan täydentävyysperiaatteissaan huomioon puut, jotka on istutettu uuden yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ekojärjestelmien ja ympäristö-, ilmasto- ja muiden hoitositoumusten sekä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisesti, koska sekä uusi YMP että elpymis- ja palautumistukiväline pannaan täytäntöön vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian hyväksymisen jälkeen; painottaa, että koska maa on rajallinen resurssi, olisi asetettava etusijalle puiden istuttaminen olemassa oleviin metsiin, joutomaalle ja kaupunkialueille sen sijaan, että muutetaan tuottavan maatalousmaan käyttötarkoitusta erityisesti uusissa geopoliittisissa olosuhteissa tai muutetaan laidunmaan ja luonnonniittyjen käyttötarkoitusta, koska se ei vaikuta merkittävästi maaperän orgaanisen hiilen määrään (36

Suojelu, ennallistaminen, uudelleenmetsittäminen, metsittäminen ja kestävä hoito

Suojelu, ennallistaminen, uudelleenmetsittäminen, metsittäminen ja kestävä hoito

| 25. | korostaa metsien monikäyttöroolia ja sellaisten terveellisten, ekologisesti selviytymiskykyisten metsien ekosysteemien merkitystä, jotka tarjoavat lukuisia palveluja yhteiskunnalle, kuten luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja uusiutuvien raaka-aineiden tarjonta, ja joka auttaa luomaan työpaikkoja ja vauhdittamaan talouskasvua maaseutualueilla; korostaa, että biodiversiteetin suojelua ja ennalleen palauttamista edistävät toimet auttavat torjumaan ilmastonmuutosta; kehottaa edistämään kestävää metsätaloutta ilmastotavoitteiden täytäntöönpanemiseksi, koska se on avainasemassa metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen vähentämisessä, ja katsoo, että kestävän metsätalouden olisi katettava biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja elinympäristöjen säilyttäminen ja suojelu; |
| --- | --- |

25.

korostaa metsien monikäyttöroolia ja sellaisten terveellisten, ekologisesti selviytymiskykyisten metsien ekosysteemien merkitystä, jotka tarjoavat lukuisia palveluja yhteiskunnalle, kuten luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja uusiutuvien raaka-aineiden tarjonta, ja joka auttaa luomaan työpaikkoja ja vauhdittamaan talouskasvua maaseutualueilla; korostaa, että biodiversiteetin suojelua ja ennalleen palauttamista edistävät toimet auttavat torjumaan ilmastonmuutosta; kehottaa edistämään kestävää metsätaloutta ilmastotavoitteiden täytäntöönpanemiseksi, koska se on avainasemassa metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen vähentämisessä, ja katsoo, että kestävän metsätalouden olisi katettava biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja elinympäristöjen säilyttäminen ja suojelu;

| 26. | painottaa, että EU:n on tärkeää edistää metsäekosysteemien säilyttämistä, suojelua ja ennallistamista niin, että otetaan huomioon tuleva luonnon ennallistamista koskeva EU:n lainsäädäntö ja parannetaan niiden selviytymiskykyä, ja samalla tukea taloudellisesti kannattavan, elinvoimaisen metsäalan ja paikallisyhteisöjen kehitystä; vaatii laatimaan pitkän aikavälin vision unionin metsien suojelemisesta ja ennallistamisesta; |
| --- | --- |

26.

painottaa, että EU:n on tärkeää edistää metsäekosysteemien säilyttämistä, suojelua ja ennallistamista niin, että otetaan huomioon tuleva luonnon ennallistamista koskeva EU:n lainsäädäntö ja parannetaan niiden selviytymiskykyä, ja samalla tukea taloudellisesti kannattavan, elinvoimaisen metsäalan ja paikallisyhteisöjen kehitystä; vaatii laatimaan pitkän aikavälin vision unionin metsien suojelemisesta ja ennallistamisesta;

| 27. | panee merkille komission ilmoituksen lisäindikaattoreiden ja kynnysarvojen kehittämisestä kestävää metsänhoitoa varten ja toteaa, että näiden lisäindikaattoreiden ja kynnysarvojen täytäntöönpano on edelleen vapaaehtoista ja että jäsenvaltiot voivat panna niitä täytäntöön kansallisella ja alueellisella tasolla; katsoo, että näiden indikaattoreiden ja kynnysarvojen olisi parannettava ymmärrystä siitä, hoidetaanko metsää kestävällä tavalla metsikkötasolla tai ainakin maiseman tasolla, ja autettava määrittämään, mitkä ennallistamistoimet ovat onnistuneet; kehottaa komissiota kehittämään näyttöön perustuvia indikaattoreita ja kynnysarvoja kestävän metsätalouden kehyksen täydentämiseksi erityisesti ekosysteemien terveyttä, biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta koskevien selkeiden kriteerien kehittämisen osalta, jotta indikaattoreista ja kynnysarvoista voidaan tehdä tehokas väline EU:n metsien kestävyyden parantamiseksi ja jotta voidaan varmistaa, että metsänhoito edistää EU:n ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteita; pitää lisäindikaattoreita ja -kynnysarvoja keskeisinä välineinä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi metsäalalla; korostaa, että kestävän metsänhoidon määritelmästä sovittiin osana yleiseurooppalaista Forest Europe -prosessia ja että määritelmä on sisällytetty jäsenvaltioissa kansalliseen lainsäädäntöön ja vapaaehtoisiin järjestelmiin, kuten metsien sertifiointiin; korostaa siksi, että olisi varmistettava komission, Forest Europen ja FAO:n työn välinen johdonmukaisuus ja vältettävä toimien päällekkäisyyttä ja hallinnollisen taakan suhteetonta lisääntymistä sekä tehtävä yhteistyötä kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten viranomaisten, julkisten ja yksityisten metsänhoitajien ja metsänomistajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että indikaattorit ja vaihteluvälit ovat tarkoituksenmukaisia sovellettaviksi paikallis- ja aluetasolla tietyissä luonnonmaantieteellisissä olosuhteissa; panee merkille, että Forest Europe on aloittanut työn kestävän metsänhoidon määritelmän ja välineiden uudelleenarvioimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan, joilla kestävään metsätalouteen liittyvät kansalliset strategiat ja lainsäädäntö voidaan panna asianmukaisesti täytäntöön sekä mukauttaa jäsenvaltioiden kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin olosuhteisiin; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan EU:n metsiä koskevan lainsäädännön ja metsiä koskevat sitovat tavoitteet osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan ne täytäntöön asiaankuuluvalla tavalla ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan lintu- ja luontodirektiivien, mukaan lukien Natura 2000, täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan; |
| --- | --- |

27.

panee merkille komission ilmoituksen lisäindikaattoreiden ja kynnysarvojen kehittämisestä kestävää metsänhoitoa varten ja toteaa, että näiden lisäindikaattoreiden ja kynnysarvojen täytäntöönpano on edelleen vapaaehtoista ja että jäsenvaltiot voivat panna niitä täytäntöön kansallisella ja alueellisella tasolla; katsoo, että näiden indikaattoreiden ja kynnysarvojen olisi parannettava ymmärrystä siitä, hoidetaanko metsää kestävällä tavalla metsikkötasolla tai ainakin maiseman tasolla, ja autettava määrittämään, mitkä ennallistamistoimet ovat onnistuneet; kehottaa komissiota kehittämään näyttöön perustuvia indikaattoreita ja kynnysarvoja kestävän metsätalouden kehyksen täydentämiseksi erityisesti ekosysteemien terveyttä, biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta koskevien selkeiden kriteerien kehittämisen osalta, jotta indikaattoreista ja kynnysarvoista voidaan tehdä tehokas väline EU:n metsien kestävyyden parantamiseksi ja jotta voidaan varmistaa, että metsänhoito edistää EU:n ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteita; pitää lisäindikaattoreita ja -kynnysarvoja keskeisinä välineinä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi metsäalalla; korostaa, että kestävän metsänhoidon määritelmästä sovittiin osana yleiseurooppalaista Forest Europe -prosessia ja että määritelmä on sisällytetty jäsenvaltioissa kansalliseen lainsäädäntöön ja vapaaehtoisiin järjestelmiin, kuten metsien sertifiointiin; korostaa siksi, että olisi varmistettava komission, Forest Europen ja FAO:n työn välinen johdonmukaisuus ja vältettävä toimien päällekkäisyyttä ja hallinnollisen taakan suhteetonta lisääntymistä sekä tehtävä yhteistyötä kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten viranomaisten, julkisten ja yksityisten metsänhoitajien ja metsänomistajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että indikaattorit ja vaihteluvälit ovat tarkoituksenmukaisia sovellettaviksi paikallis- ja aluetasolla tietyissä luonnonmaantieteellisissä olosuhteissa; panee merkille, että Forest Europe on aloittanut työn kestävän metsänhoidon määritelmän ja välineiden uudelleenarvioimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan, joilla kestävään metsätalouteen liittyvät kansalliset strategiat ja lainsäädäntö voidaan panna asianmukaisesti täytäntöön sekä mukauttaa jäsenvaltioiden kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin olosuhteisiin; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan EU:n metsiä koskevan lainsäädännön ja metsiä koskevat sitovat tavoitteet osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan ne täytäntöön asiaankuuluvalla tavalla ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan lintu- ja luontodirektiivien, mukaan lukien Natura 2000, täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan;

| 28. | korostaa, että ilmastonmuutos lisää tuholaisista, taudeista, loisista, luonnonkatastrofeista, muuttuneesta vesitasapainosta, nousseista keskilämpötiloista ja muista häiriöistä johtuvaa metsiin kohdistuvaa painetta ja että metsien ekosysteemien sopeutumisen ja selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän ja aktiivisen hoidon avulla on kiireellinen asia; panee merkille näiden häiriöiden taloudellisen vaikutuksen koko metsäalaan; toteaa, että kestävien innovatiivisten teknologioiden ja hoitokäytäntöjen käytön laajentaminen metsien ennallistamisessa metsittämisessä ja uudelleenmetsittämisessä voi auttaa vahvistamaan selviytymiskykyä ja parantamaan biologista monimuotoisuutta; kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioille siitä, miten metsiä voidaan mukauttaa nykyiseen ja odotettuun ilmastonmuutokseen EU:n uuden sopeutumisstrategian ja biodiversiteettistrategian mukaisesti; toteaa, että dynaamisena käsitteenä kestävä metsänhoito koostuu monenlaisista toimista ja sopeutumiskäytännöistä, joista monilla voi olla keskeinen rooli metsien ilmastonmuutoksen hillitsemispotentiaalin kannalta, ja se tarjoaa muun muassa toimenpiteitä, joilla tuodaan paremmin mukautettuja eurooppalaisia lajeja ja sopivammilta lähtöisyysalueilta tulevia lajeja, vahvistetaan metsien panosta veden kiertokulussa, toteutetaan hakkuita tuholaisten, taudinaiheuttajien ja haitallisten vieraslajien hillitsemiseksi, ehkäistään metsäpaloja ja ylläpidetään suojelutoimintoja samalla kun korostetaan metsien monitoiminnallisia tehtäviä; korostaa, että laajempien, selviytymiskykyisten ja monipuolisten metsäalueiden kasvattaminen edellyttää myös mahdollisuutta käyttää geenivaroja; painottaa, että on tärkeää tukea kansallisia taimigeenipankkeja, jotta paikallisille ja alueellisille uudelleenmetsitys- ja metsityshankkeille voidaan tarjota riittävästi kotoperäisiä puulajeja; painottaa, että luonnollinen uusiutuminen on tärkeää metsän tulevaisuuden kannalta, sillä se merkitsee, että juuret kehittyvät häiriöttä, puut ovat elinvoimaisempia ja vakaampia ja taimien kustannukset vähäisiä, mutta huomauttaa, että luonnollinen uusiutuminen ei ole aina mahdollista erityisten metsäolosuhteiden takia; korostaa, että EU:n erilaiset metsät ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät eriytettyjä kestävän metsänhoidon käytäntöjä, joita olisi kehitettävä edelleen kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti työskennellen vahvalta yhteiseltä perustalta; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että ilmastonmuutos lisää tuholaisista, taudeista, loisista, luonnonkatastrofeista, muuttuneesta vesitasapainosta, nousseista keskilämpötiloista ja muista häiriöistä johtuvaa metsiin kohdistuvaa painetta ja että metsien ekosysteemien sopeutumisen ja selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän ja aktiivisen hoidon avulla on kiireellinen asia; panee merkille näiden häiriöiden taloudellisen vaikutuksen koko metsäalaan; toteaa, että kestävien innovatiivisten teknologioiden ja hoitokäytäntöjen käytön laajentaminen metsien ennallistamisessa metsittämisessä ja uudelleenmetsittämisessä voi auttaa vahvistamaan selviytymiskykyä ja parantamaan biologista monimuotoisuutta; kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioille siitä, miten metsiä voidaan mukauttaa nykyiseen ja odotettuun ilmastonmuutokseen EU:n uuden sopeutumisstrategian ja biodiversiteettistrategian mukaisesti; toteaa, että dynaamisena käsitteenä kestävä metsänhoito koostuu monenlaisista toimista ja sopeutumiskäytännöistä, joista monilla voi olla keskeinen rooli metsien ilmastonmuutoksen hillitsemispotentiaalin kannalta, ja se tarjoaa muun muassa toimenpiteitä, joilla tuodaan paremmin mukautettuja eurooppalaisia lajeja ja sopivammilta lähtöisyysalueilta tulevia lajeja, vahvistetaan metsien panosta veden kiertokulussa, toteutetaan hakkuita tuholaisten, taudinaiheuttajien ja haitallisten vieraslajien hillitsemiseksi, ehkäistään metsäpaloja ja ylläpidetään suojelutoimintoja samalla kun korostetaan metsien monitoiminnallisia tehtäviä; korostaa, että laajempien, selviytymiskykyisten ja monipuolisten metsäalueiden kasvattaminen edellyttää myös mahdollisuutta käyttää geenivaroja; painottaa, että on tärkeää tukea kansallisia taimigeenipankkeja, jotta paikallisille ja alueellisille uudelleenmetsitys- ja metsityshankkeille voidaan tarjota riittävästi kotoperäisiä puulajeja; painottaa, että luonnollinen uusiutuminen on tärkeää metsän tulevaisuuden kannalta, sillä se merkitsee, että juuret kehittyvät häiriöttä, puut ovat elinvoimaisempia ja vakaampia ja taimien kustannukset vähäisiä, mutta huomauttaa, että luonnollinen uusiutuminen ei ole aina mahdollista erityisten metsäolosuhteiden takia; korostaa, että EU:n erilaiset metsät ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät eriytettyjä kestävän metsänhoidon käytäntöjä, joita olisi kehitettävä edelleen kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti työskennellen vahvalta yhteiseltä perustalta;

| 29. | panee erittäin huolestuneena merkille, että laajoista ja entistä voimakkaammista maastopaloista on tulossa yhä suurempi haaste kaikkialla Euroopan unionissa ja että vuoden 2021 maastopalokausi oli EU:ssa ennennäkemätön, kun tuli tuhosi noin puoli miljoonaa hehtaaria erityisesti niillä Euroopan alueilla, joilla keskilämpötilat ovat nousseet eniten, kuten Välimeren alueella; korostaa, että suurpalot voimistuvat ja lisääntyvät maailmanlaajuisesti; muistuttaa, että monimuotoinen maisema ja monimuotoiset metsät tarjoavat paremman suojan tai luonnollisen esteen laajojen ja hallitsemattomien metsäpalojen torjumiseksi; painottaa, että monimuotoisten metsien ennallistaminen edistäisi metsäpalojen ehkäisyä ja hillitsemistä; korostaa, että on tarpeen lisätä resursseja ja kehittää metsäpalojen hallintaa tutkimusten pohjalta ja tarjota valmiuksia kehittävää tukea neuvontapalvelujen avulla ilmastonmuutoksesta metsille aiheutuvien vaikutusten torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja hyödyntämään paremmin yhdennetyn metsäpalojen hallinnan konseptia ja toteaa, että tämä voi edellyttää paremmin säänneltyjä valmiuksia jäsenvaltioissa, julkisten palvelujen vahvistamista ja kohdennettua tukea ja lisää yhteistyötä katastrofien ennaltaehkäisyyn, niihin varautumiseen ja reagointiin; korostaa, että on tärkeää kehittää edelleen EU:n pelastuspalvelumekanismia ja hyödyntää sitä täysimääräisesti suhteessa metsäpaloihin ja muihin luonnonkatastrofeihin; kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioille siitä, miten metsiä voidaan mukauttaa nykyiseen ja odotettuun ilmastonmuutokseen EU:n uuden sopeutumisstrategian mukaisesti; kehottaa komissiota laatimaan parannettujen Copernicus-tuotteiden, tekoälyn ja muiden kaukokartoitustietojen perusteella metsäpalovaaran arviointeja ja karttoja ennaltaehkäisevien toimien tukemiseksi; |
| --- | --- |

29.

panee erittäin huolestuneena merkille, että laajoista ja entistä voimakkaammista maastopaloista on tulossa yhä suurempi haaste kaikkialla Euroopan unionissa ja että vuoden 2021 maastopalokausi oli EU:ssa ennennäkemätön, kun tuli tuhosi noin puoli miljoonaa hehtaaria erityisesti niillä Euroopan alueilla, joilla keskilämpötilat ovat nousseet eniten, kuten Välimeren alueella; korostaa, että suurpalot voimistuvat ja lisääntyvät maailmanlaajuisesti; muistuttaa, että monimuotoinen maisema ja monimuotoiset metsät tarjoavat paremman suojan tai luonnollisen esteen laajojen ja hallitsemattomien metsäpalojen torjumiseksi; painottaa, että monimuotoisten metsien ennallistaminen edistäisi metsäpalojen ehkäisyä ja hillitsemistä; korostaa, että on tarpeen lisätä resursseja ja kehittää metsäpalojen hallintaa tutkimusten pohjalta ja tarjota valmiuksia kehittävää tukea neuvontapalvelujen avulla ilmastonmuutoksesta metsille aiheutuvien vaikutusten torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja hyödyntämään paremmin yhdennetyn metsäpalojen hallinnan konseptia ja toteaa, että tämä voi edellyttää paremmin säänneltyjä valmiuksia jäsenvaltioissa, julkisten palvelujen vahvistamista ja kohdennettua tukea ja lisää yhteistyötä katastrofien ennaltaehkäisyyn, niihin varautumiseen ja reagointiin; korostaa, että on tärkeää kehittää edelleen EU:n pelastuspalvelumekanismia ja hyödyntää sitä täysimääräisesti suhteessa metsäpaloihin ja muihin luonnonkatastrofeihin; kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioille siitä, miten metsiä voidaan mukauttaa nykyiseen ja odotettuun ilmastonmuutokseen EU:n uuden sopeutumisstrategian mukaisesti; kehottaa komissiota laatimaan parannettujen Copernicus-tuotteiden, tekoälyn ja muiden kaukokartoitustietojen perusteella metsäpalovaaran arviointeja ja karttoja ennaltaehkäisevien toimien tukemiseksi;

| 30. | korostaa, että suojelun eri tasot kuuluvat kestävän metsänhoidon välineistöön; painottaa, että monissa tapauksissa jopa metsän suojelu edellyttää yhä tietyntyyppisiä toimia, jotta voidaan vastata esimerkiksi luonnonkatastrofien uhkaan tai sopeutumistarpeisiin; toteaa, että ikärakenteeltaan monipuoliset ja monilajiset metsät, jotka ovat jatkuvapeitteisiä, kestävät paremmin ilmastovaikutuksia, kuten tulipaloja, kuivuutta ja vuodenaikaan nähden odottamattomia sääilmiöitä, ja ne ovat näin ollen tärkeä investointi tulevaisuuteen myös osana kestävää metsätaloutta; painottaa, että monokulttuureja, jotka sietävät huonommin tuhoojia ja tauteja sekä kuivuutta, tuulta, myrskyjä ja tulipaloja, ei pitäisi tukea EU:n varoista; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että suojelun eri tasot kuuluvat kestävän metsänhoidon välineistöön; painottaa, että monissa tapauksissa jopa metsän suojelu edellyttää yhä tietyntyyppisiä toimia, jotta voidaan vastata esimerkiksi luonnonkatastrofien uhkaan tai sopeutumistarpeisiin; toteaa, että ikärakenteeltaan monipuoliset ja monilajiset metsät, jotka ovat jatkuvapeitteisiä, kestävät paremmin ilmastovaikutuksia, kuten tulipaloja, kuivuutta ja vuodenaikaan nähden odottamattomia sääilmiöitä, ja ne ovat näin ollen tärkeä investointi tulevaisuuteen myös osana kestävää metsätaloutta; painottaa, että monokulttuureja, jotka sietävät huonommin tuhoojia ja tauteja sekä kuivuutta, tuulta, myrskyjä ja tulipaloja, ei pitäisi tukea EU:n varoista;

| 31. | tunnustaa, että kaikki hoitokäytännöt eivät edistä hiilen sitoutumista metsiin, mutta korostaa, että toimijat voivat mukauttaa ja nykyaikaistaa käytäntöjään kompromissien tasapainottamiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, optimoida lähestymistapojaan voidakseen saavuttaa monia tavoitteita ja luoda synergioita ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien tavoitteiden sekä metsien muiden moninaisten tehtävien kanssa; toteaa tässä yhteydessä, että voidaan miettiä, millaisia kompromisseja voidaan tehdä ja millaisia synergioita voidaan saada toisaalta puun kysynnän ja toisaalta niiden odotusten välillä, jotka koskevat metsiä hiilinieluina ja kasvien ja eläinten elinympäristönä; kehottaa komissiota ja sen yksikköjä työskentelemään tässä asiassa strategisesti, jotta varmistetaan johdonmukaisuus kaikessa metsätalouteen liittyvässä työssä ja edistetään kestävää metsänhoitoa täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; korostaa, että tietyillä hoitokäytännöillä, erityisesti vapaaehtoisella kesannoinnilla, voidaan edistää metsien ennallistamista ja vaikuttaa myönteisesti hiilen sitoutumiseen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ekologiseen tilaan; toteaa, että metsien biologinen monimuotoisuus ja niiden kyky varastoida tai sitoa hiiltä voivat vaihdella paljon riippuen muun muassa metsänhoidosta, käytetyistä koneista, puunkorjuun tiheydestä, maaperän tilasta, loisten ja sairauksien määrästä ja metsikköjen iästä; huomauttaa, että tällä hetkellä joistakin metsistä vapautuvan hiilen määrä on suurempi kuin niiden sitoman hiilen määrä; katsoo, että metsiä ei olisi pidettävä yksinomaan hiilinieluina ja ratkaisuna muiden alojen päästövähennysten puuttumiseen; |
| --- | --- |

31.

tunnustaa, että kaikki hoitokäytännöt eivät edistä hiilen sitoutumista metsiin, mutta korostaa, että toimijat voivat mukauttaa ja nykyaikaistaa käytäntöjään kompromissien tasapainottamiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, optimoida lähestymistapojaan voidakseen saavuttaa monia tavoitteita ja luoda synergioita ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien tavoitteiden sekä metsien muiden moninaisten tehtävien kanssa; toteaa tässä yhteydessä, että voidaan miettiä, millaisia kompromisseja voidaan tehdä ja millaisia synergioita voidaan saada toisaalta puun kysynnän ja toisaalta niiden odotusten välillä, jotka koskevat metsiä hiilinieluina ja kasvien ja eläinten elinympäristönä; kehottaa komissiota ja sen yksikköjä työskentelemään tässä asiassa strategisesti, jotta varmistetaan johdonmukaisuus kaikessa metsätalouteen liittyvässä työssä ja edistetään kestävää metsänhoitoa täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; korostaa, että tietyillä hoitokäytännöillä, erityisesti vapaaehtoisella kesannoinnilla, voidaan edistää metsien ennallistamista ja vaikuttaa myönteisesti hiilen sitoutumiseen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ekologiseen tilaan; toteaa, että metsien biologinen monimuotoisuus ja niiden kyky varastoida tai sitoa hiiltä voivat vaihdella paljon riippuen muun muassa metsänhoidosta, käytetyistä koneista, puunkorjuun tiheydestä, maaperän tilasta, loisten ja sairauksien määrästä ja metsikköjen iästä; huomauttaa, että tällä hetkellä joistakin metsistä vapautuvan hiilen määrä on suurempi kuin niiden sitoman hiilen määrä; katsoo, että metsiä ei olisi pidettävä yksinomaan hiilinieluina ja ratkaisuna muiden alojen päästövähennysten puuttumiseen;

| 32. | panee tyytyväisenä merkille komission ja jäsenvaltioiden metsiä ja luontoa käsittelevässä työryhmässä parhaillaan tekemän yhteistyön, joka koskee ”luonnonläheisempää” metsätaloutta koskevia ohjeita; katsoo, että lisäarvon varmistamiseksi tätä käsitettä koskevissa ohjeissa olisi kaikilta osin noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja niihin olisi sisällytettävä laaja kirjo tulossuuntautuneita, tieteellisesti todistettuja kestäviä välineitä ja metsänhoitokäytäntöjä erityisesti ottaen huomioon paikallisen ja alueellisen tason tarpeet, jotta metsänomistajille ja -hoitajille annetaan välineet ja asiaankuuluvat taloudelliset kannustimet parantaa yhteyksiä ja tehdä yhteistyötä niin, että biologisen monimuotoisuuden suojelu voidaan sisällyttää entistä paremmin parannettuihin metsänhoitokäytäntöihin, joilla samalla pyritään tarjoamaan muita ekosysteemipalveluja ja -tuotteita, kuten Integrate-verkosto osoittaa; painottaa, että metsät ovat luonteeltaan hyvin erilaisia eri puolilla unionia ja että sen vuoksi erilaiset menettely- ja hoitotavat ovat erittäin tarpeellisia samalla, kun työskennellään vankalta yhteiseltä perustalta; |
| --- | --- |

32.

panee tyytyväisenä merkille komission ja jäsenvaltioiden metsiä ja luontoa käsittelevässä työryhmässä parhaillaan tekemän yhteistyön, joka koskee ”luonnonläheisempää” metsätaloutta koskevia ohjeita; katsoo, että lisäarvon varmistamiseksi tätä käsitettä koskevissa ohjeissa olisi kaikilta osin noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja niihin olisi sisällytettävä laaja kirjo tulossuuntautuneita, tieteellisesti todistettuja kestäviä välineitä ja metsänhoitokäytäntöjä erityisesti ottaen huomioon paikallisen ja alueellisen tason tarpeet, jotta metsänomistajille ja -hoitajille annetaan välineet ja asiaankuuluvat taloudelliset kannustimet parantaa yhteyksiä ja tehdä yhteistyötä niin, että biologisen monimuotoisuuden suojelu voidaan sisällyttää entistä paremmin parannettuihin metsänhoitokäytäntöihin, joilla samalla pyritään tarjoamaan muita ekosysteemipalveluja ja -tuotteita, kuten Integrate-verkosto osoittaa; painottaa, että metsät ovat luonteeltaan hyvin erilaisia eri puolilla unionia ja että sen vuoksi erilaiset menettely- ja hoitotavat ovat erittäin tarpeellisia samalla, kun työskennellään vankalta yhteiseltä perustalta;

| 33. | painottaa luonnontilaisten ja vanhojen metsien merkitystä, sillä niissä on runsaasti biologista monimuotoisuutta ja ne tarjoavat hyvin monenlaisia mikrohabitaatteja, jotka ovat olennaisia rikkaan biologisen monimuotoisuuden ylläpitämiseksi, ja niiden keskeistä roolia biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa, hiilen sitomisessa ja varastoinnissa sekä makean veden saannissa; kehottaa jälleen suojelemaan tiukasti kaikkia jäljellä olevia vanhoja ja luonnontilaisia metsiä vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti; vaatii, että myös luonnontilaisten ja vanhojen metsien viereisiä puskurivyöhykkeitä suojellaan, jotta voidaan tukea vanhoille metsille ominaisten piirteiden kehittymistä; korostaa, että asianmukaisen suojelun ulottaminen puskurivyöhykkeisiin parantaa ekologisesti arvokkaiden elinympäristöjen välisiä yhteyksiä, mikä edistää merkittävästi suojelua ja lieventää hajanaisuuden kielteisiä vaikutuksia; toteaa, että lähes kaikki luonnontilaiset metsät ovat hävinneet; pitää huolestuttavina laittomia hakkuita eräissä EU:n jäsenvaltioissa; panee merkille kansainvälisellä tasolla vahvistetut useat määritelmät luonnontilaisille ja vanhoille metsille ja korostaa, että ennen kuin nimityksiä kehitetään edelleen, jäsenvaltioiden, metsänomistajien ja metsänhoitajien sekä muiden sidosryhmien on yhdessä sovittava sellaisista luonnontilaisten ja vanhojen metsien määritelmistä, jotka perustuvat olemassa oleviin määritelmiin; pitää valitettavana, että komissio ei hyväksynyt vuonna 2021 suuntaviivoja vanhojen metsien ja luonnontilaisten metsien määritelmästä, kuten vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa esitettiin, mutta pitää myönteisenä näitä määritelmiä koskevaa meneillään olevaa työtä metsiä ja luontoa koskevassa työryhmässä; korostaa tarvetta tarkastella erilaisia ja kattavia ominaisuuksia ja varmistaa joustavuus, jotta voidaan ottaa huomioon luonnonmaantieteellisten alueiden ja metsätyyppien erityisolosuhteet ja erottaa asianmukaisesti toisistaan vanhat metsät ja vanhemmat metsiköt, joiden hoito perustuu pitkään kasvukiertoon; korostaa, että määritelmistä on päästävä pikaisesti sopimukseen, niiden on perustuttava ekologisiin periaateisiin, niissä on otettava huomioon Euroopan metsien, metsänomistajien, hoitoperinteiden, luontotyyppien ja muuttuvien ilmastovyöhykkeiden moninaisuus; katsoo, että on myös vältettävä läheisyydessä olevia metsiä ja metsämaata koskevia kohtuuttomia hoitovaatimuksia ja sallittava hoitotoimenpiteet, jotka liittyvät katastrofien ehkäisemisen kaltaisiin kysymyksiin; panee merkille taloudellisten kannustimien merkityksen kesannolle jätetyllä maalla sijaitsevien tiettyjen vanhojen metsien vapaaehtoisessa kehittämisessä tulevaisuudessa; korostaa, että luonnontilaiset ja vanhat metsät jakautuvat EU:ssa epätasaisesti niin, että 90 prosenttia niistä sijaitsee vain neljässä jäsenvaltiossa (37); |
| --- | --- |

33.

painottaa luonnontilaisten ja vanhojen metsien merkitystä, sillä niissä on runsaasti biologista monimuotoisuutta ja ne tarjoavat hyvin monenlaisia mikrohabitaatteja, jotka ovat olennaisia rikkaan biologisen monimuotoisuuden ylläpitämiseksi, ja niiden keskeistä roolia biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa, hiilen sitomisessa ja varastoinnissa sekä makean veden saannissa; kehottaa jälleen suojelemaan tiukasti kaikkia jäljellä olevia vanhoja ja luonnontilaisia metsiä vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti; vaatii, että myös luonnontilaisten ja vanhojen metsien viereisiä puskurivyöhykkeitä suojellaan, jotta voidaan tukea vanhoille metsille ominaisten piirteiden kehittymistä; korostaa, että asianmukaisen suojelun ulottaminen puskurivyöhykkeisiin parantaa ekologisesti arvokkaiden elinympäristöjen välisiä yhteyksiä, mikä edistää merkittävästi suojelua ja lieventää hajanaisuuden kielteisiä vaikutuksia; toteaa, että lähes kaikki luonnontilaiset metsät ovat hävinneet; pitää huolestuttavina laittomia hakkuita eräissä EU:n jäsenvaltioissa; panee merkille kansainvälisellä tasolla vahvistetut useat määritelmät luonnontilaisille ja vanhoille metsille ja korostaa, että ennen kuin nimityksiä kehitetään edelleen, jäsenvaltioiden, metsänomistajien ja metsänhoitajien sekä muiden sidosryhmien on yhdessä sovittava sellaisista luonnontilaisten ja vanhojen metsien määritelmistä, jotka perustuvat olemassa oleviin määritelmiin; pitää valitettavana, että komissio ei hyväksynyt vuonna 2021 suuntaviivoja vanhojen metsien ja luonnontilaisten metsien määritelmästä, kuten vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa esitettiin, mutta pitää myönteisenä näitä määritelmiä koskevaa meneillään olevaa työtä metsiä ja luontoa koskevassa työryhmässä; korostaa tarvetta tarkastella erilaisia ja kattavia ominaisuuksia ja varmistaa joustavuus, jotta voidaan ottaa huomioon luonnonmaantieteellisten alueiden ja metsätyyppien erityisolosuhteet ja erottaa asianmukaisesti toisistaan vanhat metsät ja vanhemmat metsiköt, joiden hoito perustuu pitkään kasvukiertoon; korostaa, että määritelmistä on päästävä pikaisesti sopimukseen, niiden on perustuttava ekologisiin periaateisiin, niissä on otettava huomioon Euroopan metsien, metsänomistajien, hoitoperinteiden, luontotyyppien ja muuttuvien ilmastovyöhykkeiden moninaisuus; katsoo, että on myös vältettävä läheisyydessä olevia metsiä ja metsämaata koskevia kohtuuttomia hoitovaatimuksia ja sallittava hoitotoimenpiteet, jotka liittyvät katastrofien ehkäisemisen kaltaisiin kysymyksiin; panee merkille taloudellisten kannustimien merkityksen kesannolle jätetyllä maalla sijaitsevien tiettyjen vanhojen metsien vapaaehtoisessa kehittämisessä tulevaisuudessa; korostaa, että luonnontilaiset ja vanhat metsät jakautuvat EU:ssa epätasaisesti niin, että 90 prosenttia niistä sijaitsee vain neljässä jäsenvaltiossa (37

| 34. | pitää myönteisenä, että uusia suojelualueita koskevissa komission ohjeissa todetaan, että on tarpeen toteuttaa tiettyjä jatkuvia toimia, esimerkiksi metsästykseen perustuvia sorkka- ja kavioeläinten hallintatoimia, jotta voidaan suojella monenlaisia metsien elinympäristöjä; |
| --- | --- |

34.

pitää myönteisenä, että uusia suojelualueita koskevissa komission ohjeissa todetaan, että on tarpeen toteuttaa tiettyjä jatkuvia toimia, esimerkiksi metsästykseen perustuvia sorkka- ja kavioeläinten hallintatoimia, jotta voidaan suojella monenlaisia metsien elinympäristöjä;

| 35. | muistuttaa, että luonnontilaisten ja vanhojen metsien kartoituksessa on huomattavia puutteita, ja korostaa, että on pikaisesti saatava valmiiksi kehys, jolla varmistetaan kattava ja yhdenmukainen kartoitus, joka perustuu selkeisiin toimintaperiaatteisiin ja määritelmiin; kehottaa komissiota antamaan tunnustusta työlle, jota joissakin jäsenvaltioissa on tähän mennessä tehty näiden metsien tunnistamiseksi, kartoittamiseksi ja arvioimiseksi, sekä kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja tietämyksen jakamista; kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan olemassa olevia tietoja, täyttämään luonnontilaisten ja vanhojen metsien sijaintia koskevissa tiedoissa olevat aukot sekä luomaan tietokannan kaikista mahdollisista metsäalueista, jotka täyttivät vanhojen metsien ja luonnontilaisten metsien kriteerit; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita luomaan avoimen ja helppokäyttöisen tietokannan kaikista alueista, jotka voivat täyttää vanhaksi ja luonnontilaiseksi metsäksi luokituksen kriteerit; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että luonnontilaisten ja vanhojen metsien kartoituksessa on huomattavia puutteita, ja korostaa, että on pikaisesti saatava valmiiksi kehys, jolla varmistetaan kattava ja yhdenmukainen kartoitus, joka perustuu selkeisiin toimintaperiaatteisiin ja määritelmiin; kehottaa komissiota antamaan tunnustusta työlle, jota joissakin jäsenvaltioissa on tähän mennessä tehty näiden metsien tunnistamiseksi, kartoittamiseksi ja arvioimiseksi, sekä kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja tietämyksen jakamista; kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan olemassa olevia tietoja, täyttämään luonnontilaisten ja vanhojen metsien sijaintia koskevissa tiedoissa olevat aukot sekä luomaan tietokannan kaikista mahdollisista metsäalueista, jotka täyttivät vanhojen metsien ja luonnontilaisten metsien kriteerit; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita luomaan avoimen ja helppokäyttöisen tietokannan kaikista alueista, jotka voivat täyttää vanhaksi ja luonnontilaiseksi metsäksi luokituksen kriteerit;

| 36. | panee merkille komission työn, joka koskee biologista monimuotoisuutta edistävää metsittämistä ja uudelleenmetsittämistä koskevien suuntaviivojen laatimista; korostaa, että olisi keskityttävä erityisesti niihin jäsenvaltioihin, joissa metsäpeite on vähäistä, sekä tarvittaessa – ja vahingoittamatta biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita – heikkotuottoisiin ja muihin elintarviketuotantoon soveltumattomiin maa-alueisiin, jotka sijaitsevat kaupunkialueilla ja kaupunkien lähialueilla sekä vuoristoalueilla, ja tuettava selviytymiskykyisten metsien, sekametsien ja terveiden metsien kehittämistä; korostaa, että biologista monimuotoisuutta edistävän metsittämisen määritelmien ja ohjeiden on perustuttava tieteeseen, niissä on otettava huomioon Euroopan metsien, metsänomistuksen tyyppien, hoitoperinteiden ja luontotyyppien monimuotoisuus sekä siirtyvät ilmastovyöhykkeet ja ne on vahvistettava tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; korostaa lisäksi, että kuivattamattomia kosteikkoja tai turvemaita ei saisi kuivattaa metsittämistä varten ja että aikaisemmin kuivatuille maa-alueille ei saisi lisätä ojitusta; huomauttaa myös, että on noudatettava erityistä varovaisuutta, jotta vältetään eroosio vuoristoalueiden metsissä; |
| --- | --- |

36.

panee merkille komission työn, joka koskee biologista monimuotoisuutta edistävää metsittämistä ja uudelleenmetsittämistä koskevien suuntaviivojen laatimista; korostaa, että olisi keskityttävä erityisesti niihin jäsenvaltioihin, joissa metsäpeite on vähäistä, sekä tarvittaessa – ja vahingoittamatta biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita – heikkotuottoisiin ja muihin elintarviketuotantoon soveltumattomiin maa-alueisiin, jotka sijaitsevat kaupunkialueilla ja kaupunkien lähialueilla sekä vuoristoalueilla, ja tuettava selviytymiskykyisten metsien, sekametsien ja terveiden metsien kehittämistä; korostaa, että biologista monimuotoisuutta edistävän metsittämisen määritelmien ja ohjeiden on perustuttava tieteeseen, niissä on otettava huomioon Euroopan metsien, metsänomistuksen tyyppien, hoitoperinteiden ja luontotyyppien monimuotoisuus sekä siirtyvät ilmastovyöhykkeet ja ne on vahvistettava tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; korostaa lisäksi, että kuivattamattomia kosteikkoja tai turvemaita ei saisi kuivattaa metsittämistä varten ja että aikaisemmin kuivatuille maa-alueille ei saisi lisätä ojitusta; huomauttaa myös, että on noudatettava erityistä varovaisuutta, jotta vältetään eroosio vuoristoalueiden metsissä;

Metsille ja metsänhoitajille mahdollisuus saavuttaa useita tavoitteita

Metsille ja metsänhoitajille mahdollisuus saavuttaa useita tavoitteita

| 37. | toteaa, että YMP ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ovat metsätaloustoimenpiteiden tärkeimpiä tukilähteitä ja niiden osuus EU:n metsätalouden kokonaisrahoituksesta on 90 prosenttia; toteaa, että metsätaloustoimenpiteitä koskevassa komission vuonna 2017 tekemässä arvioinnissa todettiin, että maaseudun kehittämistuen vaikutus metsiin oli yleisesti ottaen myönteinen ja että sillä voitaisiin edistää merkittävästi taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien hyötyjen saavuttamista (38); panee merkille, että vuosina 2014–2020 jäsenvaltiot käyttivät vain 49 prosenttia käytettävissä olevista varoista ja että komissio on yksilöinyt syiksi tähän alhaiseen käyttöasteeseen hallinnollisen rasitteen, hintalisien riittämättömän houkuttavuuden ja neuvontapalvelujen puutteen; katsoo, että tämä olisi otettava huomioon hyväksyttäessä uusia YMP:n strategiasuunnitelmia; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan hallinnollisen rasitteen, jotta maaseuturahaston metsätaloutta koskevat toimenpiteet maaseuturahaston käyttö metsätaloustoimenpiteisiin olisi tehokasta; suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen lisätä saatavilla olevien varojen käyttöä ja korostaa tarvetta varmistaa, että rahoituksella ja tuilla ei tueta toimia, jotka heikentävät eri ekosysteemipalvelujen tasapainoista tarjontaa; korostaa tarvetta sisällyttää YMP:n strategiasuunnitelmiin konkreettisia ja riittävän houkuttelevia toimenpiteitä, jotta varmistetaan kestävää metsänhoitoa ja metsien monitoiminnallista roolia EU:ssa koskevien toimien ja toimenpiteiden toteuttaminen, jotta varmistetaan, että tuetaan metsien ekosysteemeihin liittyviä aloitteita erityisesti niin, että voidaan vähentää metsien biologien monimuotoisuuden köyhtymistä, edistää tiettyyn ympäristöön soveltuvien kotoperäisten puulajien istuttamista, parantaa metsänhoitoa ja varmistaa, että varat käytetään asiaankuuluvien politiikkatavoitteiden mukaisesti; pitää valitettavana, ettei komissio seuraa metsätalousmenoja muiden maaseudun kehittämistoimien yhteydessä; painottaa, että vapaaehtoisille luonnonsuojelutoimille annettavan tuen on oltava omistusoikeuksien ja toissijaisuusperiaatteen mukaista; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että YMP ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ovat metsätaloustoimenpiteiden tärkeimpiä tukilähteitä ja niiden osuus EU:n metsätalouden kokonaisrahoituksesta on 90 prosenttia; toteaa, että metsätaloustoimenpiteitä koskevassa komission vuonna 2017 tekemässä arvioinnissa todettiin, että maaseudun kehittämistuen vaikutus metsiin oli yleisesti ottaen myönteinen ja että sillä voitaisiin edistää merkittävästi taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien hyötyjen saavuttamista (38

| 38. | kehottaa komissiota määrittämään uusia keinoja tehdä eri rahastotoimien yhdistelmistä houkuttelevampia ja helpommin toteutettavia ottamalla niissä huomioon metsien ja metsäekosysteemipalvelujen monitoiminnallinen luonne ja hyödyntämällä sitä ja edistämällä paremmin muita EU:n rahoituslähteitä, kuten Life-ohjelmaa, Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa, Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan investointipankin luonnonpääoman rahoitusjärjestelyä; kehottaa komissiota arvioimaan unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen eri rahoitusvälineiden, myös kansallisten YMP:n strategiasuunnitelmien, yhdenmukaisuutta EU:n metsästrategiassa ja EU:n biodiversiteettistrategiassa vahvistettujen sitoumusten ja tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota pitämään metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluihin sekä metsien suojeluun myönnettävän tuen yhteydessä tukikelpoisina myös metsien suojelua ja tiukkaa suojelua koskevia sitoumuksia, jotka perustuvat vuoteen 2030 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan ja EU:n uuteen metsästrategiaan 2030; kehottaa komissiota jatkamaan näitä sitoumuksia pidempään kuin seitsemän vuotta erityisesti tiukasti suojeltujen metsäalueiden osalta; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota määrittämään uusia keinoja tehdä eri rahastotoimien yhdistelmistä houkuttelevampia ja helpommin toteutettavia ottamalla niissä huomioon metsien ja metsäekosysteemipalvelujen monitoiminnallinen luonne ja hyödyntämällä sitä ja edistämällä paremmin muita EU:n rahoituslähteitä, kuten Life-ohjelmaa, Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa, Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan investointipankin luonnonpääoman rahoitusjärjestelyä; kehottaa komissiota arvioimaan unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen eri rahoitusvälineiden, myös kansallisten YMP:n strategiasuunnitelmien, yhdenmukaisuutta EU:n metsästrategiassa ja EU:n biodiversiteettistrategiassa vahvistettujen sitoumusten ja tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota pitämään metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluihin sekä metsien suojeluun myönnettävän tuen yhteydessä tukikelpoisina myös metsien suojelua ja tiukkaa suojelua koskevia sitoumuksia, jotka perustuvat vuoteen 2030 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan ja EU:n uuteen metsästrategiaan 2030; kehottaa komissiota jatkamaan näitä sitoumuksia pidempään kuin seitsemän vuotta erityisesti tiukasti suojeltujen metsäalueiden osalta;

| 39. | huomauttaa, että metsäala toimii maatalousalaa useammin markkinaehtoisena alana ilman selvää riippuvuutta tuista, kun taas YMP:n rahoituksen on pysyttävä kohdennettuna pääasiassa elintarviketuotantoon ja elintarviketurvallisuuden varmistamiseen unionissa; korostaa, että suuremman painoarvon antaminen muille ekosysteemipalveluille ei saisi johtaa kohtuuttomaan riippuvuuteen, ja tukee komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan vapaaehtoisten markkinaperusteisten maksujen kehittämistä ekosysteemipalvelujärjestelmiä, kuten hiilen sitomista, biologista monimuotoisuutta, maaperän suojelua, vesihuoltoa, tiedonkeruuta ja seurantaa; korostaa, että on tärkeää soveltaa täydentävyysperiaatetta ja suunnitella ohjelmia siten, että edelläkävijät ja muut osallistujat saavat täyden tunnustuksen, samalla kun motivoidaan monia erilaisia metsänomistajia; korostaa lisäksi, että ohjelmien erityisvaatimuksissa on otettava huomioon metsien monimuotoisuus sekä niiden erilaiset haasteet ja mahdollisuudet; toteaa, että ekosysteemipalveluja koskevien luotettavien tietojen saatavuus on oleellista kaikille maksujärjestelmille; panee tyytyväisenä merkille hiiltä sitovaa viljelyä käsittelevän komission tiedonannon (39), jossa pyritään luomaan kannustimia julkisten ja yksityisten toimijoiden kehittämille uusille liiketoimintamalleille palkitsemalla hoitokäytäntöjä, jotka keskittyvät kasvihuonekaasujen lisääntyvään sidontaan uusiutuvaan biomassaan ja maaperään ekologisten periaatteiden mukaisesti; korostaa, että tarvitaan luotettaviin tieteellisiin menetelmiin perustuvia hiiltä sitovaa viljelyä koskevia aloitteita, kuten mahdollisuutta biodiversiteettistrategian mukaisesti toimenpiteistä pidättyviä lähestymistapoja; korostaa tämän aloitteen valossa, että aktiivinen ja kestävä metsänhoito voi edistää sekä hiilivarastojen lisäämistä että metsien kasvua; korostaa, että hiilen poistamisessa metsätalouden avulla olisi keskityttävä metsänomistajille ja metsänhoitajille suunnattuihin kannustimiin investoida aktiiviseen ja kestävään metsänhoitoon ja tarvittaessa metsän suojeluun edistämällä uudistumista ja kasvun lisäämistä; panee tyytyväisenä merkille komission suunnitelman ehdottaa hiilenpoiston sertifioinnin sitovaa EU:n sääntelykehystä vuoden 2022 loppuun mennessä, jotta hiilenpoistotoimet voidaan määrittää, sertifioida ja ilmoittaa paikkansapitävästi ja vältetään harhaanjohtavien tietojen ja viherpesun riski; |
| --- | --- |

39.

huomauttaa, että metsäala toimii maatalousalaa useammin markkinaehtoisena alana ilman selvää riippuvuutta tuista, kun taas YMP:n rahoituksen on pysyttävä kohdennettuna pääasiassa elintarviketuotantoon ja elintarviketurvallisuuden varmistamiseen unionissa; korostaa, että suuremman painoarvon antaminen muille ekosysteemipalveluille ei saisi johtaa kohtuuttomaan riippuvuuteen, ja tukee komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan vapaaehtoisten markkinaperusteisten maksujen kehittämistä ekosysteemipalvelujärjestelmiä, kuten hiilen sitomista, biologista monimuotoisuutta, maaperän suojelua, vesihuoltoa, tiedonkeruuta ja seurantaa; korostaa, että on tärkeää soveltaa täydentävyysperiaatetta ja suunnitella ohjelmia siten, että edelläkävijät ja muut osallistujat saavat täyden tunnustuksen, samalla kun motivoidaan monia erilaisia metsänomistajia; korostaa lisäksi, että ohjelmien erityisvaatimuksissa on otettava huomioon metsien monimuotoisuus sekä niiden erilaiset haasteet ja mahdollisuudet; toteaa, että ekosysteemipalveluja koskevien luotettavien tietojen saatavuus on oleellista kaikille maksujärjestelmille; panee tyytyväisenä merkille hiiltä sitovaa viljelyä käsittelevän komission tiedonannon (39

| 40. | tunnustaa nykyisten markkinaperusteisten sertifiointijärjestelmien merkittävän roolin ja niiden myötävaikutuksen kestävän metsänhoidon käyttöönoton jatkamiseen; toteaa, että useimmat näistä järjestelmistä ovat osoittautuneet uskottaviksi ja tehokkaiksi välineiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen edistämiseksi kaikkialla Euroopassa; panee tyytyväisenä merkille EU:n toimielinten suorittaman valvonnan jatkumisen, koska se auttaa jatkuvasti parantamaan näitä järjestelmiä; pitää myönteisenä komission ilmoitusta luonnonläheisempää metsänhoitoa koskevan vapaaehtoisen sertifiointijärjestelmän kehittämisestä; kehottaa komissiota varmistamaan, että nämä aloitteet parantavat metsäekosysteemejä, suojaavat biologista monimuotoisuutta ja varmistavat luontoystävällisten metsänhoitokäytäntöjen tuoman lisäarvon; kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä nykyisten ja toimiviksi osoittautuneiden sertifiointijärjestelmien kanssa ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia ja tukemaan toimia, joilla nykyisiä järjestelmiä pyritään parantamaan myös kuluttajiin kohdistuvan avoimuuden osalta ja ottaen huomioon kuluttajakysynnän; katsoo, että lisäarvon luomiseksi luonnonläheisempää metsänhoitoa koskevan vapaaehtoisen sertifioinnin on perustuttava selkeään ja pakolliseen kehykseen ja sen on tarjottava metsänomistajille riittävä hintalisä ekosysteemipalvelujen tarjoamisesta esimerkiksi siten, että otetaan käyttöön EU:n laatumerkki, johon liittyy paikallisesti mukautettuja suuntaviivoja luonnonläheisemmästä metsätaloudesta, jotta edistetään luonnon monimuotoisuutta eniten suosivia hoitokäytäntöjä; kehottaa komissiota arvioimaan tällaisesta sertifiointijärjestelmästä metsänomistajille aiheutuvaa lisäarvoa ja kustannuksia sen jälkeen, kun se on saanut päätökseen työn termin ”luonnonläheisempi” määrittelemiseksi; toteaa, että vapaaehtoinen sertifiointi on vain yksi tarvittava askel kohti kestävämmän metsähoidon kehittämistä EU:ssa; |
| --- | --- |

40.

tunnustaa nykyisten markkinaperusteisten sertifiointijärjestelmien merkittävän roolin ja niiden myötävaikutuksen kestävän metsänhoidon käyttöönoton jatkamiseen; toteaa, että useimmat näistä järjestelmistä ovat osoittautuneet uskottaviksi ja tehokkaiksi välineiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen edistämiseksi kaikkialla Euroopassa; panee tyytyväisenä merkille EU:n toimielinten suorittaman valvonnan jatkumisen, koska se auttaa jatkuvasti parantamaan näitä järjestelmiä; pitää myönteisenä komission ilmoitusta luonnonläheisempää metsänhoitoa koskevan vapaaehtoisen sertifiointijärjestelmän kehittämisestä; kehottaa komissiota varmistamaan, että nämä aloitteet parantavat metsäekosysteemejä, suojaavat biologista monimuotoisuutta ja varmistavat luontoystävällisten metsänhoitokäytäntöjen tuoman lisäarvon; kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä nykyisten ja toimiviksi osoittautuneiden sertifiointijärjestelmien kanssa ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia ja tukemaan toimia, joilla nykyisiä järjestelmiä pyritään parantamaan myös kuluttajiin kohdistuvan avoimuuden osalta ja ottaen huomioon kuluttajakysynnän; katsoo, että lisäarvon luomiseksi luonnonläheisempää metsänhoitoa koskevan vapaaehtoisen sertifioinnin on perustuttava selkeään ja pakolliseen kehykseen ja sen on tarjottava metsänomistajille riittävä hintalisä ekosysteemipalvelujen tarjoamisesta esimerkiksi siten, että otetaan käyttöön EU:n laatumerkki, johon liittyy paikallisesti mukautettuja suuntaviivoja luonnonläheisemmästä metsätaloudesta, jotta edistetään luonnon monimuotoisuutta eniten suosivia hoitokäytäntöjä; kehottaa komissiota arvioimaan tällaisesta sertifiointijärjestelmästä metsänomistajille aiheutuvaa lisäarvoa ja kustannuksia sen jälkeen, kun se on saanut päätökseen työn termin ”luonnonläheisempi” määrittelemiseksi; toteaa, että vapaaehtoinen sertifiointi on vain yksi tarvittava askel kohti kestävämmän metsähoidon kehittämistä EU:ssa;

| 41. | on tyytyväinen komission 4. kesäkuuta 2021 tekemään päätökseen Natura 2000 -tunnuksen käyttöluvan myöntämisestä (40); toteaa, että Natura 2000 -merkintäjärjestelmällä olisi edistettävä EU:n tiukimpia ekologisia normeja kaikkein haavoittuvimpien maanpäällisten luontotyyppien ja lajien suojelemiseksi; muistuttaa, että Natura 2000 kattaa noin 18 prosenttia EU:n maa-alasta; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, ettei Natura 2000 -alueiksi nimetyissä elinympäristöissä toteuteta mitään lajeille vahinkoa tai haittaa aiheuttavia toimia; kehottaa asettamaan EU:n metsästrategiassa kunnianhimoisia tavoitteita Natura 2000 -alueiksi nimettyjen alueiden ekologisen arvon säilyttämiseksi ja palauttamiseksi ottaen huomioon alueen sosiaaliset ja kulttuuriset vaatimukset sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet; toteaa, että Natura 2000 -alueiden suojelutoimien olisi oltava täysin luonto- ja lintudirektiivien ja vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisia; toteaa, että Natura 2000 -alueet tarjoavat arvokkaita ekosysteemipalveluja kansalaisille; korostaa, että tavaroiden tai palvelujen Natura 2000 -tunnuksen olisi tarkoitettava, että kyseiset tavarat ja palvelut edistävät sen Natura 2000 -alueen suojelutavoitteita, jossa ne on tuotettu; |
| --- | --- |

41.

on tyytyväinen komission 4. kesäkuuta 2021 tekemään päätökseen Natura 2000 -tunnuksen käyttöluvan myöntämisestä (40

| 42. | suhtautuu myönteisesti komission julkaisemaan EU-ympäristömerkin strategiseen toimintasuunnitelmaan 2020–2024; muistuttaa, että EU-ympäristömerkki on erinomaisia ympäristöominaisuuksia koskeva vapaaehtoinen merkki; toteaa, että ympäristömerkkijärjestelmällä edistetään EU:n kiertotaloutta ja kestäviä kulutus- ja tuotantokäytäntöjä; vaatii tiukkoja normeja ja seurantaa sekä ympäristömerkin käytön lisäämistä EU:n metsäalalla; korostaa, että on tärkeää laajentaa puutuotteiden ympäristömerkin soveltamisalaa niin, että se käsittää näiden tuotteiden kestävyystason; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan tuottajia lisäämään Natura 2000 -tunnuksen käyttöä muissa kuin puuaineisissa tuotteissa; |
| --- | --- |

42.

suhtautuu myönteisesti komission julkaisemaan EU-ympäristömerkin strategiseen toimintasuunnitelmaan 2020–2024; muistuttaa, että EU-ympäristömerkki on erinomaisia ympäristöominaisuuksia koskeva vapaaehtoinen merkki; toteaa, että ympäristömerkkijärjestelmällä edistetään EU:n kiertotaloutta ja kestäviä kulutus- ja tuotantokäytäntöjä; vaatii tiukkoja normeja ja seurantaa sekä ympäristömerkin käytön lisäämistä EU:n metsäalalla; korostaa, että on tärkeää laajentaa puutuotteiden ympäristömerkin soveltamisalaa niin, että se käsittää näiden tuotteiden kestävyystason; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan tuottajia lisäämään Natura 2000 -tunnuksen käyttöä muissa kuin puuaineisissa tuotteissa;

| 43. | korostaa, että biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden täyttämiseksi ja metsien täyden potentiaalin hyödyntämiseksi EU:n ilmasto- ja kiertotaloustavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisää tutkimusta, innovointia ja kehittämistä, joihin olisi kannustettava kestävän metsänhoidon alalla, erityisesti ilmastonmuutoksen sopeutumisen osalta, sekä fossiilipohjaisten tuotteiden ja muiden hiilijalanjäljeltään suurten tuotteiden biopohjaisten vaihtoehtojen alalla; kannustaa tukemaan edelleen puuhun liittyviä innovaatioita, kuten puupohjaisia tekstiilejä, joilla on hyvät mahdollisuudet korvata synteettisiä tekstiilikuituja ja puuvillaa, ja muita puupohjaisia materiaaleja, jotka ovat saaneet myönteisen ympäristö- ja ilmastoelinkaarta koskevan arvion; painottaa, että ollakseen kilpailukykyisiä tällaisilla biopohjaisilla vaihtoehtoilla on tarjottava kuluttajille kohtuuhintaisia tuotteita; toteaa, että alan kehityssyklit voivat kestää kymmenen vuotta tai pidempään, ja korostaa, että ennakoitavissa oleva ja vakaa sääntely-ympäristö on edellytys investointien houkuttelemiseksi; korostaa, että monilla alan innovaatioilla on suuri lisäarvo ja että ne tarjoavat laadukkaita työpaikkoja maaseudulla sekä metsäalan arvoketjussa ja siihen liittyvillä biopohjaisilla teollisuudenaloilla, ja korostaa tässä yhteydessä pienten ja keskisuurten yritysten roolia; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden täyttämiseksi ja metsien täyden potentiaalin hyödyntämiseksi EU:n ilmasto- ja kiertotaloustavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisää tutkimusta, innovointia ja kehittämistä, joihin olisi kannustettava kestävän metsänhoidon alalla, erityisesti ilmastonmuutoksen sopeutumisen osalta, sekä fossiilipohjaisten tuotteiden ja muiden hiilijalanjäljeltään suurten tuotteiden biopohjaisten vaihtoehtojen alalla; kannustaa tukemaan edelleen puuhun liittyviä innovaatioita, kuten puupohjaisia tekstiilejä, joilla on hyvät mahdollisuudet korvata synteettisiä tekstiilikuituja ja puuvillaa, ja muita puupohjaisia materiaaleja, jotka ovat saaneet myönteisen ympäristö- ja ilmastoelinkaarta koskevan arvion; painottaa, että ollakseen kilpailukykyisiä tällaisilla biopohjaisilla vaihtoehtoilla on tarjottava kuluttajille kohtuuhintaisia tuotteita; toteaa, että alan kehityssyklit voivat kestää kymmenen vuotta tai pidempään, ja korostaa, että ennakoitavissa oleva ja vakaa sääntely-ympäristö on edellytys investointien houkuttelemiseksi; korostaa, että monilla alan innovaatioilla on suuri lisäarvo ja että ne tarjoavat laadukkaita työpaikkoja maaseudulla sekä metsäalan arvoketjussa ja siihen liittyvillä biopohjaisilla teollisuudenaloilla, ja korostaa tässä yhteydessä pienten ja keskisuurten yritysten roolia;

| 44. | katsoo, että ympäristöön, sosiaaliseen elämään, yhteiskuntaan ja talouteen liittyvien metsäpalvelujen koordinoidun tarjonnan parantamiseksi asiaankuuluvat EU:n ohjelmat, mukaan lukien Horisontti Eurooppa, Life-ohjelma, maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus (EIP-AGRI), Leader-ohjelma ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, on sovitettava paremmin yhteen; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen tehostaa EU:n yhteistyötä ehdottamalla metsätaloutta koskevaa tutkimus- ja innovaatiokumppanuutta ja kehottaa komissiota kehittämään kattavia metsäalan ohjelmia, joissa on mukana metsäalan arvoketjun eri toimintoja ja osia ja joihin sisältyy eläviä laboratorioita, joissa testataan ja demonstroidaan ratkaisuja keskeisiin haasteisiin, olemassa olevien ja hyväksi havaittujen foorumien, kuten Integrate-verkoston ja metsäteollisuuden teknologiafoorumin ja Euroopan metsäinstituutin, pohjalta ja joissa on mukana yleiseurooppalaisia ja kansainvälisiä kumppaneita; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että ympäristöön, sosiaaliseen elämään, yhteiskuntaan ja talouteen liittyvien metsäpalvelujen koordinoidun tarjonnan parantamiseksi asiaankuuluvat EU:n ohjelmat, mukaan lukien Horisontti Eurooppa, Life-ohjelma, maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus (EIP-AGRI), Leader-ohjelma ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, on sovitettava paremmin yhteen; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen tehostaa EU:n yhteistyötä ehdottamalla metsätaloutta koskevaa tutkimus- ja innovaatiokumppanuutta ja kehottaa komissiota kehittämään kattavia metsäalan ohjelmia, joissa on mukana metsäalan arvoketjun eri toimintoja ja osia ja joihin sisältyy eläviä laboratorioita, joissa testataan ja demonstroidaan ratkaisuja keskeisiin haasteisiin, olemassa olevien ja hyväksi havaittujen foorumien, kuten Integrate-verkoston ja metsäteollisuuden teknologiafoorumin ja Euroopan metsäinstituutin, pohjalta ja joissa on mukana yleiseurooppalaisia ja kansainvälisiä kumppaneita;

| 45. | muistuttaa, että 60 prosenttia EU:n metsistä on yksityisomistuksessa ja että merkittävä osa metsänomistajista on pienomistajia; korostaa, että strategian tavoitteiden saavuttamiseksi sen täytäntöönpanossa on keskityttävä siihen, että kaikentyyppisille metsänomistajille ja metsänhoitajille ja erityisesti pienomistajille annetaan mahdollisuus hoitaa metsien moninaisia tehtäviä; tunnustaa, että metsänomistajilla ja metsänhoitajilla on oltava samalta vahvalta perustalta työskennellessään runsaasti joustovaraa toteuttaa metsänhoitokäytäntöjään niin, että he voivat tarjota kaikkia kysyttyjä ekosysteemipalveluja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tukiohjelmat, vapaaehtoiset ekosysteemipalvelujärjestelmien maksuohjelmat ja tutkimusrahoitus ovat pienomistajille houkuttelevia, ymmärrettäviä ja helposti heidän saatavillaan; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että 60 prosenttia EU:n metsistä on yksityisomistuksessa ja että merkittävä osa metsänomistajista on pienomistajia; korostaa, että strategian tavoitteiden saavuttamiseksi sen täytäntöönpanossa on keskityttävä siihen, että kaikentyyppisille metsänomistajille ja metsänhoitajille ja erityisesti pienomistajille annetaan mahdollisuus hoitaa metsien moninaisia tehtäviä; tunnustaa, että metsänomistajilla ja metsänhoitajilla on oltava samalta vahvalta perustalta työskennellessään runsaasti joustovaraa toteuttaa metsänhoitokäytäntöjään niin, että he voivat tarjota kaikkia kysyttyjä ekosysteemipalveluja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tukiohjelmat, vapaaehtoiset ekosysteemipalvelujärjestelmien maksuohjelmat ja tutkimusrahoitus ovat pienomistajille houkuttelevia, ymmärrettäviä ja helposti heidän saatavillaan;

| 46. | korostaa, että neuvontapalvelujen saatavuus on tärkeä kestävien metsänhoitokäytäntöjen levittämistä edistävä tekijä; kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että neuvontapalveluja on saatavilla, kiinnittäen erityistä huomiota pienomistajiin; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että neuvontapalvelujen saatavuus on tärkeä kestävien metsänhoitokäytäntöjen levittämistä edistävä tekijä; kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että neuvontapalveluja on saatavilla, kiinnittäen erityistä huomiota pienomistajiin;

| 47. | panee merkille, että EU:n metsistä 40 prosenttia on kuntien tai alue- tai valtionhallinnon julkisessa omistuksessa, kun taas joissakin jäsenvaltioissa julkisessa omistuksessa olevien metsien määrä on paljon suurempi ja Kaakkois-Euroopassa keskimäärin jopa 90 prosenttia; painottaa, että yleisillä metsillä voi olla keskeinen asema metsäekosysteemien säilyttämisessä, biologisen monimuotoisuuden varmistamisessa, ilmastonmuutoksen hillinnässä, maaseudun kehittämisen edistämisessä ja puutavaran ja muiden tavaroiden ja palveluiden toimittamisessa ja että valtion metsävirastot voivat tarjota yksityisille metsänomistajille paljon kaivattua asiantuntemusta luonnonläheisestä metsänhoidosta ja ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumisesta; kehottaa tarvittaessa lisäämään valtion metsävirastojen henkilöstöresursseja ja taloudellisia resursseja; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita toimimaan esimerkkinä niiden julkisessa omistuksessa olevien metsien kestävässä metsänhoidossa julkisen edun hyväksi erityisesti ympäristö-, talous- ja sosiaalinäkökohtien osalta; |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että EU:n metsistä 40 prosenttia on kuntien tai alue- tai valtionhallinnon julkisessa omistuksessa, kun taas joissakin jäsenvaltioissa julkisessa omistuksessa olevien metsien määrä on paljon suurempi ja Kaakkois-Euroopassa keskimäärin jopa 90 prosenttia; painottaa, että yleisillä metsillä voi olla keskeinen asema metsäekosysteemien säilyttämisessä, biologisen monimuotoisuuden varmistamisessa, ilmastonmuutoksen hillinnässä, maaseudun kehittämisen edistämisessä ja puutavaran ja muiden tavaroiden ja palveluiden toimittamisessa ja että valtion metsävirastot voivat tarjota yksityisille metsänomistajille paljon kaivattua asiantuntemusta luonnonläheisestä metsänhoidosta ja ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumisesta; kehottaa tarvittaessa lisäämään valtion metsävirastojen henkilöstöresursseja ja taloudellisia resursseja; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita toimimaan esimerkkinä niiden julkisessa omistuksessa olevien metsien kestävässä metsänhoidossa julkisen edun hyväksi erityisesti ympäristö-, talous- ja sosiaalinäkökohtien osalta;

| 48. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä” sekä tunnustukseen metsien ja kestävän metsänhoidon roolista ihmisarvoisen työn ja elinkeinojen turvaamisessa maaseudulla; korostaa metsäalan ja puuteollisuuden merkitystä työpaikkojen tarjoajana maaseutuyhteisöissä sekä jatkokäytön kautta kaupunkialueilla; toteaa, että on tärkeää edistää muuhun kuin puuhun perustuvaa, metsiä hyödyntävää taloudellista toimintaa, jotta voidaan monipuolistaa paikallisia talouksia ja työpaikkoja ja kääntää maaseudun ja syrjäisten alueiden väestökatoon johtava kehityssuunta; panee erittäin huolestuneena merkille, että Eurostatin mukaan työllisyys laski vuosina 2000–2019 tasaisesti seitsemän prosenttia metsä- ja hakkuualoilla (41) ja että onnettomuuksia tapahtuu metsäalalla paljon (42); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan strategian mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia työllisyyteen ja työturvallisuuteen metsänhoitokäytäntöjen muuttuessa ottaen huomioon, että keskusteluissa käsitellyt vaihtoehdot lisäävät usein (ruumiillista työtä tekevän) työvoiman tarvetta; toteaa, että tämä aiheuttaa myös työntekijöihin kohdistuvia erilaisia riskejä ja edellyttää laadukasta ammatillista koulutusta sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia; korostaa, että on tärkeää tehdä tämäntyyppisestä työstä houkuttelevaa ja hyödyntää tätä varten kestävämmän metsänhoidon tarjoamia mahdollisuuksia; korostaa tässä yhteydessä, että on tarpeen toteuttaa toimia työturvallisuuden parantamiseksi, kouluttaa työntekijöitä asianmukaisesti ja tukea metsätalouslaitteistojen ja välineiden nykyaikaistamista; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan tätä koskevia neuvontapalvelujaan ja vahvistamaan niitä tarvittaessa sekä asettamaan etusijalle laadukkaan ammatillisen jatkokoulutuksen ekorakentamiseen ja puunjalostusteollisuuteen liittyvillä aloilla; toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tehdä yhteistyössä metsäkoneiden valmistajien kanssa aloitteissa, joilla parannetaan näiden koneiden ekologista suunnittelua, jotta taataan työntekijöiden korkeatasoisen suojelun lisäksi metsien maaperään ja vesistöön kohdistuvien vaikutusten minimointi; |
| --- | --- |

48.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä” sekä tunnustukseen metsien ja kestävän metsänhoidon roolista ihmisarvoisen työn ja elinkeinojen turvaamisessa maaseudulla; korostaa metsäalan ja puuteollisuuden merkitystä työpaikkojen tarjoajana maaseutuyhteisöissä sekä jatkokäytön kautta kaupunkialueilla; toteaa, että on tärkeää edistää muuhun kuin puuhun perustuvaa, metsiä hyödyntävää taloudellista toimintaa, jotta voidaan monipuolistaa paikallisia talouksia ja työpaikkoja ja kääntää maaseudun ja syrjäisten alueiden väestökatoon johtava kehityssuunta; panee erittäin huolestuneena merkille, että Eurostatin mukaan työllisyys laski vuosina 2000–2019 tasaisesti seitsemän prosenttia metsä- ja hakkuualoilla (41

42

| 49. | korostaa, että alalle on houkuteltava nuoria ja naisyrittäjiä, erityisesti metsiin perustuvan toiminnan digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä; huomauttaa kuitenkin, että metsäalan heikot työolot Euroopan eräissä osissa eivät tällä hetkellä tee alasta houkuttavaa uravaihtoehtoa; korostaa, että alalle ja sen koko avoketjuun on tehtävä investointeja ja että maaseudulla tarvitaan suotuisaa ympäristöä, digitaali-, liikenne- ja yhdyskuntainfrastruktuuri mukaan luettuna; suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin edistää osaamissopimuksen mukaisen osaamiskumppanuuden perustamista ja hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa yhteistyön tekemiseksi, jotta voidaan lisätä metsätalouden täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, luoda laadukkaita työpaikkoja ja tarjota työntekijöille mahdollisuuksia ja asianmukaiset työolot puupohjaisessa biotaloudessa, ja tehdä metsäala siten houkuttavammaksi uravaihtoehdoksi; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että alalle on houkuteltava nuoria ja naisyrittäjiä, erityisesti metsiin perustuvan toiminnan digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä; huomauttaa kuitenkin, että metsäalan heikot työolot Euroopan eräissä osissa eivät tällä hetkellä tee alasta houkuttavaa uravaihtoehtoa; korostaa, että alalle ja sen koko avoketjuun on tehtävä investointeja ja että maaseudulla tarvitaan suotuisaa ympäristöä, digitaali-, liikenne- ja yhdyskuntainfrastruktuuri mukaan luettuna; suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin edistää osaamissopimuksen mukaisen osaamiskumppanuuden perustamista ja hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa yhteistyön tekemiseksi, jotta voidaan lisätä metsätalouden täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, luoda laadukkaita työpaikkoja ja tarjota työntekijöille mahdollisuuksia ja asianmukaiset työolot puupohjaisessa biotaloudessa, ja tehdä metsäala siten houkuttavammaksi uravaihtoehdoksi;

Seuranta, raportointi ja tiedonkeruu

Seuranta, raportointi ja tiedonkeruu

| 50. | korostaa Euroopan metsiä koskevien tarkkojen, yhdennettyjen, laadullisten, oikea-aikaisten, vertailtavien ja ajantasaisten tietojen merkitystä ja panee merkille aloitteen lainsäädäntöehdotukseksi metsiin kohdistuvan seurannan, raportoinnin ja tiedonkeruun kehyksestä täysin toissijaisuusperiaatetta noudattaen; muistuttaa todennetun tiedon merkityksestä, erityisesti tiedon, joka on kerätty paikallistasolla, sillä metsien monet ominaispiirteet voidaan todentaa vain paikalla; korostaa, että tietojen ja raportoinnin laaja saatavuus, korkea laatu, avoimuus, täydellisyys ja yhdenmukaistaminen ovat oleellisen tärkeitä strategian tavoitteiden saavuttamiselle, ja katsoo, että todellisen lisäarvon tuottamiseksi kehyksen on perustuttava olemassa oleviin mekanismeihin ja prosesseihin, kuten kansallisiin metsäinventaareihin, Euroopan metsätietojärjestelmään, ENFIN-verkostoon, Forest Europe-prosessiin ja FAO:hon, alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan avulla, jotta jäsenvaltioiden asiantuntemusta ja kokemusta voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, ja että kehystä on kehitettävä kansainvälisesti sovittujen sitoumusten mukaisesti ja yhteydessä jäsenvaltioiden toimivaltaan, välttäen samalla päällekkäistä työtä, liiallista hallinnollista taakkaa ja liiallisia kustannuksia; korostaa, että kehykseen olisi sisällyttävä mekanismeja, joilla vältetään virheet, kuten kaksinkertainen laskenta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kehyksen operatiivista tukea varten on käytettävissä riittävästi rahoitusta ja henkilöstöresursseja; |
| --- | --- |

50.

korostaa Euroopan metsiä koskevien tarkkojen, yhdennettyjen, laadullisten, oikea-aikaisten, vertailtavien ja ajantasaisten tietojen merkitystä ja panee merkille aloitteen lainsäädäntöehdotukseksi metsiin kohdistuvan seurannan, raportoinnin ja tiedonkeruun kehyksestä täysin toissijaisuusperiaatetta noudattaen; muistuttaa todennetun tiedon merkityksestä, erityisesti tiedon, joka on kerätty paikallistasolla, sillä metsien monet ominaispiirteet voidaan todentaa vain paikalla; korostaa, että tietojen ja raportoinnin laaja saatavuus, korkea laatu, avoimuus, täydellisyys ja yhdenmukaistaminen ovat oleellisen tärkeitä strategian tavoitteiden saavuttamiselle, ja katsoo, että todellisen lisäarvon tuottamiseksi kehyksen on perustuttava olemassa oleviin mekanismeihin ja prosesseihin, kuten kansallisiin metsäinventaareihin, Euroopan metsätietojärjestelmään, ENFIN-verkostoon, Forest Europe-prosessiin ja FAO:hon, alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan avulla, jotta jäsenvaltioiden asiantuntemusta ja kokemusta voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, ja että kehystä on kehitettävä kansainvälisesti sovittujen sitoumusten mukaisesti ja yhteydessä jäsenvaltioiden toimivaltaan, välttäen samalla päällekkäistä työtä, liiallista hallinnollista taakkaa ja liiallisia kustannuksia; korostaa, että kehykseen olisi sisällyttävä mekanismeja, joilla vältetään virheet, kuten kaksinkertainen laskenta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kehyksen operatiivista tukea varten on käytettävissä riittävästi rahoitusta ja henkilöstöresursseja;

| 51. | katsoo, että luotettavan, avoimen ja korkealaatuisen datan saatavuuden varmistamiseksi uudet innovatiiviset lähestymistavat, kuten kaukokartoitustekniikat, on todennettava ja yhdistettävä maanpäällisen seurannan avulla hankittuihin tietoihin ja niitä on tulkittava tiiviissä yhteistyössä tutkijoiden sekä riippumattomien ja paikallisten asiantuntijoiden, muun muassa toimivaltaisten viranomaisten ja metsänhoitajien, kanssa; katsoo, että näillä lähestymistavoilla voi olla merkitystä myös metsien monitoiminnallisuuden tasapainon helpottamisessa sekä uusien lähestymistapojen ja käytäntöjen kehittämisessä ja jakamisessa ja niihin olisi sisällyttävä taloudellisia keinoja, jotta varmistetaan päästy tietoihin ja edistetään niiden hankkimista; katsoo, että satelliittikuvien sekä paikannus- ja sijaintitietojen synergialla ja keskinäisellä täydentävyydellä voidaan tukea keskeisellä tavalla metsänhoitajia ja hallintoelimiä; korostaa, että on tärkeää, että Copernicus mahdollistaa metsäinventaarien etävalvonnan ja metsien terveyden arvioinnin sekä laittomien hakkuiden ja metsäkadon kaltaisten ongelmien havaitsemisen; panee tyytyväisenä merkille, että osana Euroopan metsätietojärjestelmää ilmastovaikutusten ja muiden luonnollisten tai ihmisen aiheuttamien häiriöiden nykyistä seurantaa metsissä tehostetaan; korostaa, että tietojen analysoinnilla on ratkaiseva merkitys kestävän metsänhoidon ja metsien suojelun tukemisessa, myös laittomien hakkuiden torjumisessa sekä luonnonhäiriöiden, kuten myrskyjen, maastopalojen ja tuholaisten, vaikutusten ennakoimisessa ja lieventämisessä; |
| --- | --- |

51.

katsoo, että luotettavan, avoimen ja korkealaatuisen datan saatavuuden varmistamiseksi uudet innovatiiviset lähestymistavat, kuten kaukokartoitustekniikat, on todennettava ja yhdistettävä maanpäällisen seurannan avulla hankittuihin tietoihin ja niitä on tulkittava tiiviissä yhteistyössä tutkijoiden sekä riippumattomien ja paikallisten asiantuntijoiden, muun muassa toimivaltaisten viranomaisten ja metsänhoitajien, kanssa; katsoo, että näillä lähestymistavoilla voi olla merkitystä myös metsien monitoiminnallisuuden tasapainon helpottamisessa sekä uusien lähestymistapojen ja käytäntöjen kehittämisessä ja jakamisessa ja niihin olisi sisällyttävä taloudellisia keinoja, jotta varmistetaan päästy tietoihin ja edistetään niiden hankkimista; katsoo, että satelliittikuvien sekä paikannus- ja sijaintitietojen synergialla ja keskinäisellä täydentävyydellä voidaan tukea keskeisellä tavalla metsänhoitajia ja hallintoelimiä; korostaa, että on tärkeää, että Copernicus mahdollistaa metsäinventaarien etävalvonnan ja metsien terveyden arvioinnin sekä laittomien hakkuiden ja metsäkadon kaltaisten ongelmien havaitsemisen; panee tyytyväisenä merkille, että osana Euroopan metsätietojärjestelmää ilmastovaikutusten ja muiden luonnollisten tai ihmisen aiheuttamien häiriöiden nykyistä seurantaa metsissä tehostetaan; korostaa, että tietojen analysoinnilla on ratkaiseva merkitys kestävän metsänhoidon ja metsien suojelun tukemisessa, myös laittomien hakkuiden torjumisessa sekä luonnonhäiriöiden, kuten myrskyjen, maastopalojen ja tuholaisten, vaikutusten ennakoimisessa ja lieventämisessä;

| 52. | katsoo, että Copernicus-ohjelman tietoja olisi käytettävä todisteena lainvalvonnassa ja poliittisessa päätöksenteossa sertifioimalla tiedot ja niistä johdetut tietotuotteet, ja kehottaa sertifioimaan Copernicus-ohjelman tietoja metsiin kohdistuvaa seurantaa, raportointia ja tiedonkeruuta koskevaa tulevaa lainsäädäntöehdotusta varten; korostaa, että tällaisilla sertifioiduilla tiedoilla voisi olla keskeinen merkitys erilaisten ilmiöiden (kuten metsäpinta-ala, laittomat hakkuut, metsien terveys, puiden ominaispiirteet, kasvumallit ja metsäpalojen vaikutukset) seurannassa sekä säännösten noudattamisen valvonnassa; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että Copernicus-ohjelman tietoja olisi käytettävä todisteena lainvalvonnassa ja poliittisessa päätöksenteossa sertifioimalla tiedot ja niistä johdetut tietotuotteet, ja kehottaa sertifioimaan Copernicus-ohjelman tietoja metsiin kohdistuvaa seurantaa, raportointia ja tiedonkeruuta koskevaa tulevaa lainsäädäntöehdotusta varten; korostaa, että tällaisilla sertifioiduilla tiedoilla voisi olla keskeinen merkitys erilaisten ilmiöiden (kuten metsäpinta-ala, laittomat hakkuut, metsien terveys, puiden ominaispiirteet, kasvumallit ja metsäpalojen vaikutukset) seurannassa sekä säännösten noudattamisen valvonnassa;

| 53. | panee merkille ajatuksen metsiä koskevien strategiasuunnitelmien käyttöönotosta metsiin kohdistuvan seurannan, raportoinnin ja tiedonkeruun kehyksen puitteissa; panee lisäksi merkille, että useilla jäsenvaltioilla on jo käytössä kansallisia metsästrategioita, joita komissio ei voi arvioida yhdenmukaisella tavalla, ja että kyseiset strategiat olisi vahvistettava tai niitä olisi kehitettävä edelleen tavalla, joka tukee EU:n metsästrategian tavoitteita; korostaa, että tässä ehdotuksessa olisi vältettävä hallinnollisen taakan ja kustannusten liiallista kasvua; painottaa, että tällaisten suunnitelmien täsmällinen tarkoitus ja tarve olisi selvennettävä, ja korostaa, että on kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa metsäsioissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että lainsäädäntöehdotuksissa otetaan kaikilta osin huomioon jäsenvaltioissa ja tarvittaessa paikallistasolla olemassa olevat kansalliset strategiat; korostaa, että EU:n tason strategiset suunnitelmat olisi sovitettava yhteen olemassa olevien kansallisten strategioiden kanssa ja vältettävä ristiriitaa tai päällekkäisyyttä niiden kanssa; kehottaa komissiota arvioimaan, miten tätä välinettä voitaisiin käyttää erityisesti niiden jäsenvaltioiden tukemiseen, joilla ei vielä ole kansallisia strategioita; |
| --- | --- |

53.

panee merkille ajatuksen metsiä koskevien strategiasuunnitelmien käyttöönotosta metsiin kohdistuvan seurannan, raportoinnin ja tiedonkeruun kehyksen puitteissa; panee lisäksi merkille, että useilla jäsenvaltioilla on jo käytössä kansallisia metsästrategioita, joita komissio ei voi arvioida yhdenmukaisella tavalla, ja että kyseiset strategiat olisi vahvistettava tai niitä olisi kehitettävä edelleen tavalla, joka tukee EU:n metsästrategian tavoitteita; korostaa, että tässä ehdotuksessa olisi vältettävä hallinnollisen taakan ja kustannusten liiallista kasvua; painottaa, että tällaisten suunnitelmien täsmällinen tarkoitus ja tarve olisi selvennettävä, ja korostaa, että on kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa metsäsioissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että lainsäädäntöehdotuksissa otetaan kaikilta osin huomioon jäsenvaltioissa ja tarvittaessa paikallistasolla olemassa olevat kansalliset strategiat; korostaa, että EU:n tason strategiset suunnitelmat olisi sovitettava yhteen olemassa olevien kansallisten strategioiden kanssa ja vältettävä ristiriitaa tai päällekkäisyyttä niiden kanssa; kehottaa komissiota arvioimaan, miten tätä välinettä voitaisiin käyttää erityisesti niiden jäsenvaltioiden tukemiseen, joilla ei vielä ole kansallisia strategioita;

Hallinta ja täytäntöönpano

Hallinta ja täytäntöönpano

| 54. | katsoo, että koska metsillä on monitoiminnallinen vaikutus EU:n moniin tavoitteisiin ja eri hallintotasoihin ja sidosryhmiin, strategian täytäntöönpanon kulmakivenä on oltava tiivis yhteistyö ja parhaiden käytäntöjen vaihto kansallisten ja alueellisten asiantuntijoiden, sidosryhmien, erityisesti yskitysten ja julkisten metsänomistajien ja metsänhoitajien, tutkijoiden, sertifiointijärjestelmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, mukaan luettuna alkuperäiskansojen asianmukainen edustus; korostaa, että hallinnassa on otettava huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden osallistuminen Forest Europeen ja kansainvälisen tason järjestöihin, kuten FAO:hon, ja että strategian täytäntöönpanon sekä kansainvälisiin sitoumuksiin ja yhteistyöhön osallistumisen välille olisi pyrittävä luomaan synergioita, muun muassa terminologian ja määritelmien jatkuvan kehittämisen osalta; muistuttaa rajat ylittävän yhteistyön merkityksestä sen varmistamisessa, että Euroopan arvokkaimmat ja uhanalaisimmat lajit ja luontotyypit säilyvät pitkällä aikavälillä; kehottaa ympäristö- ja metsäalan sidosryhmiä tavoittamaan laajempia väestöryhmiä erilaisten koulutusvälineiden ja -ohjelmien avulla; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että koska metsillä on monitoiminnallinen vaikutus EU:n moniin tavoitteisiin ja eri hallintotasoihin ja sidosryhmiin, strategian täytäntöönpanon kulmakivenä on oltava tiivis yhteistyö ja parhaiden käytäntöjen vaihto kansallisten ja alueellisten asiantuntijoiden, sidosryhmien, erityisesti yskitysten ja julkisten metsänomistajien ja metsänhoitajien, tutkijoiden, sertifiointijärjestelmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, mukaan luettuna alkuperäiskansojen asianmukainen edustus; korostaa, että hallinnassa on otettava huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden osallistuminen Forest Europeen ja kansainvälisen tason järjestöihin, kuten FAO:hon, ja että strategian täytäntöönpanon sekä kansainvälisiin sitoumuksiin ja yhteistyöhön osallistumisen välille olisi pyrittävä luomaan synergioita, muun muassa terminologian ja määritelmien jatkuvan kehittämisen osalta; muistuttaa rajat ylittävän yhteistyön merkityksestä sen varmistamisessa, että Euroopan arvokkaimmat ja uhanalaisimmat lajit ja luontotyypit säilyvät pitkällä aikavälillä; kehottaa ympäristö- ja metsäalan sidosryhmiä tavoittamaan laajempia väestöryhmiä erilaisten koulutusvälineiden ja -ohjelmien avulla;

| 55. | korostaa pysyvän metsäkomitean merkitystä foorumina, joka tarjoaa kattavaa metsäalan asiantuntemusta keskusteluun strategian mukaisista toimista ja muista metsäalaan vaikuttavista EU:n politiikoista; katsoo, että politiikan yhdenmukaistamiseksi komission olisi lisättävä vuoropuhelua pysyvän metsäkomitean ja muiden asiantuntijaryhmien, kuten metsiä ja luontoa käsittelevän työryhmän, metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevän kansalaiskeskusteluryhmän, jolla on tärkeä rooli sidosryhmien asianmukaisessa osallistumisessa EU:n metsäpolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon, biologista monimuotoisuutta ja luontoa käsittelevän koordinaatioryhmän alatyöryhmän (metsä ja luonto) sekä metsäteollisuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän, välillä; |
| --- | --- |

55.

korostaa pysyvän metsäkomitean merkitystä foorumina, joka tarjoaa kattavaa metsäalan asiantuntemusta keskusteluun strategian mukaisista toimista ja muista metsäalaan vaikuttavista EU:n politiikoista; katsoo, että politiikan yhdenmukaistamiseksi komission olisi lisättävä vuoropuhelua pysyvän metsäkomitean ja muiden asiantuntijaryhmien, kuten metsiä ja luontoa käsittelevän työryhmän, metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevän kansalaiskeskusteluryhmän, jolla on tärkeä rooli sidosryhmien asianmukaisessa osallistumisessa EU:n metsäpolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon, biologista monimuotoisuutta ja luontoa käsittelevän koordinaatioryhmän alatyöryhmän (metsä ja luonto) sekä metsäteollisuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän, välillä;

| 56. | toteaa, että strategian täytäntöönpano voi johtaa metsäalalla merkittäviin systeemisiin muutoksiin, kun siirrytään pääasiassa puutavaraan perustuvista tulolähteistä monipuolisempiin tulolähteisiin, jotka perustuvat yhä enemmän muiden ekosysteemipalvelujen tarjontaan, ja korostaa tarvetta seurata ja ymmärtää tämän muutoksen seurauksia; panee merkille, että politiikkojen ja lainsäädännön laaja ja toisinaan ristiriitoja aiheuttava päällekkäisyys ja joissakin tapauksissa niiden ristiriitaiset tavoitteet vaikuttavat metsiin ja metsäalaan ja voivat aiheuttaa lainsäädännön hajanaisuutta; painottaa, että on tärkeää varmistaa niiden yhdenmukaisuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arviomaan jatkuvasti strategiaan kuuluvien eri aloitteiden kumulatiivisia vaikutuksia yhdessä EU:n muun asiaankuuluvan lainsäädännön ja muiden politiikkatoimien kanssa, jotta varmistetaan johdonmukaisuus kaikessa metsätalouteen liittyvässä työssä ja edistetään kestävää metsänhoitoa täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; korostaa, että osana tätä arviointia on perusteellisesti ja yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa arvioitava luonnontilaisten ja vanhojen metsien, joista 90 prosenttia sijaitsee vain neljässä jäsenvaltiossa (43), suojelujärjestelmän vaikutus paikallisyhteisöihin; kehottaa komissiota raportoimaan tästä aiheesta täytäntöönpanokertomuksensa yhteydessä; |
| --- | --- |

56.

toteaa, että strategian täytäntöönpano voi johtaa metsäalalla merkittäviin systeemisiin muutoksiin, kun siirrytään pääasiassa puutavaraan perustuvista tulolähteistä monipuolisempiin tulolähteisiin, jotka perustuvat yhä enemmän muiden ekosysteemipalvelujen tarjontaan, ja korostaa tarvetta seurata ja ymmärtää tämän muutoksen seurauksia; panee merkille, että politiikkojen ja lainsäädännön laaja ja toisinaan ristiriitoja aiheuttava päällekkäisyys ja joissakin tapauksissa niiden ristiriitaiset tavoitteet vaikuttavat metsiin ja metsäalaan ja voivat aiheuttaa lainsäädännön hajanaisuutta; painottaa, että on tärkeää varmistaa niiden yhdenmukaisuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arviomaan jatkuvasti strategiaan kuuluvien eri aloitteiden kumulatiivisia vaikutuksia yhdessä EU:n muun asiaankuuluvan lainsäädännön ja muiden politiikkatoimien kanssa, jotta varmistetaan johdonmukaisuus kaikessa metsätalouteen liittyvässä työssä ja edistetään kestävää metsänhoitoa täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; korostaa, että osana tätä arviointia on perusteellisesti ja yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa arvioitava luonnontilaisten ja vanhojen metsien, joista 90 prosenttia sijaitsee vain neljässä jäsenvaltiossa (43

| 57. | on vakavasti huolissaan muun muassa valtion metsissä ja suojelluilla alueilla esiintyviä laittomia hakkuita ja laitonta maankäyttöä koskevista tiedoista ja niihin liittyvistä käynnissä olevista rikkomusmenettelyistä (44); korostaa, että laittomilla hakkuilla voi olla vaikutuksia, joita on vaikeaa tai mahdotonta korjata, ne voivat lisätä biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä, kiihdyttää ilmastonmuutosta ja sellaisten metsien luonnonvarojen häviämistä, joista metsäyhteisöt ovat riippuvaisia, ja ne saattavat johtaa ihmisoikeusloukkauksiin; ilmaisee syvän surunsa laittomiin hakkuisiin liittyvistä metsätyöntekijöiden, toimittajien ja aktivistien murhista ja heihin kohdistetusta väkivallasta ja tuomitsee teot jyrkästi ja odottaa, että jäsenvaltiot saattavat syylliset vastuuseen ja lopettavat metsänhoitajiin kohdistuvan ahdistelun; kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota panemaan asiaankuuluvat kansalliset ja EU:n lait kaikilta osin ja tehokkaasti täytäntöön erityisesti määrittelemällä laiton hakkuu, lisäämällä lähellä tapahtuvaa seurantaa, antamalla tarvittaessa varoja valvontaan, torjumalla korruptiota ja parantamalla metsien ja maaperän hoitoa; painottaa, että on tärkeää kasvattaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten roolia laittomien hakkuiden torjunnassa EU:n puutavara-asetuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta saatujen kokemusten perusteella; panee merkille, että myös luonnonsuojelutoimenpiteiden, kuten Natura 2000 -hoitosuunnitelmien ja luonnonsuojeludirektiivien, vastaisesti toteutetut hakkuut voivat olla laittomia hakkuita; painottaa, että laittomilla hakkuilla on merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja että ne aiheuttavat tulojen menetyksiä paikallisyhteisöille; panee merkille laittomien hakkuiden ja huonojen elinolosuhteiden välisen yhteyden; pitää valitettavana komissiossa rikkomustapausten käsittelyyn käytettävää aikaa, johon liittyy huomattava vaara laittomien hakkuiden jatkumisesta ja vaara, että on liian myöhäistä perua ja korjata hakkuiden aiheuttamia valtavia vahinkoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään kiireellisiin toimiin laittomien hakkuiden pysäyttämiseksi ja laittoman puukaupan valvonnan tiukentamiseksi tiiviillä seurannalla, voimassa olevien säädösten noudattamisen valvonnalla ja käyttämällä paikkatieto- ja kaukokartoitusteknologiaa; |
| --- | --- |

57.

on vakavasti huolissaan muun muassa valtion metsissä ja suojelluilla alueilla esiintyviä laittomia hakkuita ja laitonta maankäyttöä koskevista tiedoista ja niihin liittyvistä käynnissä olevista rikkomusmenettelyistä (44

| 58. | kehottaa komissiota edistämään EU:n metsien suojelua koskevia normeja ja tavoitteita kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota edistämään EU:n metsien suojelua koskevia normeja ja tavoitteita kansainvälisellä tasolla;

| 59. | kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen neuvottelut kansainvälisestä oikeudellisesti sitovasta metsäyleissopimuksesta, jolla edistettäisiin metsien hoitoa, suojelua ja kestävää kehittämistä ja jossa määrättäisiin metsien monipuolisista ja täydentävistä toiminnoista ja käyttötarkoituksista, kuten uudelleenmetsittämistä, metsittämistä ja metsien suojelua edistävistä toimista, ja jossa otetaan huomioon nykyisten ja tulevien sukupolvien sosiaaliset, taloudelliset, ekologiset, kulttuuriset ja henkiset tarpeet sekä tunnustetaan kaikenlaisten metsien elintärkeä rooli ekologisten prosessien ja ekologisen tasapainon ylläpitämisessä ja tuetaan alkuperäiskansojen, niiden yhteisöjen ja muiden yhteisöjen ja metsissä asuvien identiteettiä, kulttuuria ja oikeuksia; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen neuvottelut kansainvälisestä oikeudellisesti sitovasta metsäyleissopimuksesta, jolla edistettäisiin metsien hoitoa, suojelua ja kestävää kehittämistä ja jossa määrättäisiin metsien monipuolisista ja täydentävistä toiminnoista ja käyttötarkoituksista, kuten uudelleenmetsittämistä, metsittämistä ja metsien suojelua edistävistä toimista, ja jossa otetaan huomioon nykyisten ja tulevien sukupolvien sosiaaliset, taloudelliset, ekologiset, kulttuuriset ja henkiset tarpeet sekä tunnustetaan kaikenlaisten metsien elintärkeä rooli ekologisten prosessien ja ekologisen tasapainon ylläpitämisessä ja tuetaan alkuperäiskansojen, niiden yhteisöjen ja muiden yhteisöjen ja metsissä asuvien identiteettiä, kulttuuria ja oikeuksia;

| 60. | kehottaa unionia noudattamaan kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatetta ja varmistamaan kehitys-, kauppa-, maatalous-, energia- ja ilmastopolitiikkansa johdonmukaisuuden; panee merkille metsäteollisuuden myönteiset taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset ja kehottaa investoimaan edelleen tutkimukseen, innovointiin ja tekniseen kehittämiseen; |
| --- | --- |

60.

kehottaa unionia noudattamaan kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatetta ja varmistamaan kehitys-, kauppa-, maatalous-, energia- ja ilmastopolitiikkansa johdonmukaisuuden; panee merkille metsäteollisuuden myönteiset taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset ja kehottaa investoimaan edelleen tutkimukseen, innovointiin ja tekniseen kehittämiseen;

| 61. | kehottaa komissiota edistämään peililausekkeita kansainvälisillä biotalousmarkkinoilla ja hyödyntämään yleiseurooppalaisia ja kansainvälisiä kumppanuuksia ja ulkomaankauppasopimuksia EU:n ilmastotavoitteen ja metsien kestävän käytön edistämiseksi EU:n ulkopuolella; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota edistämään peililausekkeita kansainvälisillä biotalousmarkkinoilla ja hyödyntämään yleiseurooppalaisia ja kansainvälisiä kumppanuuksia ja ulkomaankauppasopimuksia EU:n ilmastotavoitteen ja metsien kestävän käytön edistämiseksi EU:n ulkopuolella;

o

o o

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

62.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 37.

1

(2)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 17.

2

(3)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

3

(4)  EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1.

4

(5)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

5

(6)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

6

(7)  EUVL L 60, 22.2.2021, s. 21.

7

(8)  EUVL L 189, 10.5.2022, s. 1.

8

(9)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 169.

9

(10)  Unionin tuomioistuimen tuomio 17.4.2018, Euroopan komissio vastaan Puolan tasavalta, C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen – Ympäristö – Direktiivi 92/43/ETY – Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelu – 6 artiklan 1 ja 3 kohta – 12 artiklan 1 kohta – Direktiivi 2009/147/EY – Luonnonvaraisten lintujen suojelu – 4 ja 5 artikla – Puszcza Białowieskan Natura 2000 -alue – Metsänhoitosuunnitelman muuttaminen – Puunkorjuun lisääminen – Suunnitelma tai hanke, joka ei ole alueen käytön kannalta tarpeellinen ja joka on omiaan vaikuttamaan kyseiseen alueeseen merkittävästi – Alueelle aiheutuvien vaikutusten asianmukainen arviointi – Vaikuttaminen alueen koskemattomuuteen – Suojelutoimenpiteiden tehokas täytäntöönpano – Vaikutukset suojeltujen lajien lisääntymis- ja levähdyspaikkoihin).

10

Euroopan komissio vastaan Puolan tasavalta,

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30. kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi.

11

(12)  Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportti nro 5/2016 ”European Forest Ecosystems: State and Trends”.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30. toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

13

(14)  Komission tiedonanto, annettu 16. heinäkuuta 2021, ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” (COM(2021)0572).

14

(15)  Koko Euroopassa suurin osa yksityisistä metsäomistuksista on enintään 10 hehtaarin kokoisia – Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020; Saksassa 50 prosenttia yksityisistä metsäomistuksista on alle 20 hehtaarin kokoisia, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; Ranskassa noin kahdella kolmanneksella yksityisistä omistajista on alle yksi hehtaari metsää, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; Suomessa noin 45 prosentilla omistajista on alle 10 hehtaaria metsää, https://www.luke.fi/en/natural-resources/forest/forest-resources-and-forest-planning/forest-ownership/; Latviassa 50 prosentilla omistajista on alle viisi hehtaaria, https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf

15

State of Europe’s Forests 2020

(16)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation, Future Brief 25, Science Communication Unit, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/.

16

European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation

(17)  Euroopan ympäristökeskus, The European Environment – State And Outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe, 11. toukokuuta 2020, s. 83, https://www.eea.europa.eu/soer-2020/.

17

The European Environment – State And Outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe

(18)  Komission tiedonanto, annettu 16. heinäkuuta 2021, ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” (COM(2021)0572).

18

(19)  Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksesta ja arvioinnista (”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”), 2020; metsien tilan kehityssuunnista lisätietoa myös Forest Europen raportissa Euroopan metsien tilasta vuonna 2020 (”State of Europe’s Forests 2020”).

19

(20)  Forest Europen raportti Euroopan metsien tilasta vuonna 2020 (”State of Europe’s Forests 2020”).

20

(21)  Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksesta ja arvioinnista (”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”), 2020; metsien tilan kehityssuunnista lisätietoa myös Forest Europen raportissa Euroopan metsien tilasta vuonna 2020 (”State of Europe’s Forests 2020”).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 995/2010, annettu 20. lokakuuta 2010, puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta (EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23).

22

(23)  Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products, Euroopan komissio, ympäristöasioiden pääosasto, 2021, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1/language-en.

23

Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products

(24)  Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoituksesta ja arvioinnista (”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”), 2021.

24

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_FI.pdf

26

(27)  Forest Europe: State of Europe’s Forests 2020, 2020.

27

State of Europe’s Forests 2020

(28)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation, Future Brief 25, Science Communication Unit, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/.

28

(29)  Komission tiedonanto, annettu 17. marraskuuta 2021, ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n maaperästrategia – Terveestä maaperästä hyötyä ihmisille, elintarvikkeille, luonnolle ja ilmastolle” (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. ja Simard, S. W., ”Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought”, Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage, Elsevier, Amsterdam, 2017, s. 319–339.

30

Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage

(31)  Gorzelak, M. A. ym., ”Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities”, AoB Plants, 2015.

31

AoB Plants

(32)  Usman, M. ym., ”Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests”, Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

Frontiers in Forests and Global Change

(33)  Komissio, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto, Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2019.

33

Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. ja Nasi, R., Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1, Euroopan metsäinstituutti, 2020; katso myös WWF Living Forests Report, luku 5, https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/.

34

Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1

(35)  Forest Europe -alueella; ks. Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

35

State of Europe’s Forests 2020

(36)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, annettu 16. heinäkuuta 2021, ”The 3 Billion Tree Planting Pledge for 2030” (SWD(2021)0651).

36

(37)  Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti luonnontilaisten ja vanhojen metsien kartoituksesta ja arvioinnista Euroopassa (”Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe”), 2021.

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  Komission tiedonanto, annettu 15. joulukuuta 2021, kestävästä hiilen kierrosta (COM(2021)0800).

39

(40)  EUVL C 229, 15.6.2021, s. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  Forest Europe, State of Europe’s Forests 2020, 2020.

42

State of Europe’s Forests 2020

(43)  Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti luonnontilaisten ja vanhojen metsien kartoituksesta ja arvioinnista Euroopassa (”Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe”), 2021.

43

(44)  Viisi käynnissä olevaa rikkomusmenettelyä neljää jäsenvaltiota vastaan (asiat 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 ja 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Opetus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan covid-19-sulkutoimien vaikutukset lapsiin ja nuoriin EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 opetus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan covid-19-sulkutoimien vaikutuksista lapsiin ja nuoriin EU:ssa (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan sekä 5 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan sekä 5 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165, 166 ja 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165, 166 ja 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14, 15 ja 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14, 15 ja 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 3 ja 4, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 1, 3 ja 4,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (1),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (2),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun (3),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä: työllisyys ja sosiaalinen elpyminen pandemian jälkeen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä: työllisyys ja sosiaalinen elpyminen pandemian jälkeen (4),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan nuorisotapahtuman 2021 nuorisoidearaportin ”Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan nuorisotapahtuman 2021 nuorisoidearaportin ”Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe”,

| — | ottaa huomioon Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (6),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2021 annetun ehdotuksen neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi (COM(2021)0770) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2021 annetun ehdotuksen neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi (COM(2021)0770) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2021)0367),

| — | ottaa huomioon komission työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston 7. huhtikuuta 2020 julkaiseman artikkelin ”COVID-19: How can VET respond?” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston 7. huhtikuuta 2020 julkaiseman artikkelin ”COVID-19: How can VET respond?” (7),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624),

| — | ottaa huomioon Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen kyselytutkimuksen covid-19-pandemian vaikutuksista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen kyselytutkimuksen covid-19-pandemian vaikutuksista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen (8),

| — | ottaa huomioon komission tulevan tiedonannon pitkäaikaishoidosta ja varhaiskasvatuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tulevan tiedonannon pitkäaikaishoidosta ja varhaiskasvatuksesta,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 4. toukokuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 4. toukokuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (9),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 24. syyskuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 24. syyskuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (10),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 18. helmikuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 18. helmikuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (11),

| — | ottaa huomioon NESETin erillisen kertomuksen nro 3/2021 ”Distance learning from a student perspective” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon NESETin erillisen kertomuksen nro 3/2021 ”Distance learning from a student perspective” (12),

| — | ottaa huomioon NESETin erillisen kertomuksen nro 2/2021 ”The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon NESETin erillisen kertomuksen nro 2/2021 ”The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (13),

| — | ottaa huomioon koulutuksen taloustiedettä tutkivien asiantuntijoiden verkoston (EENEE) ja NESETin analyysiraportin ”The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon koulutuksen taloustiedettä tutkivien asiantuntijoiden verkoston (EENEE) ja NESETin analyysiraportin ”The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (14),

| — | ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen teknisen raportin ”The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen teknisen raportin ”The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (15),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2021 julkaistun Euroopan nuorisofoorumin raportin ”Beyond Lockdown: the ’pandemic scar’ on young people” (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2021 julkaistun Euroopan nuorisofoorumin raportin ”Beyond Lockdown: the ’pandemic scar’ on young people” (16),

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2021 julkistetun Unicefin raportin ”The State of the World’s Children 2021 On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2021 julkistetun Unicefin raportin ”The State of the World’s Children 2021 On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health” (17),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 julkistetun OECD:n toimintapoliittisen katsauksen ”Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 julkistetun OECD:n toimintapoliittisen katsauksen ”Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (18),

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2021 tehdyn Young Minds -järjestön kyselytutkimuksen ”Coronavirus: Impact on young people with mental health needs” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2021 tehdyn Young Minds -järjestön kyselytutkimuksen ”Coronavirus: Impact on young people with mental health needs” (19),

| — | ottaa huomioon Horisontti 2020 -ohjelman hankkeen ”Prevention of Child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health” (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Horisontti 2020 -ohjelman hankkeen ”Prevention of Child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health” (20),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2020 julkaistun Mental Health Foundation Scotland -säätiön raportin ”Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people” (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2020 julkaistun Mental Health Foundation Scotland -säätiön raportin ”Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people” (21),

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2021 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) raportin ”Impact of COVID-19 on young people in the EU” (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2021 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) raportin ”Impact of COVID-19 on young people in the EU” (22),

| — | ottaa huomioon YouMoveEurope-kampanjan kansainvälisen nuorisotyön kouluttajien killan vetoomuksesta ”Responding to the impact of COVID-19 on international Youth Work Mobility” (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YouMoveEurope-kampanjan kansainvälisen nuorisotyön kouluttajien killan vetoomuksesta ”Responding to the impact of COVID-19 on international Youth Work Mobility” (23),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n urheilupolitiikasta: arviointi ja mahdolliset etenemistavat (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n urheilupolitiikasta: arviointi ja mahdolliset etenemistavat (24),

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja erityisesti sen 30 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja erityisesti sen 30 artiklan,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (25),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (26),

| — | ottaa huomioon eurooppalaiset nuorisotavoitteet ja erityisesti tavoitteet 5, 9 ja 11, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaiset nuorisotavoitteet ja erityisesti tavoitteet 5, 9 ja 11,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (27),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman koulutuksen tulevaisuudesta Euroopassa covid-19-kriisin valossa (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman koulutuksen tulevaisuudesta Euroopassa covid-19-kriisin valossa (28),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman digitaalisen koulutuspolitiikan muotoilusta (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman digitaalisen koulutuspolitiikan muotoilusta (29),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (30),

| — | ottaa huomioon OECD:n hankkeen ”Student Agency for 2030”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n hankkeen ”Student Agency for 2030”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0216/2022),

| A. | ottaa huomioon, että varhaiskasvatuspalvelujen, koulujen, korkeakoulujen, nuorten hyvinvointitoimintaan ja nuorisotyöhön sekä opetussuunnitelman ulkopuoliseen toimintaan varattujen tilojen, kulttuuritilojen ja liikunta- ja urheilutilojen sulkeminen on estänyt lapsia ja nuoria osallistumasta toimintaan, joka on olennaisen tärkeää heidän yleisen kehityksensä, oppimisensa edistymisen, älyllisen, fyysisen ja emotionaalisen terveytensä ja hyvinvointinsa, mielenterveytensä ja henkisen hyvinvointinsa sekä sosiaalisen ja ammatillisen osallisuutensa kannalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että varhaiskasvatuspalvelujen, koulujen, korkeakoulujen, nuorten hyvinvointitoimintaan ja nuorisotyöhön sekä opetussuunnitelman ulkopuoliseen toimintaan varattujen tilojen, kulttuuritilojen ja liikunta- ja urheilutilojen sulkeminen on estänyt lapsia ja nuoria osallistumasta toimintaan, joka on olennaisen tärkeää heidän yleisen kehityksensä, oppimisensa edistymisen, älyllisen, fyysisen ja emotionaalisen terveytensä ja hyvinvointinsa, mielenterveytensä ja henkisen hyvinvointinsa sekä sosiaalisen ja ammatillisen osallisuutensa kannalta;

| B. | ottaa huomioon, että lapset ja nuoret kuuluvat yhteiskunnan haavoittuvimpiin ryhmiin ja että covid-19-pandemiaan liittyvät sulkutoimet ovat vaikuttaneet heihin ratkaisevana ja kriittisenä ajanjaksona heidän elämässään; toteaa, että mielenterveys on yksi terveen yhteiskunnan ja demokratian edellytys ja perusta; katsoo, että mielenterveyspalvelujen saatavuutta ei näin ollen voida erottaa muista perusoikeuksista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lapset ja nuoret kuuluvat yhteiskunnan haavoittuvimpiin ryhmiin ja että covid-19-pandemiaan liittyvät sulkutoimet ovat vaikuttaneet heihin ratkaisevana ja kriittisenä ajanjaksona heidän elämässään; toteaa, että mielenterveys on yksi terveen yhteiskunnan ja demokratian edellytys ja perusta; katsoo, että mielenterveyspalvelujen saatavuutta ei näin ollen voida erottaa muista perusoikeuksista;

| C. | ottaa huomioon, että koulutus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan ja -tapahtumien peruuttaminen kiihdytti digitaalista siirtymää siinä määrin, että se muutti äkillisesti päivittäisiä rutiineja sekä tapaa, jolla lapset ja nuoret ovat vuorovaikutuksessa ja viestivät keskenään ilman sosiaalisia tai fyysisiä kontakteja; ottaa huomioon, että kun koulut sekä kulttuuri-, liikunta- ja urheilutilat, joissa tällaisia tapahtumia ja toimintaa järjestetään, ovat olleet suljettuina, nuorten fyysinen kunto on heikentynyt siinä määrin, että tällä hetkellä vain neljäsosa 11-vuotiaista liikkuu riittävästi; toteaa, että tämä on johtanut siihen, että joka kolmas lapsi on ylipainoinen tai lihava, mikä lisää vammaisuuden ja sairastuvuuden riskiä (31); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että koulutus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan ja -tapahtumien peruuttaminen kiihdytti digitaalista siirtymää siinä määrin, että se muutti äkillisesti päivittäisiä rutiineja sekä tapaa, jolla lapset ja nuoret ovat vuorovaikutuksessa ja viestivät keskenään ilman sosiaalisia tai fyysisiä kontakteja; ottaa huomioon, että kun koulut sekä kulttuuri-, liikunta- ja urheilutilat, joissa tällaisia tapahtumia ja toimintaa järjestetään, ovat olleet suljettuina, nuorten fyysinen kunto on heikentynyt siinä määrin, että tällä hetkellä vain neljäsosa 11-vuotiaista liikkuu riittävästi; toteaa, että tämä on johtanut siihen, että joka kolmas lapsi on ylipainoinen tai lihava, mikä lisää vammaisuuden ja sairastuvuuden riskiä (31);

| D. | ottaa huomioon, että koulutus lukeutui covid-19-pandemian aikana henkisesti kaikkein kuluttavimpiin aloihin (32) ja että tutkimusten mukaan opettajien ja oppilaiden mielenterveyden välillä on selvä yhteys (33); ottaa huomioon, että etäopetuksella on luontaisia rajoituksia laboratorio- ja taidekurssien opetuksessa sekä ammatillisessa koulutuksessa ja liikunnanopetuksessa; ottaa huomioon, että etäopetus on monissa tapauksissa pedagogisesti soveltumatonta erityisesti nuoremmille oppilaille, joilla on muita suurempi tarve henkilökontaktiin opettajan kanssa, ja siksi, että opettajilla ei ole riittävästi mahdollisuuksia saada asianmukaista koulutusta digitaalisten välineiden tehokkaaseen käyttöön kouluissa; ottaa huomioon, että useimmissa tapauksissa etäopiskelussa ei otettu huomioon niiden oppijoiden tarpeita, jotka saavat opetusta alueellisilla tai vähemmistökielillä; katsoo, että tätä lähestymistapaa voidaan pitää syrjivänä ja se aiheuttaa näissä oppijoissa huolta, ahdistusta ja turvattomuuden tunnetta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että koulutus lukeutui covid-19-pandemian aikana henkisesti kaikkein kuluttavimpiin aloihin (32) ja että tutkimusten mukaan opettajien ja oppilaiden mielenterveyden välillä on selvä yhteys (33); ottaa huomioon, että etäopetuksella on luontaisia rajoituksia laboratorio- ja taidekurssien opetuksessa sekä ammatillisessa koulutuksessa ja liikunnanopetuksessa; ottaa huomioon, että etäopetus on monissa tapauksissa pedagogisesti soveltumatonta erityisesti nuoremmille oppilaille, joilla on muita suurempi tarve henkilökontaktiin opettajan kanssa, ja siksi, että opettajilla ei ole riittävästi mahdollisuuksia saada asianmukaista koulutusta digitaalisten välineiden tehokkaaseen käyttöön kouluissa; ottaa huomioon, että useimmissa tapauksissa etäopiskelussa ei otettu huomioon niiden oppijoiden tarpeita, jotka saavat opetusta alueellisilla tai vähemmistökielillä; katsoo, että tätä lähestymistapaa voidaan pitää syrjivänä ja se aiheuttaa näissä oppijoissa huolta, ahdistusta ja turvattomuuden tunnetta;

| E. | ottaa huomioon, että koska oppilailla ei ollut rauhoittavan rutiinin luovaa päiväohjelmaa ja lukujärjestystä ja joissakin jäsenvaltioissa he eivät olleet enää tottuneita viettämään koulussa pitkiä ajanjaksoja, monet oppilaat näyttävät nyt koulujen uudelleen avaamisen jälkeen tuntevan olonsa ulkopuolisiksi ja menettäneen kiinnostuksensa koulunkäyntiin ja heillä on vaikeuksia päästä taas vauhtiin, keskittyä, tuntea yhteenkuuluvuutta ja jakaa kouluyhteisön tavoitteet; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että koska oppilailla ei ollut rauhoittavan rutiinin luovaa päiväohjelmaa ja lukujärjestystä ja joissakin jäsenvaltioissa he eivät olleet enää tottuneita viettämään koulussa pitkiä ajanjaksoja, monet oppilaat näyttävät nyt koulujen uudelleen avaamisen jälkeen tuntevan olonsa ulkopuolisiksi ja menettäneen kiinnostuksensa koulunkäyntiin ja heillä on vaikeuksia päästä taas vauhtiin, keskittyä, tuntea yhteenkuuluvuutta ja jakaa kouluyhteisön tavoitteet;

| F. | ottaa huomioon, että kulttuuritilojen sulkeminen – ne suljettiin ensimmäisinä ja niiden uudelleen avaaminen sallittiin viimeisenä – on vienyt nuorilta kulttuurialan luovan työn tekijöiltä ja erityisesti nuorilta esiintyjiltä mahdollisuuden aloittaa uransa ja kehittää sitä tässä ratkaisevassa varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kulttuuritilojen sulkeminen – ne suljettiin ensimmäisinä ja niiden uudelleen avaaminen sallittiin viimeisenä – on vienyt nuorilta kulttuurialan luovan työn tekijöiltä ja erityisesti nuorilta esiintyjiltä mahdollisuuden aloittaa uransa ja kehittää sitä tässä ratkaisevassa varhaisessa vaiheessa;

| G. | ottaa huomioon, että pandemian kielteiset seuraukset vaikuttivat huomattavasti ruohonjuuritason urheiluun ja että monet tällaiset urheilutilat olivat pitkään kokonaan suljettuina; ottaa huomioon, että ammattiurheiluseurojen, erityisesti paikallis- ja aluetason seurojen, odotetaan edelleen kohtaavan vakavia haasteita, jotka liittyvät niiden taloudelliseen elpymiseen pitkällä aikavälillä; ottaa huomioon, että ruohonjuuritason urheilun pysyvä katoaminen vaikuttaisi suoraan nuorten urheilijoiden sosiaaliseen kehitykseen samoin kuin heidän mahdolliseen tulevaan ammattilaisuraansa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että pandemian kielteiset seuraukset vaikuttivat huomattavasti ruohonjuuritason urheiluun ja että monet tällaiset urheilutilat olivat pitkään kokonaan suljettuina; ottaa huomioon, että ammattiurheiluseurojen, erityisesti paikallis- ja aluetason seurojen, odotetaan edelleen kohtaavan vakavia haasteita, jotka liittyvät niiden taloudelliseen elpymiseen pitkällä aikavälillä; ottaa huomioon, että ruohonjuuritason urheilun pysyvä katoaminen vaikuttaisi suoraan nuorten urheilijoiden sosiaaliseen kehitykseen samoin kuin heidän mahdolliseen tulevaan ammattilaisuraansa;

| H. | ottaa huomioon, että nuorten mielenterveyden ja hyvinvoinnin yleinen tila on heikentynyt merkittävästi pandemian aikana ja että mielenterveyteen liittyvät ongelmat ovat kaksinkertaistuneet useissa jäsenvaltioissa kriisiä edeltäneestä tasosta (34), minkä vuoksi asiantuntijat alkoivat kutsua tätä ilmiötä mediassa ”hiljaiseksi pandemiaksi” tai ”pandemian arveksi”; ottaa huomioon, että pandemia on paljastanut, että nuorille, joilla on mielenterveyteen liittyviä ongelmia, ei ole annettu riittävästi tukea; ottaa huomioon, että marginalisoituneisiin ryhmiin, kuten hlbtiq+-henkilöihin, rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin tai nuoriin, joilla on erityistarpeita, on kohdistunut suurempi mielenterveyshäiriöiden kehittymisriski; toteaa, että mielenterveysongelmien todellisia vaikutuksia nuoriin on usein vaikea tunnistaa ja että ne eivät ole vielä täysin nähtävissä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että nuorten mielenterveyden ja hyvinvoinnin yleinen tila on heikentynyt merkittävästi pandemian aikana ja että mielenterveyteen liittyvät ongelmat ovat kaksinkertaistuneet useissa jäsenvaltioissa kriisiä edeltäneestä tasosta (34), minkä vuoksi asiantuntijat alkoivat kutsua tätä ilmiötä mediassa ”hiljaiseksi pandemiaksi” tai ”pandemian arveksi”; ottaa huomioon, että pandemia on paljastanut, että nuorille, joilla on mielenterveyteen liittyviä ongelmia, ei ole annettu riittävästi tukea; ottaa huomioon, että marginalisoituneisiin ryhmiin, kuten hlbtiq+-henkilöihin, rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin tai nuoriin, joilla on erityistarpeita, on kohdistunut suurempi mielenterveyshäiriöiden kehittymisriski; toteaa, että mielenterveysongelmien todellisia vaikutuksia nuoriin on usein vaikea tunnistaa ja että ne eivät ole vielä täysin nähtävissä;

| I. | ottaa huomioon, että oppijoihin joskus jo varhaisessa iässä kohdistuva liiallinen painostus ylisuoriutumiseen on luonut oppijoiden mielenterveyteen ja hyvinvointiin kohdistuvia lisäpaineita; ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat aiheuttavat yhteiskunnissamme voimakasta leimautumista, minkä vuoksi mielenterveysongelmia kokevat nuoret joutuvat myös ennakkoluulojen, sosiaalisen eristämisen, sanallisten loukkausten tai kiusaamisen kohteeksi ja kokevat, että oppimisympäristö ei ole turvallinen ja apua tai hoitoa on siinä vaikea hakea; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oppijoihin joskus jo varhaisessa iässä kohdistuva liiallinen painostus ylisuoriutumiseen on luonut oppijoiden mielenterveyteen ja hyvinvointiin kohdistuvia lisäpaineita; ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat aiheuttavat yhteiskunnissamme voimakasta leimautumista, minkä vuoksi mielenterveysongelmia kokevat nuoret joutuvat myös ennakkoluulojen, sosiaalisen eristämisen, sanallisten loukkausten tai kiusaamisen kohteeksi ja kokevat, että oppimisympäristö ei ole turvallinen ja apua tai hoitoa on siinä vaikea hakea;

| J. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiokohtaisissa tilanteissa on suuria eroja, jotka johtuvat siitä, että toteutetut toimenpiteet ovat olleet luonteeltaan ja kestoltaan erilaisia, sekä eroista teknologian ja digitaalisten välineiden saatavuudessa, jotka pahentavat maaseudun ja kaupunkien eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiokohtaisissa tilanteissa on suuria eroja, jotka johtuvat siitä, että toteutetut toimenpiteet ovat olleet luonteeltaan ja kestoltaan erilaisia, sekä eroista teknologian ja digitaalisten välineiden saatavuudessa, jotka pahentavat maaseudun ja kaupunkien eriarvoisuutta;

| K. | ottaa huomioon, että pakon sanelema siirtyminen virtuaalioppimiseen on paitsi pahentanut jo olemassa olevaa eriarvoisuutta myös luonut lisää eriarvoisuutta, kun lapset, joilla on sosiaalisesti heikommat lähtökohdat, ovat jääneet muista jälkeen ahtaiden asuinolojen, digitaalisten infrastruktuurien tai laitteiden puutteen ja yhteysongelmien vuoksi, mikä lisää heikkojen oppimistulosten ja tämän seurauksena koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä sellaisten oppijoiden keskuudessa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että pakon sanelema siirtyminen virtuaalioppimiseen on paitsi pahentanut jo olemassa olevaa eriarvoisuutta myös luonut lisää eriarvoisuutta, kun lapset, joilla on sosiaalisesti heikommat lähtökohdat, ovat jääneet muista jälkeen ahtaiden asuinolojen, digitaalisten infrastruktuurien tai laitteiden puutteen ja yhteysongelmien vuoksi, mikä lisää heikkojen oppimistulosten ja tämän seurauksena koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä sellaisten oppijoiden keskuudessa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia;

| L. | ottaa huomioon, että oppilaitosten sulkeminen on johtanut olemassa olevan tietämyksen vähenemiseen, siihen, että oppijat eivät hallitse uuden tiedon hankkimiseen käytettäviä menetelmiä, sekä todelliseen oppimisvajeeseen; ottaa huomioon, että nämä vajaukset, joilla todennäköisesti on pitkäkestoinen kielteinen vaikutus lasten ja nuorten tulevaan hyvinvointiin, ovat suurempia sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevista kotitalouksista tulevien oppijoiden keskuudessa, jotka saivat muita vähemmän tukea opinnoissaan pandemian aikana; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että oppilaitosten sulkeminen on johtanut olemassa olevan tietämyksen vähenemiseen, siihen, että oppijat eivät hallitse uuden tiedon hankkimiseen käytettäviä menetelmiä, sekä todelliseen oppimisvajeeseen; ottaa huomioon, että nämä vajaukset, joilla todennäköisesti on pitkäkestoinen kielteinen vaikutus lasten ja nuorten tulevaan hyvinvointiin, ovat suurempia sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevista kotitalouksista tulevien oppijoiden keskuudessa, jotka saivat muita vähemmän tukea opinnoissaan pandemian aikana;

| M. | ottaa huomioon, että havaintojen mukaan 64 prosenttia 18–34-vuotiaista nuorista oli masentumisvaarassa vuoden 2021 keväällä (35) ja että nuorten toiseksi yleisin kuolinsyy on itsemurha (36) stressin, yksinäisyyden, eristyneisyyden, masennuksen, henkisen ahdistuksen sekä koulutus-, työllisyys- tai taloudellisten mahdollisuuksien puuttumisen ja nuorisotyöttömyyden kasvun vuoksi sekä siksi, että nuoret kokevat laajempiin sosiaalisiin näkymiin ja elämäänsä koskeviin tulevaisuudennäkymiin liittyvää epävarmuutta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että havaintojen mukaan 64 prosenttia 18–34-vuotiaista nuorista oli masentumisvaarassa vuoden 2021 keväällä (35) ja että nuorten toiseksi yleisin kuolinsyy on itsemurha (36) stressin, yksinäisyyden, eristyneisyyden, masennuksen, henkisen ahdistuksen sekä koulutus-, työllisyys- tai taloudellisten mahdollisuuksien puuttumisen ja nuorisotyöttömyyden kasvun vuoksi sekä siksi, että nuoret kokevat laajempiin sosiaalisiin näkymiin ja elämäänsä koskeviin tulevaisuudennäkymiin liittyvää epävarmuutta;

| N. | ottaa huomioon, että mielenterveyspalvelujen saatavuudessa on merkittäviä alueellisia eroja eri puolilla EU:ta ja potilaiden, joilla on heikommat sosiaaliset lähtökohdat, myös lasten, mahdollisuuksia saada mielenterveyspalveluja rajoittavat entisestään joissakin jäsenvaltioissa vallitsevat rajoitukset, jotka liittyvät psykoterapiakäyntien korvaamiseen kansanterveysmäärärahoista; pitää erittäin tarpeellisena lasten ja nuorten mielenterveyttä koskevaa eurooppalaista lähestymistapaa, jossa keskitytään erityisesti koulutukseen sekä koulu- ja nuorisoneuvontaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että mielenterveyspalvelujen saatavuudessa on merkittäviä alueellisia eroja eri puolilla EU:ta ja potilaiden, joilla on heikommat sosiaaliset lähtökohdat, myös lasten, mahdollisuuksia saada mielenterveyspalveluja rajoittavat entisestään joissakin jäsenvaltioissa vallitsevat rajoitukset, jotka liittyvät psykoterapiakäyntien korvaamiseen kansanterveysmäärärahoista; pitää erittäin tarpeellisena lasten ja nuorten mielenterveyttä koskevaa eurooppalaista lähestymistapaa, jossa keskitytään erityisesti koulutukseen sekä koulu- ja nuorisoneuvontaan;

| O. | ottaa huomioon, että sulkutoimilla oli erityisen kielteinen vaikutus vammaisiin henkilöihin ja henkilöihin, joilla on erityistarpeita; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioiden poikkeusolosuhteissa toteuttamissa toimenpiteissä olisi aina kunnioitettava heidän perusoikeuksiaan ja varmistettava heidän yhtäläinen ja syrjimätön pääsynsä terveydenhuoltoon, sosiaalipalveluihin ja koulutukseen sekä mahdollisuutensa osallistua nuoriso-, kulttuuri- ja urheilutoimintaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että sulkutoimilla oli erityisen kielteinen vaikutus vammaisiin henkilöihin ja henkilöihin, joilla on erityistarpeita; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioiden poikkeusolosuhteissa toteuttamissa toimenpiteissä olisi aina kunnioitettava heidän perusoikeuksiaan ja varmistettava heidän yhtäläinen ja syrjimätön pääsynsä terveydenhuoltoon, sosiaalipalveluihin ja koulutukseen sekä mahdollisuutensa osallistua nuoriso-, kulttuuri- ja urheilutoimintaan;

| P. | ottaa huomioon, että sukupuoleen liittyvät erot vaikuttavat siihen, millainen vaikutus pandemialla on ollut lapsiin ja nuoriin, ja että tytöt ja nuoret naiset kärsivät muita enemmän perheväkivallasta, psykosomaattisista sairauksista ja mielialahäiriöistä (37); ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero syveni entisestään pandemian aikana, mikä vaikutti naisten työ- ja yksityiselämän tasapainoon ja heidän taloudelliseen riippuvuuteensa kumppaneistaan, sukulaisistaan tai ystävistään; ottaa huomioon, että peräkkäiset sulkutoimet lisäsivät vanhempien ja holhoojien taakkaa, mikä lisäsi vanhempien päihteidenkäytön ja perheen sisäisen väkivallan riskiä ja vaikutti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien sekä lasten ja nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sukupuoleen liittyvät erot vaikuttavat siihen, millainen vaikutus pandemialla on ollut lapsiin ja nuoriin, ja että tytöt ja nuoret naiset kärsivät muita enemmän perheväkivallasta, psykosomaattisista sairauksista ja mielialahäiriöistä (37); ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero syveni entisestään pandemian aikana, mikä vaikutti naisten työ- ja yksityiselämän tasapainoon ja heidän taloudelliseen riippuvuuteensa kumppaneistaan, sukulaisistaan tai ystävistään; ottaa huomioon, että peräkkäiset sulkutoimet lisäsivät vanhempien ja holhoojien taakkaa, mikä lisäsi vanhempien päihteidenkäytön ja perheen sisäisen väkivallan riskiä ja vaikutti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien sekä lasten ja nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin;

| Q. | ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat henkilökohtaisen kehityksen varhaisessa vaiheessa lisäävät aikuisiän mielenterveysongelmien todennäköisyyttä ja että tällä on kauaskantoisia vaikutuksia henkilökohtaiseen, sosiaaliseen ja ammatilliseen kehitykseen ja elämänlaatuun; ottaa huomioon, että lapset ja nuoret ovat neurologisessa kehityksessään kriittisessä vaiheessa ja digitaalisten välineiden laajamittainen käyttö etäopiskelussa vaikuttaa heihin erityisen herkästi; katsoo, että tämä koulutuksen intensiivinen digitalisointi herättää kysymyksiä teknologian vaikutuksesta oppimiskysymyksiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat henkilökohtaisen kehityksen varhaisessa vaiheessa lisäävät aikuisiän mielenterveysongelmien todennäköisyyttä ja että tällä on kauaskantoisia vaikutuksia henkilökohtaiseen, sosiaaliseen ja ammatilliseen kehitykseen ja elämänlaatuun; ottaa huomioon, että lapset ja nuoret ovat neurologisessa kehityksessään kriittisessä vaiheessa ja digitaalisten välineiden laajamittainen käyttö etäopiskelussa vaikuttaa heihin erityisen herkästi; katsoo, että tämä koulutuksen intensiivinen digitalisointi herättää kysymyksiä teknologian vaikutuksesta oppimiskysymyksiin;

| R. | ottaa huomioon, että tilojen sulkemiset ovat heikentäneet nuorten fyysistä kuntoa siinä määrin, että tällä hetkellä vain neljäsosa 11-vuotiaista liikkuu riittävästi; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että tilojen sulkemiset ovat heikentäneet nuorten fyysistä kuntoa siinä määrin, että tällä hetkellä vain neljäsosa 11-vuotiaista liikkuu riittävästi;

| S. | ottaa huomioon, että vuosi 2022 on Euroopan nuorison teemavuosi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vuosi 2022 on Euroopan nuorison teemavuosi;

| T. | katsoo, että kaikissa lapsille ja nuorille suunnatuissa EU:n mielenterveysstrategioissa on ennen kaikkea tarjottava heille mahdollisuus siihen, että he tulevat kuulluiksi ja heidän panoksensa otetaan huomioon osallistavia toimia laadittaessa; katsoo strategian onnistumisen edellyttävän, että mukaan otetaan koulujen ja opettajien lisäksi vanhemmat, perheet, ystävät, nuorisojärjestöt ja nuorten hyvinvointipalvelut, nuorisotyöntekijät, kulttuurilaitokset ja urheiluseurat, joille annetaan asianmukaista koulutusta mielenterveysongelmien käsittelyyn, jotta voidaan sekä omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa että varmistaa, että tavoitetaan nuoret, joilla on sosioekonomisesti heikommat lähtökohdat, sekä marginalisoituneet ryhmät; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että kaikissa lapsille ja nuorille suunnatuissa EU:n mielenterveysstrategioissa on ennen kaikkea tarjottava heille mahdollisuus siihen, että he tulevat kuulluiksi ja heidän panoksensa otetaan huomioon osallistavia toimia laadittaessa; katsoo strategian onnistumisen edellyttävän, että mukaan otetaan koulujen ja opettajien lisäksi vanhemmat, perheet, ystävät, nuorisojärjestöt ja nuorten hyvinvointipalvelut, nuorisotyöntekijät, kulttuurilaitokset ja urheiluseurat, joille annetaan asianmukaista koulutusta mielenterveysongelmien käsittelyyn, jotta voidaan sekä omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa että varmistaa, että tavoitetaan nuoret, joilla on sosioekonomisesti heikommat lähtökohdat, sekä marginalisoituneet ryhmät;

| U. | ottaa huomioon, että tieteelliset tiedot viittaavat siihen, että nuorempiin sukupolviin kuuluvien luottamus instituutioita kohtaan on heikentynyt; ottaa huomioon, että tämä johtuu itse pandemiaan liittyvästä stressistä ja epävarmuudesta mutta myös siitä, että jäsenvaltioiden viralliset viestintäkanavat eivät ole kovin hyvin onnistuneet tavoittamaan nuoria, sekä pandemiaan liittyvän disinformaation ja valeuutisten lisääntymisestä; katsoo, että luottamuksen palauttamiseen on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota, ja toteaa, että tämä voidaan saavuttaa ikätasolle sopivan osallistumisen avulla, muun muassa tarjoamalla nuorille mahdollisuuksia tehdä aloitteita ja päätöksiä, jotka muovaavat maailmaa, jossa he elävät, ja edistämällä nuorten toimijuutta, jotta nuoret saavat mahdollisuuden pyrkiä ottamaan haltuun oman elämänsä ja kehittää selviytymiskykyään; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tieteelliset tiedot viittaavat siihen, että nuorempiin sukupolviin kuuluvien luottamus instituutioita kohtaan on heikentynyt; ottaa huomioon, että tämä johtuu itse pandemiaan liittyvästä stressistä ja epävarmuudesta mutta myös siitä, että jäsenvaltioiden viralliset viestintäkanavat eivät ole kovin hyvin onnistuneet tavoittamaan nuoria, sekä pandemiaan liittyvän disinformaation ja valeuutisten lisääntymisestä; katsoo, että luottamuksen palauttamiseen on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota, ja toteaa, että tämä voidaan saavuttaa ikätasolle sopivan osallistumisen avulla, muun muassa tarjoamalla nuorille mahdollisuuksia tehdä aloitteita ja päätöksiä, jotka muovaavat maailmaa, jossa he elävät, ja edistämällä nuorten toimijuutta, jotta nuoret saavat mahdollisuuden pyrkiä ottamaan haltuun oman elämänsä ja kehittää selviytymiskykyään;

| V. | katsoo, että pandemia on tarjonnut meille tilaisuuden käsitellä pitkäaikaisia mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä, joita ei aiemmin ole käsitelty kokonaisvaltaisella tavalla; ottaa huomioon, että mielenterveys on sisällytetty EU4Health-ohjelman erityistavoitteisiin, joilla edistetään sellaisen Euroopan terveysunionin luomista, joka perustuu vahvempiin, helpommin saavutettaviin ja muutosjoustaviin terveydenhuoltojärjestelmiin, jotka ovat valmiita vastaamaan mahdollisiin tuleviin kriiseihin; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että pandemia on tarjonnut meille tilaisuuden käsitellä pitkäaikaisia mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä, joita ei aiemmin ole käsitelty kokonaisvaltaisella tavalla; ottaa huomioon, että mielenterveys on sisällytetty EU4Health-ohjelman erityistavoitteisiin, joilla edistetään sellaisen Euroopan terveysunionin luomista, joka perustuu vahvempiin, helpommin saavutettaviin ja muutosjoustaviin terveydenhuoltojärjestelmiin, jotka ovat valmiita vastaamaan mahdollisiin tuleviin kriiseihin;

| W. | ottaa huomioon, että Ukrainan sota ja sen tuhoisat inhimilliset, taloudelliset sekä ruokaan ja energiaan liittyvät seuraukset ja muut maailmanlaajuiset uhat voivat johtaa epävarmuuteen, jonka odotetaan vaikuttavan kielteisesti lasten ja nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Ukrainan sota ja sen tuhoisat inhimilliset, taloudelliset sekä ruokaan ja energiaan liittyvät seuraukset ja muut maailmanlaajuiset uhat voivat johtaa epävarmuuteen, jonka odotetaan vaikuttavan kielteisesti lasten ja nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin;

| X. | ottaa huomioon, että Ukrainan sodan vuoksi miljoonat lapset ja nuoret ovat joutuneet siirtymään kotiseudultaan ja kärsineet vakavista traumoista; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Ukrainan sodan vuoksi miljoonat lapset ja nuoret ovat joutuneet siirtymään kotiseudultaan ja kärsineet vakavista traumoista;

| 1. | nostaa huomion kohteeksi koulujen ja varhaiskasvatuspalvelujen sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen instituutioiden roolin tarvittavan aineellisen ja psykologisen tuen tarjoamisessa nuorille ja heidän perheilleen ja kehottaa jäsenvaltioita ja alueita tarjoamaan riittävästi taloudellista tukea yleisopetuksesta vastaaville oppilaitoksille, erityisesti investoimalla merkittävästi julkiseen koulutukseen, sekä palkkaamaan ja pitämään palveluksessa erittäin päteviä opettajia ja kasvatustyöntekijöitä sen varmistamiseksi, että nuorten pedagogista, psykologista, fyysistä, emotionaalista, kognitiivista ja/tai sosiaalista kehitystä edistetään yhä enemmän tyydyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita lisäämään julkisia koulutusmenoja merkittävästi siten, että ne ylittävät EU:n keskiarvon (5 prosenttia bkt:stä vuonna 2020); korostaa erityisesti opettajien, kouluttajien, kasvattajien ja nuorisotyöntekijöiden roolia lasten ja nuorten psykologisen tuen ja kehityksen edistämisessä; korostaa tässä yhteydessä tarvetta tunnustaa, että on tärkeää edistää mielenterveyden lukutaitoa opettajien, kasvatustyöntekijöiden, koulujen hallintohenkilöstön, sosiaalityöntekijöiden ja nuorisotyöntekijöiden sekä oppijoiden keskuudessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota murtamaan mielenterveysongelmien ympärillä vallitsevan hiljaisuuden ja poistamaan siihen liittyvän syrjivän sosiaalisen leiman kokonaisvaltaisella lähestymistavalla; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään EU:n laajuisen kampanjan, jolla lisätään tietoisuutta mielenterveydestä yleissivistävissä ja ammatillisissa oppilaitoksissa, jotta voidaan torjua vallitsevaa leimaa, tarjota nuorille mahdollisuus saada tietoa mielenterveydestä ja saada aikaan selkeä ja laajempi yhteiskunnallinen ymmärrys mielenterveyteen liittyvistä kysymyksistä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään opetussuunnitelmiin psykologisen ensiavun ja pakollisen mielenterveyskoulutuksen, joka ei stigmatisoi ketään, jotta oppijat, opettajat, kouluttajat ja akateemiset johtajat ovat paremmin valmistautuneita kohtaamaan oppijoita ja nuoria, joilla on mielenterveysongelmia; toteaa, että näin voidaan varmistaa kansalaisten mielenterveyden ja hyvinvoinnin yhtäläinen edistäminen kaikkialla EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan opetussuunnitelmien sisältöä, toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet etäopetuksen aikana syntyneiden kognitiivisten vajeiden korjaamiseksi ja estämään heikon koulumenestyksen ja koulunkäynnin keskeyttämisen mahdollisen lisääntymisen; edellyttää jäsenvaltioiden takaavan jokaiselle lapselle Euroopassa mahdollisuuden osallistavaan, tasapuoliseen ja laadukkaaseen koulutukseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että on tärkeää torjua mielenterveyttä ja hyvinvointia koskevaa aliraportointia sekä lasten ja nuorten aliedustusta mielenterveyttä koskevassa tieteellisessä tutkimuksessa; kehottaa siksi komissiota tekemään tutkimuksen, jossa arvioidaan kattavasti jäsenvaltioiden kaikkien covid-19-pandemiaan liittyvien ennaltaehkäisevien toimenpiteiden pitkäaikaisvaikutuksia lapsiin ja nuoriin mahdollisten tulevien terveyskriisien vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa mielenterveyden ja hyvinvoinnin mittaamiseen liittyviä haasteita ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään terveydestä ja turvallisuudesta yhteisen kokonaisvaltaisen käsityksen, joka kattaa yleisen fyysisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin, ja pyytää laatimaan kattavia ennaltaehkäisy- ja hoitostrategioita, joihin sisältyy mielenterveyden ja hyvinvoinnin mittaamiseen liittyvien puolueettomien indikaattoreiden, riskinarviointivälineiden ja raportointijärjestelmien kehittäminen kuullen opettajia, oppijoita, vanhempia sekä alan asiantuntijoita ja tutkijoita, kulttuuri-, leikki-, liikunta- ja urheilutoiminnan integrointi sekä luovien ja sosiaalisten taitojen kehittämisen edistäminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa tarvetta rakentaa kestävästi ja nopeasti uudelleen pandemian heikentämä tai jopa tuhoama eurooppalaisen nuorisotyön rakenne ja vahvistaa sitä; korostaa, että on tarpeen tunnustaa nuorisotyön itsensä luonne tukivälineenä, joka edistää merkittävästi nuorten henkilökohtaista kehitystä, hyvinvointia ja mahdollisuuksia toteuttaa itseään; kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan nuorisotyöhön kohdistuvia konkreettisia parannuksia, jotta voidaan tarjota tukea sitä eniten tarvitseville; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa tunnustamaan avoimen nuorisotyön kaikkialla EU:ssa keskeisenä nuorten sosiaalistamisen välineenä ja luomaan tietoisesti yhä enemmän vapaita tiloja, jotka antavat nuorille, usein samanikäisille nuorille, mahdollisuuden kokoontua muuallekin kuin vanhempien kotiin ja virallisen koulutuksen oppimispaikkoihin ja jotka avaavat heille tilaisuuden organisoitua ja osallistua yhteisön aloitteisiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita parantamaan sekä kehittämään edelleen oppimisympäristöjen terveys- ja turvallisuuspuitteita, jotta oppijoiden, opettajien, nuorten ja ammattilaisten tukena on riittävä määrä pätevää henkilöstöä, kuten erikoispsykologeja tai muita mielenterveysasiantuntijoita, joilla voi olla keskeinen rooli paitsi yksittäisten henkilöiden myös koulujen yleisen ilmapiirin kannalta; toteaa, että näin voidaan luoda lapsille ja nuorille kaikentyyppisissä oppilaitoksissa turvallinen ympäristö, jossa oppijat voivat hakea psykologista apua mielenterveysongelmien varhaisissa vaiheissa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan erityisopetusta antavaa tukihenkilöstöä, jonka avulla luokkahuoneista ja sosiaalisista tiloista voi tulla viihtyisä ja mukava paikka, jossa voi kasvaa, oppia ja vaihtaa näkemyksiä luottamuksen ilmapiirissä sekä keskustella ja ratkoa erimielisyyksiä rakentavalla tavalla; korostaa matalan kynnyksen ja puoliammattimaisen psykologisen tuen merkitystä oppijoille; kehottaa perustamaan aktiivisen eurooppalaisen verkoston, jossa vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja menetelmiä tällaisiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että toimintapolitiikkojen ja ohjelmien tehokkuuden parantamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että nuoret saavat äänensä kuuluviin päätöksenteossa, jotta he voivat ilmaista tarpeensa ja osallistua päätösten täytäntöönpanoon; kehottaa siksi oppilaitoksia laajentamaan opiskelijoiden ja nuorten osallistumis- ja yhteistoimintaoikeuksia kouluissa, korkeakouluissa, ammatillisessa koulutuksessa, työpaikoilla ja sosiaalialan laitoksissa sekä ottamaan nuoret, erityisesti nuoret naiset, mukaan tutkimukseen ja ohjelmien suunnitteluun, jotta voidaan ymmärtää paremmin heidän elämänkokemuksiaan, painopisteitään ja käsityksiään ja vastata niihin ja varmistaa näin heidän sitoutumisensa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään monialaisia investointeja lasten ja nuorten mielenterveyshäiriöiden torjumiseksi ja laatimaan kansallisia toimintasuunnitelmia, joilla varmistetaan niiden täytäntöönpano alue- ja paikallistasolla ja joissa otetaan huomioon lasten ja nuorten todelliset tarpeet kiinnittäen erityistä huomiota kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan nuorisojärjestöjen työtä ja itse kansalaisjärjestöissä organisoitua nuorisotyötä järjestelmällisemmin ja ennen kaikkea, kun otetaan huomioon niiden merkitys epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kannalta, myös taloudellisesti ja parantamaan näin niiden rajatylittävän vaihdon ja yhteistyön rakenteiden kriisinkestävyyttä pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa lasten ja nuorten jokapäiväisen ei-virtuaalisen vuorovaikutuksen ja ihmissuhteiden keskeistä merkitystä heidän yleiselle hyvinvoinnilleen ja toteaa niiden muodostavan perustan sosiaalistumisprosessille ja nopeuttavan yhteenkuuluvuuden tunteen syntymistä, kun otetaan huomioon sosiaalistumisen tärkeä rooli koulutuksessa; kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia terveys- ja turvallisuustoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tulevien pandemioiden aikana tai muissa ennennäkemättömissä tilanteissa kaikki oppimisympäristöt olivatpa ne sitten virallisen tai epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen ympäristöjä pysyvät turvallisesti auki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannustaa jäsenvaltioita kuulemaan erityistoimenpiteiden ollessa ehdottoman välttämättömiä terveys- ja turvallisuusalan ammattilaisia, kouluja, opettajia, nuorisojärjestöjä ja nuorten hyvinvointipalveluja sekä vanhempia, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon eri ikäryhmien, haavoittuvien ryhmien ja nuorten, joilla on erityistarpeita, liikkumisongelmia tai muita vammoja, sekä muita heikommassa asemassa olevien ja marginalisoituneiden ryhmien tarpeet niin, että ketään ei jätetä jälkeen, ja pidättäytymään soveltamasta lähestymistapaa, jonka mukaan sama malli sopii kaikille; korostaa, että on tärkeää varmistaa kielellinen jatkuvuus, jotta alueellisilla tai vähemmistökielillä opetusta saavat oppijat voivat jatkaa samalla kielellä etäopetuksessa tai monimuoto-oppimisessa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ottamaan huomioon koulutus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheilutoiminnan erilaiset ominaispiirteet ja tarpeet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuo esiin myönteisen roolin, joka mentoroinnilla oli tietyissä maissa pandemian aikana autettaessa nuoria ratkaisemaan ongelmia ja edistettäessä näin heidän mielenterveyttään ja luotaessa ihmisten välisiä yhteyksiä, jotka tarjosivat perspektiiviä ja psykologista tukea eristysjaksojen aikana; kehottaa komissiota harkitsemaan tällaisten mentorointiohjelmien tukemista ja rahoittamista unionin tasolla, jotta voidaan kannustaa niiden kehittämiseen kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että covid-19-kriisi on pahentanut jo olemassa olevaa eriarvoisuutta koulutuksessa rajoittamalla monien kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien lasten ja nuorten mahdollisuuksia, mukaan lukien köyhillä alueilla tai maaseudulla asuvat lapset, tytöt, pakolaiset ja vammaiset henkilöt; kehottaa tehostamaan toimia sellaisten lasten, nuorten ja perheiden tunnistamiseksi ja tukemiseksi, joihin pandemia on vaikuttanut suhteettomasti, ottaen huomioon heihin vaikuttavat kulttuuriset ja taustatekijät, jotta voidaan tunnistaa ennen pandemiaa vallinneet puutteet mielenterveyspalvelujen tarjonnassa ja mukauttaa paremmin julkisia järjestelmiä; kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan covid-19:n vaikutusta sukupuolinäkökulmasta ja varmistamaan, että seksuaali- ja lisääntymisvalistusta jatketaan kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin lapsiin ja nuoriin, kuten hlbtq+-nuoriin, rodullistettuihin lapsiin ja nuoriin sekä lapsiin ja nuoriin, joilla on jo ennestään ollut mielenterveystarpeita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa terveellisen ja tasapainoisen ruokavalion suurta merkitystä lasten ja nuorten mielenterveyden kannalta; painottaa siksi koulujen tarjoamaa tärkeää sosiaalista tukea, kuten tasapainoisia päivittäisiä aterioita, joita jotkut lapset eivät muutoin saa kotonaan; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön lapsitakuuta koskevan suosituksen nro 4, jossa pyydetään muun muassa huolehtimaan siitä, että lapset saavat vähintään yhden maksuttoman terveellisen aterian jokaisena koulupäivänä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa tarvetta lisätä Erasmus+ -ohjelman, Luova Eurooppa -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen kaltaisten ohjelmien rahoitusta ja edistää asianmukaisesti niiden tarjoamia mahdollisuuksia, parantaa liikkuvuuskokemuksia, jotka edistävät nuorempien sukupolvien tulevan henkilökohtaisen ja ammatillisen kasvun kannalta hyödyllisten ja tarpeellisten sosiaalisten taitojen kehittymistä, ja parantaa niiden saatavuutta kaikille; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ammattikoulutusta ja huolehtimaan siitä, että mahdolliset tulevat liikkuvuusrajoitukset eivät haittaa ohjelmien toteuttamista, sekä parantamaan hankkeiden tulosten järjestelmällistä jakamista, jotta voidaan lisätä niiden näkyvyyttä, laajentaa niitä ja lisätä niiden pitkän aikavälin vaikutuksia; kehottaa komissiota lisäämään näiden unionin ohjelmien rahoitusta monivuotisen rahoituskehyksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ilmaisee huolensa siitä, että elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset lapsiin ja nuoriin saattavat monissa tapauksissa olla vähäisiä eivätkä ne välttämättä tuota tuloksia tai rakenneuudistuksia, jotka antaisivat lapsille ja nuorille mahdollisuuden laadukkaaseen koulutukseen tai lieventäisivät covid-19-pandemiaan liittyvien kulttuuripaikkojen sulkemisten ja kulttuurialan luovan työn tekijöiden saavuttamattomuuden kielteisiä vaikutuksia erityisesti nuoriin esittäjiin, joilta evättiin mahdollisuus uransa aloittamiseen ja kehittämiseen ratkaisevassa varhaisessa vaiheessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan asianmukaisen rahoituksen sekä reilut sopimus- ja työolot kaikille nuorille kirjailijoille, esiintyjille, taiteilijoille ja kaikille muille kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla, myös sosiaalisessa mediassa, työskenteleville luovan työn tekijöille, työntekijöille ja ammattilaisille, jotka kärsivät pandemian vuoksi, tehostamaan yleisiä toimiaan nousevien taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten tukemiseksi, edistämään nuorten ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä ja kirjaamaan tämän tavoitteen taiteilijan eurooppalaista asemaa koskevan asiakirjan nuoria taiteilijoita käsittelevään osioon; suosittelee jälleen, että 10 prosenttia kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien määrärahoista osoitetaan koulutukseen ja 2 prosenttia kulttuurialalle ja luoville toimialoille; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti koulutukseen, nuoriin sekä kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin liittyviä hankkeita ja uudistuksia, joita jäsenvaltiot toteuttavat elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, ja tähdentää, että näitä aiheita on painotettava enemmän eurooppalaisen ohjausjakson arvioinnin yhteydessä laadittavissa kansallisissa raporteissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että liikkuvuuskokemukset ja hyvien käytäntöjen vaihto opettajien, kasvattajien, kouluttajien, nuorisotyötä tekevien vapaaehtoisten ja ammattilaisten sekä nuorisojärjestöjen, kulttuurialan luovan työn tekijöiden ja urheiluvalmentajien keskuudessa ovat tärkeitä, jotta voidaan lisätä heidän tietämystään nuorten tavoittamisesta ja vahvistaa kansainvälistä ja monikielistä ulottuvuutta erityisesti, kun otetaan huomioon vuoteen 2025 mennessä toteutettava eurooppalainen koulutusalue; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa soveltamaan kokonaisvaltaista käsitystä terveydestä, joka kattaa yleisen fyysisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin, ja pyytää laatimaan kattavia ennaltaehkäisy- ja hoitostrategioita, jotka kattavat muun muassa kulttuuri- ja urheilutoiminnan ja joilla edistetään luovien ja sosiaalisten taitojen kehittämistä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa tarvetta edistää sellaisten kohdennettujen, sukupolvien välisten palvelujen suunnittelua ja tarjontaa, joissa yhdistetään ikäihmisten kokemus ja nuorten rohkeus siten, että molemmat osapuolet hyötyvät; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa kulttuurin perustavanlaatuista merkitystä lasten ja nuorten yksilöllisen identiteetin kehittymiselle sekä heidän koulutukselleen, myös heidän ymmärtämykselleen yhteiskunnasta, ja heidän yleiselle hyvinvoinnilleen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on kiireellisesti saatava aikaan osallistava, luova, dynaaminen ja terve oppimisympäristö varhaisesta iästä alkaen, jotta voidaan pienentää psykofyysisten häiriöiden riskiä aikuisiässä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki taiteellisen ilmaisun muodot eli musiikki, teatteri, elokuva, dokumentti, animaatio, kuvataiteet, tanssi ja uudet kokeelliset taidemuodot sisällytetään koulujen opetussuunnitelmiin ja opetussuunnitelman ulkopuoliseen taide- ja urheilutoimintaan, mikä edistää vapaata ilmaisua ja luovuutta ja antaa oppilaille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti ja testata taitojaan; korostaa, että taide voi olla ihanteellinen osa tieteidenvälisiä hankkeita ja että se voi edistää kriittistä ajattelua, minkä vuoksi sitä ei pitäisi rajata taideluokkiin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ja viranomaisia kehittämään urheiluinfrastruktuuria ja lisäämään yleisesti liikuntakasvatuksen ja opetussuunnitelman ulkopuolisen liikunnan määrää kouluissa, mukaan lukien vammaisille lapsille ja nuorille suunnattu toiminta; korostaa, että urheilu ja taide voivat molemmat olla vahvoja osallistamisen välineitä syrjäytymisvaarassa oleville lapsille; muistuttaa, että koulujen opetussuunnitelmiin sisältyvät taideaineet ja liikunta voivat olla erittäin suuri apu torjuttaessa nuoria ja koulutusta koskevia yleisiä haasteita, kuten oppimisvaikeuksia ja oppimishäiriöitä, sekä kiusaamista, vihapuhetta ja psykotrooppisten aineiden käyttöä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan tukea ja riittävästi rahoitusta pienille paikallisille kulttuurialoitteille, urheiluseuroille, vapaa-ajan tiloille, nuorisojärjestöille ja nuorten hyvinvointi-instituutioille sellaisten vapaa-ajan sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen toimien toteuttamiseksi, joilla on keskeinen rooli nuorten ja heidän perheidensä kehityksessä ja hyvinvoinnissa, tarjoamalla aineellisen ja psykologisen tuen resursseja muun muassa nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia tai jotka kohtaavat syrjintää; korostaa, että epäsuotuisilla alueilla, maaseudulla ja syrjäisillä alueilla tällainen toiminta tarjoaa lapsille ja nuorille ainoan mahdollisuuden tavata muita ihmisiä, kehittää kansalaisuuden tunnettaan ja ylläpitää hyvää mielenterveyttä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa tukemaan ruohonjuuritason urheilua ja opetussuunnitelman ulkopuolista toimintaa, koska ne ovat kärsineet suhteettomasti covid-19-pandemian tuhoisista seurauksista; korostaa, että amatööriurheilu on ammattilaisurheilun perusta ja että se edistää sekä henkilökohtaista kehitystä että hyvinvointia ja maaseutualueiden alueellista kehitystä; korostaa, että on tärkeää pitää ammattiurheiluseurat ja urheilujärjestöt avoinna ja tukea niiden elpymistä sekä tukea urheilijoita; kehottaa komissiota tukemaan asianmukaisesti näitä seuroja ja järjestöjä, koska niillä on keskeinen rooli nuorten hyvinvoinnissa ja sosiaalistumisessa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa lisäämään jäsenvaltioiden, alueviranomaisten ja urheilujoukkueiden ja -seurojen, kulttuuriyhdistysten, nuoriso- ja opiskelijajärjestöjen, oppilaitosten ja korkeakoulujen, koulutusalan työmarkkinaosapuolten sekä yksityisen sektorin paikallisten edustajien välistä koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan vahvistaa vuoropuhelua ja yhteistyötä ja luoda dynaaminen ja monitasoinen sosiaalinen verkosto, joka pystyy vastaamaan ja mukautumaan tuleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että EU:sta tulee kokonaisuudessaan vahvempi ja omavaraisempi ja että ketään ei jätetä jälkeen; huomauttaa, että sen on puututtava laajoihin maantieteellisiin, sosiaalisiin, sukupuoleen ja ikään liittyviin ja muihin rakenteellisiin eroihin, joita digitaalisen infrastruktuurin, yhteyksien ja digitaalisten välineiden puute pahentaa kaikissa jäsenvaltioissa, erityisesti maaseudulla, syrjäisillä alueilla, saarialueilla ja vuoristoalueilla sekä alueilla, joille on keskittynyt paljon ongelmia, tai muilla sosioekonomisesti epäsuotuisilla alueilla; kehottaa komissiota laajentamaan ja vahvistamaan riippumattomia EU:lle kuuluvia ja EU:n rahoittamia voittoa tavoittelemattomia koulutusalustoja, jotka noudattavat EU:n tietosuojanormeja, kuten eTwinning, EPALE, Erasmus+ ja kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi (School Education Gateway), jotta EU:n julkiset koulut, opettajat, kouluttajat ja kasvattajat voivat olla digitaalisen koulutusprosessin ytimessä olematta riippuvaisia voittoa tuottavista alustoista; nostaa lisäksi esille tarpeen ottaa huomioon näiden alueiden mahdolliset tarpeet tulevien pandemioiden tai muiden ennennäkemättömien tilanteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että olisi toteutettava toimia digitaalisen lukutaidon yleistämiseksi yhteiskunnan kaikilla tasoilla, mikä mahdollistaisi digitaalisten välineiden ja infrastruktuurien asianmukaisen käytön; kehottaa siksi jäsenvaltioita sisällyttämään digitaalisen lukutaidon kaikkien oppilaitosten opetussuunnitelmiin ja tarjoamaan tarvittavaa koulutusta ja välineitä opettajille, kouluttajille ja kasvattajille; korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä digitaalisesti syrjäytyneisiin henkilöihin; nostaa huomion kohteeksi monilapsisten perheiden oppijoiden ja opettajan ammatissa toimivien vanhempien vaikean tilanteen, sillä velvollisuuteen työskennellä, opettaa ja oppia etänä liittyy kalliita ja usein kohtuuttomia kustannuksia, joita edellyttää lisävälineistön hankkiminen heidän niukoista omista varoistaan etäopiskelun ja/tai etätyöskentelyn vaatimusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että digitaaliteknologia tarjoaa opettajille, kouluttajille, kasvattajille ja oppijoille merkittävää potentiaalia, sillä esteettömät, avoimet, sosiaaliset ja personoidut teknologiat voivat tarjota osallistavampia oppimispolkuja; katsoo, että digitaalisten teknologioiden älykäs käyttö, joka perustuu innovatiivisiin opetusmenetelmiin ja joka lisää oppijoiden vaikutusmahdollisuuksia, voi antaa kansalaisille perustaitoja elämää varten; huomauttaa kuitenkin, että nuorten, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ja syrjäseuduilla asuvien nuorten, digitaalisen oppimisen valvonnan puute voi lisätä riippuvuuden ja mielenterveyshäiriöiden riskiä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan myös elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa erityisiin politiikkoihin, joilla vastataan paikallisiin tarpeisiin, jotta i) voidaan poistaa kaikki nykyiset erot, mukaan lukien sukupuoleen liittyvä, taloudellinen, teknologinen ja sosiaalinen alueellinen eriarvoisuus; ii) voidaan varmistaa, että yleissivistävät ja ammatilliset oppilaitokset, nuorisojärjestöt ja -rakenteet sekä oppijat ja nuoret yleensäkin saavat riittävästi taloudellista tukea, kiinnittäen erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin oppijoihin, jotka ovat jäämässä jälkeen ja tarvitsevat lisätukea odotettujen oppimistavoitteiden saavuttamiseksi, sekä kouluihin, joissa on paljon köyhiä ja vähemmistöihin kuuluvia oppilaita; iii) voidaan varmistaa, että käytössä on tarvittavat teknologiat, innovaatiot, oppimisen tukipalvelut ja -välineet, digitaaliset välineet mukaan lukien, jotta voidaan vakiinnuttaa, kehittää edelleen ja tarjota laadukasta koulutusta sekä arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen mahdollisuuksia kaikille; ja iv) voidaan tukea kulttuurialoitteita, jotka tuovat lapset ja nuoret yhteen paikallisyhteisöjen kulttuurisen elpymisen puitteissa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että olemassa olevat sukupuolinormit ja -odotukset voivat olla tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat kielteisesti mielenterveyteen ja fyysiseen terveyteen sekä koulutusmahdollisuuksiin; huomauttaa, että kasvattajien ja kouluttajien valmiuksien kehittäminen riittävien resurssien ja tuen avulla on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan paremmin tunnistaa ja käsitellä koulutus-, kulttuuri- ja urheilupalvelujen sulkemisen sukupuolisidonnaisia vaikutuksia lasten ja nuorten terveyteen ja hyvinvointiin laajemminkin; kehottaa jäsenvaltioita edistämään muutosjoustavia, tasapuolisia ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia koulutusjärjestelmiä, joilla varmistetaan, että sukupuolikohtaiset tarpeet, kuten kattava seksuaalikasvatus ja sukupuolistuneen väkivallan ehkäiseminen ja niihin liittyvät toimet, täytetään; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että on tärkeää investoida koulutukseen liittyvään innovointiin ja tutkimukseen, jotta julkiset opetusjärjestelmät voivat hyödyntää ”innovointikulttuuria” koko EU:ssa ja jotta voidaan varmistaa, että laadukkaat oppimateriaalit, pedagogiset lähestymistavat ja välineet ovat maksutta kaikkien saatavilla ja käytettävissä; nostaa tässä yhteydessä esiin tarpeen luoda rahoituskehys, joka mahdollistaa asianmukaisten digitaalisten välineiden, kuten tietokonelaitteiden ja tehokkaan internetyhteyden, korvauskelpoisen oston tai vuokrauksen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa tarvetta nopeuttaa kulttuuri- ja kulttuuriperintöresurssien sekä audiovisuaalisten kirjastojen digitalisointia ja ottaa käyttöön alennusjärjestelmiä, jotka mahdollistavat kulttuuriresurssien yleisen saatavuuden, myös marginalisoituneille ihmisille ja syrjäisten alueiden kouluille, jotka eivät pysty hankkimaan tilauksia edullisin hinnoin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tarvetta seurata teknologian ja digitaalisen edistymisen kehitystä sekä pedagogisia ja terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä seurauksia suoraan nuorten kanssa sekä asiantuntijoiden, kouluttajien ja kasvattajien, koulutusalan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan muiden edustajien kanssa tehtävän yhteistyön ja näiden kanssa käytävän vuoropuhelun avulla; huomauttaa, että digitaalisen kehityksen mahdollisia vaaroja ja niiden ennakoimattomia seurauksia on kiireellisesti tarkasteltava kriittisesti pitäen mielessä, että niiden ensisijaisena tarkoituksena on palvella ihmisten tarpeita; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään nuorten mielenterveyttä koskevaa tiedettä ja tutkimusta ja arvioimaan sulkutoimien, erityisesti pitkäkestoisen etäopiskelun, eristyneisyyden ja epävarmuuden pitkän aikavälin vaikutusta tietämyksen hankkimiseen, neurologiseen kehitykseen ja sosioemotionaalisiin taitoihin sekä kehittämään kohdennettuja toimenpiteitä tilanteesta eniten kärsivien tukemiseksi, jotta voidaan torjua ja ehkäistä pitkäaikaisia mielenterveysongelmia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään ja vertailemaan järjestelmällisesti tutkimustuloksia, kokemuksia ja tietämystä nuorten mielenterveysongelmien käsittelystä EU:ssa; kehottaa lisäksi komissiota helpottamaan jäsenvaltioiden välistä hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista näissä asioissa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota lisäämään nuorten tietoisuutta digitaaliteknologiaan liittyvistä hyödyistä ja riskeistä varmistaen paitsi sen, että nuoret saavat käyttöönsä teknisiä välineitä, myös sen, että he osaavat käyttää niitä turvallisesti ja asianmukaisesti, jotta ne voivat toimia sosiaalistumisen ja demokratian arvokkaina välineinä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että digitaalisessa ympäristössä vietettävillä pitkillä ajanjaksoilla voi olla kauaskantoisia vaikutuksia lasten ja nuorten mielenterveyteen ja turvallisuuteen, kuten näyttöväsymys tai internetriippuvuus sekä altistuminen verkkoväkivallalle ja -häirinnälle ja valeuutisille, jotka voivat johtaa masennukseen, ahdistukseen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen mutta myös nuorten itsemurhiin; kehottaa komissiota edistämään tehokkaampia yhteistoiminnallisia ja järjestelmällisiä ennaltaehkäisytoimia, joilla pyritään suojelemaan nuoria tällaisilta haitoilta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota nimeämään Euroopan mielenterveyden teemavuoden ja laatimaan unionin suunnitelman mielenterveyden suojelemiseksi opetuksessa, ammattikoulutuksessa sekä arkioppimisessa ja epävirallisessa oppimisessa; katsoo, että tällaisen suunnitelman olisi perustuttava eurooppalaisen koulutusalueen strategisia puitteita käsittelevän työryhmän havaintoihin ja siinä olisi esitettävä kattavia suuntaviivoja, ehdotettava esimerkkejä hyvistä käytännöistä ja luotava jäsenvaltioille kannustimia erityisten toimien ja koulutusmoduulien käyttöön ottamiseksi, jotta opettajat, kouluttajat, kasvattajat, nuorisotyöntekijät ja työnantajat saavat tarvittavat taidot tunnistaakseen oppijoiden, nuorten ja nuorten harjoittelijoiden tai ammattikoulutuksessa olevien nuorten uupumuksen, stressin ja psykologisen stressin varhaiset merkit, jotta voidaan käynnistää kohdennettuja ennaltaehkäisytoimia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että suunnitelmassa olisi edistettävä maksutonta ja säännöllistä psykologista tukea opettajille, kasvattajille, kouluttajille ja lastenhoitoalan ammattilaisille ja siinä olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota marginalisoituneisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja vammaisiin henkilöihin, jotta voidaan ottaa huomioon heidän erityistarpeensa ja varmistaa, että heillä on yhtäläinen tilaisuus osallistua kaikkeen toimintaan ja yhtäläiset mahdollisuudet; korostaa, että suunnitelmassa olisi myös kannustettava oppilaitosten sekä kulttuuri-, nuoriso- ja urheilujärjestöjen välisten yhteyksien tiivistämiseen, jotta voidaan tarjota opetussuunnitelman ulkopuolista toimintaa, joka on juurtunut laajempaan yhteisöön, ja näin vahvistaa oppijoiden yhteenkuuluvuuden tunnetta, edistää nuorten toimijuutta ja lisätä heidän sosiaalista sitoutumistaan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin suosituksia, joiden mukaan vakavan kriisin vaikutukset nuoriin ja heidän mielenterveyteensä on minimoitava, ja ottamaan myös tulevat sukupolvet huomioon kaikissa suosituksissaan ja ehdotuksissaan; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota kehittämään vielä koko vuoden 2023 ajan lieventäviä toimenpiteitä, jotka liittyvät covid-19:n johdosta toteutettujen sulkutoimien kielteisiin vaikutuksiin lapsiin ja nuoriin, ja hyödyntämään tätä vuotta ehdottaakseen Euroopan nuorison teemavuodelle 2022 runsasta perintöä tulevaisuutta varten; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(2)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 101.

(3)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 82.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0045.

(5)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 184.

(6)  EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Tutkimus – ”Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – rakenne- ja koheesiopolitiikka, 4. toukokuuta 2021.

(10)  Tutkimus – ”Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö A – talous-, tiede- ja elämänlaatuasiat, 24. syyskuuta 2021.

(11)  Tutkimus – ”Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – rakenne- ja koheesiopolitiikka, 18. helmikuuta 2021.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. ja Villarejo, B., ”Distance learning from a student perspective”, NESETin erillinen kertomus nro 3/2021.

(13)  Sternadel, D., ”The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all”, NESETin erillinen kertomus nro 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. ja Van der Graaf, L., ”The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof”, NESET-EENEE-raportti, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. ja Mazza, J., ”The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. ja Şerban, A., ”Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe”, Euroopan nuorisofoorumi, Bryssel, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. ja Prinz, C., ”Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis”, OECD:n politiikkatoimet koronavirusta vastaan (covid-19), 2021.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  EUVL C 224, 8.6.2022, s. 2.

(25)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

(26)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 6.

(27)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 152.

(28)  EUVL C 404, 6.10.2021, s. 152.

(29)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 2.

(30)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 88.

(31)  WHO:n Euroopan alueellinen lihavuusraportti 2022.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  Unicefin artikkeli ”The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children” (4. lokakuuta 2021).

(37)  Euroopan parlamentin Flash-eurobarometri: Women in times of COVID-19.

---

Keskiviikko 14. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Uusi eurooppalainen Bauhaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. syyskuuta 2022 uudesta eurooppalaisesta Bauhausista (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä erityisesti hyvää koulutusta koskevan tavoitteen 4, kestäviä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevan tavoitteen 11 ja ilmastotekoja koskevan tavoitteen 13, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä erityisesti hyvää koulutusta koskevan tavoitteen 4, kestäviä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevan tavoitteen 11 ja ilmastotekoja koskevan tavoitteen 13,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2022 julkaistun YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2022 julkaistun YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä” (COM(2021)0573),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle – Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle – Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016)0381),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi kulttuuriohjelma” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi kulttuuriohjelma” (COM(2018)0267),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan rakennusten perusparannusaalto – ympäristöystävällisempiä rakennuksia, lisää työpaikkoja ja parempaa elämänlaatua” (COM(2020)0662),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345),

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (COM(2021)0550),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (COM(2022)0108),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuurista, korkeatasoisesta arkkitehtuurista ja rakennetusta ympäristöstä uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen keskeisinä osina (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuurista, korkeatasoisesta arkkitehtuurista ja rakennetusta ympäristöstä uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen keskeisinä osina (1),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (2),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (3),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (4),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (5),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n rakennuskannan energiatehokkuuspotentiaalin maksimoinnista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n rakennuskannan energiatehokkuuspotentiaalin maksimoinnista (6),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (7),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (8),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta koulutusalueesta: yhteinen kokonaisvaltainen lähestymistapa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta koulutusalueesta: yhteinen kokonaisvaltainen lähestymistapa (9),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (10),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (11) (Horisontti Eurooppa -asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (11) (Horisontti Eurooppa -asetus),

| — | ottaa huomioon ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/783 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/783 (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (13),

| — | ottaa huomioon sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä, kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehualaa ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman (sisämarkkinaohjelma) perustamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/690 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä, kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehualaa ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman (sisämarkkinaohjelma) perustamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/690 (14),

| — | ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (15),

| — | ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (16),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (17),

| — | ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (18),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2020 pidetyssä epävirallisessa kaupunkiasioita käsitelleessä ministerikokouksessa hyväksytyn uuden Leipzigin peruskirjan kaupunkien muutosvoimasta yhteisen edun hyväksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2020 pidetyssä epävirallisessa kaupunkiasioita käsitelleessä ministerikokouksessa hyväksytyn uuden Leipzigin peruskirjan kaupunkien muutosvoimasta yhteisen edun hyväksi,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avointa koordinointimenetelmää käsittelevän työryhmän 6. lokakuuta 2021 antaman raportin yhteisestä arkkitehtuuria koskevasta kulttuurista ja laadukkaaseen elinympäristöön investoimisesta kaikkien hyväksi (”Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avointa koordinointimenetelmää käsittelevän työryhmän 6. lokakuuta 2021 antaman raportin yhteisestä arkkitehtuuria koskevasta kulttuurista ja laadukkaaseen elinympäristöön investoimisesta kaikkien hyväksi (”Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone”),

| — | ottaa huomioon kulttuuriministerien kokouksessa 22. tammikuuta 2018 hyväksytyn Davosin julistuksen laadukkaasta eurooppalaisesta rakennuskulttuurista (”Towards a high-quality Baukultur for Europe”) sekä Davosin julistuksen tämän jälkeen laaditusta rakennuskulttuurin laatujärjestelmästä (”Eight criteria for a high-quality Baukultur”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriministerien kokouksessa 22. tammikuuta 2018 hyväksytyn Davosin julistuksen laadukkaasta eurooppalaisesta rakennuskulttuurista (”Towards a high-quality Baukultur for Europe”) sekä Davosin julistuksen tämän jälkeen laaditusta rakennuskulttuurin laatujärjestelmästä (”Eight criteria for a high-quality Baukultur”),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen perustaman Building Better, Building Beautiful -komitean 30. tammikuuta 2020 julkaiseman loppukertomuksen ”Living with Beauty”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen perustaman Building Better, Building Beautiful -komitean 30. tammikuuta 2020 julkaiseman loppukertomuksen ”Living with Beauty”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 17 artiklan omistusoikeudesta, 18 artiklan oikeudesta turvapaikkaan, 19 artiklan suojasta palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa, 26 artiklan vammaisten sopeutumisesta yhteiskuntaan, 34 artiklan sosiaaliturvasta ja sosiaalituesta, 36 artiklan mahdollisuudesta käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja 37 artiklan ympäristönsuojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 17 artiklan omistusoikeudesta, 18 artiklan oikeudesta turvapaikkaan, 19 artiklan suojasta palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa, 26 artiklan vammaisten sopeutumisesta yhteiskuntaan, 34 artiklan sosiaaliturvasta ja sosiaalituesta, 36 artiklan mahdollisuudesta käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja 37 artiklan ympäristönsuojelusta,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen III luvun sosiaalisesta suojelusta ja osallisuudesta, periaatteen 19 sosiaalisesta asuntotuotannosta ja kodittomille annettavasta asumisavusta sekä periaatteen 20 välttämättömien palvelujen saavutettavuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen III luvun sosiaalisesta suojelusta ja osallisuudesta, periaatteen 19 sosiaalisesta asuntotuotannosta ja kodittomille annettavasta asumisavusta sekä periaatteen 20 välttämättömien palvelujen saavutettavuudesta,

| — | ottaa huomioon komission yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttaman uutta eurooppalaista Bauhausia (NEB) koskevan työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttaman uutta eurooppalaista Bauhausia (NEB) koskevan työn,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan, budjettivaliokunnan sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan, budjettivaliokunnan sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan yhteisen mietinnön (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan yhteisen mietinnön (A9-0213/2022),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopassa on käynnissä ekologinen, digitaalinen ja sosiaalinen siirtymä, jota nopeuttavat covid-19-pandemian taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset; ottaa huomioon, että Euroopan geopoliittinen tilanne on muuttumassa Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksena; ottaa huomioon, että populismi, ääriliikkeet ja EU:n vastainen ilmapiiri ovat nousussa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopassa on käynnissä ekologinen, digitaalinen ja sosiaalinen siirtymä, jota nopeuttavat covid-19-pandemian taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset; ottaa huomioon, että Euroopan geopoliittinen tilanne on muuttumassa Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksena; ottaa huomioon, että populismi, ääriliikkeet ja EU:n vastainen ilmapiiri ovat nousussa;

| B. | ottaa huomioon, että EU on vastannut ympäristön tilan heikkenemiseen, ilmastonmuutokseen ja luonnonvarojen niukkuuden pahenemiseen liittyviin haasteisiin, jotka edellyttävät kauaskantoisia ja kunnianhimoisia toimintapolitiikkoja, ja pannut täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, joka edistää uudistus- ja innovointipyrkimyksiä maapallon sietokyvyn rajoissa; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ”sielulla” eli NEB-aloitteella pyritään vastaamaan Euroopan maankäyttöön ja ympäristöön liittyviin tarpeisiin monialaisella, kestävällä, osallistavalla ja esteettisellä tavalla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU on vastannut ympäristön tilan heikkenemiseen, ilmastonmuutokseen ja luonnonvarojen niukkuuden pahenemiseen liittyviin haasteisiin, jotka edellyttävät kauaskantoisia ja kunnianhimoisia toimintapolitiikkoja, ja pannut täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, joka edistää uudistus- ja innovointipyrkimyksiä maapallon sietokyvyn rajoissa; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ”sielulla” eli NEB-aloitteella pyritään vastaamaan Euroopan maankäyttöön ja ympäristöön liittyviin tarpeisiin monialaisella, kestävällä, osallistavalla ja esteettisellä tavalla;

| C. | toteaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä on sekä suuri mahdollisuus että haaste unionille, sen jäsenvaltioille ja kaikkien alojen yrityksille; katsoo, että NEB-aloitteessa on tulkittava alkuperäistä Bauhausia uudelleen sosiaalista eriarvoisuutta lisäävien ilmastokriisin, sodan, pandemian ja luonnonkatastrofien valossa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä on sekä suuri mahdollisuus että haaste unionille, sen jäsenvaltioille ja kaikkien alojen yrityksille; katsoo, että NEB-aloitteessa on tulkittava alkuperäistä Bauhausia uudelleen sosiaalista eriarvoisuutta lisäävien ilmastokriisin, sodan, pandemian ja luonnonkatastrofien valossa;

| D. | ottaa huomioon, että kulttuuri ja taiteen vapaus lisäävät merkittävästi yhteiskunnan elinvoimaa ja antavat meille mahdollisuuden parempaan elämään yhdessä ja mahdollisuuden rakentaa demokraattisia, osallistavia ja vapaita yhteiskuntia ja luoda yhtenäistä eurooppalaista identiteettiä ja yhteenkuuluvuuden tunnetta; katsoo, että kaikilla olisi oltava oikeus tutustua kulttuuriin ja osallistua siihen; ottaa huomioon, että kulttuuri on olennaisen tärkeää myös yhteiskunnan monitahoisten haasteiden tutkimisessa ja että kulttuuritapahtumapaikat ovat keskeisiä paikkoja sananvapaudelle ja keskustelulle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuuri ja taiteen vapaus lisäävät merkittävästi yhteiskunnan elinvoimaa ja antavat meille mahdollisuuden parempaan elämään yhdessä ja mahdollisuuden rakentaa demokraattisia, osallistavia ja vapaita yhteiskuntia ja luoda yhtenäistä eurooppalaista identiteettiä ja yhteenkuuluvuuden tunnetta; katsoo, että kaikilla olisi oltava oikeus tutustua kulttuuriin ja osallistua siihen; ottaa huomioon, että kulttuuri on olennaisen tärkeää myös yhteiskunnan monitahoisten haasteiden tutkimisessa ja että kulttuuritapahtumapaikat ovat keskeisiä paikkoja sananvapaudelle ja keskustelulle;

| E. | ottaa huomioon, että kulttuuri on EU:n strateginen ala, joka auttaa vahvistamaan sen taloutta kasvattamalla merkittävästi BKT:tä ja työllisyyttä sekä tukemalla välillisesti muita aloja ja teollisuudenaloja; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ovat olleet yksi pandemian pahimmin koettelemista aloista ja että ne elpyvät hitaammin kuin muu EU:n talous, minkä vuoksi niitä olisi edelleen edistettävä ja tuettava; ottaa huomioon, että NEB-aloite voi mahdollistaa lisäinvestoinnit alaan ja saada eri toimijat osallistumaan konkreettisin toimin sen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kulttuuri on EU:n strateginen ala, joka auttaa vahvistamaan sen taloutta kasvattamalla merkittävästi BKT:tä ja työllisyyttä sekä tukemalla välillisesti muita aloja ja teollisuudenaloja; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ovat olleet yksi pandemian pahimmin koettelemista aloista ja että ne elpyvät hitaammin kuin muu EU:n talous, minkä vuoksi niitä olisi edelleen edistettävä ja tuettava; ottaa huomioon, että NEB-aloite voi mahdollistaa lisäinvestoinnit alaan ja saada eri toimijat osallistumaan konkreettisin toimin sen täytäntöönpanoon;

| F. | ottaa huomioon, että arkkitehtuuri, kaupunki- ja aluesuunnittelu, liikenne, muotoilu, taiteet, sosiologia ja insinööritieteet täydentävät toisiaan ja ovat olennaisen tärkeitä osallistavan, kestävän ja kauniin yhteiskunnan rakentamiseksi; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on aiheuttanut haittaa näille aloille, joilla on keskeinen rooli vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaisia kestävää kehitystä, kestävää rakennuskulttuuria ja innovatiivisia ja tilatehokkaita ratkaisuja tukevan tutkimuksen ja innovoinnin edistämisessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että arkkitehtuuri, kaupunki- ja aluesuunnittelu, liikenne, muotoilu, taiteet, sosiologia ja insinööritieteet täydentävät toisiaan ja ovat olennaisen tärkeitä osallistavan, kestävän ja kauniin yhteiskunnan rakentamiseksi; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on aiheuttanut haittaa näille aloille, joilla on keskeinen rooli vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaisia kestävää kehitystä, kestävää rakennuskulttuuria ja innovatiivisia ja tilatehokkaita ratkaisuja tukevan tutkimuksen ja innovoinnin edistämisessä;

| G. | ottaa huomioon, että rakennus- ja energia-aloilla on kiireellisesti kehitettävä kestävämpiä taloudellisia malleja, jotka mahdollistavat kiertotalouden ja auttavat torjumaan energiaköyhyyttä ja saavuttamaan unionin ilmastotavoitteet; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että rakennus- ja energia-aloilla on kiireellisesti kehitettävä kestävämpiä taloudellisia malleja, jotka mahdollistavat kiertotalouden ja auttavat torjumaan energiaköyhyyttä ja saavuttamaan unionin ilmastotavoitteet;

| H. | ottaa huomioon, että rakennusten osuus EU:n energiankulutuksesta on 40 prosenttia ja energian osuus kasvihuonekaasupäästöistä on 36 prosenttia (19); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rakennusten osuus EU:n energiankulutuksesta on 40 prosenttia ja energian osuus kasvihuonekaasupäästöistä on 36 prosenttia (19);

| I. | ottaa huomioon, että perusparannusaaltoa koskevan strategian tavoitteena on kaksinkertaistaa rakennusten korjaustoiminnan taso Euroopassa, jotta voidaan kunnostaa yli 35 miljoonaa rakennusta ja luoda jopa 160 000 työpaikkaa rakennusalalla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että perusparannusaaltoa koskevan strategian tavoitteena on kaksinkertaistaa rakennusten korjaustoiminnan taso Euroopassa, jotta voidaan kunnostaa yli 35 miljoonaa rakennusta ja luoda jopa 160 000 työpaikkaa rakennusalalla;

| J. | ottaa huomioon, että asunnon saatavuus on perusoikeus; toteaa, että asunnottomuus ja laadukkaiden ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden puute muodostavat kriisin joissakin osissa EU:ta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että asunnon saatavuus on perusoikeus; toteaa, että asunnottomuus ja laadukkaiden ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden puute muodostavat kriisin joissakin osissa EU:ta;

| K. | ottaa huomioon, että kaupungit ovat moniarvoisia, luovia ja solidaarisia paikkoja; toteaa, että huono suunnittelu ja muotoilu julkisella alueella ja kaupunkirakenteen hajautumisen lisääntyminen ovat johtaneet rakentamisen laadun heikkenemiseen kaikkialla Euroopassa; ottaa huomioon, että NEB-aloitteessa olisi tutkittava mahdollisuuksia hyödyntää kaupunkien rajallista tilaa kestävällä, esteettisellä ja osallistavalla tavalla, parantaa kaupunki- ja maaseutualueiden välisiä yhteyksiä ja varmistaa asukkaiden osallistuminen maankäytön suunnitteluun ja auttaa heitä saamaan kaupunki takaisin tilaksi, joka on luotu vuorovaikutusta ja kulttuuritoimintaa varten; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kaupungit ovat moniarvoisia, luovia ja solidaarisia paikkoja; toteaa, että huono suunnittelu ja muotoilu julkisella alueella ja kaupunkirakenteen hajautumisen lisääntyminen ovat johtaneet rakentamisen laadun heikkenemiseen kaikkialla Euroopassa; ottaa huomioon, että NEB-aloitteessa olisi tutkittava mahdollisuuksia hyödyntää kaupunkien rajallista tilaa kestävällä, esteettisellä ja osallistavalla tavalla, parantaa kaupunki- ja maaseutualueiden välisiä yhteyksiä ja varmistaa asukkaiden osallistuminen maankäytön suunnitteluun ja auttaa heitä saamaan kaupunki takaisin tilaksi, joka on luotu vuorovaikutusta ja kulttuuritoimintaa varten;

| L. | ottaa huomioon, että paremman tulevaisuuden rakentaminen alkaa laadukkaasta opetuksesta ja koulutuksesta, mukaan lukien ympäristökasvatus, ammatillinen koulutus ja elinikäinen oppiminen, muun muassa kaikkien saatavilla olevien verkko-oppimismahdollisuuksien sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla; ottaa huomioon, että laadukas koulutus on perusoikeus; katsoo, että koulutus ja kulttuuri ovat olennaisia henkilökohtaisen kehityksen kannalta ja keskeisessä asemassa demokraattiseen toimintaan ja kansalaisvaikuttamiseen osallistumisessa; ottaa huomioon, että korkealaatuinen rakennettu ympäristö edellyttää koulutettujen ammattilaisten, käsityöläisten ja kulttuurialan ammattilaisten kouluttamista; ottaa huomioon, että unionin strategisen riippumattomuuden saavuttaminen riippuu sen kyvystä kunnostautua koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että paremman tulevaisuuden rakentaminen alkaa laadukkaasta opetuksesta ja koulutuksesta, mukaan lukien ympäristökasvatus, ammatillinen koulutus ja elinikäinen oppiminen, muun muassa kaikkien saatavilla olevien verkko-oppimismahdollisuuksien sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla; ottaa huomioon, että laadukas koulutus on perusoikeus; katsoo, että koulutus ja kulttuuri ovat olennaisia henkilökohtaisen kehityksen kannalta ja keskeisessä asemassa demokraattiseen toimintaan ja kansalaisvaikuttamiseen osallistumisessa; ottaa huomioon, että korkealaatuinen rakennettu ympäristö edellyttää koulutettujen ammattilaisten, käsityöläisten ja kulttuurialan ammattilaisten kouluttamista; ottaa huomioon, että unionin strategisen riippumattomuuden saavuttaminen riippuu sen kyvystä kunnostautua koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa;

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen vaikuttavat yhä enemmän yhteisön arvoja ilmentävään kulttuuriperintöön, joka kohtaa muitakin haasteita, kuten investointien riittämättömyys, huono suunnittelu ja huonosti hallinnoidut matkailijavirrat; ottaa huomioon, että NEB-aloite voi edistää kulttuuriperinnön säilyttämistä, palauttamista, mukauttamista ja suojelua tulevaisuutta varten; katsoo, että rakennusalan ammattilaisten on edistettävä yhteistä hyvää kunnioittamalla kulttuuriperintöä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen vaikuttavat yhä enemmän yhteisön arvoja ilmentävään kulttuuriperintöön, joka kohtaa muitakin haasteita, kuten investointien riittämättömyys, huono suunnittelu ja huonosti hallinnoidut matkailijavirrat; ottaa huomioon, että NEB-aloite voi edistää kulttuuriperinnön säilyttämistä, palauttamista, mukauttamista ja suojelua tulevaisuutta varten; katsoo, että rakennusalan ammattilaisten on edistettävä yhteistä hyvää kunnioittamalla kulttuuriperintöä;

| N. | ottaa huomioon, että NEB-hankkeet edellyttävät sekä kannustavaa sääntelykehystä, joka on alakohtaisen EU:n lainsäädännön mukainen, että kestäviä julkisia hankintoja koskevia käytäntöjä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että NEB-hankkeet edellyttävät sekä kannustavaa sääntelykehystä, joka on alakohtaisen EU:n lainsäädännön mukainen, että kestäviä julkisia hankintoja koskevia käytäntöjä;

| O. | ottaa huomioon, että Venäjä kohdistaa sotatoimiaan tahallisesti Ukrainan julkiseen infrastruktuuriin, asuntokantaan, kulttuuriperintöön ja muuhun siviili-infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Venäjä kohdistaa sotatoimiaan tahallisesti Ukrainan julkiseen infrastruktuuriin, asuntokantaan, kulttuuriperintöön ja muuhun siviili-infrastruktuuriin;

Päätavoitteet

| 1. | muistuttaa, että historiallinen Bauhaus-liike sai aikaan suunnittelun, arkkitehtuurin ja taiteen ajattelutavan muutoksen sekä jätti jälkeensä huomattavan perinnön, kuten muodon ja toiminnan suhteen optimoinnin, jonka tavoitteena oli demokratisoida kulttuuria ja joka on johtanut radikaaliin uudelleenajatteluun ja innovointiin ja heijastanut todellisia kulttuurisia ja sosiaalisia muutoksia progressiivisessa taiteellisessa ja koulutuksellisessa kontekstissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja tuonut samalla todellista hyötyä ihmisille; toteaa, että samalla tavoin uusi eurooppalainen Bauhaus (NEB) voi vaikuttaa myönteisesti jokapäiväiseen elämäämme saamalla aikaan konkreettisia muutoksia ja edistämällä oikeudenmukaista siirtymää; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti NEB-aloitteeseen, jolla pyritään luomaan yleiseurooppalainen kulttuuriliike, joka edistää älykkäämpää, kestävämpää, osallistavampaa ja miellyttävämpää elinympäristöä ja lisää paikallista ja maailmanlaajuista tietämystä; korostaa, että siinä on keskityttävä ensisijaisesti ihmisten elämänlaadun parantamiseen luomalla terveellisiä ja kohtuuhintaisia asuintiloja, tarkastelemalla uudelleen vallitsevaa tilaa ja muuttamalla heidän asuintilojaan, -rakennuksiaan, -kaupunkejaan ja -alueitaan myös vähemmän kehittyneillä alueilla, esikaupunkialueilla, maaseudulla, syrjäisillä alueilla tai raja-alueilla EU:n kaupunkiagendan mukaisesti ja hyödyntämällä URBACT-ohjelman menestyksekästä työtä, samalla kun parannetaan sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja demokraattisen elämän rinnakkaiseloa ja niiden tarvitsemaa julkista tilaa, puututaan yhteiskunnallisten ryhmien alueelliseen eriytymiseen ja historialliseen syrjäytymiseen ja suojellaan ympäristöä rakennusten ja niitä ympäröivien alueiden suunnittelun ja rakentamisen aikana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että NEB on luova, monitieteellinen ja tieteidenvälinen aloite, joka tuo arkkitehtuurin, suunnittelun, taiteen ja tieteen ensimmäistä kertaa EU-politiikkojen eturintamaan pyrkien samalla myötävaikuttamaan muihin EU:n ohjelmiin ja aloitteisiin, mukaan lukien digitaaliseen ja vihreään siirtymään; toteaa myös, että NEB tekee Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta konkreettisen, myönteisen ja osallistavan kokemuksen kaikille ja antaa sille luovan ja kulttuurisen ulottuvuuden käynnistäen siten seuraavan innovointiaallon; korostaa, että NEB-aloitteessa on myös suojeltava kansalaisia luonnonkatastrofeilta ja ilmastoon liittyviltä katastrofeilta sisällyttämällä turvallisuuskomponentti sen tavoitteisiin; toteaa, että tämä stimuloi uusia tapoja rakentaa ja käyttää innovatiivisia, laadukkaita ja kestäviä rakennusmateriaaleja, myös katastrofien jälkeisessä ennallistamisessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vahvistaa, että NEB-aloitteella on mahdollisuus muotoilla uudelleen toimintapolitiikkojen luomista muun muassa tekemällä yhteistyötä yhteisöjen kanssa, edistää sellaisia politiikkoja ja lainsäädännön kehittämistä, jotka vaikuttavat rakennettuun ympäristöön ja työvoiman hyvinvointiin, sekä määritellä tulevaisuuden ympäristö ottamalla huomioon sellaisten tilojen tarve, jotka ovat esteettömiä ja mukautettuja uusiin ja muuttuviin elämäntapoihin, kuten tilat muille kuin perinteisille kotitalouksien kokoonpanoille, monen sukupolven yhteisasuminen, joustavat yhteistyötilat, lapsiystävälliset kaupunkiympäristöt sekä turvallisemmat tilat naisille ja haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille; korostaa, että NEB-aloitteen tavoitetason on oltava unionin ilmastositoumusten mukainen ja siinä on laadittava suuntaviivat jäsenvaltioille, myös paikallis- ja alueviranomaisille, sen täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että onnistuakseen NEB-aloitteen on oltava saavutettava, avoin, kohtuuhintainen, sosiaalisesti ja maantieteellisesti oikeudenmukainen ja osallistava ja siihen on otettava aktiivisesti mukaan EU:n kansalaiset, yhteisöperustaiset järjestöt ja paikalliset asukkaat ja että siinä on varmistettava sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja tuettava kaikenkokoisia hankkeita alhaalta ylöspäin -periaatteen mukaisesti – hankkeen suunnittelusta toteutukseen ja arviointiin asti – välttäen aktiivisesti kaikenlaisia elitistisiä toimintamalleja ja keskiluokkaistumisen haitallisia vaikutuksia ja lisäten kansalaisten kuulemista ja osallistumista; korostaa tarvetta ottaa nuoret mukaan aloitteeseen, erityisesti nuoret arkkitehdit, taiteilijat ja kulttuuri- ja luovien alojen työntekijät; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on tärkeää varmistaa esteettömyys vammaisille tai liikuntarajoitteisille henkilöille, erityistarpeisille ja muita heikommassa asemassa oleville ryhmille tekemällä julkisista palveluista sekä kulttuuri-, yhteiskunta- ja talouselämästä esteettömiä kaikille; korostaa tässä yhteydessä hyvän suunnittelun merkitystä; vaatii, että resurssit on kohdennettava myös syrjäytyneisiin, marginalisoituneisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin yhteisöihin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että tämä innovatiivinen kulttuuriliike voi tehdä Euroopasta maailmanlaajuisen edelläkävijän kestävän arkkitehtuurin, alueellisen ja alueidenkäytön suunnittelun, kulttuurin, kestävän liikenteen ja logistiikan, teknologian, kiertotalouden, energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla edistämällä parempia tapoja elää, työskennellä ja viettää vapaa-aikaa yhdessä, mitä voidaan soveltaa myös EU:n ulkopuolella; katsoo, että sosiaalista ja teknologista innovointia on tuettava riittävästi, muun muassa julkisin ja yksityisin investoinnein tutkimukseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota laajentamaan edelleen NEB-aloitteen vaikutusalaa ottamalla aloitteeseen mukaan EU:n ulkopuolisia assosioituneita maita ja kumppanimaita muun muassa jatkuvan NEB:tä koskevan vuoropuhelun avulla; toteaa, että NEB-aloitteella on mahdollista edistää kaupunkien, yhteiskuntien ja talouden ennallistamista sodan jälkeen erityisesti Ukrainan sodan yhteydessä ja Ukrainan kulttuuri- ja luovien alojen ja niiden ammattilaisten myötävaikutuksella; |
| --- | --- |

8.

Rahoitus ja hallinto

| 9. | korostaa, että NEB-aloite ei ole ensimmäisinä vuosinaan päässyt ulottumaan kaikkiin EU-maihin eikä ole tavoittanut kaikkia asianosaisia niissä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan tästä aloitteesta ja parantamaan koordinointia kaikkien hallintotasojen välillä, jotta tiedot, mahdollisuudet ja rahoitus olisivat oikea-aikaisesti ja yhtäläisesti näiden saatavilla; kannustaa komissiota järjestämään säännöllisesti kokouksia jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kanssa ja perustamaan jäsenvaltioihin yhteyspisteitä NEB-aloitteen täytäntöönpanon ja rahoituksen saannin helpottamiseksi; korostaa riittävien resurssien merkitystä EU:n ja kansallisella tasolla, jotta voidaan tukea NEB-aloitteen täytäntöönpanoa paikan päällä ja räätälöityjä rahoitusmalleja ja -menettelyjä sekä minimoida hallinnollinen taakka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa jäsenvaltioita panemaan NEB-aloitteen täytäntöön kansallisissa politiikoissaan; korostaa, että NEB-aloite voi auttaa puuttumaan jäsenvaltioiden välisiin merkittäviin eroihin, jotka liittyvät niiden kykyyn saavuttaa NEB-aloitteen tavoitteet, ja edistää siten tasapuolisia toimintaedellytyksiä; kannustaa kaikkia viranomaisia, myös unionin toimielimiä, sisällyttämään NEB-aloitteen periaatteet oman rakennetun ympäristönsä ja hankintamenettelyidensä hallinnointiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota luomaan NEB-aloitteelle yhdennetyn, syrjimättömän, avoimen, vastuuvelvollisen ja alueellisesti jäsennellyn hallintomallin, johon sisältyy yleisön osallistuminen ja omistajuus, asianmukaisen aluesuunnittelun avulla ja kattavaan hallintokehykseen perustuen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pyytää komissiota antamaan hyvissä ajoin tietoa siitä, miten NEB-aloitteeseen voi osallistua, myös antamalla teknistä apua asiasta kiinnostuneille sidosryhmille ja jakamalla parhaita käytäntöjä, sekä selventämään NEB-hankkeiden ja -aloitteiden valintaa ja arviointia sekä varojen jakamista koskevia yleisiä kriteerejä ja etenkin seuraavat seikkoja:






  — | keskeisten politiikkojen täytäntöönpanon (esimerkiksi vihreän kehityksen ohjelmaa, ympäristöasioita, teollisuutta, sosiaaliasioita ja kulttuuria koskevien politiikkojen) tukeminen, |
| --- | --- | --- |

12.

—

keskeisten politiikkojen täytäntöönpanon (esimerkiksi vihreän kehityksen ohjelmaa, ympäristöasioita, teollisuutta, sosiaaliasioita ja kulttuuria koskevien politiikkojen) tukeminen,

| — | NEB-aloitteen kestävää kehitystä, osallistavuutta ja estetiikkaa koskevien ohjaavien periaatteiden noudattaminen ja mallin ottaminen Davosin julistuksen rakennuskulttuuria koskevasta laatujärjestelmästä, |
| --- | --- |

—

NEB-aloitteen kestävää kehitystä, osallistavuutta ja estetiikkaa koskevien ohjaavien periaatteiden noudattaminen ja mallin ottaminen Davosin julistuksen rakennuskulttuuria koskevasta laatujärjestelmästä,

| — | sellaisten uusien työpaikkojen luominen, joissa on laadukkaat työolot, ja sellaisten liiketoimintamahdollisuuksien luominen, jotka tuovat taloudellista lisäarvoa ja parantavat EU:n kilpailukykyä, kestävän rahoituksen periaatteiden mukaisesti keskittyen erityisesti NEB-merkin ja EU:n rahoituksen hakemista koskevien menettelyjen virtaviivaistamiseen ja pk-yritysten kannattavuuden parantamiseen sekä EU:n talouden kiertotalouden ja kestävyyden edistämiseen, |
| --- | --- |

—

sellaisten uusien työpaikkojen luominen, joissa on laadukkaat työolot, ja sellaisten liiketoimintamahdollisuuksien luominen, jotka tuovat taloudellista lisäarvoa ja parantavat EU:n kilpailukykyä, kestävän rahoituksen periaatteiden mukaisesti keskittyen erityisesti NEB-merkin ja EU:n rahoituksen hakemista koskevien menettelyjen virtaviivaistamiseen ja pk-yritysten kannattavuuden parantamiseen sekä EU:n talouden kiertotalouden ja kestävyyden edistämiseen,

| — | saavutettavuuden edistäminen soveltamalla erityisiä hankekriteerejä sekä kohtuuhintaisuutta, osallistavuutta, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista, monimuotoisuutta, moniarvoisuutta, turvallisuutta ja kansalaisten sosiaalisen pääoman kehittämistä, |
| --- | --- |

—

saavutettavuuden edistäminen soveltamalla erityisiä hankekriteerejä sekä kohtuuhintaisuutta, osallistavuutta, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista, monimuotoisuutta, moniarvoisuutta, turvallisuutta ja kansalaisten sosiaalisen pääoman kehittämistä,

| — | kaikkien sidosryhmien, mukaan lukien paikallis- ja aluehallinto, kansalaisyhteiskunta ja yhteisöjohtoiset järjestöt, asiasta kiinnostuneet henkilöt, ammattilaiset ja heitä edustavat järjestöt, osallistumisen ja yhteyksien edistäminen, |
| --- | --- |

—

kaikkien sidosryhmien, mukaan lukien paikallis- ja aluehallinto, kansalaisyhteiskunta ja yhteisöjohtoiset järjestöt, asiasta kiinnostuneet henkilöt, ammattilaiset ja heitä edustavat järjestöt, osallistumisen ja yhteyksien edistäminen,

| — | kulttuuri- ja luovien alojen mukaan ottaminen, mukaan lukien luovan työn tekijät, |
| --- | --- |

—

kulttuuri- ja luovien alojen mukaan ottaminen, mukaan lukien luovan työn tekijät,

| — | NEB-aloitteen yhteensovittamisen varmistaminen YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin Agenda 2030 -toimintaohjelman indikaattoreiden mukaisesti sekä unionin Pariisin sopimuksen mukaiseen sitoumukseen, EU:n ilmasto-, ympäristö-, biodiversiteetti- ja energiapolitiikkoihin, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja keskeisiin eurooppalaisiin arvoihin; |
| --- | --- |

—

NEB-aloitteen yhteensovittamisen varmistaminen YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin Agenda 2030 -toimintaohjelman indikaattoreiden mukaisesti sekä unionin Pariisin sopimuksen mukaiseen sitoumukseen, EU:n ilmasto-, ympäristö-, biodiversiteetti- ja energiapolitiikkoihin, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja keskeisiin eurooppalaisiin arvoihin;

| 13. | kehottaa komissiota tekemään NEB-aloitteen periaatteista olennaisen osan kaikkea tulevaa lainsäädäntöä ja korostamaan samalla tarvetta synkronoida NEB ja unionin nykyinen lainsäädäntö, ohjelmat ja aloitteet, sekä varmistamaan, että nykyinen sääntelykehys, kuten rakennusten energiatehokkuusdirektiivi ja energiatehokkuusdirektiivi, tukevat NEB-aloitteen päämääriä ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa lisäksi kehittämään erityisiä kriteerejä asianomaisille aloille, joihin kuuluvat erityisesti rakentaminen ja arkkitehtuuri, energia, liikenne, muotoilu, teknologia, matkailu, koulutus ja osaaminen, käsiteollisuus, kulttuuri ja taide sekä kulttuuriperintö, tiiviissä yhteistyössä näiden alojen sidosryhmien kanssa ottaen huomioon alakohtaiset sertifioinnit ja standardit, sekä edistämään synergioita näiden alojen välillä; palauttaa mieliin, että on ratkaisevan tärkeää ottaa huomioon maantieteellinen tasapaino, jotta NEB-aloite voi levitä yhtäläisesti EU:ssa ja sen ulkopuolella; korostaa lisäksi, että hankkeiden ei tarvitse olla valtioiden välisiä, jotta ne saisivat NEB-merkin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana epäselvyyttä siitä, miten NEB-aloitteen rahoitus järjestetään vuodesta 2023 eteenpäin; kehottaa muuttamaan Horisontti Eurooppa -asetusta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksen yhteydessä, jotta voidaan luoda 500 miljoonalla eurolla rahoitettava NEB-missio; korostaa, että ohjelmaa olisi tuettava myös muilla asiaankuuluvilla ohjelmilla lisävaikutusten aikaansaamiseksi ja että nykyiset unionin ohjelmat voivat auttaa saavuttamaan NEB-aloitteen tavoitteet; kehottaa komissiota varmistamaan, että NEB-aloite täydentää muita EU:n politiikkoja, myös koheesiopolitiikkaa, ja ottamaan käyttöön tukea NEB:lle kumppanuussopimuksissa ja -ohjelmissa, joita tuetaan EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikalla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksen, jonka tarkoituksena on tehdä NEB-aloitteesta uusi erillinen EU:n ohjelma seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen mennessä, jolloin konkreettisiin ideoihin ja tavoitteisiin olisi liitettävä riittävä rahoitus; panee merkille komission pyrkimykset käynnistää ensimmäiset hankepyynnöt ottamalla varoja nykyisistä ohjelmista, mutta katsoo, että niiden vaikutus ei ole oikeassa suhteessa hankkeen tavoitetasoon nähden; korostaa tämän edellyttävän uusia resursseja, joilla on oma ja pysyvä budjettikohta; korostaa, että tämä uusi ohjelma ei saa heikentää muiden liian vähän rahoitusta saavien ohjelmien, kuten Luova Eurooppa -ohjelma, Erasmus+ -ohjelma ja Euroopan solidaarisuusjoukot, rahoitusta huolimatta yhteyksistä ja synergioista, joita ohjelma voi luoda niiden kanssa, eikä suunnata huomiota pois niiden sovituista poliittisista painopisteistä; korostaa, että NEB-aloitteen resursseja olisi etenkin osoitettava tutkimukseen ja innovointiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota laatimaan selkeän suunnitelman julkisten ja eettisten yksityisten investointien, myös joukkorahoituksen, houkuttelemiseksi keskittyen naisten johtajuuteen kannustamiseen riskipääomayhtiöissä ja startup-yrityksissä; kannustaa jäsenvaltioita finanssipoliittisen liikkumavaransa puitteissa osoittamaan NEB-aloitteen periaatteiden mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kautta riittävästi rahoitusta NEB-aloitteen periaatteiden ja tavoitteiden mukaisiin hankkeisiin, jotta voidaan edistää kestävää kehitystä ja kattaa kumppanuudet, joihin osallistuu julkisia ja yksityisiä toimijoita; toteaa, että näin saadaan aikaan konkreettisia tuloksia paikan päällä; korostaa, että NEB-aloitteessa olisi myös edistettävä yrittäjyyttä edistävien tilojen ja rakennusten luomista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että on mentävä yhteissuunnittelun, toteutuksen ja levittämisen vaiheita pidemmälle ja varmistettava, että luova ajattelu jatkuu kaikissa vaiheissa; kehottaa komissiota luomaan avoimen ja näyttöön perustuvan seuranta- ja arviointimekanismin, johon osallistuvat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja jonka olisi jatkuvasti tarkasteltava uudelleen kaikkia NEB-aloitteen toimia EU:n ja kansallisella tasolla, mukaan lukien niiden yhteiskunnalliset ja ilmastovaikutukset, niiden vaikutus alueiden kehitykseen ja niiden todellinen arvonmuodostus ajan mittaan, ja raportoitava säännöllisesti parlamentille ja neuvostolle; odottaa saavansa ensimmäisen seurantakertomuksen vuonna 2022; |
| --- | --- |

18.

Kehittäminen ja painopistealat

| 19. | katsoo, että NEB-liikkeen olisi edistettävä kestävämpiä, sosiaalisesti osallistavampia ja innovatiivisempia elämäntapoja rakennetun ympäristön uusien holististen suunnittelu-, rakennus- ja asumismallien pohjalta ja siten, että asukkaat ovat tarkoituksenmukaisesti mukana päätöksentekoprosesseissa, jotta voidaan vastata uusiin tarpeisiin ja muuttuviin kulutus- ja liikkumistottuvuuksiin ja auttaa varmistamaan kunnolliset, laadukkaat ja kohtuuhintaiset asuinolot kaikille ja erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille myös asuntomarkkinoilta syrjäytymisen ja asunnottomuuden torjumiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää NEB-aloitetta tilaisuutena visioida julkisten tilojen hyvin suunniteltua vihreää elvyttämistä, jonka tavoitteena on hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden saavuttaminen, vanhentuneiden rakennusten peruskorjaus ja käyttötarkoituksen muuttaminen, vanhojen teollisuusalueiden muuttaminen uusiksi vihreiksi kaupunkialueiksi ja julkisiksi paikoiksi sekä asiaankuuluvan infrastruktuurin rakentaminen liikunnan, tietämyksen ja kulttuurivaihdon helpottamiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa edistämään NEB-aloitteella nk. 15 minuutin kaupunkeja, jotta kaikki keskeiset palvelut ovat kansalaisten saatavilla kävelymatkan päässä, ja tarjoamaan innovatiivisia ratkaisuja, myös kestävän liikkumisen ratkaisuja, kestävien kaupunkialueiden kehittämiseksi; korostaa, että NEB-aloitteessa on esiteltävä kohtuuhintaisia, sosiaalisesti osallistavia ja energiatehokkaita rakennuksia ja edistettävä siirtymistä julkiseen ja joukkoliikenteeseen ja vähemmän saastuttaviin liikennemuotoihin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että on tärkeää muuttaa, parantaa ja peruskorjata nykyistä rakennuskantaa, mukaan lukien totalitaaristen järjestelmien rakentamat huonosti suunnitellut ja rakennetut rakennukset, soveltaa luontoon perustuvia ratkaisuja, kuten puuta, vähentää jätettä ja lisätä kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä ja kiertoa rakennetussa ympäristössä; vaatii, että tähän olisi sisällyttävä tarvittaessa perusparannuksen ja mukautuvan uudelleenkäytön suosiminen purkamisen ja uusien rakennusten sijaan ja jätteen käsittelyyn ja kuljetukseen liittyvien esteiden poistaminen sekä ihmisten tietoisuuden lisääminen materiaaleihin sisältyvästä ja varastoidusta hiilestä, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että NEB-aloitteessa olisi myös tuettava aloitteita kohtuuhintaisen, laadukkaan ja energiatehokkaan sosiaalisen asuntokannan rakentamiseksi ja perusparantamiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan innovatiivisia opetussuunnitelmia NEB-aloitteen periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti kulttuurikasvatuksen ja avaruudellisen hahmottamisen taitojen, luovien taitojen, orientaatiotaitojen ja piirustustaitojen kehittämiseksi ja sisällyttämään NEB-aloitteen keskeiset periaatteet ja vihreän ja digitaalisen osaamisen epäviralliseen, epämuodolliseen ja korkea-asteen koulutukseen sekä ammattikoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, myös asianomaisten ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, mikä auttaa myös Euroopan osaamisohjelman toteuttamisessa; korostaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta ympäristön ja kulttuuriperinnön kunnioittamisesta koulutuksen avulla ilmastokasvatusta edistävän koulutuksen koalitiota kuullen; kehottaa EU:ta edistämään tällaisia pyrkimyksiä; kehottaa komissiota tekemään liikkuvuusmahdollisuuksista olennaisen osan NEB-aloitetta, erityisesti kulttuuri- ja luovien alojen ammatillisen koulutuksen ja yliopisto-opiskelijoiden sekä koulutettujen ammattilaisten osalta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan huomioon osaamiskolmion – innovointi, tutkimus ja koulutus – kaikki näkökohdat edistämällä korkeakoulujen (myös Eurooppalaiset yliopistot -allianssin kautta), tutkimusorganisaatioiden (myös arkkitehtonisten ja kulttuuritutkimuskeskusten) ja teollisuuden (myös asiaankuuluvien mikro- ja pk-yritysten, yhteisötalouden yritysten ja startup-yritysten) välisiä kumppanuuksia tiiviissä yhteistyössä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa; katsoo, että EIT:n kulttuuri- ja luovia aloja koskevan osaamis- ja innovaatioyhteisön olisi asetettava asiantuntemuksensa NEB-aloitteen tavoitteiden käyttöön etenkin jäsenvaltioissa ja alueilla, joissa innovointikapasiteetti on keskinkertainen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että NEB-aloitteella voitaisiin tukea energiavarmuutta ja -tehokkuutta kannustamalla investointeihin ja käyttämään vähäenergisiä, päästöttömiä ja vähähiilisiä materiaaleja ja ratkaisuja myös osuustoiminnallisten ja yhteisöomisteisten uusiutuvan energian tuotantomallien sekä hukkalämpöä ja integroituja energiajärjestelmiä hyödyntävien hankkeiden avulla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiinnittää huomiota energian hinnannousua koskevaan uhkaavaan ongelmaan ja siitä johtuvaan EU:n kotitalouksien lisääntyvään energiaköyhyyteen; korostaa, että NEB-hankkeilla on ratkaiseva asema energiaköyhyyden torjumisessa ja muita heikommassa asemassa olevien kotitalouksien suojaamisessa tarjoamalla innovatiivisia ratkaisuja rakennus-, teollisuus- ja raaka-ainealoille, ja katsoo, että tämä on oikeudenmukaisen ja reilun energiasiirtymän saavuttamisen edellytys; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että NEB-aloitteella voitaisiin helpottaa digitaalista siirtymää parantamalla yhteyksiä digitaalisen kuilun kaventamiseksi, tehokkaampien, osallistavampien, saavutettavien ja ekologisesti kestävien ratkaisujen aikaansaamiseksi sekä paikallisten resurssien ja taitojen käytön tehostamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että NEB-aloite toimii käynnistäjänä, jonka avulla voidaan saada aikaan perustavanlaatuisia muutoksia luovissa ekosysteemeissä, rakennusalalla ja liike-elämän ekosysteemeissä sekä uutta ymmärrystä ja laatua suunnittelussa, muotoilussa ja rakentamisessa myös soveltamalla digitaaliteknologiaa rakennuksen koko elinkaaren ajan, kehittämällä valmiuksia innovatiivisten mallien ja digitaalisten teknologioiden luomiseksi kaupunkisuunnittelua varten muun muassa edistämällä rajat ylittävää yhteistyötä tietojenvaihdossa ja ottamalla huomioon kiertotalouden ja resurssitehokkuuden periaatteet siirryttäessä kohti hiilineutraaliutta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa luomaan NEB-aloitteessa kannustimia, joilla kannustetaan kestävien ja pitkäikäisten teknologioiden ja materiaalien käyttöön ja edistetään älykkäitä energia- ja ympäristöratkaisuja sekä innovointia materiaaleissa, prosesseissa, automaatiossa ja tekniikassa uusiutuvalla, kierrätettävällä ja kustannustehokkaalla tavalla, joka vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, kuten tehdasvalmisteiset osat, joissa käytetään kestäviä materiaaleja, aurinkosähkö- tai latausinfrastruktuuria, bio- ja geopohjaisia materiaaleja sekä paikallisesti testattuja rakennustekniikoita; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää edistää tällaisten rakennusmateriaalien tuotannossa tarvittavia toimituksia, raaka-aineet mukaan luettuna, ja samalla taata tasapuoliset toimintaedellytykset välttämällä markkinoiden vääristymistä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että NEB-aloitteen kulttuuriulottuvuus on ratkaisevan tärkeä sen sosiaalisen ja demokraattisen ulottuvuuden kannalta; kehottaa samaan aikaan komissiota määrittelemään ja kehittämään NEB-aloitetta koskevan näyttöön perustuvan suunnittelumenetelmän, jolla varmistetaan, että tilojen, rakennusten, kaupunkien ja alueiden muutosprosessit perustuvat tieteelliseen tutkimukseen parhaiden mahdollisten tulosten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä NEB-aloitteen edistämää innovatiivista ja yhdennettyä lähestymistapaa, joka perustuu tilan tehokkaaseen käyttöön ja historiallisen, kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämiseen, ennallistamiseen, hyödyntämiseen, tunnetuksi tekemiseen ja uudelleenkäyttöön; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään NEB-aloitetta hyväksi mahdollisuutena suojella paremmin Euroopan rikasta kulttuuriperintöä ilmastonmuutoksen, huonosti hallitun matkailun ja muiden haasteiden vaikutuksilta; korostaa, että kulttuuri- ja kulttuuriperintökohteet voivat löytää uusia ja laajempia käyttötarkoituksia älykkään perusparantamisen, mukaan lukien energiatehokkuuden parantaminen, muuttaminen ja mukautuva uudelleenkäyttö, avulla; toteaa, että digitalisaatio on keino hyödyntää kulttuuriperintöä; |
| --- | --- |

32.

Täytäntöönpano

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdistämään NEB-aloitteen rakennusten perusparannusaaltoon hyödyntämällä innovatiivisia ratkaisuja, joita hanke tarjoaa rakennuskannan kattavan, holistisen, laadukkaan ja kustannusoptimaalisen perusparannuksen kannalta; korostaa, että tämän olisi perustuttava rakennusten huolelliseen elinkaarianalyysiin ja olisi otettava huomioon paikkakohtaiset olosuhteet, myös paikalliset esteettiset ja arkkitehtoniset ominaisuudet; korostaa myös, että siinä olisi mentävä energiatehokkuutta pidemmälle ja katettava lisäksi sisäympäristön laadun parantaminen, uusiutuva energia, kestävyys, esteettömyys, turvallisuus ja haitallisten aineiden hävittäminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin perusparannusasteen nostamiseksi nopeasti muun muassa välttämällä perusparannuksia haittaavia lisäesteitä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että kaikkien NEB-aloitteen hankkeiden ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset olisi arvioitava koko niiden elinkaaren ajalta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota jatkamaan hiljattain laaditun kestävien rakennusten EU-kehyksen (Level(s)-menetelmä) integrointia alan kestävyyden parantamiseksi; korostaa tarvetta optimoida kehys, jotta se olisi paremmin rakennusalan ammattilaisten käytettävissä; vaatii päivittämään kehystä jatkuvasti, jotta siihen voidaan sisällyttää NEB-hankkeista saadut uudet havainnot ja päätelmät; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannattaa sellaisen NEB-merkin luomista yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, joka perustuu selkeisiin kriteereihin, joita sovelletaan kattavasti, holistisesti ja osallistavasti ja jossa arvioidaan hankkeen kestävyyteen liittyvää, taloudellista, ympäristöön liittyvää ja sosiaalista arvoa ja edistetään synergioita olemassa olevien merkkien ja välineiden kanssa, jotta voidaan tunnistaa hankkeet ja tuotteet, joiden avulla voidaan saavuttaa keskeiset NEB-tavoitteet, ja auttaa niitä saamaan rahoitusta; kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n rahoitusjärjestelyillä luodaan kannustimia merkin hakemiseen, myös kansalais- ja yhteisölähtöisille hankkeille; kehottaa tarkastelemaan merkin käyttöönottoa markkinoilla; korostaa, että rakennusalan NEB-hankkeiden olisi perustuttava huolelliseen rakennusten elinkaarianalyysiin ja elinkaarikustannusanalyysiin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan suoraan hankkeiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon muun muassa laatimalla yksityiskohtaiset soveltamisohjeet ja kehittämällä niiden valmiuksia panna täytäntöön NEB-aloite; kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia tutkimaan, miten paikalliset kulttuurilaitokset voivat hyötyä NEB-periaatteiden täytäntöönpanosta erityisesti ilmastojalanjälkensä pienentämisessä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tähdentää tässä yhteydessä, että vuoden 2022 talousarvion valmistelutoimi ”Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteeseen liittyvä tietämyksenhallinta-alusta” voi auttaa järkeistämään ohjeita ja jakamaan tietoa rahoitusmahdollisuuksista mahdollisille hakijoille ja että sitä voidaan laajentaa vuodesta 2023 alkaen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeää lisätä joustavuutta NEB-hankkeiden kokeilemiseksi, ja painottaa, että sääntelyn testiympäristöjen käytöllä on mahdollista edistää innovointia kiertotaloudessa ja NEB-aloitteessa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että NEB-aloitteen olisi oltava osa laajempaa Euroopan kulttuuria koskevaa sopimusta; korostaa, että NEB-aloitteen avulla olisi hyödynnettävä ja edistettävä kulttuuri- ja luovien alojen, myös luovan työn tekijöiden, hyödyntämätöntä potentiaalia kestävän talouskasvun edistäjinä ja innovatiivisten ja korkealaatuisten palvelujen ja tuotteiden lähteenä takaamalla kulttuuri- ja luovien alojen osallistuminen, jota tuetaan kohdennetuilla suuntaviivoilla, ja avaamalla uusia mahdollisuuksia yhteistyöhön, keskinäiseen oppimiseen, valmiuksien kehittämiseen ja kulttuurivaihtoon varmistaen samalla oikeudenmukaiset työolot ja oikeudenmukaiset korvaukset niille, joita asia koskee; korostaa, että NEB-aloitteeseen liittyvien kulttuuritapahtumien ympäristökestävyyttä olisi edistettävä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota antamaan parlamentille mahdollisuuden osallistua tiiviimmin asiaankuuluviin NEB-elimiin, kuten korkean tason pyöreän pöydän ryhmään; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa tulevaa NEB-laboratoriota edistämään tutkimusta ja innovointia NEB-aloitteen painopistealoilla; korostaa, että NEB-laboratorion olisi annettava innovatiivisia suosituksia, tehtävä yhteistyötä muiden instituutioiden, kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallitusten sekä sidosryhmien, myös kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöryhmien, kanssa ja laadittava selkeät ja avoimet toiminta- ja raportointisäännöt aloitteen mukaisesti; kehottaa komissiota nopeuttamaan laboratorion käyttöönottoa ja myöntämään sille riittävät resurssit; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää myönteisenä NEB-festivaalin ja vuotuisten NEB-palkintojen perustamista, ja toteaa, että niiden olisi heijastettava unionin rikasta kulttuurista monimuotoisuutta ja pyrittävä synergioihin muiden asiaankuuluvien eurooppalaisten palkintojen ja tapahtumien kanssa; korostaa, että on tärkeää järjestää NEB-aloitetta koskevia tapahtumia kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan tavoittaa enemmän ihmisiä ja tiedottaa aloitteesta muun muassa erityistapahtumien, festivaalien ja NEB-aloitetta koskevan eurooppalaisen teemavuoden perustamisen avulla; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota suunnittelemaan vuosittain järjestettävien NEB-festivaalien kohteet ottaen huomioon Unescon ”maailman arkkitehtuuripääkaupungiksi” valitsemat eurooppalaiset kaupungit; ehdottaa, että NEB-festivaali järjestetään näissä maailman arkkitehtuuripääkaupungeiksi valituissa EU:n kaupungeissa, jotta edistetään eurooppalaista arkkitehtuuria ja innovointia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota perustamaan julkisen, digitaalisen ja helposti saatavilla olevan tietokannan NEB-hankkeista ja -toimista aloitteen tulosten näkyvyyden lisäämiseksi ja NEB-aloitteen kehittämiseksi edelleen parhaiden käytäntöjen pohjalta myös kulttuurialalla sekä tietämyksen jakamisen, tutkimuksen ja kehittämisen vahvistamiseksi ja päivittämään sitä säännöllisesti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa tehostamaan NEB-aloitteen viestintä-, tiedotus- ja näkyvyystoimia monikielisyyttä kunnioittaen, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietämystä aloitteesta, tukea sille ja siihen osallistumista, erityisesti osallistavien julkisten tiedotustoimien, myös sosiaalisen median ja digitaalisten julkaisujen, avulla, kuten tiedotuskampanjoilla, alustalla, joka tarjoaa tietoa, kaikkien jäsenvaltioiden NEB-hankkeiden parhaita käytäntöjä ja koulutussisältöä, mukaan lukien NEB-aloitetta koskeva moduuli, luomalla vertaisoppimista helpottavia välineitä ja tiloja, vaihtamalla ideoita ja tietämystä ja laatimalla kyselytutkimuksia NEB-hankkeiden vaikutusten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUVL C 501 I, 13.12.2021, s. 13.

(2)  EUVL C 460, 21.12.2018, s. 12.

(3)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 88.

(4)  Hyväksytyt tekstit: P9_TA(2022)0057

(5)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 152.

(6)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 68.

(7)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 156.

(8)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 24.

(9)  EUVL C 205, 20.5.2022, s. 17.

(10)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 26.

(11)  EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1.

(12)  EUVL L 172, 17.5.2021, s. 53.

(13)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(14)  EUVL L 153, 3.5.2021, s. 1.

(15)  EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1.

(16)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1.

(17)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34.

(18)  EUVL L 202, 8.6.2021, s. 32.

(19)  Euroopan komissio, ”In focus: Energy efficiency in buildings”, 17. helmikuuta 2020.

---

Torstai 15. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Ihmisoikeusloukkaukset, jotka liittyvät ukrainalaisten siviilien pakkosiirtoihin ja ukrainalaisten lasten pakkoadoptioihin Venäjälle

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät ukrainalaisten siviilien pakkosiirtoihin ja ukrainalaisten lasten pakkoadoptioihin Venäjälle (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta ja Venäjästä ja etenkin 7. huhtikuuta (1), 5. toukokuuta (2) ja 19. toukokuuta (3) 2022 antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta ja Venäjästä ja etenkin 7. huhtikuuta (1), 5. toukokuuta (2) ja 19. toukokuuta (3) 2022 antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon YK:n peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Haagin yleissopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagin yleissopimukset,

| — | ottaa huomioon Geneven yleissopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Geneven yleissopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja siihen liitetyt lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja siihen liitetyt lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi,

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Ukrainasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Ukrainasta,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2022 ja 14. heinäkuuta 2022 annetut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) raportit Ukrainassa tehdyistä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan oikeuden loukkauksista, sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2022 ja 14. heinäkuuta 2022 annetut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) raportit Ukrainassa tehdyistä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan oikeuden loukkauksista, sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan,

| — | ottaa huomioon Ukrainan parlamentin ihmisoikeusvaltuutetun raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ukrainan parlamentin ihmisoikeusvaltuutetun raportit,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvostossa 7. syyskuuta 2022 käydyn keskustelun Ukrainan kansalaisten pakkosiirroista ja karkottamisesta sekä ukrainalaisten lasten pakkoadoptioista Venäjälle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvostossa 7. syyskuuta 2022 käydyn keskustelun Ukrainan kansalaisten pakkosiirroista ja karkottamisesta sekä ukrainalaisten lasten pakkoadoptioista Venäjälle,

| — | ottaa huomioon Human Rights Watch -järjestön 1. syyskuuta 2022 antamat raportit ”We Had No Choice”: ”Filtration” ja ”Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Human Rights Watch -järjestön 1. syyskuuta 2022 antamat raportit ”We Had No Choice”: ”Filtration” ja ”Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio käynnisti 24. helmikuuta 2022 ilman edeltävää provokaatiota perusteettoman ja laittoman hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että Venäjä on syyllistynyt massiivisiin ja vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja sotarikoksiin Ukrainaan tekemänsä täysimittaisen hyökkäyksen alusta lähtien, mukaan lukien siviilien ja sotavankien joukkomurhat, kidutus, seksuaalinen väkivalta, tahdonvastaiset katoamiset, pakkosiirrot, ryöstely sekä evakuoinnin ja humanitaaristen saattueiden estäminen, jotka kaikki on kielletty kansainvälisessä oikeudessa ja joista on nostettava syytteitä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio käynnisti 24. helmikuuta 2022 ilman edeltävää provokaatiota perusteettoman ja laittoman hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että Venäjä on syyllistynyt massiivisiin ja vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja sotarikoksiin Ukrainaan tekemänsä täysimittaisen hyökkäyksen alusta lähtien, mukaan lukien siviilien ja sotavankien joukkomurhat, kidutus, seksuaalinen väkivalta, tahdonvastaiset katoamiset, pakkosiirrot, ryöstely sekä evakuoinnin ja humanitaaristen saattueiden estäminen, jotka kaikki on kielletty kansainvälisessä oikeudessa ja joista on nostettava syytteitä;

| B. | ottaa huomioon, että Ukrainan parlamentin ihmisoikeusvaltuutettu (oikeusasiamies) arvioi, että 24. helmikuuta 2022 lähtien yli miljoona ukrainalaista on pakkosiirretty Venäjän federaatioon, usein jopa Venäjän Kaukoitään; ottaa huomioon, että eri lähteiden mukaan nämä luvut ovat todellista pienempiä ja että korkeimpien arvioiden mukaan määrä on 2,5 miljoonaa ja että luku kasvaa jatkuvasti; ottaa huomioon, että pakkosiirroissa Ukrainasta käytetään ns. suodatusleirejä ja niillä on vahvoja historiallisia yhtymäkohtia Neuvostoliiton aikaisten pakkosiirtojen ja gulag-keskitysleirien kanssa; ottaa huomioon, että pakkosiirrot ovat sotarikoksia ja mahdollisia rikoksia ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Ukrainan parlamentin ihmisoikeusvaltuutettu (oikeusasiamies) arvioi, että 24. helmikuuta 2022 lähtien yli miljoona ukrainalaista on pakkosiirretty Venäjän federaatioon, usein jopa Venäjän Kaukoitään; ottaa huomioon, että eri lähteiden mukaan nämä luvut ovat todellista pienempiä ja että korkeimpien arvioiden mukaan määrä on 2,5 miljoonaa ja että luku kasvaa jatkuvasti; ottaa huomioon, että pakkosiirroissa Ukrainasta käytetään ns. suodatusleirejä ja niillä on vahvoja historiallisia yhtymäkohtia Neuvostoliiton aikaisten pakkosiirtojen ja gulag-keskitysleirien kanssa; ottaa huomioon, että pakkosiirrot ovat sotarikoksia ja mahdollisia rikoksia ihmisyyttä vastaan;

| C. | ottaa huomioon, että kansainväliset järjestöt, kuten Etyj ja YK, ovat todenneet Ukrainan siviilien laajamittaiset pakkosiirrot Venäjän federaatioon yhdeksi vakavimmista kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista, joihin Venäjän federaatio on syyllistynyt hyökkäyssodassaan Ukrainaa vastaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kansainväliset järjestöt, kuten Etyj ja YK, ovat todenneet Ukrainan siviilien laajamittaiset pakkosiirrot Venäjän federaatioon yhdeksi vakavimmista kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista, joihin Venäjän federaatio on syyllistynyt hyökkäyssodassaan Ukrainaa vastaan;

| D. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (OHCHR) on varmistanut niin kutsutun suodatuksen olemassaolon ja siihen liittyvät laajamittaiset, pakolliset, rankaisevat ja loukkaavat turvallisuusseulonnat, jotka ovat johtaneet lukuisiin ihmisoikeusloukkauksiin Ukrainan kansalaisia vastaan; ottaa huomioon, että ukrainalaiset siviilit joutuivat tosiasiallisesti internoiduiksi odottaessaan tämän prosessin läpikäymistä, jonka kesto on vaihdellut muutamasta tunnista lähes kuukauteen; ottaa huomioon, että ”suodatuksen” aikana Ukrainan kansalaisiin kohdistetaan yksityiskohtaisia kuulusteluja, ruumiintarkastuksia, joihin toisinaan liittyy väkisin alastomaksi riisumista, ja kidutusta; ottaa huomioon, että tällaisissa olosuhteissa ukrainalaiset naiset ja tytöt ovat vaarassa joutua seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (OHCHR) on varmistanut niin kutsutun suodatuksen olemassaolon ja siihen liittyvät laajamittaiset, pakolliset, rankaisevat ja loukkaavat turvallisuusseulonnat, jotka ovat johtaneet lukuisiin ihmisoikeusloukkauksiin Ukrainan kansalaisia vastaan; ottaa huomioon, että ukrainalaiset siviilit joutuivat tosiasiallisesti internoiduiksi odottaessaan tämän prosessin läpikäymistä, jonka kesto on vaihdellut muutamasta tunnista lähes kuukauteen; ottaa huomioon, että ”suodatuksen” aikana Ukrainan kansalaisiin kohdistetaan yksityiskohtaisia kuulusteluja, ruumiintarkastuksia, joihin toisinaan liittyy väkisin alastomaksi riisumista, ja kidutusta; ottaa huomioon, että tällaisissa olosuhteissa ukrainalaiset naiset ja tytöt ovat vaarassa joutua seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi;

| E. | ottaa huomioon, että ”suodatus” on järjestelmällistä ja siinä on kyse laajamittaisesta laittomasta tiedonkeruusta, joka antaa Venäjän viranomaisille valtavia määriä henkilötietoja ukrainalaisista siviileistä, myös heidän biometrisiä tietojaan; toteaa, että tämä rikkoo selvästi oikeutta yksityisyyteen ja vaarana on, että siihen joutuneet henkilöt saatetaan ottaa maalitauluiksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ”suodatus” on järjestelmällistä ja siinä on kyse laajamittaisesta laittomasta tiedonkeruusta, joka antaa Venäjän viranomaisille valtavia määriä henkilötietoja ukrainalaisista siviileistä, myös heidän biometrisiä tietojaan; toteaa, että tämä rikkoo selvästi oikeutta yksityisyyteen ja vaarana on, että siihen joutuneet henkilöt saatetaan ottaa maalitauluiksi tulevaisuudessa;

| F. | ottaa huomioon, että tämän prosessin aikana Venäjän viranomaiset takavarikoivat usein Ukrainan passit ja pakottavat ukrainalaiset allekirjoittamaan sopimuksia, joiden nojalla heidän on pysyttävä Venäjällä, mikä haittaa heidän mahdollisuuksiaan palata kotiin, ja näin pyrkivät selvästi muuttamaan Ukrainan väestörakennetta; ottaa huomioon, että pakkosiirtojen ja pakkoadoptioiden lisäksi Venäjä toteuttaa geopoliittisen konseptinsa ”Russkij mir” (”venäläinen maailma”) mukaisesti Ukrainan miehitetyillä alueilla nopeutettua venäläistämistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tämän prosessin aikana Venäjän viranomaiset takavarikoivat usein Ukrainan passit ja pakottavat ukrainalaiset allekirjoittamaan sopimuksia, joiden nojalla heidän on pysyttävä Venäjällä, mikä haittaa heidän mahdollisuuksiaan palata kotiin, ja näin pyrkivät selvästi muuttamaan Ukrainan väestörakennetta; ottaa huomioon, että pakkosiirtojen ja pakkoadoptioiden lisäksi Venäjä toteuttaa geopoliittisen konseptinsa ”Russkij mir” (”venäläinen maailma”) mukaisesti Ukrainan miehitetyillä alueilla nopeutettua venäläistämistä;

| G. | ottaa huomioon, että Ukrainan kansalaiset, jotka ”eivät läpäisseet””suodatusprosessia”, pidätetään ja siirretään Venäjän pidätyskeskuksiin ja rangaistuslaitoksiin ja he ovat vaarassa kärsiä vakavaa vahinkoa, kuten kidutusta ja pahoinpitelyä, tai he joutuvat tahdonvastaisten katoamisten uhreiksi; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston uskottavissa raporteissa on dokumentoitu, että lapsia on erotettu perheistään, kun mukana matkustava aikuinen ei läpäissyt ”suodatusprosessia”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Ukrainan kansalaiset, jotka ”eivät läpäisseet””suodatusprosessia”, pidätetään ja siirretään Venäjän pidätyskeskuksiin ja rangaistuslaitoksiin ja he ovat vaarassa kärsiä vakavaa vahinkoa, kuten kidutusta ja pahoinpitelyä, tai he joutuvat tahdonvastaisten katoamisten uhreiksi; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston uskottavissa raporteissa on dokumentoitu, että lapsia on erotettu perheistään, kun mukana matkustava aikuinen ei läpäissyt ”suodatusprosessia”;

| H. | ottaa huomioon, että sotaa pakenevat lapset, erityisesti ilman huoltajaa olevat lapset, ovat suuremmassa vaarassa joutua väkivallan, hyväksikäytön ja riiston uhreiksi sekä kadota ja joutua ihmiskaupan uhriksi erityisesti silloin, kun he liikkuvat rajojen yli, ja että erityisesti tytöt ovat vaarassa joutua sukupuolistuneen väkivallan kohteeksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että sotaa pakenevat lapset, erityisesti ilman huoltajaa olevat lapset, ovat suuremmassa vaarassa joutua väkivallan, hyväksikäytön ja riiston uhreiksi sekä kadota ja joutua ihmiskaupan uhriksi erityisesti silloin, kun he liikkuvat rajojen yli, ja että erityisesti tytöt ovat vaarassa joutua sukupuolistuneen väkivallan kohteeksi;

| I. | ottaa huomioon, että Ukrainan oikeusasiamies väitti 3. syyskuuta 2022, että yli 200 000 lasta oli jo viety Venäjälle venäläisten perheiden adoptoitaviksi ja että hän pystyi varmentamaan 7 000 ukrainalaisen lapsen pakkosiirtojen olosuhteet; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset erottavat ukrainalaiset lapset tarkoituksellisesti vanhemmistaan ja sieppaavat toisia orpokodeista, muista lasten laitoksista ja sairaaloista viedäkseen heidät adoptoitaviksi Venäjälle; ottaa huomioon, että Venäjän federaation tällainen toiminta on luonteeltaan järjestelmällistä ja laajamittaista ja siihen kuuluu muun muassa karkotettujen henkilötietojen hävittäminen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Ukrainan oikeusasiamies väitti 3. syyskuuta 2022, että yli 200 000 lasta oli jo viety Venäjälle venäläisten perheiden adoptoitaviksi ja että hän pystyi varmentamaan 7 000 ukrainalaisen lapsen pakkosiirtojen olosuhteet; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset erottavat ukrainalaiset lapset tarkoituksellisesti vanhemmistaan ja sieppaavat toisia orpokodeista, muista lasten laitoksista ja sairaaloista viedäkseen heidät adoptoitaviksi Venäjälle; ottaa huomioon, että Venäjän federaation tällainen toiminta on luonteeltaan järjestelmällistä ja laajamittaista ja siihen kuuluu muun muassa karkotettujen henkilötietojen hävittäminen;

| J. | ottaa huomioon, että Ukraina on perustanut ”Sodan lapset” -portaalin, jonka avulla kadonneiden, kotiseudultaan siirtymään joutuneiden ja karkotettujen lasten vanhemmat voivat jakaa kaikki saatavilla olevat tiedot; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Ukraina on perustanut ”Sodan lapset” -portaalin, jonka avulla kadonneiden, kotiseudultaan siirtymään joutuneiden ja karkotettujen lasten vanhemmat voivat jakaa kaikki saatavilla olevat tiedot;

| K. | ottaa huomioon, että kun lapset ovat Venäjän miehittämillä alueilla tai itse Venäjällä, heidän poistumisensa tai saattamisensa uudelleen yhteen holhoojiensa kanssa on uskomattoman monimutkainen prosessi; ottaa huomioon, että koska virallisia menettelyjä ukrainalaisten lasten palauttamiseksi Ukrainaan tai heidän saattamisekseen uudelleen yhteen holhoojiensa ja huoltajiensa kanssa ei ole, tehtävä lankeaa suurelta osin yksityishenkilöille paikallisten vapaaehtoisten, kansalaisjärjestöjen ja epävirallisten neuvottelujen tukemana; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kun lapset ovat Venäjän miehittämillä alueilla tai itse Venäjällä, heidän poistumisensa tai saattamisensa uudelleen yhteen holhoojiensa kanssa on uskomattoman monimutkainen prosessi; ottaa huomioon, että koska virallisia menettelyjä ukrainalaisten lasten palauttamiseksi Ukrainaan tai heidän saattamisekseen uudelleen yhteen holhoojiensa ja huoltajiensa kanssa ei ole, tehtävä lankeaa suurelta osin yksityishenkilöille paikallisten vapaaehtoisten, kansalaisjärjestöjen ja epävirallisten neuvottelujen tukemana;

| L. | ottaa huomioon, että presidentti Vladimir Putin allekirjoitti 25. ja 30. toukokuuta 2022 asetukset, joilla yksinkertaistetaan menettelyä, jolla Venäjän kansalaisuus myönnetään Ukrainan kansalaisille, myös ilman vanhempien huolenpitoa oleville lapsille, ja jolla ukrainalaisia lapsia voidaan adoptoida venäläisiin perheisiin, mikä vaikeuttaa entisestään heidän paluutaan Ukrainaan ja helpottaa ukrainalaisten lasten pakkosulauttamista; ottaa huomioon, että sadat ukrainalaiset lapset ovat sittemmin saaneet Venäjän kansalaisuuden ja heidät on lähetetty uusille vanhemmille Venäjän eri alueilla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että presidentti Vladimir Putin allekirjoitti 25. ja 30. toukokuuta 2022 asetukset, joilla yksinkertaistetaan menettelyä, jolla Venäjän kansalaisuus myönnetään Ukrainan kansalaisille, myös ilman vanhempien huolenpitoa oleville lapsille, ja jolla ukrainalaisia lapsia voidaan adoptoida venäläisiin perheisiin, mikä vaikeuttaa entisestään heidän paluutaan Ukrainaan ja helpottaa ukrainalaisten lasten pakkosulauttamista; ottaa huomioon, että sadat ukrainalaiset lapset ovat sittemmin saaneet Venäjän kansalaisuuden ja heidät on lähetetty uusille vanhemmille Venäjän eri alueilla;

| M. | ottaa huomioon, että kansainvälisessä oikeudessa kielletään yksiselitteisesti karkottaminen miehitetyllä alueella tai miehitetyltä alueelta miehitysvallan alueelle, ja se rikkoo vakavasti Geneven yleissopimuksia ja on Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukainen sotarikos; ottaa huomioon, että kansainvälinen oikeus ja käytäntö kieltävät adoptiot hätätilanteissa tai välittömästi niiden jälkeen; ottaa huomioon, että Ukraina päätti keskeyttää maiden väliset adoptiot sodan varhaisessa vaiheessa; ottaa huomioon, että YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista ja neljännessä Geneven yleissopimuksessa kielletään miehitysvaltaa muuttamasta lasten henkilökohtaista asemaa, myös heidän kansalaisuuttaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kansainvälisessä oikeudessa kielletään yksiselitteisesti karkottaminen miehitetyllä alueella tai miehitetyltä alueelta miehitysvallan alueelle, ja se rikkoo vakavasti Geneven yleissopimuksia ja on Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukainen sotarikos; ottaa huomioon, että kansainvälinen oikeus ja käytäntö kieltävät adoptiot hätätilanteissa tai välittömästi niiden jälkeen; ottaa huomioon, että Ukraina päätti keskeyttää maiden väliset adoptiot sodan varhaisessa vaiheessa; ottaa huomioon, että YK:n yleissopimuksessa lapsen oikeuksista ja neljännessä Geneven yleissopimuksessa kielletään miehitysvaltaa muuttamasta lasten henkilökohtaista asemaa, myös heidän kansalaisuuttaan;

| N. | ottaa huomioon, että joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemistä ja rankaisemista koskevan YK:n yleissopimuksen II artiklan mukaan lasten pakollinen siirtäminen ryhmästä toiseen tarkoituksena tuhota kokonaan tai osittain kansallinen, etninen, rodullinen tai uskonnollinen ryhmä on joukkotuhontaa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemistä ja rankaisemista koskevan YK:n yleissopimuksen II artiklan mukaan lasten pakollinen siirtäminen ryhmästä toiseen tarkoituksena tuhota kokonaan tai osittain kansallinen, etninen, rodullinen tai uskonnollinen ryhmä on joukkotuhontaa;

| O. | ottaa huomioon, että ikääntyneet, vammaiset ja muut haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät näyttävät olevan erityisessä vaarassa jäädä loukkuun Venäjän miehittämille alueille tai Venäjälle, koska heitä siirretään usein vastoin tahtoaan Venäjällä tai Venäjän miehittämillä alueilla sijaitseviin laitoksiin, kuten hoitokoteihin; ottaa huomioon, että nämä laitokset ovat suljettuja instituutioita ja että haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten sijoittaminen niihin heikentää perustavanlaatuisesti heidän oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ikääntyneet, vammaiset ja muut haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät näyttävät olevan erityisessä vaarassa jäädä loukkuun Venäjän miehittämille alueille tai Venäjälle, koska heitä siirretään usein vastoin tahtoaan Venäjällä tai Venäjän miehittämillä alueilla sijaitseviin laitoksiin, kuten hoitokoteihin; ottaa huomioon, että nämä laitokset ovat suljettuja instituutioita ja että haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten sijoittaminen niihin heikentää perustavanlaatuisesti heidän oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen;

| P. | ottaa huomioon, että Ukrainan kansalaisilla Venäjällä ja Venäjän miehittämillä alueilla on huomattavia vaikeuksia, kuten elämiseen tarvittavien varojen puute, he eivät voi vaihtaa Ukrainan grivnoja tai nostaa varoja pankkikorteilla, heiltä puuttuu vaatteita ja hygieniatarvikkeita eivätkä he voi ottaa yhteyttä sukulaisiin; ottaa huomioon, että ukrainalaisia siviilejä pakkosiirretään taloudellisesti taantuneille tai eristyneille alueille Venäjällä, usein Siperiaan, eikä heillä ole keinoja palata sieltä; ottaa huomioon, että niillä, jotka yrittävät lähteä pois Venäjältä, on usein vaikeuksia poistua maasta, koska heillä ei ole asianmukaisia henkilöasiakirjoja, sillä ne ovat jääneet Ukrainaan heidän paetessaan sotaa tai Venäjän viranomaiset ovat takavarikoineet ne; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Ukrainan kansalaisilla Venäjällä ja Venäjän miehittämillä alueilla on huomattavia vaikeuksia, kuten elämiseen tarvittavien varojen puute, he eivät voi vaihtaa Ukrainan grivnoja tai nostaa varoja pankkikorteilla, heiltä puuttuu vaatteita ja hygieniatarvikkeita eivätkä he voi ottaa yhteyttä sukulaisiin; ottaa huomioon, että ukrainalaisia siviilejä pakkosiirretään taloudellisesti taantuneille tai eristyneille alueille Venäjällä, usein Siperiaan, eikä heillä ole keinoja palata sieltä; ottaa huomioon, että niillä, jotka yrittävät lähteä pois Venäjältä, on usein vaikeuksia poistua maasta, koska heillä ei ole asianmukaisia henkilöasiakirjoja, sillä ne ovat jääneet Ukrainaan heidän paetessaan sotaa tai Venäjän viranomaiset ovat takavarikoineet ne;

| Q. | ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan perusteena käytetyn Venäjän hallinnon propagandan taustalla on vääristynyt narratiivi toisesta maailmansodasta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan perusteena käytetyn Venäjän hallinnon propagandan taustalla on vääristynyt narratiivi toisesta maailmansodasta;

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin Venäjän federaation hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan sekä Valko-Venäjän aktiivisen osallistumisen tähän sotaan ja vaatii Venäjää lopettamaan välittömästi kaikki sotatoimet Ukrainassa ja vetämään ehdoitta kaikki joukot ja sotilastarvikkeet Ukrainan koko kansainvälisesti tunnustetulta alueelta; ilmaisee varauksettoman solidaarisuutensa Ukrainan kansalle, tukee täysin Ukrainan itsenäisyyttä, suvereeniutta ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja korostaa, että tämä sota rikkoo vakavasti kansainvälistä oikeutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi Venäjän asevoimien, niiden edustajien ja kätyrien sekä miehitysviranomaisten raportoidut julmuudet, erityisesti ukrainalaisten siviilien, myös lasten, pakkosiirrot Venäjälle sekä Venäjän hirvittävät käytännöt niin sanotuilla suodatusleireillä, joissa perheet erotetaan toisistaan ja joilta ”epäluotettaviksi” katsotut katoavat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Venäjää noudattamaan täysimääräisesti kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan ja lopettamaan välittömästi ukrainalaisten siviilien pakkosiirrot ja karkotukset Venäjälle ja Venäjän miehittämille alueille, kaikki lasten pakkosiirrot Venäjän miehittämille alueille ja Venäjän federaatioon sekä kaikki Ukrainan koko kansainvälisesti tunnustetulta alueelta siirrettyjen lasten kansainväliset adoptiot; kehottaa Venäjää kumoamaan kaiken lainsäädännön, jolla helpotetaan ukrainalaisten lasten adoptoimista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että kansainvälisillä ja eurooppalaisilla järjestöillä, kuten Punaisen Ristin kansainvälisellä komitealla, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun toimistolla, Kansainvälisellä siirtolaisuusjärjestöllä ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolla, on oltava esteetön pääsy ”suodatusleireille” ja muihin paikkoihin, joissa Ukrainan kansalaisia oleskelee Venäjälle ja Venäjän miehittämille alueille siirtämisen seurauksena, tarkkailemaan näitä laitoksia ja auttamaan niitä Ukrainan kansalaisia, jotka haluavat palata Ukrainan alueelle, ja niitä, jotka haluavat mennä kolmanteen maahan hakeakseen turvapaikkaa ja pakolaisasemaa ja/tai perheenyhdistämistä kulkematta Ukrainan kautta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vaatii Venäjän federaatiota antamaan välittömästi tiedot kaikkien pidätettyjen tai karkotettujen ukrainalaisten nimistä, olinpaikasta ja hyvinvoinnista sekä sallimaan ja mahdollistamaan kaikkien ukrainalaisten siviilien turvallinen paluu, mukaan lukien lapset, erityisesti niiden, jotka on pakkosiirretty Venäjän federaation alueelle tai Venäjän tällä hetkellä miehittämille Ukrainan alueille, luomalla turvallisia viestintä- ja matkustuskanavia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa kaikkia valtioita ja kansainvälisiä järjestöjä painostamaan Venäjää noudattamaan pakkosiirtojen kieltoa sekä olemaan pakottamatta siviilejä evakuoitumaan ei-toivottuihin kohteisiin ja helpottamaan siviilien turvallista siirtymistä valitsemaansa määräpaikkaan, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vaatii Venäjää noudattamaan täysimääräisesti velvoitteitaan ja lopettamaan järjestelmälliset ”suodatustoimet”, lopettamaan kaikki meneillään olevat biometristen tietojen keruu- ja säilyttämisprosessit, hävittämään laittomasti kerätyt tiedot ja varmistamaan, että siviilit voivat halutessaan lähteä Ukrainan hallussa olevalle alueelle turvallisesti ja kansainvälisen valvonnan alaisena; kehottaa Venäjää luopumaan kaikista yrityksistä venäläistää ukrainalaisia ja riistää heidän kansallinen identiteettinsä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että lasten, jotka on erotettu vanhemmistaan sodan tai humanitaarisen hätätilanteen aikana, ei voida katsoa olevan orpoja ja että heille on sallittava ja annettava mahdollisuus palata nopeasti yhteen vanhempiensa tai laillisten huoltajiensa kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Venäjän federaation viranomaisia myöntämään välittömästi YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston ja Unicefin kaltaisille kansainvälisille järjestöille pääsy kaikkien ukrainalaisten lasten luokse, jotka on pakkosiirretty Venäjän miehittämille alueille ja Venäjälle; kehottaa Venäjän viranomaisia varmistamaan ukrainalaisten lasten turvallisuuden ja hyvinvoinnin Venäjällä ja Venäjän miehittämillä alueilla ja suojelemaan heitä sodan ja sen seurausten aiheuttamilta vaaroilta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa laatimaan välittömästi EU:n lastensuojelupaketin, jolla suojellaan ja autetaan Ukrainan sotaa pakenevia lapsia ja nuoria ja johon kuuluisi turvallinen kauttakulku, suojelu väkivallalta, hyväksikäytöltä, riistolta ja ihmiskaupalta sekä hätäapu, toimet perheiden yhdistämiseksi ja pitkäaikainen kuntoutustuki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita puuttumaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten lasten, vanhusten ja vammaisten, ahdinkoon pakkosiirtoja koskevissa EU:n julkisissa lausunnoissa ja tukemaan paikan päällä toimivia aktivisteja ja kansalaisjärjestöjä, jotka yrittävät huolehtia heistä ja helpottaa heidän turvallista paluutaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Ukrainan viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sellaisten mekanismien luomiseksi, joilla dokumentoidaan tietoja pakkosiirroista (ihmisten, myös lasten, määrä ja identiteetti, ”suodatusprosessissa” hylättyjen henkilöiden olinpaikka, heidän Venäjällä oleskelunsa olosuhteet jne.), muun muassa heidän olinpaikkansa määrittämiseksi, erityisesti kadonneiden lasten kotiuttamiseksi ja perheenyhdistämisessä ja jäljittämisessä avustamiseksi; korostaa tarvetta kerätä tietoja, kuten niiden henkilöiden nimiä, jotka ovat kadonneet ”suodatusprosessin” aikana, joiden vapaus on riistetty tai jotka on siirretty Venäjälle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan Venäjällä olevien diplomaattisten edustustojensa kautta väliaikaisten matkustusasiakirjojen myöntämistä, jotta Venäjälle loukkuun jääneet Ukrainan kansalaiset, joilla ei ole henkilö- tai matkustusasiakirjoja, voivat halutessaan poistua maasta, ja tarjoamaan tarvittaessa väliaikaista suojaa EU:ssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuomitsee jyrkästi Venäjän presidentin 25. toukokuuta ja 30. toukokuuta 2022 antamat asetukset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Venäjää luopumaan kansalaisuuteen pakottamisesta ja sallimaan ukrainalaisten säilyttää alkuperäiset henkilöasiakirjansa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vaatii, että sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan sekä mahdolliseen joukkotuhontaan tai joukkotuhontatarkoituksessa tehtyihin rikoksiin syyllistyneet sekä vastuunalaiset hallinnon virkamiehet ja sotilasjohtajat on saatettava vastuuseen; toteaa, että ukrainalaisten lasten pakkosiirrot ja karkotukset, mukaan lukien laitoksista, Venäjän federaatioon ja Venäjän miehittämille alueille ja heidän pakkoadoptionsa venäläisiin perheisiin ovat vastoin Ukrainan lakia ja kansainvälistä oikeutta, erityisesti joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemistä ja rankaisemista koskevan YK:n yleissopimuksen II artiklaa; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita tukemaan Ukrainan ja kansainvälisten viranomaisten pyrkimyksiä kerätä, dokumentoida ja säilyttää todisteita Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan yhteydessä tehdyistä ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa Ukrainan hallitusta ratifioimaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, jotta voidaan helpottaa syytteeseenpanoa sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan, mukaan lukien pakkosiirrot, ja kehottaa kaikkia Euroopan maita allekirjoittamaan tai ratifioimaan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaisilta katoamisilta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kaikkia laillisia kansainvälisiä ja kansallisia prosesseja, myös yleistoimivallan periaatteen mukaisesti, ja tutkimaan väitettyjä rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia, jotta kaikki syylliset voidaan saattaa vastuuseen tuomioistuimessa, myös kun kyseessä ovat pakkosiirrot, pakkoadoptiot ja tahdonvastaiset katoamiset; suhtautuu erittäin myönteisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen meneillään oleviin tutkimuksiin tältä osin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan poliittista, oikeudellista, teknistä, taloudellista ja muuta tukea, jota tarvitaan Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäysrikosta käsittelevän erityistuomioistuimen perustamiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä, että neuvosto hyväksyi nopeasti pakotteita, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita edelleen toimimaan yhtenäisesti vastattaessa Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen sekä G7-maita koordinoimaan toimiaan tiiviisti; kehottaa kaikkia kumppaneita, erityisesti EU:n ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita, yhtymään pakotepaketteihin; kehottaa laajentamaan pakotteiden kohteena olevien henkilöiden luetteloa erityisesti siten, että se kattaa kaikki yhteisöt ja henkilöt, joiden on todettu olevan vastuussa pakkosiirtojen ja pakkoadoptioiden valmistelusta ja järjestämisestä tai niin kutsuttujen suodatusleirien toiminnasta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille vahvat historialliset yhtäläisyydet Venäjän Ukrainassa tekemien rikosten ja Neuvostoliiton miehittämillään alueilla tekemien rikosten välillä; tunnustaa Neuvostoliiton kommunistihallinnon määräämät, suunnittelemat ja toteuttamat laajamittaiset karkotukset ja koko gulag-järjestelmän rikoksiksi ihmisyyttä vastaan; korostaa totalitaarista menneisyyttä koskevan muistiperinnön, historiallisen tutkimuksen ja koulutuksen merkitystä, jotta voidaan vahvistaa kansalaistietoisuutta ja parantaa kykyä vastustaa disinformaatiota; kehottaa tekemään perusteellisen historiallisen ja oikeudellisen arvioinnin ja käymään avointa julkista keskustelua Neuvostoliiton rikoksista, ennen kaikkea Venäjällä, jotta samanlaisten rikosten toistuminen olisi mahdotonta tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetulle, Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetulle, Kansainväliselle siirtolaisuusjärjestölle, Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle, Kansainväliselle rikostuomioistuimelle, Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahastolle, Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille, Valko-Venäjän viranomaisille sekä Venäjän presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. huhtikuuta 2022 EU:n tarjoamasta suojelusta Ukrainan sotaa pakeneville lapsille ja nuorille, hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0120.

(2)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2022 Ukrainan sodan vaikutuksista naisiin, hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0206.

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. toukokuuta 2022 Ukrainassa tehtyjen sotarikosten rankaisemattomuuden torjumisesta, hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0218.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Ihmisoikeusloukkaukset, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin tehtäviin investointeihin Ugandassa ja Tansaniassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin tehtäviin investointeihin Ugandassa ja Tansaniassa (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ugandasta ja Tansaniasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ugandasta ja Tansaniasta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat ja sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat ja sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka allekirjoittajiin Uganda kuuluu, ja erityisesti sen 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka allekirjoittajiin Uganda kuuluu, ja erityisesti sen 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Uganda ratifioi 21. kesäkuuta 1995, ja erityisesti sen 9 artiklan, jonka mukaan ketään ei saa mielivaltaisesti pidättää tai vangita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Uganda ratifioi 21. kesäkuuta 1995, ja erityisesti sen 9 artiklan, jonka mukaan ketään ei saa mielivaltaisesti pidättää tai vangita,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 1998 annetun julistuksen yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia (tunnetaan myös YK:n julistuksena ihmisoikeuksien puolustajista), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 1998 annetun julistuksen yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia (tunnetaan myös YK:n julistuksena ihmisoikeuksien puolustajista),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, joka muun muassa kaikki EU:n maat, Uganda ja Tansania allekirjoittivat 22. huhtikuuta 2016; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, joka muun muassa kaikki EU:n maat, Uganda ja Tansania allekirjoittivat 22. huhtikuuta 2016;

| — | ottaa huomioon yhteisen Afrikka–EU-strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen Afrikka–EU-strategian,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 28. heinäkuuta 2022 hyväksymän päätöslauselman, jonka puolesta äänesti 161 maata kaikki EU:n maat mukaan lukien ja jossa mahdollisuus puhtaaseen ja terveeseen ympäristöön vahvistetaan yleismaailmalliseksi ihmisoikeudeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 28. heinäkuuta 2022 hyväksymän päätöslauselman, jonka puolesta äänesti 161 maata kaikki EU:n maat mukaan lukien ja jossa mahdollisuus puhtaaseen ja terveeseen ympäristöön vahvistetaan yleismaailmalliseksi ihmisoikeudeksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Albert-järven kehittämishankkeessa on mukana useita kumppaneita, kuten pääasiallisena investoijana toimiva monikansallinen ranskalainen öljy-yhtiö TotalEnergies (Total) sekä Kiinan offshore-öljyntuotannon kansallinen yhtiö (China National Offshore Oil Corporation), Ugandan kansallinen öljy-yhtiö (Uganda National Oil Company) ja Tansanian kansallinen öljy-yhtiö (Tanzania Petroleum Development Corporation); toteaa, että hankkeen tuotanto toimitetaan Tansaniaan Tangan satamaan rajatylittävän Itä-Afrikan putkilinjaston (East African Crude Oil Pipeline, EACOP) kautta; toteaa, että EACOP-hanke käynnistettiin 1. helmikuuta 2022 ja se on määrä saada päätökseen vuoteen 2025 mennessä; toteaa, että Total on käynnistänyt Ugandassa kaksi suurta öljynporaushanketta, joista toinen on Tilenga-hanke, joka käsittää öljynporausta Murchisonin putousten luonnonsuojelualueella; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Albert-järven kehittämishankkeessa on mukana useita kumppaneita, kuten pääasiallisena investoijana toimiva monikansallinen ranskalainen öljy-yhtiö TotalEnergies (Total) sekä Kiinan offshore-öljyntuotannon kansallinen yhtiö (China National Offshore Oil Corporation), Ugandan kansallinen öljy-yhtiö (Uganda National Oil Company) ja Tansanian kansallinen öljy-yhtiö (Tanzania Petroleum Development Corporation); toteaa, että hankkeen tuotanto toimitetaan Tansaniaan Tangan satamaan rajatylittävän Itä-Afrikan putkilinjaston (East African Crude Oil Pipeline, EACOP) kautta; toteaa, että EACOP-hanke käynnistettiin 1. helmikuuta 2022 ja se on määrä saada päätökseen vuoteen 2025 mennessä; toteaa, että Total on käynnistänyt Ugandassa kaksi suurta öljynporaushanketta, joista toinen on Tilenga-hanke, joka käsittää öljynporausta Murchisonin putousten luonnonsuojelualueella;

| B. | toteaa, että rakennus- ja käyttövaiheiden odotetaan aiheuttavan lisää vakavia haittavaikutuksia yhteisöille öljynporaamisen ja putkilinjaston alueilla, myös vaarantamalla vesivarat ja vahingoittamalla peruuttamattomasti alueen runsaista luonnonvaroista riippuvaisten viljelijöiden, kalastajien ja matkailuyritysten omistajien toimeentuloa; toteaa, että EACOP-hankkeen Tansanian rannikolla sijaitseva offshore-infrastruktuuri rakennetaan alueelle, jolla tsunamiriski on korkea, ja että se vaarantaa suojellut merialueet; toteaa, että Alankomaiden ympäristöarvioiden toimikunta pani merkille nämä riskit neuvoa-antavassa arvioinnissaan ”Advisory Review of the Resubmitted environmental and social assessment for the EACOP”, jossa se erityisesti korosti, että tekniikalla, jota on ehdotettu vesistöjen ja kosteikkojen ylitykseen (avoimet kaivannot), on mahdollisia merkittäviä kielteisiä vaikutuksia erityisesti kosteikkoalueisiin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että rakennus- ja käyttövaiheiden odotetaan aiheuttavan lisää vakavia haittavaikutuksia yhteisöille öljynporaamisen ja putkilinjaston alueilla, myös vaarantamalla vesivarat ja vahingoittamalla peruuttamattomasti alueen runsaista luonnonvaroista riippuvaisten viljelijöiden, kalastajien ja matkailuyritysten omistajien toimeentuloa; toteaa, että EACOP-hankkeen Tansanian rannikolla sijaitseva offshore-infrastruktuuri rakennetaan alueelle, jolla tsunamiriski on korkea, ja että se vaarantaa suojellut merialueet; toteaa, että Alankomaiden ympäristöarvioiden toimikunta pani merkille nämä riskit neuvoa-antavassa arvioinnissaan ”Advisory Review of the Resubmitted environmental and social assessment for the EACOP”, jossa se erityisesti korosti, että tekniikalla, jota on ehdotettu vesistöjen ja kosteikkojen ylitykseen (avoimet kaivannot), on mahdollisia merkittäviä kielteisiä vaikutuksia erityisesti kosteikkoalueisiin;

| C. | toteaa, että öljykenttä- ja putkilinjastoinfrastruktuurin kehittämisestä on tietojen mukaan jo aiheutunut merkittäviä riskejä ja vaikutuksia, jotka on dokumentoitu kattavasti lukuisissa yhteisöjä koskevissa vaikutustenarvioinneissa ja riippumattomissa asiantuntijaselvityksissä; toteaa, että hankkeen on ennakoitu aiheuttavan vaaraa luonnonsuojelualueille ja elinympäristöille; toteaa, että hankkeen talous- ja työllisyyshyötyjä koskevien hankekumppaneiden lausunnoista huolimatta monet itä-afrikkalaiset ja Itä-Afrikan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vastustavat voimakkaasti putkilinjaston rakentamista ja siihen liittyviä hankkeita vedoten siihen, että sen paikallisyhteisöihin ja ympäristöön kohdistuvan vaikutuksen suhteen ei pidä ottaa riskejä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että öljykenttä- ja putkilinjastoinfrastruktuurin kehittämisestä on tietojen mukaan jo aiheutunut merkittäviä riskejä ja vaikutuksia, jotka on dokumentoitu kattavasti lukuisissa yhteisöjä koskevissa vaikutustenarvioinneissa ja riippumattomissa asiantuntijaselvityksissä; toteaa, että hankkeen on ennakoitu aiheuttavan vaaraa luonnonsuojelualueille ja elinympäristöille; toteaa, että hankkeen talous- ja työllisyyshyötyjä koskevien hankekumppaneiden lausunnoista huolimatta monet itä-afrikkalaiset ja Itä-Afrikan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vastustavat voimakkaasti putkilinjaston rakentamista ja siihen liittyviä hankkeita vedoten siihen, että sen paikallisyhteisöihin ja ympäristöön kohdistuvan vaikutuksen suhteen ei pidä ottaa riskejä;

| D. | ottaa huomioon, että suurin osa tämän mittavan öljyhankkeen ennakoidusta tuotannosta porattaisiin ja myytäisiin vuoden 2030 jälkeen; toteaa, että öljynporaus Ugandassa saisi aikaan jopa 34 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä vuodessa; ottaa huomioon, että Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) varoitti vuonna 2021 julkaistussa raportissa, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen ilmastonmuutoksen tuhoisimpien vaikutusten ehkäisemiseksi edellyttäisi, että öljyn ja kaasun uuden tuotannon kehittäminen lopetetaan välittömästi; toteaa, että useat ympäristö- ja ilmastoasiantuntijat ovat tuoneet esille, että näissä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arvioinneissa on monia kriittisiä puutteita, ja katsovat, että EACOP-hanke tulee väistämättömästi aiheuttamaan öljyvahinkoja hankkeen elinkaaren aikana; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että suurin osa tämän mittavan öljyhankkeen ennakoidusta tuotannosta porattaisiin ja myytäisiin vuoden 2030 jälkeen; toteaa, että öljynporaus Ugandassa saisi aikaan jopa 34 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä vuodessa; ottaa huomioon, että Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) varoitti vuonna 2021 julkaistussa raportissa, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen ilmastonmuutoksen tuhoisimpien vaikutusten ehkäisemiseksi edellyttäisi, että öljyn ja kaasun uuden tuotannon kehittäminen lopetetaan välittömästi; toteaa, että useat ympäristö- ja ilmastoasiantuntijat ovat tuoneet esille, että näissä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arvioinneissa on monia kriittisiä puutteita, ja katsovat, että EACOP-hanke tulee väistämättömästi aiheuttamaan öljyvahinkoja hankkeen elinkaaren aikana;

| E. | toteaa, että 24. tammikuuta 2022 annetussa YK:n neljän erityisraportoijan tiedonannossa ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta ilmaistaan huoli Ugandassa öljy- ja kaasualalla toimiviin ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisjärjestöihin kohdistuvista pidätyksistä, uhkailusta ja oikeudellisesta häirinnästä; toteaa, että useita ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita on tietojen mukaan kriminalisoitu, uhkailtu ja häiritty; toteaa, että näitä ovat esimerkiksi Maxwell Atuhura, joka on ympäristöoikeuksien puolustaja ja Buliisassa toimivan kansalaisjärjestön Africa Institute for Energy Governance kenttätyöntekijä, jonka kotiin murtauduttiin ja joka pidätettiin mielivaltaisesti, italialainen toimittaja Federica Marsi, joka pidätettiin mielivaltaisesti 25. toukokuuta 2021, kansalaisjärjestön Oil and Gas Human Rights Defenders Association puheenjohtaja Joss Kaheero Mugisa, joka oli pidätettynä vankilassa 56 päivän ajan ilman tuomioistuimen antamaa tuomiota, Robert Birimuye, joka ajaa EACOP-hankkeesta kärsimään joutuneiden ihmisten asiaa Kyoteran alueella ja joka pidätettiin mielivaltaisesti, Yisito Kayinga Muddu, joka on COTFONE-verkoston (Community Transformation Foundation Network) koordinaattori ja jonka taloon ja toimistoon murtauduttiin samana päivänä, sekä Fred Mwesigwa, joka todisti TotalEnergies-yhtiötä vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä Ranskassa ja joka sai tämän jälkeen tappouhkauksen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että 24. tammikuuta 2022 annetussa YK:n neljän erityisraportoijan tiedonannossa ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta ilmaistaan huoli Ugandassa öljy- ja kaasualalla toimiviin ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisjärjestöihin kohdistuvista pidätyksistä, uhkailusta ja oikeudellisesta häirinnästä; toteaa, että useita ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita on tietojen mukaan kriminalisoitu, uhkailtu ja häiritty; toteaa, että näitä ovat esimerkiksi Maxwell Atuhura, joka on ympäristöoikeuksien puolustaja ja Buliisassa toimivan kansalaisjärjestön Africa Institute for Energy Governance kenttätyöntekijä, jonka kotiin murtauduttiin ja joka pidätettiin mielivaltaisesti, italialainen toimittaja Federica Marsi, joka pidätettiin mielivaltaisesti 25. toukokuuta 2021, kansalaisjärjestön Oil and Gas Human Rights Defenders Association puheenjohtaja Joss Kaheero Mugisa, joka oli pidätettynä vankilassa 56 päivän ajan ilman tuomioistuimen antamaa tuomiota, Robert Birimuye, joka ajaa EACOP-hankkeesta kärsimään joutuneiden ihmisten asiaa Kyoteran alueella ja joka pidätettiin mielivaltaisesti, Yisito Kayinga Muddu, joka on COTFONE-verkoston (Community Transformation Foundation Network) koordinaattori ja jonka taloon ja toimistoon murtauduttiin samana päivänä, sekä Fred Mwesigwa, joka todisti TotalEnergies-yhtiötä vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä Ranskassa ja joka sai tämän jälkeen tappouhkauksen;

| F. | ottaa huomioon, että Total-yhtiötä vastaan on Tilenga- ja EACOP-hankkeisiin ja niiden ihmisoikeuksiin kohdistuviin vaikutuksiin liittyen ryhdytty vuoden 2019 jälkeen Ranskassa oikeustoimiin niiden väitteiden perusteella, joiden mukaan yhtiö ei ole ottanut käyttöön asianmukaista terveys-, turvallisuus-, ympäristö- ja ihmisoikeusriskit kattavaa huolellisuussuunnitelmaa, jota edellytetään tarkkaavaisuusvelvoitteesta annetussa Ranskan laissa; toteaa, että Ranskan korkein oikeus hylkäsi Total-yhtiön esittämät valitukset joulukuussa 2021, tapauksen asiasisällön käsittely on vielä kesken eikä siinä ole vielä annettu päätöstä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Total-yhtiötä vastaan on Tilenga- ja EACOP-hankkeisiin ja niiden ihmisoikeuksiin kohdistuviin vaikutuksiin liittyen ryhdytty vuoden 2019 jälkeen Ranskassa oikeustoimiin niiden väitteiden perusteella, joiden mukaan yhtiö ei ole ottanut käyttöön asianmukaista terveys-, turvallisuus-, ympäristö- ja ihmisoikeusriskit kattavaa huolellisuussuunnitelmaa, jota edellytetään tarkkaavaisuusvelvoitteesta annetussa Ranskan laissa; toteaa, että Ranskan korkein oikeus hylkäsi Total-yhtiön esittämät valitukset joulukuussa 2021, tapauksen asiasisällön käsittely on vielä kesken eikä siinä ole vielä annettu päätöstä;

| G. | toteaa, että EU:n edustuston sekä Ranskan, Belgian, Tanskan, Norjan ja Alankomaiden suurlähetystöjen muodostamalta valtuuskunnalta estettiin pääsy öljyntuotantoalueelle 9. marraskuuta 2021; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU:n edustuston sekä Ranskan, Belgian, Tanskan, Norjan ja Alankomaiden suurlähetystöjen muodostamalta valtuuskunnalta estettiin pääsy öljyntuotantoalueelle 9. marraskuuta 2021;

| H. | ottaa huomioon, että näillä öljyntuotantohankkeilla on vaikutusta lähes 118 000 ihmiseen; toteaa, että on ihmisiä, joiden kodit on tuhottu teiden tai tuotantolaitoksen rakentamisen helpottamiseksi tai joiden maaomaisuus on osittain tai kokonaisuudessaan pakkoluovutettu, jotka eivät voi enää vapaasti käyttää kiinteistöjään ja joilla näin ollen ei ole toimeentuloa, ilman, että heille olisi maksettu kohtuullinen ja riittävä korvaus; toteaa, että maksettu korvaus on usein liian alhainen, jotta pakkolunastuksen kohteeksi joutuneet maa-alueet omistavat viljelijät voisivat ostaa vastaavaa maata jatkaakseen maanviljelyä; katsoo, että alhainen korvaus heikentää näin ollen vakavasti ja muuttamattomasti heidän tulojaan ja elinolojaan siten, että muuttamaan joutuneet ihmiset eivät enää saa riittävästi tuloja, jotta he voisivat ruokkia perheensä, jotta heidän lapsillaan olisi mahdollisuus käydä koulua tai jotta heillä olisi mahdollisuus terveydenhoitoon; toteaa, että alkuperäisyhteisöjen oikeuksia vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen ei kunnioiteta kansainvälisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että näillä öljyntuotantohankkeilla on vaikutusta lähes 118 000 ihmiseen; toteaa, että on ihmisiä, joiden kodit on tuhottu teiden tai tuotantolaitoksen rakentamisen helpottamiseksi tai joiden maaomaisuus on osittain tai kokonaisuudessaan pakkoluovutettu, jotka eivät voi enää vapaasti käyttää kiinteistöjään ja joilla näin ollen ei ole toimeentuloa, ilman, että heille olisi maksettu kohtuullinen ja riittävä korvaus; toteaa, että maksettu korvaus on usein liian alhainen, jotta pakkolunastuksen kohteeksi joutuneet maa-alueet omistavat viljelijät voisivat ostaa vastaavaa maata jatkaakseen maanviljelyä; katsoo, että alhainen korvaus heikentää näin ollen vakavasti ja muuttamattomasti heidän tulojaan ja elinolojaan siten, että muuttamaan joutuneet ihmiset eivät enää saa riittävästi tuloja, jotta he voisivat ruokkia perheensä, jotta heidän lapsillaan olisi mahdollisuus käydä koulua tai jotta heillä olisi mahdollisuus terveydenhoitoon; toteaa, että alkuperäisyhteisöjen oikeuksia vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen ei kunnioiteta kansainvälisten normien mukaisesti;

| 1. | ilmaisee vakavan huolensa Ugandassa ja Tansaniassa tehtävistä ihmisoikeusloukkauksista, jotka liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin perustuviin hankkeisiin tehtäviin investointeihin, mukaan lukien ihmisoikeuspuolustajien vangitseminen virheellisin perustein, kansalaisjärjestöjen toiminnan mielivaltainen keskeyttäminen, mielivaltaiset vankeusrangaistukset ja satojen ihmisten häätäminen pois maa-alueiltaan ilman kohtuullista ja riittävää korvausta; ilmaisee huolensa Ugandassa öljy- ja kaasualalla toimiviin ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisjärjestöihin kohdistuvista pidätyksistä, uhkailusta ja oikeudellisesta häirinnästä; pyytää viranomaisia varmistamaan, että ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat ja kansalaisyhteiskunnan ryhmät voivat vapaasti tehdä työtään riskialttiissa yhteisöissä, ja kehottaa vapauttamaan mielivaltaisesti pidätetyt ihmisoikeuksien puolustajat välittömästi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Ugandan ja Tansanian hallituksia ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että viranomaiset, turvallisuusjoukot ja poliisi kunnioittavat ja noudattavat ihmisoikeusnormeja; kehottaa unionia ja muita kansainvälisiä toimijoita erityisesti säilyttämään yhteisen ja koordinoidun lähestymistapansa Ugandaan ja vahvistamaan sitä; katsoo, että tähän kuuluvat hyvän hallintotavan, demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen ja oikeusjärjestelmän ja oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen, ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan nämä kysymykset esiin julkisten ja diplomaattisten kanavien kautta; kehottaa Ugandan hallitusta sallimaan 54 kansalaisjärjestön, joiden toiminta on mielivaltaisesti lakkautettu tai keskeytetty, jatkaa toimintaansa ja sallimaan sen, että maa-alueiltaan ilman kohtuullista ja riittävää korvausta muuttamaan joutuneet ihmiset pääsevät mailleen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että EACOP-hankkeen vuoksi yli 100 000 ihmiseen kohdistuu välitön riski pakkomuutosta ilman asianmukaisia takeita riittävästä korvauksesta; painottaa, että ihmisille, jotka on häädetty maa-alueiltaan tai joilla ei ole pääsyä mailleen, on maksettava nopeasti kohtuullinen ja riittävä korvaus Ugandan perustuslain mukaisesti ja kuten asianomaiset yhtiöt ovat luvanneet; kehottaa viranomaisia ryhtymään lisätoimiin, jotta ihmiset voisivat saada riittävän korvauksen menettämästään omaisuudesta ja maasta, jotta paikallisyhteisöjen oikeuksia terveyteen, heidän ympäristöään, elinkeinoaan ja kansalaisvapauksiaan suojeltaisiin ja jotta tarjottaisiin oikeussuojakeinoja niille, joihin öljyntuotanto on vaikuttanut haitallisesti aiempien vuosikymmenten aikana; kehottaa molempia hallituksia saattamaan maan hankintaa, arvonmääritystä ja väestön siirtoa koskevat kansalliset lakinsa ajan tasalle sen varmistamiseksi, että ne ovat alueellisten ja kansainvälisten normien mukaisia, mukaan lukien oikeus vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toistaa Ugandan viranomaisille esittämänsä vaatimuksen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, riippumattomille toimittajille, kansainvälisille tarkkailijoille ja tutkijoille sallitaan vapaa, merkityksellinen ja esteetön pääsy öljyntuotantoalueelle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa 10. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (1) esittämänsä vaatimuksen vahvasta ja kunnianhimoisesta direktiivistä, joka koskee yritysten pakollista huolellisuusvelvoitetta ja kunnianhimoista oikeudellisesti sitovaa kansainvälistä välinettä ihmisoikeus-, ympäristö- ja ilmastovelvoitekysymyksiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä painostamaan voimakkaasti Ugandan ja Tansanian viranomaisia sekä hankkeen toteuttajia ja sidosryhmiä suojelemaan ympäristöä ja lopettamaan poraustoiminta suojeltujen ja herkkien ekosysteemien alueilla, Albert-järven rantaviiva mukaan lukien, ja sitoutumaan siihen, että ne käyttävät parhaita käytettävissä olevia keinoja asianomaisten yhteisöjen viljelmien, terveyden ja tulevaisuuden turvaamiseksi ja tutkivat vaihtoehtoja ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; kehottaa EACOP-hankkeen toteuttajia Ugandassa ja Tansaniassa ratkaisemaan kaikki riita-asiat, jotka olisi pitänyt ratkaista ennen hankkeen käynnistämistä, ja ottamaan huomioon kaikki edellä mainitut hanketta vaarantavat riskit; pyytää TotalEnergies-yhtiötä, että vuosi ennen hankkeen käynnistämistä se tutkisi vaihtoehtoisen tien toteutettavuutta, jotta suojeltuja ja herkkiä ekosysteemejä ja Ugandan ja Tansanian vesivaroja voitaisiin paremmin suojella ja rajoitettaisiin haavoittuvuutta Afrikan suurten järvien alueen vedenmuodostumisalueilla, jotka muodostavat alueen kriittiset resurssit, ja selvittäisi mahdollisuutta uusiutuvaan energiaan perustuviin talouden kehitystä edistäviin vaihtoehtoisiin hankkeisiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee huolensa Kiinan ja Venäjän kasvavasta taloudellisesta vaikutusvallasta erityisesti energia-alalla; on tähän liittyen huolestunut Ugandan viranomaisten kiinnostuksesta rakentaa Venäjän tuella ydinvoimalaitos; palauttaa mieliin, että demokraattinen maailma on asettanut kohdennettuja pakotteita venäläisille yrityksille ja yhteisöille, myös energia-alalla, vastauksena Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle Euroopan unionin erityisedustajalle, Ugandan tasavallan presidentille, Tansanian tasavallan presidentille sekä Ugandan ja Tansanian parlamenttien puhemiehille. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 11.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nicaragua, erityisesti piispa Rolando Álvarezin pidätys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 Nicaraguasta, erityisesti piispa Rolando Álvarezin pidätyksestä (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta, erityisesti 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman Nicaraguan tilanteesta (1) ja 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeuden käyttämisestä sorron välineenä Nicaraguassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta, erityisesti 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman Nicaraguan tilanteesta (1) ja 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeuden käyttämisestä sorron välineenä Nicaraguassa (2),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen mielipiteen- ja sananvapautta koskevan 18 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta koskevan 10 artiklan sekä Amerikan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen omantunnon ja uskonnon vapautta koskevan 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen mielipiteen- ja sananvapautta koskevan 18 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta koskevan 10 artiklan sekä Amerikan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen omantunnon ja uskonnon vapautta koskevan 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt (Nelson Mandela -säännöt), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt (Nelson Mandela -säännöt),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/1720 Nicaraguan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/1720 Nicaraguan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (3),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 14. maaliskuuta 2022 antaman julkilausuman poliittisille vangeille annetuista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 14. maaliskuuta 2022 antaman julkilausuman poliittisille vangeille annetuista tuomioista,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tiedottajan 9. toukokuuta 2022 antaman julkilausuman Nicaraguan kansalaisyhteiskuntaan kohdistetuista tukahduttamistoimista sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 24. helmikuuta 2022 päivätyn raportin Nicaraguan ihmisoikeustilanteesta ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ennen 7. maaliskuuta 2022 pidettyä YK:n ihmisoikeusneuvoston 49. istuntoa antaman lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston tiedottajan 9. toukokuuta 2022 antaman julkilausuman Nicaraguan kansalaisyhteiskuntaan kohdistetuista tukahduttamistoimista sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 24. helmikuuta 2022 päivätyn raportin Nicaraguan ihmisoikeustilanteesta ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ennen 7. maaliskuuta 2022 pidettyä YK:n ihmisoikeusneuvoston 49. istuntoa antaman lausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 31. maaliskuuta 2022 antaman päätöslauselman nro 49/3 ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta Nicaraguassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 31. maaliskuuta 2022 antaman päätöslauselman nro 49/3 ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta Nicaraguassa,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (4) (EU:n ja Keski-Amerikan välinen assosiaatiosopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (4) (EU:n ja Keski-Amerikan välinen assosiaatiosopimus),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 19. elokuuta 2022 Nicaraguan kansallinen poliisi tunkeutui kahden viikon piirityksen jälkeen voimakeinoin Matagalpan hiippakunnan tiloihin ja pidätti mielivaltaisesti piispa Rolando Álvarezin sekä viisi pappia, kaksi pappisseminaarin oppilasta ja yhden kuvaajan, jotka ovat nyt vangittuina El Chipoten vankilassa; ottaa huomioon, että piispa Álvarez näytteli tärkeää osaa välittäjänä vuoden 2018 kansallisessa vuoropuhelussa ja on jatkuvasti kehottanut rauhanomaiseen ja harkitsevaan vuoropuheluun Nicaraguassa ja kritisoinut Matagalpan hiippakunnan ylläpitämien seitsemän katolisen radioaseman sulkemista 1. elokuuta 2022; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 19. elokuuta 2022 Nicaraguan kansallinen poliisi tunkeutui kahden viikon piirityksen jälkeen voimakeinoin Matagalpan hiippakunnan tiloihin ja pidätti mielivaltaisesti piispa Rolando Álvarezin sekä viisi pappia, kaksi pappisseminaarin oppilasta ja yhden kuvaajan, jotka ovat nyt vangittuina El Chipoten vankilassa; ottaa huomioon, että piispa Álvarez näytteli tärkeää osaa välittäjänä vuoden 2018 kansallisessa vuoropuhelussa ja on jatkuvasti kehottanut rauhanomaiseen ja harkitsevaan vuoropuheluun Nicaraguassa ja kritisoinut Matagalpan hiippakunnan ylläpitämien seitsemän katolisen radioaseman sulkemista 1. elokuuta 2022;

| B. | panee merkille, että poliisin julkilausumassa ei annettu syytä pidätyksille mutta todettiin, että ne ovat osa 5. elokuuta 2022 käynnistettyä tutkintaa, joka koskee ”vakautta horjuttavaa ja provosoivaa” toimintaa maassa; panee merkille poliisin todenneen myöhemmin, että käynnissä on ”oikeudellisia tutkimuksia”; panee merkille, että muutamaa tuntia myöhemmin Nicaraguan varapresidentti Rosario Murillo vakuutti puheessaan, että poliisi oli palauttanut järjestyksen Matagalpaan ja että piispan pidättäminen oli ”välttämätöntä”; |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että poliisin julkilausumassa ei annettu syytä pidätyksille mutta todettiin, että ne ovat osa 5. elokuuta 2022 käynnistettyä tutkintaa, joka koskee ”vakautta horjuttavaa ja provosoivaa” toimintaa maassa; panee merkille poliisin todenneen myöhemmin, että käynnissä on ”oikeudellisia tutkimuksia”; panee merkille, että muutamaa tuntia myöhemmin Nicaraguan varapresidentti Rosario Murillo vakuutti puheessaan, että poliisi oli palauttanut järjestyksen Matagalpaan ja että piispan pidättäminen oli ”välttämätöntä”;

| C. | ottaa huomioon, että apostolinen nuntius Nicaraguassa, arkkipiispa Waldemar Stanisław Sommertag, karkotettiin maaliskuussa 2022, isä Manuel Salvador García pidätettiin kesäkuussa 2022, Äiti Teresan Rakkauden lähetyssisaret -järjestö julistettiin laittomaksi ja karkotettiin maasta heinäkuussa 2022 sekä että kansallisen poliisin kerrotaan kieltäneen uskonnolliset kulkueet, jotka oli määrä järjestää 13. ja 14. elokuuta 2022; ottaa huomioon, että viisi muuta pappia, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández ja Dani García, lähtivät maanpakoon piispa Álvarezin pidätyksen johdosta; ottaa huomioon, että piispa Silvio Báez joutui lähtemään maanpakoon vuonna 2019 saatuaan tappouhkauksia, jotka Vatikaani on vahvistanut; ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset tuomitsivat 1. syyskuuta 2022 pappi Leonardo José Urbina Rodríguezin 30 vuodeksi vankeuteen; huomauttaa, että nämä ovat vain muutamia esimerkkejä roomalaiskatolisen kirkon jäseniin Nicaraguassa kohdistetuista tukahduttamistoimista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että apostolinen nuntius Nicaraguassa, arkkipiispa Waldemar Stanisław Sommertag, karkotettiin maaliskuussa 2022, isä Manuel Salvador García pidätettiin kesäkuussa 2022, Äiti Teresan Rakkauden lähetyssisaret -järjestö julistettiin laittomaksi ja karkotettiin maasta heinäkuussa 2022 sekä että kansallisen poliisin kerrotaan kieltäneen uskonnolliset kulkueet, jotka oli määrä järjestää 13. ja 14. elokuuta 2022; ottaa huomioon, että viisi muuta pappia, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández ja Dani García, lähtivät maanpakoon piispa Álvarezin pidätyksen johdosta; ottaa huomioon, että piispa Silvio Báez joutui lähtemään maanpakoon vuonna 2019 saatuaan tappouhkauksia, jotka Vatikaani on vahvistanut; ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset tuomitsivat 1. syyskuuta 2022 pappi Leonardo José Urbina Rodríguezin 30 vuodeksi vankeuteen; huomauttaa, että nämä ovat vain muutamia esimerkkejä roomalaiskatolisen kirkon jäseniin Nicaraguassa kohdistetuista tukahduttamistoimista;

| D. | ottaa huomioon, että Nicaraguan vallanpitäjät ovat vuodesta 2018 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti vanginneet, häirinneet ja pelotelleet presidenttiehdokkuutta harkitsevia, oppositiojohtajia ja uskonnollisia johtajia – erityisesti roomalaiskatolisen kirkon johtajia – sekä opiskelija- ja maaseutujohtajia, toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, hlbti-henkilöitä ja liike-elämän edustajia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Nicaraguan vallanpitäjät ovat vuodesta 2018 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti vanginneet, häirinneet ja pelotelleet presidenttiehdokkuutta harkitsevia, oppositiojohtajia ja uskonnollisia johtajia – erityisesti roomalaiskatolisen kirkon johtajia – sekä opiskelija- ja maaseutujohtajia, toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, hlbti-henkilöitä ja liike-elämän edustajia;

| E. | panee merkille, että Nicaraguaan on sittemmin vakiintunut valtion sortojärjestelmä, jolle on ominaista järjestelmällinen rankaisemattomuus ihmisoikeusloukkauksista, instituutioiden ja oikeusvaltion rapautuminen sekä toimeenpanovallan käyttäjän ja oikeuslaitoksen hiljainen hyväksyntä toistensa toimille; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että Nicaraguaan on sittemmin vakiintunut valtion sortojärjestelmä, jolle on ominaista järjestelmällinen rankaisemattomuus ihmisoikeusloukkauksista, instituutioiden ja oikeusvaltion rapautuminen sekä toimeenpanovallan käyttäjän ja oikeuslaitoksen hiljainen hyväksyntä toistensa toimille;

| F. | ottaa huomioon, että hyökkäykset ilmaisun-, omantunnon- ja uskonnonvapautta vastaan ovat lisääntyneet ja että yleisen syyttäjän viraston esitettyä uhkauksia useille toimittajille, hallitusta arvostelleille ihmisoikeuksien puolustajille ja roomalaiskatolisen kirkon jäsenille, jotka toimivat välittäjinä vuoden 2018 kansallisessa vuoropuhelussa ja ovat tuominneet Nicaraguassa meneillään olevan kriisin aikana tehdyt ihmisoikeusloukkaukset, monet heistä ovat lähteneet maasta päästäkseen turvaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että hyökkäykset ilmaisun-, omantunnon- ja uskonnonvapautta vastaan ovat lisääntyneet ja että yleisen syyttäjän viraston esitettyä uhkauksia useille toimittajille, hallitusta arvostelleille ihmisoikeuksien puolustajille ja roomalaiskatolisen kirkon jäsenille, jotka toimivat välittäjinä vuoden 2018 kansallisessa vuoropuhelussa ja ovat tuominneet Nicaraguassa meneillään olevan kriisin aikana tehdyt ihmisoikeusloukkaukset, monet heistä ovat lähteneet maasta päästäkseen turvaan;

| G. | ottaa huomioon, että kuten YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjen toimeksiannon haltijat ovat selvästi todenneet, vangitut pidätettiin kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja Nicaraguan perustuslain vastaisin perustein; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kuten YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjen toimeksiannon haltijat ovat selvästi todenneet, vangitut pidätettiin kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja Nicaraguan perustuslain vastaisin perustein;

| H. | ottaa huomioon, että katolisten radioasemien sulkeminen ja kahden muun yhteisöllisen radio- ja televisioaseman sulkeminen pian tämän jälkeen liiallisin voimatoimin ovat viimeisin lisäys pitkään listaan, jossa on yli 1 700 kansalaisyhteiskunnan järjestöä ja ainakin 40 naisjärjestöä, useita puolueita, media-alan yhdistyksiä ja yliopistoja, jotka ovat joutuneet Nicaraguan vallanpitäjien hyökkäyksen kohteeksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että katolisten radioasemien sulkeminen ja kahden muun yhteisöllisen radio- ja televisioaseman sulkeminen pian tämän jälkeen liiallisin voimatoimin ovat viimeisin lisäys pitkään listaan, jossa on yli 1 700 kansalaisyhteiskunnan järjestöä ja ainakin 40 naisjärjestöä, useita puolueita, media-alan yhdistyksiä ja yliopistoja, jotka ovat joutuneet Nicaraguan vallanpitäjien hyökkäyksen kohteeksi;

| I. | ottaa huomioon, että Nicaraguan vallanpitäjät ovat tänä vuonna sallineet Venäjän sotilaallisen läsnäolon maassa, mikä on selkeä osoitus Ortegan-Murillon ja Putinin hallinnon vahvasta suhteesta ja keskinäisestä tuesta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Nicaraguan vallanpitäjät ovat tänä vuonna sallineet Venäjän sotilaallisen läsnäolon maassa, mikä on selkeä osoitus Ortegan-Murillon ja Putinin hallinnon vahvasta suhteesta ja keskinäisestä tuesta;

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin roomalaiskatolisen kirkon jäsenten sorron ja pidätykset Nicaraguassa ja erityisesti piispa Rolando Álvarezin pidätyksen; kehottaa Nicaraguan vallanpitäjiä lopettamaan välittömästi sortotoimet ja varmistamaan jälleen kaikkien ihmisoikeuksien, myös sanan-, uskonnon- ja vakaumuksenvapauden, täyden kunnioittamisen; kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki mielivaltaisesti pidätetyt henkilöt, myös piispa Álvarezin ja hänen kanssaan pidätetyt henkilöt, ja kumoamaan kaikki heitä vastaan aloitetut oikeudelliset menettelyt, myös heidän tuomionsa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana Nicaraguan tilanteen jatkuvaa huonontumista ja tuomitsee jyrkästi muun muassa katoliseen kirkkoon, opposition edustajiin, kansalaisyhteiskuntaan, ihmisoikeuksien puolustajiin, toimittajiin, maanviljelijöihin, opiskelijoihin ja alkuperäiskansoihin kohdistettavien sortotoimien yltymisen ja kyseisten toimijoiden mielivaltaiset pidätykset vain, koska he harjoittavat perusvapauksiaan, sekä pidätettyjen epäinhimillisen ja halventavan kohtelun ja heidän terveysolosuhteidensa heikkenemisen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee Nicaraguassa tapahtuneet mielivaltaiset pidätykset, oikeudenkäyntiä koskevien takeiden puuttumisen ja poliittisten vankien laittomat tuomiot; korostaa, että oikeusjärjestelmä ei ole riippumaton toimeenpanovallan käyttäjästä; on huolissaan rikoslainsäädännön manipuloinnista ja oikeusjärjestelmän käytöstä kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien harjoittamisen kriminalisointiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on huolissaan siitä, että Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan Nicaraguan-seurantamekanismin (MESENI) mukaan Nicaraguassa huhtikuun 2018 jälkeen pidätettyjen yli 206 poliittisen vangin tilanne on huonontunut, ja kehottaa vapauttamaan heidät välittömästi, kumoamaan heitä vastaan aloitetut oikeudelliset menettelyt ja sallimaan kaikkien pakolaisten ja maanpaossa olevien palata turvallisesti kotiinsa; kehottaa Nicaraguan vallanpitäjiä tekemään lopun vangittujen julmasta ja epäinhimillisestä kohtelusta ja kunnioittamaan vangittujen ja heidän perheidensä fyysistä koskemattomuutta, ihmisarvoa, vapautta ja oikeutta päästä lääkärin hoitoon; katsoo vallanpitäjien olevan vastuussa sen varmistamisesta, että vankeusolosuhteet täyttävät kansainväliset oikeudelliset ihmisoikeusvelvoitteet ja -normit, kuten YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että 7. syyskuuta 2022 lakkautettiin vielä 100 kansalaisjärjestöä, minkä tuloksena Nicaraguassa on tänä vuonna lakkautettu yhteensä 1 850 kansalaisjärjestöä; kehottaa Nicaraguan vallanpitäjiä lopettamaan kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen mielivaltaisen lakkauttamisen ja palauttamaan kaikkien mielivaltaisesti lakkautettujen järjestöjen, puolueiden, uskonnollisten järjestöjen, media-alan yhdistysten ja tiedotusvälineiden, yliopistojen ja ihmisoikeusjärjestöjen oikeushenkilöyden sekä palauttamaan kaiken laittomasti takavarikoidun omaisuuden, varat, asiakirjat ja laitteet ja palauttamaan niiden laillisen oikeudellisen aseman; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee oppositiopuolueiden lakkauttamisen ja sen, ettei 6. marraskuuta 2022 pidettäviä kunnallisvaaleja voida järjestää eikä niihin voi osallistua vapaasti; vaatii laillisen hallinnon palauttamista El Cuánin, San Sebastián de Yalín, Santa María de Pantasman, Murran ja El Almendron hallintoalueille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa painokkaasti Nicaraguaa kumoamaan vuodesta 2018 alkaen annetun lainsäädännön, jolla rajoitetaan aiheettomasti kansalaisyhteiskunnan ja demokratian toimintamahdollisuuksia; kehottaa jälleen EU:ta tukemaan jatkossakin kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja poliittisten vankien sukulaisia sekä Nicaraguassa että maanpaossa, mukaan lukien muun muassa papit Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández ja Dani García; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa kansalaisyhteiskunnan, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien ja roomalaiskatolisen kirkon jäsenten keskeistä roolia Nicaraguassa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Nicaraguan vallanpitäjiä sallimaan kiireesti kansainvälisten järjestöjen, myös Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston, paluun maahan, jotta ne voivat seurata maan ihmisoikeustilannetta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Nicaraguan vallanpitäjiä panemaan täytäntöön YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman nro 49/3, jossa perustetaan vuoden ajaksi ihmisoikeusasiantuntijoiden ryhmä valvomaan uskottavia, puolueettomia ja kattavia tutkimuksia, säilyttämään todisteita ja varmistamaan vuoden 2018 jälkeen tapahtuneita vakavia ihmisoikeusloukkauksia koskeva vastuuvelvollisuus; kehottaa Nicaraguan instituutioita varmistamaan, että rankaisemattomuus ei jatku, kun on kyse tapahtuneista vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista, ja turvaamaan uhreille oikeussuojan saatavuuden ja täysimääräiset korvaukset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Nicaraguaa käynnistämään osallistavan kansallisen vuoropuhelun, jotta poliittiseen, sosiaaliseen ja ihmisoikeuskriisiin voidaan löytää rauhanomainen ja demokraattinen ratkaisu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EU:ta edelleen asettamaan ulkoisten toimiensa ja vuoropuhelun avulla etusijalle demokratian, oikeusvaltion, tasa-arvon ja tiedotusvälineiden vapauden edistämisen sekä tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa vuoropuhelun, demokratian ja ihmisoikeuksien puolustamiseksi Nicaraguassa; pyytää EU:n edustustoa Nicaraguassa seuraamaan tiiviisti maan tapahtumia, myös seuraamaan oikeudenkäyntejä ja vierailemaan vankeudessa tai kotiarestissa olevien oppositiojohtajien ja hallituksen arvostelijoiden luona; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen yhteistyöhön perustuvassa avussa lisätään tukea kansalaisyhteiskunnalle, erityisesti ihmisoikeuksien puolustajille, ja että sillä ei millään tavoin edistetä Nicaraguan viranomaisten nykyisiä sortotoimia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin, että EU:n ja Keski-Amerikan välisen assosiaatiosopimuksen perusteella Nicaraguan on kunnioitettava ja lujitettava oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien periaatteita, erityisesti sopimuksen I osaston määräysten osalta; toistaa vaatimuksensa, että nykytilanteen vuoksi otetaan käyttöön assosiaatiosopimuksen demokratialauseke; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jälleen sisällyttämään Nicaraguan tuomarit ja syyttäjät nopeasti EU:n pakotteiden kohteena olevien henkilöiden luetteloon ja laajentamaan luetteloa henkilöistä ja yhteisöistä, joille on määrätty pakotteita, kattamaan Daniel Ortegan ja hänen sisäpiirinsä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja YK:n turvallisuusneuvostoa aloittamaan Rooman perussäännön 13 ja 14 artiklan mukaisesti Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa Nicaraguaa ja Daniel Ortegaa koskevan virallisen tutkinnan rikoksista ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toistaa vaatimuksensa, että Alessio Casimirri luovutetaan välittömästi Italiaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pyytää puheenjohtajakokousta antamaan luvan lähettää valtuuskunta tiedonhankintamatkalle seuraamaan Nicaraguan tilannetta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle, Keski-Amerikan parlamentille, Liman ryhmälle, Vatikaanille sekä Nicaraguan tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUVL C 251, 30.6.2022, s. 134.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0238.

(3)  EUVL L 262, 15.10.2019, s. 58.

(4)  EUVL L 346, 15.12.2012, s. 3.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Perusoikeuksien tilanne EU:ssa vuosina 2020 ja 2021

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa vuosina 2020 ja 2021 (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), ja erityisesti sen 2 artiklan, jossa todetaan seuraavaa: ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), ja erityisesti sen 2 artiklan, jossa todetaan seuraavaa: ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan, 20 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan, 20 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission 16. syyskuuta 2021 antaman suosituksen (EU) 2021/1534 toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta Euroopan unionissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 16. syyskuuta 2021 antaman suosituksen (EU) 2021/1534 toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta Euroopan unionissa (1),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset” (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset” (COM(2021)0777),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon uhrien oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon uhrien oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (2),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (3),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (4),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman hlbtiq-henkilöiden oikeuksista EU:ssa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman hlbtiq-henkilöiden oikeuksista EU:ssa (5),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (6),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (7),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan Frontexin valvontatyöryhmän Frontexin toimintaan liittyviä väitettyjä perusoikeusloukkauksia koskevasta selvitystutkimuksesta 14. heinäkuuta 2021 laadittuun valiokunnan raporttiin sisältyvät suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan Frontexin valvontatyöryhmän Frontexin toimintaan liittyviä väitettyjä perusoikeusloukkauksia koskevasta selvitystutkimuksesta 14. heinäkuuta 2021 laadittuun valiokunnan raporttiin sisältyvät suositukset,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2021 annetun alueiden komitean lausunnon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2021 annetun alueiden komitean lausunnon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston paikallishallintoasiain kongressin ajankohtaisasioiden valiokunnassa käydyn keskustelun ja sen 17. toukokuuta 2021 antaman raportin paikallisviranomaisten roolista hlbtiq-henkilöiden tilanteen ja oikeuksien osalta Puolassa sekä sen 17. kesäkuuta 2021 antaman raportin hlbtiq-henkilöiden suojelusta hlbtiq-vastaisen vihapuheen ja syrjinnän lisääntymisen yhteydessä: paikallis- ja alueviranomaisten rooli, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston paikallishallintoasiain kongressin ajankohtaisasioiden valiokunnassa käydyn keskustelun ja sen 17. toukokuuta 2021 antaman raportin paikallisviranomaisten roolista hlbtiq-henkilöiden tilanteen ja oikeuksien osalta Puolassa sekä sen 17. kesäkuuta 2021 antaman raportin hlbtiq-henkilöiden suojelusta hlbtiq-vastaisen vihapuheen ja syrjinnän lisääntymisen yhteydessä: paikallis- ja alueviranomaisten rooli,

| — | ottaa huomioon EU:n perusoikeusviraston raportit ja erityisesti perusoikeusraportit vuosilta 2020 ja 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n perusoikeusviraston raportit ja erityisesti perusoikeusraportit vuosilta 2020 ja 2021,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon strategiasta perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon strategiasta perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa (COM(2020)0711),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Perusoikeuksien suojelu digitaalisella aikakaudella – EU:n perusoikeuskirjan soveltamista käsittelevä vuosikertomus 2021” (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Perusoikeuksien suojelu digitaalisella aikakaudella – EU:n perusoikeuskirjan soveltamista käsittelevä vuosikertomus 2021” (COM(2021)0819),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0224/2022),

| A. | ottaa huomioon, että SEU 2 artiklan mukaan Euroopan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; ottaa huomioon, että unionin ja kunkin yksittäisen jäsenvaltion on vaalittava kaikissa toimintapolitiikoissaan SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja; toteaa, että perussopimusten nojalla komission vastuulla on yhdessä parlamentin ja neuvoston kanssa taata oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen unionin perusarvona ja varmistaa, että EU:n oikeutta, arvoja ja periaatteita kunnioitetaan ja noudatetaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU 2 artiklan mukaan Euroopan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; ottaa huomioon, että unionin ja kunkin yksittäisen jäsenvaltion on vaalittava kaikissa toimintapolitiikoissaan SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja; toteaa, että perussopimusten nojalla komission vastuulla on yhdessä parlamentin ja neuvoston kanssa taata oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen unionin perusarvona ja varmistaa, että EU:n oikeutta, arvoja ja periaatteita kunnioitetaan ja noudatetaan;

| B. | ottaa huomioon, että SEUT 151 artiklassa viitataan sosiaalisiin perusoikeuksiin sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa; ottaa huomioon, että unioni ei ole vieläkään liittynyt Euroopan ihmisoikeussopimukseen huolimatta SEU 6 artiklan 2 kohdan mukaisesta velvoitteesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT 151 artiklassa viitataan sosiaalisiin perusoikeuksiin sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa; ottaa huomioon, että unioni ei ole vieläkään liittynyt Euroopan ihmisoikeussopimukseen huolimatta SEU 6 artiklan 2 kohdan mukaisesta velvoitteesta;

| C. | ottaa huomioon, että vuosina 2020 ja 2021 covid-19-pandemian torjumiseksi toteutetut rajoittavat toimenpiteet vaikuttivat monenlaisiin perusoikeuksiin, kuten oikeuteen liikkumisen ja kokoontumisen vapauteen, oikeuteen yksityis- ja perhe-elämään, henkilötietojen suoja mukaan luettuna, sekä oikeuteen koulutukseen, työhön ja sosiaaliturvaan; toteaa, että pandemia pahensi olemassa olevia haasteita ja eriarvoisuutta kaikilla elämänaloilla ja vaikutti erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin sekä lisäsi rasistisia välikohtauksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuosina 2020 ja 2021 covid-19-pandemian torjumiseksi toteutetut rajoittavat toimenpiteet vaikuttivat monenlaisiin perusoikeuksiin, kuten oikeuteen liikkumisen ja kokoontumisen vapauteen, oikeuteen yksityis- ja perhe-elämään, henkilötietojen suoja mukaan luettuna, sekä oikeuteen koulutukseen, työhön ja sosiaaliturvaan; toteaa, että pandemia pahensi olemassa olevia haasteita ja eriarvoisuutta kaikilla elämänaloilla ja vaikutti erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin sekä lisäsi rasistisia välikohtauksia;

| D. | ottaa huomioon, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on SEU 2 artiklassa ja 3 artiklan 3 kohdassa, SEUT 8, 10, 19 ja 157 artiklassa ja perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklassa vahvistettu perusoikeus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on SEU 2 artiklassa ja 3 artiklan 3 kohdassa, SEUT 8, 10, 19 ja 157 artiklassa ja perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklassa vahvistettu perusoikeus;

| E. | toteaa, että termi ”romaniväestö” kattaa taustansa puolesta roma-, kale-, manouche-, lovari-, rissende-romani-, boyash-, dom-, kalderaš- ja sinti-ryhmiin kuuluvat henkilöt, myös lapset; ottaa huomioon, että romaniväestön uusi määritelmä kattaa paremmin myös henkilöt, jotka leimataan romaneiksi ilman vastaavaa etnistä taustaa, kuten ”egyptiläiset”, aškaalit ja travellerit; toteaa, että romaniyhteisöt ovat edelleen yksi kaikkein haavoittuvimmista ja sorretuimmista ryhmistä EU:ssa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että termi ”romaniväestö” kattaa taustansa puolesta roma-, kale-, manouche-, lovari-, rissende-romani-, boyash-, dom-, kalderaš- ja sinti-ryhmiin kuuluvat henkilöt, myös lapset; ottaa huomioon, että romaniväestön uusi määritelmä kattaa paremmin myös henkilöt, jotka leimataan romaneiksi ilman vastaavaa etnistä taustaa, kuten ”egyptiläiset”, aškaalit ja travellerit; toteaa, että romaniyhteisöt ovat edelleen yksi kaikkein haavoittuvimmista ja sorretuimmista ryhmistä EU:ssa;

| F. | ottaa huomioon, että vähemmistöihin, kuten maahanmuuttajiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin ja romaneihin, kohdistui jo ennestään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, vihapuhetta ja viharikoksia ja terveyskriisiä käytettiin usein tekosyynä, jotta voitiin käydä niiden kimppuun; ottaa huomioon, että romaninaiset ja -lapset, joihin kohdistuu usein moniperusteista tai risteävää syrjintää, kuuluvat uhatuimpiin ryhmiin ja yksilöihin jäsenvaltioissa, liittymistä valmistelevissa valtioissa ja ehdokasvaltioissa, koska he joutuvat kohtaamaan vielä suurempia esteitä kuin romanimiehet yleisväestössä ja he elävät usein köyhissä oloissa maaseudulla tai kaupungeissa sijaitsevissa usein epävirallisissa asumuksissa, minkä lisäksi heillä on usein vähäiset mahdollisuudet koulutukseen, työhön ja terveydenhuoltoon, heillä ei ole käytettävissään jätevesihuoltoa tai puhdasta vettä ja heillä on alhaisempi elinajanodote – tilanne, jota covid-19-pandemia on pahentanut entisestään; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vähemmistöihin, kuten maahanmuuttajiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin ja romaneihin, kohdistui jo ennestään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, vihapuhetta ja viharikoksia ja terveyskriisiä käytettiin usein tekosyynä, jotta voitiin käydä niiden kimppuun; ottaa huomioon, että romaninaiset ja -lapset, joihin kohdistuu usein moniperusteista tai risteävää syrjintää, kuuluvat uhatuimpiin ryhmiin ja yksilöihin jäsenvaltioissa, liittymistä valmistelevissa valtioissa ja ehdokasvaltioissa, koska he joutuvat kohtaamaan vielä suurempia esteitä kuin romanimiehet yleisväestössä ja he elävät usein köyhissä oloissa maaseudulla tai kaupungeissa sijaitsevissa usein epävirallisissa asumuksissa, minkä lisäksi heillä on usein vähäiset mahdollisuudet koulutukseen, työhön ja terveydenhuoltoon, heillä ei ole käytettävissään jätevesihuoltoa tai puhdasta vettä ja heillä on alhaisempi elinajanodote – tilanne, jota covid-19-pandemia on pahentanut entisestään;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 20. toukokuuta 2022 vihapuheen torjumista koskevan suosituksen, jossa annetaan ei-sitovia ohjeita ilmiöön puuttumiseen; ottaa huomioon, että vasta perustetun viharikosten torjumista käsittelevän asiantuntijakomitean tehtäväksi on annettu laatia vuoden 2023 loppuun mennessä luonnos viharikoksia koskevaksi ministerikomitean suositukseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 20. toukokuuta 2022 vihapuheen torjumista koskevan suosituksen, jossa annetaan ei-sitovia ohjeita ilmiöön puuttumiseen; ottaa huomioon, että vasta perustetun viharikosten torjumista käsittelevän asiantuntijakomitean tehtäväksi on annettu laatia vuoden 2023 loppuun mennessä luonnos viharikoksia koskevaksi ministerikomitean suositukseksi;

| H. | toteaa, että tiettyjen vähemmistöryhmien oikeuksien ottaminen tarkoituksellisesti hyökkäysten kohteeksi joissakin jäsenvaltioissa on pannut alulle vastaavia toimia ja antanut niille vauhtia muualla, mistä on osoituksena naisten ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksien taantuminen; toteaa, että nämä ovat tarkoituksellisia strategioita, joilla pyritään heikentämään unionin perusoikeuksien suojelua sellaisina kuin ne on vahvistettu SEU 2 artiklassa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi on antanut päätöslauselman, jossa muistutetaan paikallisviranomaisten velvollisuuksista hlbtiq-henkilöiden oikeuksien suojelemisessa ja kehotetaan niitä nimittämään tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevä paikallinen asiantuntija; ottaa huomioon, että alueiden komitea on esittänyt lukuisia ehdotuksia, jotka koskevat paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista roolia hlbtiq-henkilöiden syrjinnän ehkäisemisessä ja heidän suojelemisessaan syrjinnältä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että tiettyjen vähemmistöryhmien oikeuksien ottaminen tarkoituksellisesti hyökkäysten kohteeksi joissakin jäsenvaltioissa on pannut alulle vastaavia toimia ja antanut niille vauhtia muualla, mistä on osoituksena naisten ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksien taantuminen; toteaa, että nämä ovat tarkoituksellisia strategioita, joilla pyritään heikentämään unionin perusoikeuksien suojelua sellaisina kuin ne on vahvistettu SEU 2 artiklassa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi on antanut päätöslauselman, jossa muistutetaan paikallisviranomaisten velvollisuuksista hlbtiq-henkilöiden oikeuksien suojelemisessa ja kehotetaan niitä nimittämään tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevä paikallinen asiantuntija; ottaa huomioon, että alueiden komitea on esittänyt lukuisia ehdotuksia, jotka koskevat paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista roolia hlbtiq-henkilöiden syrjinnän ehkäisemisessä ja heidän suojelemisessaan syrjinnältä;

| I. | ottaa huomioon, että hlbtiq-henkilöt, erityisesti nuoret, altistuivat covid-19-pandemian sulkutoimien aikana keskimääräistä enemmän perheväkivallalle ja sukupuolistuneelle väkivallalle, koska heitä syrjittiin hlbtiq-henkilöinä; ottaa huomioon, että hlbtiq-henkilöt ovat alttiimpia asunnottomuudelle, jota covid-19-sulkutoimet ovat pahentaneet; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että hlbtiq-henkilöt, erityisesti nuoret, altistuivat covid-19-pandemian sulkutoimien aikana keskimääräistä enemmän perheväkivallalle ja sukupuolistuneelle väkivallalle, koska heitä syrjittiin hlbtiq-henkilöinä; ottaa huomioon, että hlbtiq-henkilöt ovat alttiimpia asunnottomuudelle, jota covid-19-sulkutoimet ovat pahentaneet;

| J. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus on yksi toimivan demokratian ja oikeusvaltion peruspilareista ja takeista; toteaa, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus ja toimittajien turvallisuus ovat sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden olennaisia osia ja ratkaisevan tärkeitä EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisen toiminnan kannalta; katsoo, että viranomaisten olisi hyväksyttävä oikeus- ja sääntelykehys, jolla edistetään vapaiden, riippumattomien ja moniarvoisten tiedotusvälineiden kehittämistä; toteaa, että toimittajien, erityisesti tutkivien toimittajien, verkkohäirintä ja heihin kohdistetut uhkaukset ja oikeusjutut, joiden taustalla on nimekkäitä poliitikkoja ja julkisuuden henkilöitä, myös hallituksen jäseniä, ovat yhä yleisempiä joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että jäsenvaltioissa on raportoitu tapauksista, joissa tiedotusvälineiden toimintaan on sekaannuttu poliittisesti; huomauttaa, että toimittajat kohtaavat yhä esteitä, kun he haluavat pääsyn julkisiin tietoihin ja asiakirjoihin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus on yksi toimivan demokratian ja oikeusvaltion peruspilareista ja takeista; toteaa, että tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus ja toimittajien turvallisuus ovat sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden olennaisia osia ja ratkaisevan tärkeitä EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisen toiminnan kannalta; katsoo, että viranomaisten olisi hyväksyttävä oikeus- ja sääntelykehys, jolla edistetään vapaiden, riippumattomien ja moniarvoisten tiedotusvälineiden kehittämistä; toteaa, että toimittajien, erityisesti tutkivien toimittajien, verkkohäirintä ja heihin kohdistetut uhkaukset ja oikeusjutut, joiden taustalla on nimekkäitä poliitikkoja ja julkisuuden henkilöitä, myös hallituksen jäseniä, ovat yhä yleisempiä joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että jäsenvaltioissa on raportoitu tapauksista, joissa tiedotusvälineiden toimintaan on sekaannuttu poliittisesti; huomauttaa, että toimittajat kohtaavat yhä esteitä, kun he haluavat pääsyn julkisiin tietoihin ja asiakirjoihin;

| K. | katsoo, että toimittajien kriminalisointi heidän työnsä vuoksi on erityisen vakava asia; katsoo, että toimittajia ei pitäisi vangita tai uhata vankeustuomiolla kunnianloukkauksen johdosta; katsoo, että jäsenvaltioiden ei pitäisi määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia tiedotusvälineiden rikkomuksista paitsi tapauksissa, joissa muut perusoikeudet ovat vakavasti heikentyneet, ja niiden olisi varmistettava, että näitä seuraamuksia ei sovelleta toimittajia vastaan syrjivällä tai mielivaltaisella tavalla; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että toimittajien kriminalisointi heidän työnsä vuoksi on erityisen vakava asia; katsoo, että toimittajia ei pitäisi vangita tai uhata vankeustuomiolla kunnianloukkauksen johdosta; katsoo, että jäsenvaltioiden ei pitäisi määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia tiedotusvälineiden rikkomuksista paitsi tapauksissa, joissa muut perusoikeudet ovat vakavasti heikentyneet, ja niiden olisi varmistettava, että näitä seuraamuksia ei sovelleta toimittajia vastaan syrjivällä tai mielivaltaisella tavalla;

| L. | ottaa huomioon, että paljastukset, joiden mukaan useat maat, myös EU:n jäsenvaltiot, ovat käyttäneet Pegasus-vakoiluohjelmia toimittajia, poliitikkoja ja muita toimijoita vastaan, ovat erittäin hälyttäviä ja näyttävät vahvistavan, että valvontateknologian väärinkäyttöön liittyy ihmisoikeuksia ja demokratiaa heikentäviä vaaratekijöitä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että paljastukset, joiden mukaan useat maat, myös EU:n jäsenvaltiot, ovat käyttäneet Pegasus-vakoiluohjelmia toimittajia, poliitikkoja ja muita toimijoita vastaan, ovat erittäin hälyttäviä ja näyttävät vahvistavan, että valvontateknologian väärinkäyttöön liittyy ihmisoikeuksia ja demokratiaa heikentäviä vaaratekijöitä;

| M. | ottaa huomioon, että väärinkäytösten paljastaminen on olennainen osa sananvapautta ja että sillä on keskeinen rooli epäkohtien havaitsemisessa ja niistä ilmoittamisessa sekä demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden vahvistamisessa; toteaa, että väärinkäytösten paljastaminen on keskeinen tietolähde järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa sekä julkisen ja yksityisen sektorin korruptiotapausten tutkinnassa, tunnistamisessa ja julkistamisessa; ottaa huomioon, että tämän roolin vaikuttavuus edellyttää väärinkäytösten paljastajien asianmukaista suojelua EU:ssa, jäsenvaltioissa ja kansainvälisesti sekä väärinkäytösten paljastajien tärkeän yhteiskunnallisen roolin tunnustamista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että väärinkäytösten paljastaminen on olennainen osa sananvapautta ja että sillä on keskeinen rooli epäkohtien havaitsemisessa ja niistä ilmoittamisessa sekä demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden vahvistamisessa; toteaa, että väärinkäytösten paljastaminen on keskeinen tietolähde järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa sekä julkisen ja yksityisen sektorin korruptiotapausten tutkinnassa, tunnistamisessa ja julkistamisessa; ottaa huomioon, että tämän roolin vaikuttavuus edellyttää väärinkäytösten paljastajien asianmukaista suojelua EU:ssa, jäsenvaltioissa ja kansainvälisesti sekä väärinkäytösten paljastajien tärkeän yhteiskunnallisen roolin tunnustamista;

| N. | ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet täytäntöön kaikkia audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (9) vaatimuksia eivätkä varsinkaan mediamarkkinoiden kansallisen sääntelyviranomaisen riippumattomuutta koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet täytäntöön kaikkia audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (9) vaatimuksia eivätkä varsinkaan mediamarkkinoiden kansallisen sääntelyviranomaisen riippumattomuutta koskevia vaatimuksia;

| O. | ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi 24. kesäkuuta 2021 kattavan päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista ja esitti näkemyksensä asiasta jäsenvaltioissa; toteaa, että päätöslauselmassa tunnustetaan puutteet, suhtaudutaan myönteisesti edistykseen ja esitetään lukuisia ehdotuksia, jotta varmistetaan kuukautistuotteiden yleinen saatavuus, kattava seksuaalikasvatus, nykyaikaiset ehkäisymenetelmät sukupuolten tasa-arvoa edistävänä strategiana, turvallinen ja laillinen lisääntymishoito sekä hedelmällisyyshoitojen saatavuus ja kaikille kuuluva äitiys-, raskaus- ja synnytyshoito; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi 24. kesäkuuta 2021 kattavan päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja -oikeuksista ja esitti näkemyksensä asiasta jäsenvaltioissa; toteaa, että päätöslauselmassa tunnustetaan puutteet, suhtaudutaan myönteisesti edistykseen ja esitetään lukuisia ehdotuksia, jotta varmistetaan kuukautistuotteiden yleinen saatavuus, kattava seksuaalikasvatus, nykyaikaiset ehkäisymenetelmät sukupuolten tasa-arvoa edistävänä strategiana, turvallinen ja laillinen lisääntymishoito sekä hedelmällisyyshoitojen saatavuus ja kaikille kuuluva äitiys-, raskaus- ja synnytyshoito;

| P. | ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvasta väkivallasta tehdyn EU:n perusoikeusviraston tutkimuksen mukaan parisuhdeväkivallan uhrit ilmoittavat kaikkein vakavimmista tapauksista poliisille vain 14 prosentissa tapauksista ja kaksi kolmasosaa uhreiksi joutuneista naisista jättää järjestelmällisesti ilmoittamatta väkivallasta viranomaisille joko pelon, uhrin oikeuksia koskevan tiedon puutteen tai sen yleisen uskomuksen vuoksi, että parisuhdeväkivalta on yksityinen asia, jota ei pitäisi saattaa muiden tietoon; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvasta väkivallasta tehdyn EU:n perusoikeusviraston tutkimuksen mukaan parisuhdeväkivallan uhrit ilmoittavat kaikkein vakavimmista tapauksista poliisille vain 14 prosentissa tapauksista ja kaksi kolmasosaa uhreiksi joutuneista naisista jättää järjestelmällisesti ilmoittamatta väkivallasta viranomaisille joko pelon, uhrin oikeuksia koskevan tiedon puutteen tai sen yleisen uskomuksen vuoksi, että parisuhdeväkivalta on yksityinen asia, jota ei pitäisi saattaa muiden tietoon;

| Q. | toteaa, että sukupuolistunut väkivalta loukkaa vakavasti perusihmisoikeuksia ja on merkittävä este sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle yhteiskunnassa; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta, mukaan lukien seksuaalinen väkivalta, häirintä ja naisten sukuelinten silpominen, sekä perheväkivalta ja parisuhdeväkivalta vaikuttavat edelleen suhteettomasti naisiin ja tyttöihin; toteaa, että näitä väkivallantekoja voi tapahtua sekä julkisesti että yksityisesti; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että sukupuolistunut väkivalta loukkaa vakavasti perusihmisoikeuksia ja on merkittävä este sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle yhteiskunnassa; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta, mukaan lukien seksuaalinen väkivalta, häirintä ja naisten sukuelinten silpominen, sekä perheväkivalta ja parisuhdeväkivalta vaikuttavat edelleen suhteettomasti naisiin ja tyttöihin; toteaa, että näitä väkivallantekoja voi tapahtua sekä julkisesti että yksityisesti;

| R. | toteaa, että sukupuolistunut verkkoväkivalta on lisääntymässä, sillä joka viides 18–29-vuotias nainen on ilmoittanut kokeneensa verkossa tapahtunutta seksuaalista häirintää EU:ssa; katsoo, että digitaalisen julkisen tilan on oltava turvallinen ympäristö kaikille, myös naisille ja tytöille; toteaa, että verkkoympäristössä ei saa esiintyä rankaisemattomuutta; ottaa huomioon, että parlamentti on kahdessa valiokunta-aloitteisessa lainsäädäntömietinnössä kehottanut komissiota tekemään ehdotuksia, jotka koskevat sukupuolistuneen väkivallan ja verkkoväkivallan torjuntaa ja sukupuolistuneen väkivallan lisäämistä SEUT 83 artiklan 1 kohdassa luetelluksi uudeksi rikollisuuden alaksi; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että sukupuolistunut verkkoväkivalta on lisääntymässä, sillä joka viides 18–29-vuotias nainen on ilmoittanut kokeneensa verkossa tapahtunutta seksuaalista häirintää EU:ssa; katsoo, että digitaalisen julkisen tilan on oltava turvallinen ympäristö kaikille, myös naisille ja tytöille; toteaa, että verkkoympäristössä ei saa esiintyä rankaisemattomuutta; ottaa huomioon, että parlamentti on kahdessa valiokunta-aloitteisessa lainsäädäntömietinnössä kehottanut komissiota tekemään ehdotuksia, jotka koskevat sukupuolistuneen väkivallan ja verkkoväkivallan torjuntaa ja sukupuolistuneen väkivallan lisäämistä SEUT 83 artiklan 1 kohdassa luetelluksi uudeksi rikollisuuden alaksi;

| S. | ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa covid-19-pandemian aikana toteutettujen sulkutoimien ja lähikontaktien välttämistä koskevien toimenpiteiden on todettu lisänneen eksponentiaalisesti parisuhdeväkivaltaa, henkistä väkivaltaa, kontrollointia ja verkkoväkivaltaa koskevien tapausten määrää ja vakavuutta ja lisänneen perheväkivallan uhreiksi joutuneiden henkilöiden hätäpuhelujen määrää 60 prosentilla; ottaa huomioon, että vaatimus pysytellä kotona ja sukupuolistuneen väkivallan eli ”varjopandemian” hälyttävä ryöpsähtäminen vaikeuttivat naisten ja lasten mahdollisuuksia saada tehokasta suojelua, tukipalveluja ja oikeutta ja paljastivat, että tukiresurssit ja -rakenteet olivat riittämättömiä ja että uhrien mahdollisuudet saada tukipalveluja olivat rajalliset, minkä vuoksi monet heistä jäivät ilman asianmukaista ja oikea-aikaista suojelua; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vaihdettava keskenään tietoa parhaista käytännöistä, jotka koskevat erityistoimenpiteitä, joilla uhreille tarjotaan oikea-aikaista ja helposti saatavilla olevaa apua, kuten hätätekstiviestejä koskevien järjestelmien perustaminen tai yhteyspisteiden perustaminen avun hakemiseksi apteekeista ja supermarketeista; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta on yleisyydestään huolimatta edelleen erinäisistä syistä etenkin covid-19-pandemian aikana uhrien sekä heidän perheidensä, ystäviensä, tuttaviensa ja naapureidensa aliraportoima ilmiö EU:ssa; toteaa, että kattavien, vertailukelpoisten ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen puute on merkittävä, mikä vaikeuttaa kriisin vaikutusten täysimääräistä arviointia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa covid-19-pandemian aikana toteutettujen sulkutoimien ja lähikontaktien välttämistä koskevien toimenpiteiden on todettu lisänneen eksponentiaalisesti parisuhdeväkivaltaa, henkistä väkivaltaa, kontrollointia ja verkkoväkivaltaa koskevien tapausten määrää ja vakavuutta ja lisänneen perheväkivallan uhreiksi joutuneiden henkilöiden hätäpuhelujen määrää 60 prosentilla; ottaa huomioon, että vaatimus pysytellä kotona ja sukupuolistuneen väkivallan eli ”varjopandemian” hälyttävä ryöpsähtäminen vaikeuttivat naisten ja lasten mahdollisuuksia saada tehokasta suojelua, tukipalveluja ja oikeutta ja paljastivat, että tukiresurssit ja -rakenteet olivat riittämättömiä ja että uhrien mahdollisuudet saada tukipalveluja olivat rajalliset, minkä vuoksi monet heistä jäivät ilman asianmukaista ja oikea-aikaista suojelua; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vaihdettava keskenään tietoa parhaista käytännöistä, jotka koskevat erityistoimenpiteitä, joilla uhreille tarjotaan oikea-aikaista ja helposti saatavilla olevaa apua, kuten hätätekstiviestejä koskevien järjestelmien perustaminen tai yhteyspisteiden perustaminen avun hakemiseksi apteekeista ja supermarketeista; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta on yleisyydestään huolimatta edelleen erinäisistä syistä etenkin covid-19-pandemian aikana uhrien sekä heidän perheidensä, ystäviensä, tuttaviensa ja naapureidensa aliraportoima ilmiö EU:ssa; toteaa, että kattavien, vertailukelpoisten ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen puute on merkittävä, mikä vaikeuttaa kriisin vaikutusten täysimääräistä arviointia;

| T. | ottaa huomioon, että lasten oikeuksia loukataan edelleen jäsenvaltioissa väkivallan, hyväksikäytön, riiston, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen sekä uskontoon, vammaisuuteen, sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin, ikään, etniseen alkuperään tai maahanmuuttaja- tai kotipaikka-asemaan perustuvan syrjinnän seurauksena; ottaa huomioon, että köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen uhkaa EU:ssa melkein 25:tä prosenttia alle 18-vuotiaista lapsista; toteaa, että köyhyys riistää lapsilta koulutusmahdollisuuksia, lastenhoito-, terveydenhuolto- ja perhetukipalveluja, riittävän ravinnon ja kunnolliset asuinolot ja jopa suojelun väkivallalta ja että köyhyydellä voi olla hyvin pitkäkestoisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että EU:n perusoikeusvirasto on tuonut esiin, että lasten köyhyyden torjunnassa on kyse myös perusoikeuksista ja oikeudellisista velvoitteista; ottaa huomioon, että lasten oikeuksien edistäminen on nimenomainen tavoite EU:n politiikassa ja perusoikeuskirjassa, jossa edellytetään, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa EU:n toimissa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että lasten oikeuksia loukataan edelleen jäsenvaltioissa väkivallan, hyväksikäytön, riiston, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen sekä uskontoon, vammaisuuteen, sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin, ikään, etniseen alkuperään tai maahanmuuttaja- tai kotipaikka-asemaan perustuvan syrjinnän seurauksena; ottaa huomioon, että köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen uhkaa EU:ssa melkein 25:tä prosenttia alle 18-vuotiaista lapsista; toteaa, että köyhyys riistää lapsilta koulutusmahdollisuuksia, lastenhoito-, terveydenhuolto- ja perhetukipalveluja, riittävän ravinnon ja kunnolliset asuinolot ja jopa suojelun väkivallalta ja että köyhyydellä voi olla hyvin pitkäkestoisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että EU:n perusoikeusvirasto on tuonut esiin, että lasten köyhyyden torjunnassa on kyse myös perusoikeuksista ja oikeudellisista velvoitteista; ottaa huomioon, että lasten oikeuksien edistäminen on nimenomainen tavoite EU:n politiikassa ja perusoikeuskirjassa, jossa edellytetään, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa EU:n toimissa;

| U. | toteaa, että covid-19-pandemia rasitti ennennäkemättömällä tavalla lapsia ja perheitä kaikkialla EU:ssa, erityisesti niitä, jotka olivat jo ennestään heikommassa taloudellisessa tai sosiaalisessa asemassa; ottaa huomioon, että heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevilla lapsilla ei useinkaan ole asianmukaisia tietoteknisiä laitteita, internetyhteyksiä ja tarkoituksenmukaisia työskentelytiloja ja -oloja, mikä pahensi oppimiseen liittyvää eriarvoisuutta pandemian aikana; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sen johdosta toteutetut toimenpiteet ovat lisänneet riskiä siitä, että lapset altistuvat väkivallalle, myös teknologian avulla tapahtuvalle lasten seksuaaliselle riistolle ja hyväksikäytölle; ottaa huomioon, että vaikka lasten turvapaikkahakemuksia on jätetty vähemmän, lasten vastaanotto-olosuhteet ovat edelleen riittämättömät useissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että covid-19-pandemia rasitti ennennäkemättömällä tavalla lapsia ja perheitä kaikkialla EU:ssa, erityisesti niitä, jotka olivat jo ennestään heikommassa taloudellisessa tai sosiaalisessa asemassa; ottaa huomioon, että heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevilla lapsilla ei useinkaan ole asianmukaisia tietoteknisiä laitteita, internetyhteyksiä ja tarkoituksenmukaisia työskentelytiloja ja -oloja, mikä pahensi oppimiseen liittyvää eriarvoisuutta pandemian aikana; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sen johdosta toteutetut toimenpiteet ovat lisänneet riskiä siitä, että lapset altistuvat väkivallalle, myös teknologian avulla tapahtuvalle lasten seksuaaliselle riistolle ja hyväksikäytölle; ottaa huomioon, että vaikka lasten turvapaikkahakemuksia on jätetty vähemmän, lasten vastaanotto-olosuhteet ovat edelleen riittämättömät useissa jäsenvaltioissa;

| V. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaan perusoikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin edellyttää mahdollisuutta saada asiansa käsitellyksi riippumattomassa tuomioistuimessa; korostaa, että poliittinen vaikuttaminen oikeuslaitokseen tai sen kontrolloiminen ja vastaavat yksittäisten tuomareiden riippumattomuuden esteet ovat usein johtaneet siihen, että oikeuslaitos ei ole pystynyt hoitamaan tehtäväänsä toimeenpanovallan ja lainsäädäntövallan käyttäjien mielivaltaisen vallankäytön riippumattomana valvojana; toteaa, että tehokas, riippumaton ja puolueeton oikeusjärjestelmä on oikeusvaltion keskeinen edellytys ja sen avulla varmistetaan kansalaisten perusoikeuksien ja kansalaisvapauksien suojelu EU:ssa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaan perusoikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin edellyttää mahdollisuutta saada asiansa käsitellyksi riippumattomassa tuomioistuimessa; korostaa, että poliittinen vaikuttaminen oikeuslaitokseen tai sen kontrolloiminen ja vastaavat yksittäisten tuomareiden riippumattomuuden esteet ovat usein johtaneet siihen, että oikeuslaitos ei ole pystynyt hoitamaan tehtäväänsä toimeenpanovallan ja lainsäädäntövallan käyttäjien mielivaltaisen vallankäytön riippumattomana valvojana; toteaa, että tehokas, riippumaton ja puolueeton oikeusjärjestelmä on oikeusvaltion keskeinen edellytys ja sen avulla varmistetaan kansalaisten perusoikeuksien ja kansalaisvapauksien suojelu EU:ssa;

| W. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia osoitti, että tutkintavankeudessa olevien henkilöiden tilanteeseen ei ole puututtu; toteaa, että tutkintavankeuden käyttöön covid-19-pandemian aikana liittyvät käytännöt vaihtelivat jäsenvaltiosta toiseen ja eräissä jäsenvaltioissa tuomioistuinkäsittelyn ja tutkinnan viivästyminen johti tutkintavankeuden pitkittymiseen; toteaa, että vapautensa menettäneet henkilöt olivat yleisväestöä alttiimpia covid-19-pandemialle ja että tämä johtui oloista, joissa heitä pidetään vangittuina pitkiä ajanjaksoja; ottaa huomioon, että tuomioistuinten sulkeminen ja/tai käsittelyn ja tutkinnan viivästyminen aiheuttivat hämmennystä ja epävarmuutta epäillyille, erityisesti niille, jotka olivat vangittuina, joilla ei ollut juurikaan tai lainkaan tietoa siitä, milloin heidän oikeudenkäyntinsä pidettäisiin ja miten kauan heitä pidettäisiin vangittuina; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia osoitti, että tutkintavankeudessa olevien henkilöiden tilanteeseen ei ole puututtu; toteaa, että tutkintavankeuden käyttöön covid-19-pandemian aikana liittyvät käytännöt vaihtelivat jäsenvaltiosta toiseen ja eräissä jäsenvaltioissa tuomioistuinkäsittelyn ja tutkinnan viivästyminen johti tutkintavankeuden pitkittymiseen; toteaa, että vapautensa menettäneet henkilöt olivat yleisväestöä alttiimpia covid-19-pandemialle ja että tämä johtui oloista, joissa heitä pidetään vangittuina pitkiä ajanjaksoja; ottaa huomioon, että tuomioistuinten sulkeminen ja/tai käsittelyn ja tutkinnan viivästyminen aiheuttivat hämmennystä ja epävarmuutta epäillyille, erityisesti niille, jotka olivat vangittuina, joilla ei ollut juurikaan tai lainkaan tietoa siitä, milloin heidän oikeudenkäyntinsä pidettäisiin ja miten kauan heitä pidettäisiin vangittuina;

| X. | ottaa huomioon, että kansainvälisessä oikeudessa vahvistetaan, että ketään ei voida ottaa säilöön pelkästään turvapaikanhakijana olemisen vuoksi; toteaa, että sen vuoksi säilöönottoa on käytettävä vain viimeisenä keinona ja ainoastaan perustellussa tarkoituksessa; toteaa, että kansalaisuudettomien henkilöiden oikeusaseman tai asiakirjojen puuttuminen tarkoittaa oikeudellisesti ja tosiasiallisesti, että heitä saatetaan pitää säilöön otettuina määrittämättömän ajan, mikä on kansainvälisen oikeuden mukaan laitonta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että kansainvälisessä oikeudessa vahvistetaan, että ketään ei voida ottaa säilöön pelkästään turvapaikanhakijana olemisen vuoksi; toteaa, että sen vuoksi säilöönottoa on käytettävä vain viimeisenä keinona ja ainoastaan perustellussa tarkoituksessa; toteaa, että kansalaisuudettomien henkilöiden oikeusaseman tai asiakirjojen puuttuminen tarkoittaa oikeudellisesti ja tosiasiallisesti, että heitä saatetaan pitää säilöön otettuina määrittämättömän ajan, mikä on kansainvälisen oikeuden mukaan laitonta;

| Y. | katsoo, että uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025) on muodostettava kehys toimille, joilla estetään oikeudellinen ja sosiaalinen rankaisemattomuus ja parannetaan kaikkien EU:n kansalaisten turvallisuutta ja perusoikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että uhrien oikeuksia koskevan EU:n strategian (2020–2025) on muodostettava kehys toimille, joilla estetään oikeudellinen ja sosiaalinen rankaisemattomuus ja parannetaan kaikkien EU:n kansalaisten turvallisuutta ja perusoikeuksien suojelua;

| Z. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu on olennaisen tärkeää ilmastokestävän kehityksen kannalta ja vuodet 2021–2030 on nimetty YK:n ekosysteemien ennallistamisen vuosikymmeneksi; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut, että ympäristönsuojelua koskevien keskeisten lainsäädäntöaloitteiden, kuten luonnon ennallistamista koskevan lippulaivalain, hyväksymistä on jouduttu lykkäämään usealla kuukaudella; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella sen kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta; ottaa huomioon, että useilla ehdotetuilla lainsäädäntöaloitteilla on myönteinen vaikutus ympäristönsuojelun tasoon perusoikeuskirjan 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu on olennaisen tärkeää ilmastokestävän kehityksen kannalta ja vuodet 2021–2030 on nimetty YK:n ekosysteemien ennallistamisen vuosikymmeneksi; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut, että ympäristönsuojelua koskevien keskeisten lainsäädäntöaloitteiden, kuten luonnon ennallistamista koskevan lippulaivalain, hyväksymistä on jouduttu lykkäämään usealla kuukaudella; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella sen kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta; ottaa huomioon, että useilla ehdotetuilla lainsäädäntöaloitteilla on myönteinen vaikutus ympäristönsuojelun tasoon perusoikeuskirjan 37 artiklan mukaisesti;

Oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet

| 1. | korostaa, että oikeusvaltio on demokratian kulmakivi, se ylläpitää vallanjakoa, varmistaa vastuuvelvollisuuden, edistää luottamusta julkisia instituutioita kohtaan ja takaa laillisuutta, oikeusvarmuutta, toimeenpanovallan mielivaltaisuuden kieltoa, oikeuslaitoksen riippumattomuutta, puolueettomuutta ja yhdenvertaisuutta lain edessä koskevat periaatteet; korostaa, että oikeusvaltio ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuus ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta kansalaiset voivat nauttia perusoikeuksistaan ja -vapauksistaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa jälleen, että oikeusvaltioperiaate, tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja tehokas korruption torjunta ovat yhteiskuntiemme perusta ja EU:n keskeisiä arvoja, jotka vaikuttavat kaikkiin perusoikeuksiin; pitää kuitenkin valitettavana, että näitä periaatteita loukataan jatkuvasti joissakin jäsenvaltioissa ja että tämä aiheuttaa vakavan uhan EU:n varojen oikeudenmukaiselle, lailliselle ja tasapuoliselle jakamiselle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että oikeusvaltioperiaate liittyy läheisesti demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, ja korostaa, että näiden arvojen heikentäminen on hyökkäys Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisia unionin pilareita vastaan; toistaa lukuisat kehotuksensa laajentaa komission oikeusvaltiota koskevien vuosikertomusten soveltamisalaa kattamaan kaikki SEU 2 artiklassa luetellut arvot, jotta saadaan kokonaisvaltainen yleiskuva tilanteesta kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota hyödyntämään kaikkia sen käytettävissä olevia välineitä, myös oikeusvaltioperiaatetta koskevan ehdollisuusmekanismin mukaista menettelyä, jotta voidaan puuttua näihin oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien loukkauksiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee jyrkästi joissakin jäsenvaltioissa tapahtuvat oikeusvaltioperiaatteen vakavat loukkaukset, jotka aiheuttavat vakavan vaaran perusoikeuksien ja -vapauksien kannalta; katsoo, että joissakin tapauksissa nämä loukkaukset ovat luonteeltaan systeemisiä; korostaa yhteyttä oikeusvaltionormien heikkenemisen ja perusoikeuksien loukkaamisen välillä ja mainitsee esimerkkeinä oikeuslaitoksessa tapahtuneet loukkaukset sekä hyökkäykset toimittajia ja vapaita tiedotusvälineitä vastaan, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten liiallinen voimankäyttö mielenosoitusten aikana ja EU:n rajoilla, pidätettyjen takeiden ja oikeudenmukaisen menettelyn puuttuminen, vihan lietsominen poliittisten toimijoiden taholta, joukkovalvontaan ja kuuntelun avulla saatujen tietojen laajamittaiseen keräämiseen tarkoitettujen viranomaisten valtuuksien lisääminen sekä ulkomaista rahoitusta saaville kansalaisjärjestöille asetetut tai niiden uskonnolliseen suuntautumiseen perustuvat rajoitukset; tuomitsee jälleen eräiden jäsenvaltioiden hallitusten pyrkimykset heikentää vallanjakoa ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta; ilmaisee syvän huolensa erityisesti päätöksistä, jotka asettavat kyseenalaiseksi unionin oikeuden ensisijaisuuden, ja kehottaa komissiota hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia keinoja näiden hyökkäysten torjumiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että SEU 2 artiklan mukaan EU on oikeusvaltioperiaatteeseen perustuva unioni ja että EU:n oikeuden täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että kansalaiset voivat oikeasti hyödyntää perusoikeuksiaan; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että komissio on vähentänyt täytäntöönpanovälineidensä käyttöä, erityisesti aloittamalla koko ajan vähemmän rikkomusmenettelyjä; toteaa, että näin ollen unionin kansalaisten on yhä useammin nostettava itse kanteita voidakseen hyödyntää perusoikeuksiaan; kehottaa komissiota tukemaan näiden kanteiden nostamista perustamalla erityinen rahasto perusoikeuskirjaan sisältyviä oikeuksia koskevia strategisia oikeudenkäyntejä varten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että huolimatta sen lukuisista päätöslauselmista ja mietinnöistä ja useista EU:n tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen vuosina 2020 ja 2021 käynnistämistä rikkomusmenettelyistä ja tekemistä päätöksistä, oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa heikkenee edelleen; pitää valitettavana, että komissio ei ole kyennyt vastaamaan asianmukaisesti parlamentin moniin huolenaiheisiin, jotka koskevat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia monessa jäsenvaltiossa; korostaa, että kaikkien SEU 2 artiklan mukaisten arvojen noudattamista on seurattava ja valvottava; kehottaa komissiota sisällyttämään demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaan vuosikertomukseen kattavan seurannan osana demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaa EU:n mekanismia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on olennaisen tärkeää, että tuomioistuinten tuomiot pannaan täytäntöön sekä kansallisella että EU:n tasolla, ja tuomitsee sen, että asianomaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten tuomioita; korostaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot on pantava täytäntöön kohtuullisessa ajassa ja mahdollisimman pian noudattaen perussopimuksia, erityisesti tuomiot, joilla pyritään estämään sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että korruptio on vakava uhka demokratialle, oikeusvaltioperiaatteelle ja kaikkien kansalaisten tasavertaiselle kohtelulle; korostaa korruption ja perusoikeuksien loukkausten välistä yhteyttä useissa asioissa, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuudessa, tiedotusvälineiden vapaudessa ja toimittajien ja väärinkäytösten paljastajien sananvapaudessa, pidätyskeskuksissa, sosiaalisten oikeuksien saatavuudessa tai ihmiskaupassa; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita torjumaan tiukasti korruptiota ja antamaan tehokkaita välineitä korruption estämiseen, torjumiseen ja seuraamusten langettamiseen siitä sekä petosten torjuntaan ja valvomaan säännöllisesti julkisten varojen käyttöä; kehottaa komissiota jatkamaan välittömästi EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita koskevaa vuotuista korruptiontorjunnan seurantaansa ja raportointiaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että toimimattomuus ja leväperäinen suhtautuminen harvainvaltaisiin rakenteisiin ja oikeusvaltioperiaatteen järjestelmällinen rikkominen heikentävät koko Euroopan unionia ja murentavat sen kansalaisten luottamusta; korostaa tarvetta varmistaa, että veronmaksajien rahat eivät koskaan pääty EU:n yhteisten arvojen heikentäjien taskuihin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että hätätoimenpiteet, jotka ovat aiheuttaneet toimivallan keskittymistä ja poikkeuksia perusoikeuksiin, ovat lisänneet korruption riskiä; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan sen varmistamiseksi, että korruption torjuntaa koskevaa asianmukaista lainsäädäntöä ja institutionaalisia kehyksiä sovelletaan tehokkaasti käytännössä ja että hallitukset toimivat avoimesti ja vastuullisesti; kehottaa jäsenvaltioita tässä yhteydessä noudattamaan tiiviisti Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) vuonna 2020 antamia ohjeita, jotka koskevat korruptioriskien ehkäisemistä pandemian yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa oikeuslaitoksen ja syyttäjälaitosten riippumattomuuteen liittyvät rakenteelliset ongelmat heikentävät kansalaisten oikeussuojan saatavuutta ja vaikuttavat kielteisesti heidän oikeuksiinsa ja vapauksiinsa; palauttaa mieliin, että oikeusvaltioperiaatteen puutteet yhdessä jäsenvaltiossa vaikuttavat koko unioniin ja koskevat kaikkien henkilöiden oikeuksia EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä suojelemaan tuomareita ja syyttäjiä poliittisilta hyökkäyksiltä ja yrityksiltä painostaa heitä ja näin vaikeuttaa heidän työtään; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaan perusoikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin edellyttää mahdollisuutta saada asiansa käsitellyksi riippumattomassa tuomioistuimessa; panee merkille kansallisista perustuslakituomioistuimista ja eräistä poliitikoista johtuvat kasvavat haasteet; painottaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava kaikilta osin EU:n ja kansainvälistä oikeutta sekä unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita, myös niitä, jotka liittyvät oikeuslaitoksen riippumattomuuteen; tuomitsee sen, että jotkin jäsenvaltiot, kuten Puola ja Unkari, ovat jättäneet noudattamatta lukuisia EU:n lakeja ja unionin tuomioistuinten tuomioita; kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen keskeistä roolia ja noudattamaan niiden tuomioita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa jälleen tuomitsevansa Puolan hallitukseen kriittisesti suhtautuvien tuomareiden syytteeseen asettamisen ja ahdistelun; kehottaa Puolan hallitusta uudistamaan perusteellisesti tuomareita koskevaa kurinpitojärjestelmää Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioiden mukaisesti ja palauttamaan virkoihinsa kaikki tuomarit, jotka korkeimman oikeuden laiton kurinpitojaosto on erottanut, mukaan lukien tuomarit, joita estetään edelleen osallistumasta ratkaisujen tekemiseen siitä huolimatta, että he ovat onnistuneesti hakeneet tuomioistuimessa muutosta jaoston päätökseen erottaa heidät; kehottaa Puolan viranomaisia panemaan täytäntöön unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen eri päätökset, jotka koskevat laittoman perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden kurinpitojaoston kokoonpanoa ja organisaatiota, jotta ne noudattavat oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevia vaatimuksia, joihin Puola on sitoutunut; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti rikkomusmenettelyihin, jotka komissio käynnisti Unkaria ja Puolaa vastaan osana heinäkuussa 2021 hyväksyttyä rikkomuspakettia, joka koski hlbtiq-henkilöiden ihmisoikeuksien kunnioittamista ja EU:n oikeuden rikkomista ja oli ensimmäinen kerta, kun komissio on nimenomaisesti käynnistänyt rikkomusmenettelyjä heidän oikeuksiensa turvaamiseksi; panee merkille komission Unkarin hallitukselle antaman perustellun lausunnon, joka koskee hlbtiq-vastaista lakia ja hallituksen siihen liittyviä toimia, ja kehottaa komissiota jatkamaan rikkomusmenettelyä saattamalla asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi; panee merkille Budapestin alioikeuden päätöksen, jolla kumotaan velvoite painaa lastenkirjoihin vastuuvapauslauseke Unkarissa, ja kehottaa komissiota seuraamaan tapauksen etenemistä, jotta voidaan arvioida, mitä toimia rikkomusmenettelyssä olisi seuraavaksi toteutettava; on huolissaan siitä, että Puolan ”hlbti-vapaiden” vyöhykkeiden johdosta ei ole ryhdytty toimiin, ja siitä, että Puolan viranomaiset eivät tee vilpitöntä yhteistyötä, ja kehottaa komissiota lähettämään Puolan hallitukselle perustellun lausunnon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että lokakuussa 2021 parlamentti käynnisti SEUT 265 artiklan nojalla komissiota vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen (10) soveltamista koskevan laiminlyöntikanteen, jota oli pyydetty kahdessa vuonna 2021 annetussa päätöslauselmassa ja joka oli seurausta komission epätyydyttävistä vastauksista ja viivyttely-yrityksistä; pitää valitettavana, että vuoden 2021 loppuun mennessä komissio ei ollut vielä vastannut parlamentin pyyntöön käynnistää asetuksen 6 artiklan 1 kohdan soveltaminen ja oli ainoastaan lähettänyt tietopyyntöjä Unkarille ja Puolalle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toistaa kantansa oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettuun asetukseen, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja jota sovelletaan sellaisenaan kokonaisuudessaan Euroopan unionissa ja kaikissa sen jäsenvaltioissa kaikkiin EU:n talousarvion varoihin, mukaan lukien kyseisestä päivästä lähtien EU:n väliaikaisen elpymis- ja palautumistukivälineen NextGenerationEU 800 miljardista eurosta myönnetyt varat; muistuttaa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetussa asetuksessa määritellään selkeästi oikeusvaltioperiaate, joka on ymmärrettävä suhteessa muihin unionin arvoihin, perusoikeudet ja syrjimättömyys mukaan luettuina; katsoo, että valtion tukema vähemmistöihin kohdistuva syrjintä vaikuttaa suoraan siihen, mihin hankkeisiin jäsenvaltiot päättävät käyttää EU:n varoja, ja vaikuttaa siten suoraan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen; kehottaa komissiota käynnistämään välittömästi oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieliin, että parlamentin aloitteeseen perustaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä, jota hallinnoidaan parlamentin, komission ja neuvoston toimielinten välisellä sopimuksella, ei ole vielä annettu asianmukaista vastausta; kehottaa komissiota ja neuvostoa aloittamaan parlamentin kanssa viipymättä neuvottelut toimielinten välisestä sopimuksesta SEUT 295 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan järjestöjen keskeisen roolin SEU 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen EU:n arvojen edistämisessä ja suojelemisessa; korostaa niiden keskeistä panosta oikeusvaltioperiaatteiden noudattamisessa jäsenvaltioissa, haavoittuvassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden ihmisten äänen tuomisessa kuuluviin sekä keskeisten sosiaalipalvelujen saatavuuden varmistamisessa; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet edellyttävät kansalaisyhteiskunnan asianmukaisia toimintamahdollisuuksia; painottaa, että unionin olisi siksi sitouduttava säilyttämään ja edistämään kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia paikallisesti, alueellisesti, jäsenvaltioissa ja EU:ssa muun muassa hyväksymällä tätä koskeva strategia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä tehokkaan, riippumattoman ja täysin toimintakykyisen Euroopan syyttäjänviraston nopeaa perustamista petosten torjunnan tehostamiseksi Euroopan unionissa; tähdentää, että on tärkeää tukea ja vahvistaa yhteistyötä EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan syyttäjänviraston välillä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että covid-19-pandemia aiheutti erityisesti sen alkuvaiheessa vakavia vapaan liikkuvuuden ja työnteko-oikeuden loukkauksia sekä työ- ja elinolojen heikkenemistä, myös kausi- ja rajatyöntekijöille kaikkialla unionissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pandemiasta johtuvista perusoikeusrajoituksista luovutaan heti, kun kansanterveystilanne sen sallii, ja että kaikki oikeudet ja vapaudet palautetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että monissa jäsenvaltioissa on taannuttu oikeusvaltioperiaatteen osalta eri ajanjaksoina ja hallinnon eri tasoilla toimeenpanovallan käyttäjistä, jotka esimerkiksi nopeuttivat lakien hyväksymistä poikkeustilan aikana, aina paikallistasolle, jossa poliisiviranomaisten väärinkäytökset ovat levinneet laajalti; muistuttaa, että harkintavallan käyttöä olisi valvottava oikeudellisella tai muulla riippumattomalla seurannalla ja että käytettävissä olevien oikeussuojakeinojen olisi oltava selkeitä ja helposti saatavilla, erityisesti väärinkäytöstapauksissa, mukaan lukien mahdollisuus olla yhteydessä oikeusasiamieheen tai käyttää jotakin toista hakemuslainkäytön muotoa; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla ehkäistään, korjataan ja rangaistaan harkintavallan väärinkäyttöä, ja esittämään riittävät perustelut päätöksilleen erityisesti silloin, kun ne vaikuttavat yksilöiden oikeuksiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on huolissaan siitä, että covid-19-pandemialla ja reaktioilla siihen on ollut ennennäkemätön vaikutus tuomioistuinten toimintaan ja henkilöiden kykyyn käyttää puolustusoikeuksiaan, koska asianajajien mahdollisuuksia neuvotella asiakkaidensa kanssa rajoitettiin ankarasti; korostaa, että pääsyä poliisiasemiin ja tuomioistuimiin rajoitettiin ankarasti ja että monia tuomioistuinkäsittelyjä lykättiin tai siirrettiin verkkoon; korostaa, että näillä toimenpiteillä oli vakavia vaikutuksia pidätettyjen, syytettyjen ja vangittujen henkilöiden mahdollisuuksiin käyttää oikeuksiaan oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että covid-19-pandemia ei vapauta lainvalvontaviranomaisia velvollisuudestaan noudattaa tarkasti tasapuolisuutta eri intressien välillä ja käyttää valtaansa ihmisoikeuksia koskevien velvoitteidensa mukaisesti; muistuttaa, että kun poliisitoimintaan ja voimankäyttöön liittyviä ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu, jäsenvaltioiden on toteutettava nopeita, perusteellisia, tehokkaita ja riippumattomia tutkimuksia ja varmistettava, että kaikki niihin syyllistyneet asetetaan vastuuseen oikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on huolissaan covid-19-kriisin vaikutuksista vangittuihin ihmisiin; korostaa, että jotkin jäsenvaltiot hyväksyivät toimenpiteitä vankien määrän vähentämiseksi, mutta usein vain tilapäisesti; korostaa, että EU:lla on edessään vankiloiden ruuhkautumisen aiheuttama pitkäaikainen kriisi, joka johtuu pääasiassa tutkintavankeuden liiallisesta käytöstä (11); on huolestunut tutkintavankeudessa olevien henkilöiden lisääntyvistä mielenterveysongelmista; muistuttaa, että laillisesti syyttömien henkilöiden pitäminen tutkintavankeudessa on hyväksyttävää vain poikkeuksellisena viimeisenä keinona, ja kehottaa jäsenvaltioita rajoittamaan turvautumista tutkintavankeuteen ja tarkastelemaan vaihtoehtoja sille; korostaa, että tarvitaan tutkintavankeutta koskevia EU:n normeja, joissa olisi vahvistettava vähimmäisrangaistus, joka edellytetään tutkintavankeuden määräämiseksi, jotta alaikäiset rikoksentekijät voidaan vapauttaa siitä; katsoo, että yksittäisiä henkilöitä ei pitäisi pitää vankilassa odottamassa oikeudenkäyntiä laissa säädetyn rajan yli ja että tapaukset on saatettava oikeuden eteen kohtuullisessa ajassa; kehottaa komissiota ehdottamaan vankila- ja pidätysoloja koskevia vähimmäisstandardeja EU:ssa; |
| --- | --- |

24.

Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun

| 25. | korostaa huolestuneena, että syrjiviä käytäntöjä ilmenee edelleen ja että ne perustuvat esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin; kehottaa komissiota edistämään julkista politiikkaa, jolla pyritään poistamaan tällainen syrjintä, ja varmistamaan, että rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta tehty neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS (12) pannaan asianmukaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön; katsoo, että komission olisi käynnistettävä rikkomusmenettely niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät tee niin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että EU:n perusoikeusviraston vuosittaisten perusoikeusraporttien mukaan monissa jäsenvaltioissa on käytössä syrjiviä institutionaalisia käytäntöjä, politiikkoja ja lakeja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan syrjinnän vastaisen lainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen, käynnistämään rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät saata EU:n syrjinnän vastaista lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään tai pane sitä täysimääräisesti täytäntöön, sekä tehostamaan toimenpiteitä, joilla estetään erityisesti lainvalvonnan ja oikeusjärjestelmän taholta tuleva institutionaalinen syrjintä, jolla voi olla vakavampi vaikutus haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin; palauttaa mieliin, että syrjinnältä suojelua on kiireellisesti laajennettava työllisyyden alan ulkopuolelle horisontaalisen ja monialaisen lähestymistavan avulla; kehottaa painokkaasti komissiota ja neuvostoa jatkamaan neuvotteluja yhtäläistä kohtelua koskevasta direktiivistä viipymättä ja heikentämättä normeja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että EU:n perusoikeusviraston vuoden 2021 perusoikeusraportin mukaan EU:n jäsenvaltioiden olisi tehostettava huomattavasti toimenpiteitään ja institutionaalisia järjestelyjään rotusyrjintädirektiivin (13) soveltamiseksi kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti erityisesti lisäämällä tasa-arvoelinten riippumattomuutta varmistamalla, että niillä on asianmukaiset valtuudet ja tarvitsemansa resurssit täyttääkseen tehokkaasti niille EU:n syrjinnänvastaisessa lainsäädännössä annetut tehtävät; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan rasismin torjumiseksi muun muassa ehdottamalla kunnianhimoista lainsäädäntöä; kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman 2020–2025 (14) asianmukaisen seurannan ja ottamaan käyttöön tehokkaita seuranta- ja arviointimekanismeja edistymisen mittaamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio nimitti uhrien oikeuksien koordinaattorin, hyväksyi ensimmäisen uhrien oikeuksia koskevan strategiansa ja perusti uhrien oikeuksia käsittelevän foorumin; korostaa kuitenkin, että oikeussuojan saatavuuteen – erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien uhrien kohdalla – ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyviä haasteita esiintyy edelleen useissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa ottamaan käyttöön yhteistyötä sekä EU:n ja kansallisten tasa-arvotoimien koordinointia varten valtavirtaistamismekanismin, jotta voidaan varmistaa, että politiikkatoimien tarkastelussa ja käyttöönotossa otetaan huomioon kaikenlaiset syrjinnän tyypit, erityisesti risteävät muodot, myös säännöllisillä ja avoimilla tasa-arvovaikutusten arvioinneilla, noudattaen selkeitä tavoitteita ja aikatauluja, näyttöön perustuen ja tulosindikaattoreita käyttäen; kehottaa aloittamaan tiiviin yhteistyön asiaankuuluvien sidosryhmien, tukiorganisaatioiden, yhteisöjen ja syrjinnän kohteeksi joutuvien henkilöiden kanssa ja varmistamaan riittävät resurssit toimien ja seurantatoimenpiteiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuomitsee hlbtiq-henkilöihin kohdistuvien hyökkäysten lisääntymisen ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan toimenpiteitä näiden hyökkäysten lopettamiseksi ja hlbtiq-henkilöiden tosiasiallisen yhdenvertaisuuden takaamiseksi kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuomitsee joidenkin EU:n hallitusten omaksuman toimintatavan, jolla ne hyväksyvät lainsäädäntöä nopeutetuilla menettelyillä ilman julkisia kuulemisia tai poikkeustapauksissa jopa perustuslaillisia muutoksia sellaisten syrjivien politiikkojen laillistamiseksi, jollaisia ei muuten voitaisi säätää, kuten säännökset, jotka kohdistuvat erityisesti hlbtiq-henkilöihin; panee merkille, että Unkarin perustuslakiin hyväksytyt muutokset ja Unkarin parlamentin kesäkuussa 2021 hyväksymä hlbtiq-vastainen lakiehdotus ovat merkittäviä esimerkkejä yhdenvertaista kohtelua koskevan oikeuden ja syrjimättömyysperiaatteen loukkaamisesta; suhtautuu myönteisesti siihen, että 18 jäsenvaltiota on julkaissut yhteisen julkilausuman, jossa tuomitaan hlbt-vastaiset muutokset Unkarin lastensuojelulakiin; pitää myönteisenä, että 16 jäsenvaltiota toisti tukevansa hlbtiq-henkilöiden syrjinnän torjuntaa; korostaa, että Euroopan yhdentymishankkeen edistämiseen sisältyy kiistatta suvaitsevaisuuden, hyväksynnän, syrjimättömyyden ja yhdenvertaisen kohtelun edistäminen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on huolissaan raporteista, jotka koskevat romaniväestöön kohdistuvaa liiallista voimankäyttöä, poliisiväkivaltaa ja väärinkäytöksiä kaikkialla EU:ssa ja jotka ovat samansuuntaisia kuin Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2020 julkaistut havainnot, jotka paljastivat myös, että romaniväestö joutuu kohtamaan laajalle levinnyttä köyhyyttä, puutteellisia elinoloja, huonoja terveysoloja, syrjäytymistä työmarkkinoilta ja ahdistelua; tuomitsee romanien jatkuvan sosiaalisen syrjinnän ja romanivastaisuuden, jotka johtavat romaniväestön suhteettomaan kriminalisointiin, ja kehottaa komissiota esittämään parempaa lainsäädäntöä ja erityisiä politiikkatoimenpiteitä tällaisten tapausten ehkäisemiseksi ja oikeuden saamiseksi uhreille ja asettamaan samalla romanivastaisuuden torjunnan EU:n politiikan ytimeen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää valitettavana, että merkittävä osa romaneista EU:ssa elää edelleen syrjäytyneissä yhteisöissä erittäin epävarmoissa oloissa ja hyvin huonoissa sosioekonomisissa olosuhteissa, joissa ei useinkaan ole saatavilla puhdasta juomavettä, sähköä, turvallisia ja asianmukaisia asuntoja, koulutusta, työpaikkoja, terveydenhuoltoa, viemäröintiä tai jätteiden keruuta; muistuttaa, että romaniyhteisöjen tilanne rikkoo selvästi ihmisoikeuksia ja perusoikeuksia ja että sillä on vakavia seurauksia erityisesti romanilasten kannalta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan neuvoston suositusta romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta EU:ssa (15) sekä romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevaa EU:n strategiakehystä vuosille 2020–2030 (16) ja hyödyntämään täysimääräisesti EU:n ja kansallista rahoitusta tähän tarkoitukseen; kehottaa komissiota tehostamaan jäsenvaltioiden edistymisen seurantaa ja toteuttamaan lisätoimia tämän mukaisesti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana, että vähemmistöryhmiin kuuluvien lasten erotteleminen kouluissa on edelleen merkittävä ongelma Euroopassa; korostaa, että tällaiset käytännöt johtuvat usein siitä, että lapsille diagnosoidaan virheellisesti kehitysvammoja heidän sosiaalisen tai henkilökohtaisen tilanteensa perusteella; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan osallistavia politiikkatoimiaan, jotta voidaan ehkäistä tällaisia tarkoituksellisia ja tahattomia syrjiviä käytäntöjä, ja ottamaan käyttöön valvontamekanismeja diagnostisten päätösten tarkistamiseksi ja tarvittaessa niiden kumoamiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sosiaali-oikeudelliset suojeluelimet osallistuvat asianmukaisesti lapsia ja sosiaalista holhousta koskeviin asioihin marginalisoituneissa romaniyhteisöissä, jotta varmistetaan, että lapset saavat heidän hyvinvointiaan ja kehitystään varten tarvitsemaansa suojelua ja huolenpitoa, kunnioittaen samalla heidän etujaan, ja ottamaan käyttöön marginalisoituneiden romaniyhteisöjen erilaisiin tarpeisiin räätälöityjä menettelyjä hoitaakseen tehtävänsä samalla tavalla kuin valtaväestöön kuuluvien lasten kohdalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevassa EU:n uudessa strategiakehyksessä asetetaan kunnianhimoisia tavoitteita seitsemällä keskeisellä alalla: syrjimättömyys, osallisuus, osallistuminen, koulutus, työllisyys, terveys ja asuminen, ja se toimii vahvempana seurantakehyksenä, johon sisältyy määrällisiä ja mitattavissa olevia tavoitteita edistymisen seuraamiseksi; kehottaa painokkaasti komissiota varmistamaan, että strategian ja edistyksen seuraamiseksi toteutetaan asianmukaisia toimia; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön rotuun perustuvan tai etnisen profiloinnin kiellon lainvalvonnassa, terrorismin torjunnassa ja maahantulon valvonnassa sekä poliisiväkivallan kiellon ja varmistamaan vastuuvelvollisuuden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on huolestunut, että terrorismin vastaiset ja sen torjuntaa koskevat politiikat ovat saattaneet aiheuttaa syrjintää ja vihamielistä suhtautumista tiettyjä ryhmiä, kuten värillisiä yhteisöjä, muslimiyhteisöjä sekä rasisminvastaisia liikkeitä, aktivisteja ja järjestöjä kohtaan; pitää valitettavana, että joissakin tapauksissa näihin politiikkoihin sisältyy poliittisen, uskonnollisen ja muun keskustelun legitimiteetin heikentäminen ja kriminalisointi tai yritykset kriminalisoida se, mikä voi johtaa syrjiviin lainvalvontakäytäntöihin, kuten rotuun ja uskontoon perustuvaan profilointiin, ja laajempiin sosiaalisiin vaikutuksiin, kuten itsesensuuriin ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumiseen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen järjestää julkinen kuuleminen rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 2012/29/EU (17) ajan tasalle saattamisesta osana uhrien oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa (2020–2025), jotta voidaan tehokkaasti parantaa uhreille, myös terrorismin uhreille, tarjottavaa apua ja suojelua ja tunnustaa, että on tärkeää säilyttää heidän ihmisarvonsa; kehottaa asiasta vastaavia toimielimiä takaamaan, ettei uhreille aiheudu lisäkärsimyksiä iskun tekijää lähellä olevista yhteiskuntaryhmistä tulevan nöyryyttämisen ja uhrien maineeseen kohdistuvien hyökkäysten vuoksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jälleen kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita vastaamaan tosiasiallisesti haasteisiin, jotka koskevat muun muassa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja lapsipornografiaa, ilman huoltajaa olevien maahanmuuttajalasten suojelua ja laitoshoidossa olevien vammaisten lasten tilannetta, perheväkivaltaa tai työpaikalla tapahtuvaa hyväksikäyttöä kokeneiden lasten suojelua ja kadonneita lapsia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio toimi parlamentin suositusten mukaisesti ja hyväksyi vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan kunnianhimoisen strategian vuosiksi 2021–2030 (18); toteaa jälleen, että on olennaisen tärkeää, että ehdotetut toimenpiteet toteutetaan ja kansallisia toimenpiteitä kehitetään edelleen, jotta voidaan varmistaa, etteivät vammaiset henkilöt joudu heikompaan asemaan tai syrjinnän kohteeksi työelämässä, koulutuksessa ja sosiaalisen osallisuuden alalla ja että heidän YK:n yleissopimuksessa vammaisten henkilöiden oikeuksista tarkoitetut oikeutensa taataan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on erittäin huolestunut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymisestä erityisesti covid-19-pandemian seurauksena sekä vihapuheen ja viharikosten lisääntymisestä; on myös huolestunut pandemian aiheuttamasta erityisestä ja ennennäkemättömästä rasituksesta haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, kuten naisille, rodullistettuihin ryhmiin kuuluville henkilöille, maahanmuuttajille ja vammaisille henkilöille; on erittäin huolestunut siitä, että haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten maahanmuuttajiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin ja romaneihin, kohdistui jo ennestään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, vihapuhetta ja viharikoksia ja covid-19-kriisiä käytettiin yhä useammin tekosyynä käydä näiden ryhmien kimppuun; |
| --- | --- |

42.

| 43. | painottaa, että covid-19-pandemia paljasti huomattavia puutteita jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun, terveydenhuolto-, koulutus- ja työllisyysjärjestelmien valmiuksissa ja valmistautumisessa; on vahvasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on parannettava merkittävästi terveydenhuolto-, sosiaaliturva- ja sosiaaliavustusjärjestelmiään varmistaakseen, että ne antavat täyden tuen kaikille ja erityisesti heikoimmassa asemassa oleville ihmisille, jopa kriisin aikana, ja siten suojelevat asianmukaisesti kaikkien terveyteen liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana, että covid-19-pandemia vaikutti suhteettomasti marginalisoituneisiin romaniyhteisöihin huonojen asuinolojen, veden, sähkön ja sanitaation rajoitetun saatavuuden sekä internetin ja asianmukaisten tietoteknisten laitteiden puutteellisen saatavuuden vuoksi, minkä vuoksi nuoremmat romanit jäivät kouluopetuksessa entisestään jälkeen; on erityisen huolestunut siitä, että covid-19-pandemian vaikutus romaniväestöön on voimistanut eriarvoisuutta ja lietsonut ennakkoluuloja, mukaan lukien poliisiväkivaltaa koskevat tapaukset; pitää valitettavana, että romaniväestö otettiin syntipukiksi useaan otteeseen pandemian aikana; toteaa, että he altistuivat leimaamiselle, syrjinnälle ja vihapuheelle, jossa virus yhdistettiin heidän etniseen alkuperäänsä; pitää valitettavana, että joissakin tiedotusvälineissä ja verkkoyhteisöissä romaneista puhuttiin usein virusta levittävänä kansanterveydellisenä vaarana; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan romaniyhteisöjen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi kiinnittäen erityistä huomiota romaninaisten ja -lasten oikeuksiin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että asuminen on ensisijainen välttämättömyys ja että asunnon saaminen ja erityisesti asumistuki on perusoikeus, sillä asunnottomat kansalaiset eivät voi osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan tai nauttia kaikista perusoikeuksistaan; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä, että tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan oikeutta asumiseen koskeva 31 artikla velvoittaa niitä; on huolissaan erityisesti siitä, että nuoret jäävät ilman asuntoja niiden hintojen valtavan nousun vuoksi, erityisesti tietyillä kaupunkialueilla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunnustaa, että köyhyys on yksi syrjinnän muoto, joka johtaa perusoikeuksien loukkaamiseen, erityisesti niiden ryhmien, joiden oikeudet ovat jo muutenkin eniten uhattuna, kuten naisten, maahanmuuttajien, mustien ja tummaihoisten, etnisten vähemmistöjen, hlbtiq-yhteisön ja lasten, osalta; korostaa lasten erityistä haavoittuvuutta ja köyhyyden vaikutusta heihin sekä heidän fyysiseen ja psyykkiseen kehitykseensä; kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita kehittämään köyhyyden vähentämiseen tähtääviä politiikkatoimia kiinnittäen erityistä huomiota lapsiin; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet terveydenhuoltoon, laadukkaaseen koulutukseen ja asuntoihin ja lopettamaan julkisten palvelujen vähentämisen, joka on johtanut köyhyyden ja ennen kaikkea eriarvoisuuden lisääntymiseen; muistuttaa, että taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet ovat perusoikeuksia; kehottaa jälleen neuvostoa ja komissiota pitämään mielessä perusoikeudet tehdessään talouspoliittisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, joilla taataan oikeus laadukkaaseen työpaikkaan, joka voidaan sovittaa yhteen henkilökohtaisen ja perhe-elämän ja kehityksen kanssa, koska se on paras tapa poistaa köyhyys; toteaa, että tätä oikeutta loukataan selvästi työvoiman hyväksikäytön ja väärinkäytön yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan työsuojelutarkastuksia ja toteuttamaan toimenpiteitä työvoiman hyväksikäytön lopettamiseksi; kehottaa komissiota tutkimaan, mitä toimia EU:n liittyminen Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan edellyttää, ja ehdottamaan aikataulua tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on huolestunut siitä, että hoivapalvelualan epävarmojen työolojen osalta ei ole saavutettu edistystä ja että tällä on merkittäviä vaikutuksia ikääntyneille henkilöille, jotka tarvitsevat näitä palveluja voidakseen elää ihmisarvoista elämää ja pysyä integroituneena yhteiskuntaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään toimiaan kaikkien ikääntyviin henkilöihin kohdistuvan syrjinnän muotojen torjumiseksi ja huolehtimaan heidän tarpeistaan ja takaamaan heidän oikeutensa; korostaa, että on tärkeää tukea aktiiviseen ikääntymiseen liittyviä aloitteita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että verkkopalvelujen saatavuus kaikkialla EU:ssa on yksi täyden yhteiskunnallisen osallisuuden perusedellytyksistä Euroopassa; panee merkille, että jotkin EU:n alueet, useimmiten maaseudulla, eivät edelleenkään kuulu laadukkaiden verkkopalvelujen piiriin, mikä voi lisätä entisestään eriarvoisuutta eurooppalaisten keskuudessa; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan EU:n digitaalista muutosta, jossa olisi keskityttävä tasa-arvoisesti kaikkien sukupolvien hyvinvointiin ja käsiteltävä verkkoturvallisuutta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palauttaa mieliin, että on tärkeää kerätä järjestelmällisesti pakollista ja eriteltyä tasa-arvoa koskevaa tietoa ja kehittää indikaattoreita rasismin ja syrjinnän vastaisten EU:n strategioiden edistymisen mittaamiseksi ja siitä raportoimiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan tässä asiassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään yhdenvertaisuustietoja, jotka on eritelty rodun ja etnisen alkuperän sekä muiden suojeltujen ominaisuuksien mukaan, jotta voidaan dokumentoida rasismia ja kehittää julkista politiikkaa, joka vastaa asianomaisten ihmisten tarpeita todellisella ja tehokkaalla tavalla kunnioittaen samalla täysimääräisesti yksityisyyttä koskevaa perusoikeutta, henkilötietojen suojaa sekä asiaa koskevaa EU:n ja kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

50.

Rakenteellinen rasismi

| 51. | toteaa ja tuomitsee EU:ssa esiintyvän rakenteellisen rasismin, joka johtuu stereotypioista, joita pidetään yllä puheilla, joilla syrjitään etnisiä vähemmistöjä kaikilla elämänaloilla; on erittäin huolestunut yksittäisistä, rakenteellisista ja institutionaalisista rasismin ja muukalaisvihan muodoista EU:ssa sekä arabeihin, tummaihoisiin eurooppalaisiin, aasialaistaustaisiin, juutalaisiin, muslimeihin ja romaneihin kohdistuvan syrjinnän lisääntymisestä; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita lakkauttamaan syrjivät institutionaaliset käytännöt, toimintapolitiikat ja lait; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että Black Lives Matter -liike mobilisoi yhteiskunnat kaikkialla maailmassa torjumaan lainvalvontaviranomaisten harjoittamaa rasismia ja syrjintää; muistuttaa 19. kesäkuuta 2020 antamastaan päätöslauselmasta, joka koski George Floydin kuoleman jälkeisiä rasisminvastaisia mielenosoituksia (19) ja jossa vahvistetaan, että mustien elämällä on väliä; toistaa tukevansa rasismin ja syrjinnän vastaisia laajoja mielenosoituksia, joita järjestettiin Euroopan pääkaupungeissa ja kaupungeissa kaikkialla maailmassa George Floydin kuoleman jälkeen vuonna 2020; tukee mielenosoittajien kehotusta vastustaa sortoa ja rakenteellista rasismia Euroopassa; suhtautuu myönteisesti rasismin vastaisen EU:n koordinaattorin nimittämiseen toukokuussa 2021, rasismin vastaisen EU:n huippukokouksen järjestämiseen, rasismin vastaisen pysyvän foorumin perustamiseen kansalaisyhteiskunnan kuulemista varten sekä 4. maaliskuuta 2022 annettuihin rasismin ja antisemitismin torjuntaa koskeviin neuvoston päätelmiin; suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että komissio on ensimmäistä kertaa tunnustanut rakenteellisen rasismin olemassaolon EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassaan 2020–2025 ja asettanut konkreettisia toimenpiteitä rasismin ja etnisen syrjinnän torjumiseksi EU:ssa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa painokkaasti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita puuttumaan rakenteellisen rasismin perussyihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla puututaan jatkuvaan rakenteelliseen eriarvoisuuteen keskeisillä aloilla, joita ovat esimerkiksi rikosoikeusjärjestelmä, koulutus, asuminen, työllisyys, terveydenhuolto sekä tavarat ja palvelut; korostaa koulutuksen ja tiedotusvälineiden tärkeää roolia rasististen väittämien torjunnassa sekä ennakkoluulojen ja stereotypioiden purkamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään rasismin torjuntaa koskevaa koulutusta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kansalliset rasisminvastaiset toimintasuunnitelmat vuoden 2022 loppuun mennessä ja asettamaan etusijalle toimet, joilla puututaan oikeussuojan puutteeseen ja esimerkiksi asumisessa, terveydenhuollossa, työllisyydessä ja koulutuksessa yhä ilmenevään sosioekonomiseen eriarvoisuuteen, jotka on tunnustettava perusoikeuksien täysimittaisen hyödyntämisen merkittäviksi esteiksi sekä osallisuuden ja tasa-arvon toteutumisen keskeisiksi esteiksi; pyytää komissiota seuraamaan näitä kansallisia toimintasuunnitelmia ja EU:n toimintasuunnitelmaa ja varmistamaan niiden asianmukaiset jatkotoimet; kehottaa lisäksi komissiota seuraamaan rasismia ja syrjintää jäsenvaltioissa ja puuttumaan niihin muun muassa käynnistämällä rikkomusmenettelyjä lainsäädännön tehokkaan soveltamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuo esiin joidenkin mielipidejohtajien, poliitikkojen ja tiedotusvälineiden yhä useammin esittämiä rasistisia ja muukalaisvihamielisiä mielipiteitä, jotka ovat osaltaan luoneet vihamielisen ilmapiirin rasismin vastustajille ja rasismia vastaan toimiville järjestöille; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja soveltamaan sitä; kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että rasistisia ja muukalaisvihamielisiä vaikuttimia pidetään raskauttavina asianhaaroina tai vaihtoehtoisesti että tuomioistuimet voivat ottaa tällaiset vaikuttimet huomioon määrätessään rangaistuksia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on erittäin huolestunut äärioikeistolaisten liikkeiden, erityisesti uusfasististen ryhmien ja uusnatsiryhmien, olemassaolosta ja jatkuvasta leviämisestä EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisesti toimia näiden ryhmien toiminnan tosiasialliseksi kieltämiseksi; kehottaa sillä välin lisäämään tällaisten ryhmien perusajatuksia, jäsenpohjaa ja erityisesti niiden taustalla olevaa rahoitusta koskevaa tutkimusta, jotta voidaan tunnistaa mahdollinen ulkomainen sekaantumistoiminta; painottaa, että historian opetussuunnitelmissa on annettava enemmän tilaa objektiiviselle ja tosiasioihin perustuvalle oppimiselle erilaisista rodullisista tai etnisistä ideologioista, kuten orjuudesta, kolonialismista tai fasismista, ja niiden muodoista ja alkuperästä, mukaan lukien tieteen väärinkäyttö niiden oikeuttamiseksi, sekä niiden seurauksista ja mahdollisista jäänteistä nykyaikoina, jotta voidaan torjua näiden ideologioiden toistuvaa esiinnousua; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palauttaa mieliin, että on kiinnitettävä tiivistä huomiota digitalisaatioon ja mahdollisiin sosiaalisiin vääristymiin, joita uuteen teknologiaan voidaan sisällyttää; korostaa tarvetta puuttua tekoälyn mahdollisiin riskeihin, ei niinkään teknologisena vaan yhteiskunnallisena ongelmana, erityisesti rodullistettuihin ryhmiin kuuluvien henkilöiden osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla estetään se, että uusi teknologia, tekoäly mukaan luettuna, pahentaa syrjintää, olemassa olevaa eriarvoisuutta ja köyhyyttä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tekoälyjärjestelmiä ohjaavat avoimuuden, selitettävyyden, oikeudenmukaisuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteet ja että toteutetaan riippumattomia tarkastuksia sen estämiseksi, että nämä järjestelmät pahentavat rasismia; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan sukupuolten väliseen kuiluun ja puutteelliseen moninaisuuteen tieto- ja viestintätekniikan alalla ja luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla, erityisesti kehitettäessä uutta teknologiaa, tekoäly mukaan luettuna, ja varsinkin päätöksentekoasemissa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan rotujen välistä tasa-arvoa koskevan direktiivin ja työsyrjintädirektiivin (20) täysimittaisen täytäntöönpanon, jotta voidaan torjua jatkuvaa rasismia alkuperältään, etnisyydeltään tai ihonväriltään erilaisia ihmisiä kohtaan; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että rodullisiin, etnisiin, kielellisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuu edelleen syvään juurtunutta rakenteellista ja institutionaalista rasismia, syrjintää, viharikoksia ja vihapuhetta, puutteellista oikeussuojan saatavuutta ja jatkuvaa sosioekonomista eriarvoisuutta, jotka ovat merkittäviä tekijöitä, jotka estävät vähemmistöjä hyödyntämästä kaikilta osin perusoikeuksiaan, sosiaalista osallisuutta ja yhdenvertaisuutta EU:n kansalaisina kaikilla elämänaloilla, esimerkiksi asumisessa, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja työllisyydessä; |
| --- | --- |

58.

Sukupuolistunut väkivalta, naisten oikeudet ja hlbtiq+-henkilöiden oikeudet

| 59. | tuomitsee sen, että sukupuolistunut väkivalta on yksi yleisimmistä väkivallan muodoista EU:ssa ja että EU:n tutkimukset osoittavat, että joka kolmas nainen unionissa – yhteensä 62 miljoonaa naista – on 15 vuoden iästä lähtien kokenut jossain vaiheessa fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa ja että yli puolet (55 prosenttia) naisista on kokenut seksuaalista häirintää; huomauttaa, että sukupuolistunut väkivalta on syrjinnän muoto ja perusoikeuksien loukkaus ja samalla seurausta sukupuolistereotypioista, heteropatriarkaalisista rakenteista, voimasuhteiden epätasapainosta ja rakenteellisesta ja institutionaalisesta eriarvoisuudesta; korostaa, että on tärkeää soveltaa monialaista ja uhrikeskeistä lähestymistapaa kaikkiin toimintapolitiikkoihin ja toimenpiteisiin sukupuolistuneeseen väkivaltaan puuttumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tämän suuntaisia toimiaan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että on tärkeää torjua sukupuolistunutta väkivaltaa sen kaikissa muodoissa ja edistää sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia; suhtautuu myönteisesti 8. maaliskuuta 2022 esitettyyn komission direktiiviehdotukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjunnasta (21), jossa ehdotetaan toimenpiteitä tiettyjen väkivallan muotojen kriminalisoimiseksi, mukaan lukien suostumuksen puutteeseen perustuvan raiskauksen ja tiettyjen kyberväkivallan muotojen kriminalisointi, sekä toimenpiteitä uhrien suojelemiseksi sekä oikeussuojan, uhrien tuen ja ennaltaehkäisyn parantamiseksi ja joka sisältää intersektionaalisuutta koskevia säännöksiä; korostaa sukupuolistuneen väkivallan rajatylittävää ulottuvuutta ja vaatii, että sukupuolistuneeseen väkivaltaan on puututtava Euroopan tasolla; kehottaa komissiota lisäämään sukupuolistuneen väkivallan SEUT 83 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun erityisen vakavien rikosten luetteloon; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa neuvostoa saattamaan päätökseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen (Istanbulin yleissopimuksen) ratifioinnin; pitää valitettavana, että Bulgaria, Latvia, Liettua, Slovakia, Tšekki ja Unkari eivät ole vielä ratifioineet yleissopimusta, ja toistaa näille maille esittämänsä kehotuksen ratifioida se; huomauttaa, että Istanbulin yleissopimusta olisi pidettävänä vähimmäisvaatimuksena sukupuolistuneen väkivallan kitkemisessä; tuomitsee vahvasti joissakin jäsenvaltioissa, etenkin Puolassa, ilmenneet yritykset peruuttaa Istanbulin yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi jo toteutettuja toimia ja erota kyseisestä yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuomitsee sellaisten sukupuolten tasa-arvoa ja feminismiä vastustavien liikkeiden toimet, jotka hyökkäävät järjestelmällisesti naisten ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksia vastaan; vaatii komissiota varmistamaan, että unionin tukea ja rahoitusta saavat kansalaisyhteiskunnan järjestöt eivät edistä sukupuoleen perustuvaa syrjintää; suhtautuu myönteisesti kaikkien aikojen ensimmäiseen hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevaan EU:n strategiaan ja suhtautuu edelleen tuomitsevasti lisääntyviin tapauksiin, joissa hlbtiq-henkilöihin kohdistetaan syrjintää, viharikoksia ja väkivaltaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että strategian johdosta toteutetaan asianmukaisia seurantatoimia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tuomitsee naisten oikeuksien, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, jatkuvan heikentämisen joissakin jäsenvaltioissa, erityisesti Puolassa, Slovakiassa, Kroatiassa ja Liettuassa; palauttaa mieliin, että lisääntymiseen pakottaminen ja turvallisen ja laillisen aborttihoidon epääminen on myös yksi sukupuolistuneen väkivallan muoto; korostaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on useaan otteeseen antanut tuomioita, joiden mukaan rajoittavat aborttilait ja puutteellinen täytäntöönpano rikkovat naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia ja heidän ruumiillista itsemääräämisoikeuttaan; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että monissa maissa naisilla ei ole mahdollisuutta saada aborttia ja että vähintään neljä naista on menehtynyt Puolassa sen seurauksena, että raskaudenkeskeytyksen kieltävä lainsäädäntö on pantu täytäntöön käytännössä kaikissa olosuhteissa; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaisiin toimiin tällaisten meneillään olevien ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien loukkausten korjaamiseksi ja ottamaan käyttöön tarvittavat mekanismit, joilla estetään oikeuksien loukkaukset tulevaisuudessa; kehottaa komissiota kohtelemaan aborttia perusoikeutena, poistamaan kaikki esteet sen saatavuudelta ja varmistamaan, että se voidaan tehdä julkisissa terveydenhuoltojärjestelmissä, ja kiinnittämään vuotuisissa oikeusvaltiokertomuksissaan enemmän huomiota seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tuomitsee jyrkästi romaninaisten syrjinnän ja erottelun äitiysterveydenhuollon palveluissa; pitää myönteisenä, että Tšekki hyväksyi lain, joka koskee pakkosteriloinnin ja laittoman steriloinnin uhreille maksettavia korvauksia, ja panee merkille, että Slovakian hallitus otti askeleen eteenpäin ja pyysi tätä anteeksi vuonna 2021, mutta toistaiseksi ei ole ehdotettu korvauksia koskevaa lakia; katsoo, että terveydenhuollon, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyden palvelujen, saatavuutta koskevat oikeudet ovat naisten perusoikeuksia, joita olisi vahvistettava ja joita ei missään tapauksessa pitäisi vähentää tai ottaa pois; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita kunnioittamaan kaikkien ihmisten ruumiillista itsemääräämisoikeutta erityisesti kieltämällä intersukupuolisten henkilöiden sukupuolielinten silpomisen, niin kutsutut ”eheytysterapiat” ja transihmisten pakkosteriloinnin edellytyksenä sukupuolen lailliselle tunnustamiselle; toteaa jälleen, että sukupuolen tunnustamista koskevat lait olisi hyväksyttävä kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti siten, että sukupuolen tunnustaminen olisi helposti saatavilla, kohtuuhintaista, hallinnollista, nopeaa ja itsemääräämisoikeuteen perustuvaa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on tunnustettava kaikki kumppanuudet, myös sellaisten EU:n kansalaisten kumppaneiden kohdalla, jotka eivät ole EU:n kansalaisia; on huolestunut siitä, että Euroopan unionin tuomioistuimen antamaa tuomiota asiassa Coman & Hamilton (C-673/16), jonka mukaan termi ”puoliso” kattaa samaa sukupuolta olevat puolisot EU:n vapaan liikkuvuuden lainsäädännön puitteissa, ei ole vieläkään pantu täytäntöön; huomauttaa, että komissiolle toimitettiin valitus, joka koski samanlaista tapausta Romaniassa (A.B. ja K.V. v. Romania – kantelu 17816/21); korostaa, että komission toimettomuus on johtanut siihen, että asian Coman ja Hamilton kantajat ovat saattaneet asian Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen oikeussuojaa (Coman ja muut v. Romania – kantelu 2663/21); kehottaa jälleen komissiota aloittamaan rikkomusmenettelyt asiassa Coman ja Hamilton annetun tuomion täytäntöönpanon laiminlyönnin vuoksi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen julkaista vuonna 2022 ehdotus vanhemmuuden vastavuoroisesta tunnustamista jäsenvaltioiden välillä koskevaksi asetukseksi, jolla pyritään luomaan oikeusvarmuutta sateenkaariperheille kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tuo esiin sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan huolestuttavan lisääntymisen covid-19-pandemian aikana; on tyytyväinen joidenkin kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintoelinten nopeisiin toimiin sellaisten toimenpiteiden käyttöönottamisessa, joilla autetaan lähisuhdeväkivallan uhreja, kuten neuvontapuhelimien käytön laajentaminen ja tietojen jakaminen, avunpyyntöön tarkoitetut koodisanajärjestelmät apteekeissa, väliaikaiset neuvontakeskukset päivittäistavarakaupoissa tai piilotetut sovellukset lähisuhdeväkivallasta ja hyväksikäytöstä ilmoittamisen helpottamiseksi; huomauttaa kuitenkin selviytyneille suunnattujen turvakotien tai muiden turvallisten majoitusvaihtoehtojen yleisestä puutteesta; kehottaa siksi jäsenvaltioita osoittamaan riittävästi rahoitusta nykyisille turvakodeille, jotta ne voivat lisätä valmiuksiaan, sekä helpottamaan uusien turvakotien ja turvallisten asuntojen perustamista selviytyjille, myös heidän mukanaan oleville alaikäisille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että selviytyjille tarkoitettuja palveluja pidetään välttämättöminä ja ne pysyvät avoimina ja että niitä täydennetään poliisivoimien asianmukaisella ja erikoistuneella koulutuksella sekä kohdennetuilla oikeustoimilla, joiden tavoitteena on lisätä valmiutta tulevaisuutta varten; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pitää valitettavana, että naisten ja tyttöjen oikeuksia pyritään heikentämään entistä voimakkaammin ja että jotkin jäsenvaltiot ovat pyrkineet kumoamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia käyttämällä covid-19-pandemiaa tekosyynä abortti-, ehkäisy- ja gynekologisten palvelujen saatavuuden rajoittamiselle; korostaa, että joissakin jäsenvaltioissa on pandemiasta huolimatta pyritty rajoittamaan naisten pääsyä aborttihoitoon koskevaa nykyistä oikeudellista suojaa, mukaan lukien sellaisten takaperoisten ehtojen käyttöönotto, jotka on täytettävä ennen kuin abortit voidaan suorittaa, kuten pakollinen ja puolueellinen neuvonta tai odotusajat; tuomitsee erityisesti sen, että Slovakian parlamentissa on yritetty rajoittaa aborttien saatavuutta yli kaksikymmentä kertaa tänä aikana; korostaa painokkaasti, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevat palvelut on tunnustettava välttämättömiksi ja että niiden on oltava saatavilla myös maailmanlaajuisten terveyskriisien aikana, ottaen huomioon näiden palvelujen aikasidonnaisuus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että covid-19-kriisin torjuntaan sisältyy sukupuolinäkökulma ja sukupuolitietoinen budjetointi sekä sukupuolivaikutusten jälkiarvioinnit, kuten komission sukupuolten tasa-arvostrategiassa 2020–2025 ehdotetaan; kehottaa EU:n toimielimiä varmistamaan, että sukupuolinäkökulma valtavirtaistetaan kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja toimissa; |
| --- | --- |

70.

Vapaudet

| 71. | muistuttaa, että on tärkeää pitää yllä tiedotusvälineiden vapautta, moniarvoisuutta ja riippumattomuutta, varmistaa niiden omistajuuden avoimuus ja säännellä markkinoiden keskittymistä sekä varmistaa toimittajien suojelu; katsoo, että tarvitaan kipeästi EU:n sitovia sääntöjä, jotka tarjoavat riippumattomille tiedotusvälineille ja toimittajille vankan ja johdonmukaisen suojan haitantekotarkoituksessa nostettuja kanteita vastaan, joiden tarkoituksena on vaientaa tai pelotella tiedotusvälineitä ja toimittajia EU:ssa, tämän väärinkäytön lopettamiseksi; kehottaa komissiota tehostamaan tämän suuntaisia toimiaan muun muassa ehdottamalla sitovia toimenpiteitä ja suojelemalla tutkivaa journalismia ja edistämällä sen rahoitusta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | suhtautuu tuomitsevasti strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (SLAPP) käyttöön ja toteaa, että niitä käytetään vaientamaan ja pelottelemaan ihmisoikeuksien puolustajia, mukaan lukien ihmisoikeusloukkauksia kritisoivat hlbti-henkilöiden oikeuksien puolustajat; korostaa, että SLAPP-kanteet ovat vain yksi vapaisiin ja moniarvoisiin tiedotusvälineisiin kohdistuvista uhista, joita ovat myös kaupalliset paineet ja vaatimukset, poliittinen painostus, journalistinen itsesensuuri erityisen kiistanalaisissa kysymyksissä, toimittajien uraan liittyvä epävarmuus ja huomattava työtaakka, heihin kohdistuva painostus, jotta he välttäisivät kritiikkiä säilyttääkseen pääsyn eliittilähteisiin, ja sellaisten toimittajien urakehityksen estäminen, jotka rikkovat sanattomia ja sisäistettyjä oletuksia, jotka koskevat erityisen kiistanalaisissa kysymyksissä, erityisesti ulkopolitiikassa, noudatettavaa oikeaa linjaa; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan ja kehittämään riippumatonta, moniarvoista ja vapaata mediaa; tuomitsee tältä osin kaikki toimet, joilla pyritään vaientamaan kriittiset tiedotusvälineet ja heikentämään tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta; korostaa, että on torjuttava kiireellisesti kaikkia SLAPP-kanteita; suhtautuu myönteisesti komission äskettäiseen aloitteeseen antaa suositus toimittajien suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta Euroopan unionissa; kehottaa komissiota etenemään viipymättä medianvapaussäädöstä koskevassa asiassa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | on huolestunut raporteista, joiden mukaan joidenkin jäsenvaltioiden viranomaiset ovat käyttäneet Pegasus-vakoiluohjelmia poliittisiin tai muihin perusteettomiin tarkoituksiin vakoillakseen toimittajia, poliitikkoja, asianajajia, kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja muita henkilöitä EU:n oikeuden ja SEU 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen arvojen vastaisesti; on huolissaan Pegasuksen käytöstä toimittajia, ihmisoikeusaktivisteja, opposition edustajia ja asianajajia vastaan EU:ssa ja sen ulkopuolella; muistuttaa, että Pegasus on vain yksi monista esimerkeistä ohjelmista, joita valtiolliset elimet väärinkäyttävät viattomiin kansalaisiin kohdistuvan laittoman joukkovalvonnan harjoittamiseksi; pitää myönteisenä, että on perustettu Pegasusta käsittelevä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta, joka tutkii väitettyä valvontavälineiden väärinkäyttöä ja SEU 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja vapauksien väitettyjen rikkomisten laajuutta ja tarjoaa suojatoimia ja antaa suosituksia; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että hlbtiq-henkilöihin ja kansalaisyhteiskuntaan kohdistuvia mustamaalauskampanjoita esiintyy yleisemmin niissä jäsenvaltioissa, joissa tiedotusvälineiden vapaus on uhattuna; tuomitsee jyrkästi julkisten tiedotusvälineiden jatkuvat mustamaalauskampanjat nykyhallitukseen kriittisesti suhtautuvia tuomareita, toimittajia ja poliitikkoja vastaan, mukaan lukien SLAPP-kanteet, joita ovat panneet vireille valtion virastot, valtionhallinnon toimihenkilöt, valtio-omisteiset yritykset tai yksityishenkilöt, joilla on tiiviit yhteydet hallituskoalitioihin eri puolilla Eurooppaa; kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia lainsäädäntö- ja täytäntöönpanovälineitä estääkseen tällaiset sananvapautta vaarantavat pelottelutoimet; kehottaa komissiota yhteistyössä toimittajia edustavien järjestöjen kanssa seuraamaan toimittajiin kohdistuvia hyökkäyksiä sekä kanteita, joilla pyritään vaientamaan riippumattomia tiedotusvälineitä tai pelottelemaan niitä, ja raportoimaan niistä sekä takaamaan asianmukaisten oikeussuojakeinojen saatavuuden; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pitää valitettavana, että toimittajien turvallisuutta ei taata yleisesti; korostaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden merkitystä ja tarvetta suojella toimittajia uhkauksilta ja hyökkäyksiltä, jotta voidaan ehkäistä itsesensuuria, taata ilmaisuvapaus sekä tiedonsaantioikeus ja turvata toimittajien ammatin harjoittaminen; kehottaa komissiota parantamaan välineitä, joilla arvioidaan hallitusten toteuttamia toimenpiteitä, jotka voivat heikentää tiedonvälityksen vapautta ja moniarvoisuutta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuomitsee mielenosoitusten aikana tapahtuneet hyökkäykset, pidätykset ja väkivaltaisuudet toimittajia vastaan, joita on estetty raportoimasta ja siten tekemästä omaa työtään; ilmaisee syvän huolensa poliisin väkivaltaisuuksista mielenosoitusten aikana erityisesti toimittajia kohtaan ja vaatii vastuuvelvollisuutta näistä teoista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan toimittajien turvallisuuden ja suojelun erityisesti mielenosoitusten aikana; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaan tiettyjä rajoituksia voidaan laillisesti asettaa oikeudelle rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen kansanterveyden tai muiden oikeutettujen etujen suojelemiseksi, mutta näistä rajoituksista on säädettävä lailla ja niiden on oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia tiettyyn tavoitteeseen nähden; ilmaisee syvän huolensa joistakin yleisistä mielenosoituskielloista sekä tietyistä mielenosoituksia koskevista kielloista ja rajoituksista covid-19-pandemian aikana, samalla kun muita samankokoisia julkisia kokoontumisia saatiin yhä järjestää, sekä voimankäytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan; pitää huolestuttavana, että jäsenvaltioilla on erilaiset kynnykset voiman ja aseiden käytölle lainvalvontaviranomaisten ylläpitäessä yleistä järjestystä; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan perusoikeuksia hyväksyessään rajoittavia toimenpiteitä ja lakeja, jotka koskevat sananvapautta, kokoontumisvapautta ja yhdistymisvapautta, ja edistämään sellaisen ympäristön luomista, jossa kritiikki on osa kaikista yleistä etua koskevista asioista käytävää tervettä keskustelua; |
| --- | --- |

77.

| 78. | on erittäin huolestunut toimittajiin, ihmisoikeuksien puolustajiin ja ulkomaista sekaantumista ja disinformaatiokampanjoita paljastaviin muihin henkilöihin kohdistuvista hyökkäyksistä, häirinnästä, väkivallasta ja uhkailusta; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään opetussuunnitelmiinsa kohdennettuja ikäryhmälle soveltuvia toimia, joissa keskitytään kriittisen ajattelun, medialukutaidon ja digitaalisten taitojen kehittämiseen, kun otetaan huomioon disinformaation, huijausten ja poliittisen propagandan lisääntyminen ja nopea leviäminen; kehottaa painottamaan enemmän kansalaiskasvatusta, jossa keskitytään perusoikeuksiin, demokratiaan ja osallistumiseen julkisten asioiden hoitamiseen; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toteaa, että useiden jäsenvaltioiden sijoitus kansainvälisessä lehdistönvapautta koskevassa luokituksessa on heikentynyt; korostaa julkisten tiedotusvälineiden korvaamattomuutta ja tähdentää, että on erittäin tärkeää varmistaa ja säilyttää niiden riippumattomuus poliittisesta ohjauksesta; tuomitsee jyrkästi tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvat uhat, mukaan luettuina toimittajien ja väärinkäytösten paljastajien häirintä ja heihin kohdistuvat hyökkäykset, heidän oikeusturvansa laiminlyönti sekä tiedotusvälineiden haltuunotto tai poliittisin perustein toteutettavat toimet media-alalla; |
| --- | --- |

79.

| 80. | on erittäin huolestunut tiedotusvälineiden vapauden jatkuvasta heikentymisestä Unkarissa, Puolassa ja Sloveniassa ja vallassa olevien koalitioiden toteuttamista erilaisista uudistuksista, joilla pyritään vähentämään monimuotoisuutta ja vaientamaan kriittisiä ääniä tiedotusvälineiden piirissä; on lisäksi huolissaan siitä, että joidenkin jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten mainonnan jakamisesta tiedotusvälineille ei ole avoimia ja selkeitä periaatteita; pitää erittäin valitettavana tiedotusvälineiden taloudellisen tilanteen heikkenemistä covid-19-pandemian aikana ja katsoo, että olisi toteutettava erityistoimenpiteitä, joilla lievennetään pandemian vaikutusta tiedotusvälineisiin; |
| --- | --- |

80.

| 81. | on huolissaan siitä, että on perustettu hallituksen valvomia elimiä, jotka hallinnoivat suurta osaa mediaympäristöstä, ja että julkisia tiedotusvälineitä on kaapattu puolue-etujen palvelemiseksi; muistuttaa, että siellä missä tiedotusvälineiden omistajuus on edelleen hyvin keskittynyttä, olipa kyse sitten hallituksesta tai yksityisistä tahoista, se muodostaa merkittävän riskin mediasisällössä esitettyjen tietojen ja näkemysten moninaisuudelle; muistuttaa, että sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus, mukaan lukien taiteellisen ilmaisun vapaus, ja tiedotusvälineiden vapaus ovat demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita, ja kehottaa jäsenvaltioita takaamaan tiedotusvälineistä vastaavien viranomaistensa riippumattomuuden; muistuttaa, että oikeus hankkia, vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia joko suullisesti, kirjallisesti tai painetussa muodossa, taiteen muodossa tai muiden tiedotusvälineiden kautta on osa taiteellisen ilmaisun vapautta; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa komissiota varmistamaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon kiinnittäen erityistä huomiota mediapalvelujen sääntelyviranomaisten riippumattomuuteen, tiedotusvälineiden omistuksen avoimuuteen ja medialukutaitoon; kehottaa komissiota hyödyntämään tehokkaasti rikkomusmenettelyjä tilanteissa, joissa jäsenvaltiot panevat nämä säännökset virheellisesti tai puutteellisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toteaa, että jotkin jäsenvaltioiden covid-19-pandemian torjumiseksi toteuttamat toimenpiteet vaikuttivat vakavasti yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevaan oikeuteen, että tietosuojaviranomaisia ei kuultu täysimittaisesti, että tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta ei aina ollut selvää käsitystä ja että monissa tapauksissa ei ollut vakaata oikeusperustaa eikä asianmukaista arviointia ollut tehty; kehottaa komissiota, Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan tietosuojaneuvostoa arvioimaan tilannetta viipymättä; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ilmaisee syvän huolensa yleisen tietosuoja-asetuksen (22) puutteellisesta ja epätasaisesta täytäntöönpanosta ja siitä, että asetuksesta saattaa tulla paperitiikeri, joka ei takaa todellista suojelua EU:n kansalaisille; pitää valitettavana, että komissio sivuutti parlamentin kehotuksen käynnistää rikkomusmenettelyjä Irlantia vastaan siitä syystä, että se ei ole pannut asetusta asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

84.

| 85. | on huolissaan asiakirjahallintoa ja arkistoja koskevista komission sisäisistä ohjeista, jotka perustuvat asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (23) virheelliseen tulkintaan, ja tekstiviestien sulkemisesta asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi koskevien sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, mitä Euroopan oikeusasiamies on pitänyt hallinnollisena epäkohtana; pitää valitettavana, että jotkin jäsenvaltiot ovat olleet esteenä kansalaisten tosiasialliselle oikeudelle tutustua asiakirjoihin venyttämällä tarpeettomasti asiakirjoihin tutustumista koskevien pyyntöjen esittämistä koskevia määräaikoja tai jopa poistamalla ne; korostaa, että tämä on johtanut siihen, että EU:n kansalaiset eivät luota viranomaisiin, mutta se on myös heikentänyt tiedotusvälineiden moniarvoisuutta EU:ssa; |
| --- | --- |

85.

Tilanne ja perusoikeusloukkaukset EU:n ulkorajoilla

| 86. | korostaa, että ihmishenkien pelastaminen on kansainvälisen oikeuden ja EU:n oikeuden mukainen oikeudellinen velvoite; tuomitsee jyrkästi joissakin jäsenvaltioissa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja yksilöitä vastaan käynnistetyt rikosoikeudelliset menettelyt, joiden syynä on humanitaarisen avun toimittaminen maahanmuuttajille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, ettei syytteitä nosteta humanitaarisista syistä maahanmuuttajia avustavia yksilöitä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä vastaan; |
| --- | --- |

86.

| 87. | tuomitsee sen, että jotkin jäsenvaltiot ovat hyväksyneet lakeja, politiikkoja ja käytäntöjä, jotka heikentävät pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien ihmisoikeuksien tehokasta suojelua maalla ja merellä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten ihmisoikeudet sekä vastuun jakamisen periaatteen keskeiseksi osaksi muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikkaansa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | tuomitsee jyrkästi tapaukset, joissa maahanmuuttajat ja pakolaiset ovat joutuneet käännytetyiksi tai väkivallan uhreiksi tai heidän perusoikeuksiaan on loukattu EU:n ulkorajoilla ja jotka myös Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (24) on tuominnut, sekä humanitaaristen työntekijöiden ja aktivistien kriminalisoinnin ja EU:n rahoituksen käytön siten, että sen avulla on suhteettomasti pyritty rakentamaan suljettuja vastaanottokeskuksia ja vahvistamaan ulkorajoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan täysimittaisen perusoikeuksien valvontajärjestelmän, jotta voidaan tutkia kaikki väitteet käännytyksistä ja perusoikeuksien loukkauksista ja lisätä ulkorajoilla toteutettujen toimenpiteiden avoimuutta, kuten EU:n perusoikeusvirasto on vaatinut (25); kehottaa komissiota käynnistämään rikkomusmenettelyjä, jos havaitaan viitteitä laittomista käännytyksistä ja väkivallasta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ilmaisee syvän huolensa Euroopan raja- ja merivartiovirastosta (Frontex) julkaistuista tiedoista, joissa tunnustetaan, että kyseinen virasto on ollut tietoinen käännytyksistä ja osallistunut niihin; kehottaa Frontexia soveltamaan asetuksensa 46 artiklaa (26) ja keskeyttämään kaikki operaatiot jäsenvaltioissa, joissa tällaisia tapauksia tapahtuu, ja varmistamaan operatiivisten toimiensa täyden avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden; kehottaa komissiota tutkimaan asiaa ja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet näiden käytäntöjen lopettamiseksi Frontexissa; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ja soveltamaan oikeanlaisia menettelyjä, joilla taataan, että henkilöitä kuullaan ennen kuin heidät palautetaan takaisin naapurijäsenvaltioon, ja ilmoittamaan tehdystä päätöksestä heille virallisesti; tuomitsee sen, että EU:n sisä- tai ulkorajan ylittämisen jälkeen kiinniotettuja maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita ei kuulla järjestelmällisesti ennen kuin heidät palautetaan takaisin naapurijäsenvaltioon eikä heille myöskään ilmoiteta järjestelmällisesti siitä; palauttaa mieliin jäsenvaltioiden velvollisuuden taata tehokkaasti kaikille ihmisille oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeus yhdenvertaisuuteen lain edessä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ilmaisee syvän huolensa ilman huoltajaa olevista alaikäisistä, jotka ylittävät EU:n ulkorajat erityisesti itä- ja etelärajoilla, ja kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanteeseen näillä rajanylityspaikoilla; |
| --- | --- |

91.

| 92. | on huolissaan teknologian lisääntyneestä käytöstä rajoilla, sillä se voi olla erittäin tungettelevaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan rajoille riippumattomia valvontamekanismeja, joiden olisi katettava myös rajavalvontatoimien seuranta, ja varmistamaan, että perusoikeuksia noudatetaan; |
| --- | --- |

92.

Viharikokset ja vihapuhe

| 93. | on huolissaan siitä, että vihapuheen ja mustamaalauskampanjojen määrä lisääntyy jäsenvaltioissa ja niihin syyllistyvät usein korkea-arvoiset virkamiehet tai johtavat poliitikot ja ne kohdistuvat erityisesti tiedotusvälineisiin, kansalaisjärjestöihin ja tiettyihin yhteiskunnallisiin ryhmiin tai vähemmistöihin, kuten hlbtiq-henkilöihin; korostaa niiden kiistatonta vaikutusta kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin, sillä ne tekevät ympäristöstä turvattoman kansalaisyhteiskunnalle ja ihmisoikeuksien puolustajille; on huolestunut lukuisista esimerkeistä hyökkäyksistä, jotka kohdistuivat hlbtiq-asioita ajaviin toimistoihin ja niiden henkilöstöön useissa jäsenvaltioissa pelkästään vuonna 2021; |
| --- | --- |

93.

| 94. | tuomitsee kaikenlaiset viharikokset, vihapuheen ja perusteettomat tai vilpillisessä mielessä tehdyt tai perusteettomat syytökset sekä verkossa että sen ulkopuolella, jotka perustuvat kaikenlaiseen syrjintään, kuten sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaan syrjintään; ilmaisee huolensa viharikoksista ja syrjinnän tai väkivallan lietsomiseen liittyvistä rikoksista, joita on tehty maailmanlaajuisen covid-19-pandemian aikana ja jotka ovat aiheuttaneet erityisen haavoittuvassa asemassa olevien tahojen leimaantumista; palauttaa mieliin, että rasismi ja muukalaisviha ovat rikoksia eivätkä mielipiteitä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen neuvoston päätökseksi EU:n rikosten luettelon laajentamisesta koskemaan myös viharikoksia ja vihapuhetta ja kehottaa neuvostoa työskentelemään ahkerasti, jotta ehdotus hyväksytään yksimielisesti; muistuttaa, että komission ja jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä internetyritysten kanssa asianmukaisten suojatoimien tarjoamiseksi ja pannakseen täysimääräisesti täytäntöön laittoman vihapuheen torjumista verkossa koskevat käytännesäännöt; |
| --- | --- |

95.

Ympäristönsuojelu

| 96. | korostaa perusoikeuskirjan 37 artiklaa, jossa vahvistetaan, että ympäristönsuojelun korkean tason saavuttamista ja ympäristön laadun parantamista koskevat toimenpiteet on sisällytettävä unionin politiikkoihin; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kehottaa komissiota hyväksymään asiaankuuluvat lainsäädäntöaloitteet viipymättä ja hyväksymään suunnitellun lisälainsäädännön alkuperäisen aikataulun mukaisesti; korostaa, että asiaankuuluvat ympäristönäkökohdat on otettava kiireellisesti huomioon kaikkia toimintapolitiikkoja ja aloitteita koskevissa päätöksentekoprosesseissa; katsoo, että kestävyyden on oltava kaiken makrotalouspolitiikan ohjaava periaate, jotta varmistetaan oikeudenmukainen siirtyminen ympäristön kannalta kestävään talouteen samalla kun suojellaan ja luodaan kestävää työllisyyttä, jotta voidaan vastata yhteen merkittävimmistä ihmiskunnan koskaan kohtaamista uhkista; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kehottaa panemaan koko EU:ssa täytäntöön Århusin yleissopimuksen, jossa yhdistyvät ympäristö- ja ihmisoikeudet; korostaa, että ympäristövahingoilla ja sillä, että jotkin viranomaiset laiminlyövät tiedottamisen vakavista ympäristöriskeistä, joille kansalaiset altistuvat, voi olla vakavia haitallisia seurauksia kansalaisille; kehottaa suojelemaan toimittajia, aktivisteja, kansalaisjärjestöjä, oikeuksien puolustajia, väärinkäytösten paljastajia ja näillä aloilla toimivia julkisia valvontaelimiä; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  EUVL L 331, 20.9.2021, s. 8

(2)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 140.

(3)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 43.

(4)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 218.

(5)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 2.

(6)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 2.

(7)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 7.

(8)  EUVL C 61, 4.2.2022, s. 36.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/13/EU, annettu 10. maaliskuuta 2010, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16. joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(11)  Fair Trials, ”Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law”, 28. huhtikuuta 2021.

(12)  Neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS, tehty 28. marraskuuta 2008, rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55).

(13)  Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29. kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22).

(14)  Komission tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025”, 18. syyskuuta 2020 (COM(2020)0565).

(15)  Neuvoston suositus romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta, 12. maaliskuuta 2021 (EUVL C 93, 19.3.2021, s. 1).

(16)  Komission tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys 2020–2030”, 7. lokakuuta 2020 (COM(2020)0620).

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25. lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

(18)  Komission tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia vuosiksi 2021–2030”, 3. maaliskuuta 2021 (COM(2021)0101).

(19)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 63.

(20)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27. marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista, EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30. toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi, EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(24)  Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö, ”IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders”, 9. helmikuuta 2021.

(25)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Perusoikeusraportti 2021, huhtikuu 2021.

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896, annettu 13. marraskuuta 2019, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta (EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1).

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

EU:n taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: kahdeksas koheesiokertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 EU:n taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta: kahdeksas koheesiokertomus (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4 artiklan, 162 artiklan, 174–178 artiklan ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4 artiklan, 162 artiklan, 174–178 artiklan ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (2),

| — | ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (5),

| — | ottaa huomioon asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/460 (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/460 (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (7),

| — | ottaa huomioon komission 14. heinäkuuta 2021 hyväksymän 55-valmiuspaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 14. heinäkuuta 2021 hyväksymän 55-valmiuspaketin,

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (8),

| — | ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (9),

| — | ottaa huomioon asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi 6. huhtikuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/562 (10) (CARE), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi 6. huhtikuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/562 (10) (CARE),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1755 brexit-mukautusvarauksen perustamisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1755 brexit-mukautusvarauksen perustamisesta (11),

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/461 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi vakavan kansanterveysuhan koettelemille jäsenvaltioille ja unioniin liittymisestä neuvotteleville maille (12) (EU:n solidaarisuusrahasto – EUSR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/461 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi vakavan kansanterveysuhan koettelemille jäsenvaltioille ja unioniin liittymisestä neuvotteleville maille (12) (EU:n solidaarisuusrahasto – EUSR),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (13) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (13) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä (COM(2022)0034),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Asetetaan ihmiset etusijalle, varmistetaan kestävä ja osallistava kasvu ja hyödynnetään EU:n syrjäisimpien alueiden mahdollisuudet” (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Asetetaan ihmiset etusijalle, varmistetaan kestävä ja osallistava kasvu ja hyödynnetään EU:n syrjäisimpien alueiden mahdollisuudet” (COM(2022)0198),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345),

| — | ottaa huomioon Amsterdamissa 30. toukokuuta 2016 pidetyssä kaupunkiasioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Amsterdamin julkilausuman, jolla perustetaan EU:n kaupunkiagenda, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amsterdamissa 30. toukokuuta 2016 pidetyssä kaupunkiasioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Amsterdamin julkilausuman, jolla perustetaan EU:n kaupunkiagenda,

| — | ottaa huomioon parlamentin, neuvoston ja komission Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin, neuvoston ja komission Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2020 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Maaseudun elvyttämistä koskeva EU:n strategia” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2020 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Maaseudun elvyttämistä koskeva EU:n strategia” (14),

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) lausunnon aiheesta ”EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikan rooli talouden siirtymän innovatiivisessa ja älykkäässä edistämisessä” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) lausunnon aiheesta ”EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikan rooli talouden siirtymän innovatiivisessa ja älykkäässä edistämisessä” (15),

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2021 annetun ETSKn lausunnon aiheesta ”Koheesiopolitiikan rooli eriarvoisuuden torjumisessa covid-19-kriisin jälkeisellä uudella ohjelmakaudella – täydentävyys ja mahdollinen päällekkäisyys elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymissuunnitelmien kanssa” (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2021 annetun ETSKn lausunnon aiheesta ”Koheesiopolitiikan rooli eriarvoisuuden torjumisessa covid-19-kriisin jälkeisellä uudella ohjelmakaudella – täydentävyys ja mahdollinen päällekkäisyys elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymissuunnitelmien kanssa” (16),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 annetun ETSKn lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 annetun ETSKn lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa” (17),

| — | ottaa huomioon tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen 4. maaliskuuta 2021 annetun komission suosituksen (EU) 2021/402 (EASE-järjestelmä) (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen 4. maaliskuuta 2021 annetun komission suosituksen (EU) 2021/402 (EASE-järjestelmä) (18),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 käynnistetyn komission aloitteen ”uusi eurooppalainen Bauhaus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 käynnistetyn komission aloitteen ”uusi eurooppalainen Bauhaus”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 käynnistetyn komission kiinnikuromisaloitteen (Catching-up Initiative) (tunnetaan myös kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevana aloitteena, Lagging Regions Initiative), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 käynnistetyn komission kiinnikuromisaloitteen (Catching-up Initiative) (tunnetaan myös kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevana aloitteena, Lagging Regions Initiative),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2015 kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 asetetut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2015 kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 asetetut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäjänä ja rajatylittävän terveysalan yhteistyön tehostajana (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäjänä ja rajatylittävän terveysalan yhteistyön tehostajana (19),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (20),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman kaupunkialueisiin kohdistuvista haasteista covid-19-pandemian jälkeisenä aikana (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman kaupunkialueisiin kohdistuvista haasteista covid-19-pandemian jälkeisenä aikana (21),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kumppanuuden vahvistamisesta EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kumppanuuden vahvistamisesta EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa (22),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta (23),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman väestönkehityksen suunnanvaihdosta EU:n alueilla koheesiopolitiikan välineitä käyttäen (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman väestönkehityksen suunnanvaihdosta EU:n alueilla koheesiopolitiikan välineitä käyttäen (24),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (25),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vähemmän kehittyneistä alueista (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vähemmän kehittyneistä alueista (26),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja kiertotaloudesta (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja kiertotaloudesta (27),

| — | ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportin suosituksineen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportin suosituksineen,

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ”EU lagging regions: state of play and future challenges”, jonka sen unionin sisäasioiden pääosasto julkaisi syyskuussa 2020 (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ”EU lagging regions: state of play and future challenges”, jonka sen unionin sisäasioiden pääosasto julkaisi syyskuussa 2020 (28),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 01/2020 EU:n talousarvion ilmastomenojen seurannasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen katsauksen nro 01/2020 EU:n talousarvion ilmastomenojen seurannasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0210/2022),

| A. | ottaa huomioon, että viime rahoituskaudella vuosina 2014–2020 koheesiopolitiikalla, joka on tärkein julkisia investointeja koskeva politiikka, tuettiin yli 1,4:ää miljoonaa yritystä, edistettiin rautateiden parantamista 1 544 kilometrin matkalta sekä teiden turvallisuuden parantamista, autettiin 45,5:tä miljoonaa ihmistä integroitumaan työmarkkinoille ja parannettiin BKT:tä vähiten kehittyneillä alueilla jopa 5 prosenttia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että viime rahoituskaudella vuosina 2014–2020 koheesiopolitiikalla, joka on tärkein julkisia investointeja koskeva politiikka, tuettiin yli 1,4:ää miljoonaa yritystä, edistettiin rautateiden parantamista 1 544 kilometrin matkalta sekä teiden turvallisuuden parantamista, autettiin 45,5:tä miljoonaa ihmistä integroitumaan työmarkkinoille ja parannettiin BKT:tä vähiten kehittyneillä alueilla jopa 5 prosenttia;

| B. | ottaa huomioon, että pandemian aikana työttömyysriski, lisääntynyt köyhyys ja sukupuolten eriarvoisuus tulivat korostuneesti esille EU:n vähemmän kehittyneillä alueilla; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen työllisyysero oli lähes kaksinkertainen kehittyneempien alueiden työllisyyseroihin verrattuna; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pandemian aikana työttömyysriski, lisääntynyt köyhyys ja sukupuolten eriarvoisuus tulivat korostuneesti esille EU:n vähemmän kehittyneillä alueilla; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen työllisyysero oli lähes kaksinkertainen kehittyneempien alueiden työllisyyseroihin verrattuna;

| C. | ottaa huomioon, että vaikka koheesiopolitiikka ei ole kriisiväline, se on toistuvasti ja tehokkaasti auttanut alueita reagoimaan tehokkailla toimilla hätätilanteisiin ja epäsymmetrisiin häiriöihin, kuten covid-19-kriisiin, brexitiin ja Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan johtuvaan tämänhetkiseen pakolaiskriisiin, myös tukemalla jäsenvaltioita, jotka ovat etulinjassa ottamassa vastaan pakolaisia; katsoo, että tämä hätäapu ei kuitenkaan saisi heikentää koko rahoituskauden strategista lähestymistapaa, sillä koheesiopolitiikka itsessään on pitkän aikavälin investointipolitiikkaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vaikka koheesiopolitiikka ei ole kriisiväline, se on toistuvasti ja tehokkaasti auttanut alueita reagoimaan tehokkailla toimilla hätätilanteisiin ja epäsymmetrisiin häiriöihin, kuten covid-19-kriisiin, brexitiin ja Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan johtuvaan tämänhetkiseen pakolaiskriisiin, myös tukemalla jäsenvaltioita, jotka ovat etulinjassa ottamassa vastaan pakolaisia; katsoo, että tämä hätäapu ei kuitenkaan saisi heikentää koko rahoituskauden strategista lähestymistapaa, sillä koheesiopolitiikka itsessään on pitkän aikavälin investointipolitiikkaa;

| D. | katsoo olevan äärimmäisen tärkeää, että tuleva koheesiopolitiikka muotoillaan koko rahoituskauden aikana noudatetun strategian pohjalta, jota voidaan kuitenkin arvioida uudelleen ja mukauttaa väliarvioinnin yhteydessä; |
| --- | --- |

D.

katsoo olevan äärimmäisen tärkeää, että tuleva koheesiopolitiikka muotoillaan koko rahoituskauden aikana noudatetun strategian pohjalta, jota voidaan kuitenkin arvioida uudelleen ja mukauttaa väliarvioinnin yhteydessä;

| E. | ottaa huomioon, että kehittyneet EU:n itäiset alueet ovat kuroneet umpeen eroa muuhun EU:hun, kun taas talous on pysähdyksissä tai taantumassa useilla keskitulotason alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehitysloukussa; katsoo, että varojen jakamisessa olisi otettava huomioon sekä jäsenvaltioiden välisten että niiden sisäisten erojen kehitys; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kehittyneet EU:n itäiset alueet ovat kuroneet umpeen eroa muuhun EU:hun, kun taas talous on pysähdyksissä tai taantumassa useilla keskitulotason alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehitysloukussa; katsoo, että varojen jakamisessa olisi otettava huomioon sekä jäsenvaltioiden välisten että niiden sisäisten erojen kehitys;

| F. | ottaa huomioon, että vähemmän kehittyneiden alueiden voimakas kasvu on vauhdittanut lähentymistä, mutta alhaisemmista kustannuksista saatava hyöty ja tällaisten alueiden investoinneistaan saama tuotto todennäköisesti vähenevät ajan mittaan; katsoo, että vähemmän kehittyneiden alueiden on tehostettava koulutusta, lisättävä investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja parannettava instituutioidensa laatua jatkaen samalla investoimista infrastruktuuriin vakaan kasvun ylläpitämiseksi, kehitysloukkuun joutumisen välttämiseksi, tietoliikenneyhteyksien puutteen korjaamiseksi sekä laadukkaiden palvelujen saatavuuden ja ihmisarvoisten elinolojen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vähemmän kehittyneiden alueiden voimakas kasvu on vauhdittanut lähentymistä, mutta alhaisemmista kustannuksista saatava hyöty ja tällaisten alueiden investoinneistaan saama tuotto todennäköisesti vähenevät ajan mittaan; katsoo, että vähemmän kehittyneiden alueiden on tehostettava koulutusta, lisättävä investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja parannettava instituutioidensa laatua jatkaen samalla investoimista infrastruktuuriin vakaan kasvun ylläpitämiseksi, kehitysloukkuun joutumisen välttämiseksi, tietoliikenneyhteyksien puutteen korjaamiseksi sekä laadukkaiden palvelujen saatavuuden ja ihmisarvoisten elinolojen varmistamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että vaikka köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä laski vuosina 2012–2019, 20 prosenttia EU:n koko väestöstä on edelleen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vaikka köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä laski vuosina 2012–2019, 20 prosenttia EU:n koko väestöstä on edelleen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa;

| H. | ottaa huomioon, että infrastruktuurin laatu, palvelujen tarjonta, terveydenhuollon saatavuus sekä liikenne- ja liikkumisratkaisut eroavat merkittävästi kaupunki- ja maaseutualueiden välillä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että infrastruktuurin laatu, palvelujen tarjonta, terveydenhuollon saatavuus sekä liikenne- ja liikkumisratkaisut eroavat merkittävästi kaupunki- ja maaseutualueiden välillä;

| I. | katsoo, että kaupungit ja kaupunki- ja maaseutualueiden väliset toimivat yhteydet ovat tärkeitä paikallisen ja alueellisen kehityksen, yhteenkuuluvuuden sekä oikeudenmukaisen siirtymän kannustimia; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kaupungit ja kaupunki- ja maaseutualueiden väliset toimivat yhteydet ovat tärkeitä paikallisen ja alueellisen kehityksen, yhteenkuuluvuuden sekä oikeudenmukaisen siirtymän kannustimia;

| J. | ottaa huomioon, että raaka-aine- ja rakennusmateriaalikustannusten nousulla on välittömiä kielteisiä vaikutuksia moniin EU:n rahoittamiin infrastruktuurihankkeisiin ja se vaarantaa niiden täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että raaka-aine- ja rakennusmateriaalikustannusten nousulla on välittömiä kielteisiä vaikutuksia moniin EU:n rahoittamiin infrastruktuurihankkeisiin ja se vaarantaa niiden täytäntöönpanon;

| K. | ottaa huomioon, että väestökato on voimakkaampaa maaseutualueilla ja että vuoteen 2050 mennessä 50 prosenttia unionin väestöstä elää alueella, jonka väki vähenee ja ikääntyy; katsoo, että tämä kehitys vaikuttaa todennäköisesti kasvupotentiaaliin ja palvelujen saatavuuteen maaseutualueilla; katsoo, että väestön ikääntyessä on ratkaisevan tärkeää ottaa nuoret sukupolvet mukaan alueiden tulevaan kehitykseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että väestökato on voimakkaampaa maaseutualueilla ja että vuoteen 2050 mennessä 50 prosenttia unionin väestöstä elää alueella, jonka väki vähenee ja ikääntyy; katsoo, että tämä kehitys vaikuttaa todennäköisesti kasvupotentiaaliin ja palvelujen saatavuuteen maaseutualueilla; katsoo, että väestön ikääntyessä on ratkaisevan tärkeää ottaa nuoret sukupolvet mukaan alueiden tulevaan kehitykseen;

| L. | ottaa huomioon, että aivovuoto vaikuttaa vähemmän kehittyneisiin alueisiin suhteettomasti, ja toteaa, että jos siihen ei puututa, ilmiöllä on pitkäaikaisia ja pysyviä vaikutuksia unionin tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että aivovuoto vaikuttaa vähemmän kehittyneisiin alueisiin suhteettomasti, ja toteaa, että jos siihen ei puututa, ilmiöllä on pitkäaikaisia ja pysyviä vaikutuksia unionin tulevaisuuteen;

| M. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on olennaisen tärkeää julkisen sektorin pääomainvestoinneissa ja sillä rahoitetaan yli puolet kaikista julkisista investoinneista joissakin jäsenvaltioissa; katsoo, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) myönnettävällä tuella olisi täydennettävä jäsenvaltioiden julkisia menoja eikä korvattava niitä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on olennaisen tärkeää julkisen sektorin pääomainvestoinneissa ja sillä rahoitetaan yli puolet kaikista julkisista investoinneista joissakin jäsenvaltioissa; katsoo, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) myönnettävällä tuella olisi täydennettävä jäsenvaltioiden julkisia menoja eikä korvattava niitä;

| N. | katsoo, että tavoite hiilineutraalin Euroopan toteutumisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä olisi yhdistettävä reilun ja oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteeseen; ottaa huomioon, että ilman ja veden saastuminen on edelleen liian voimakasta monilla vähemmän kehittyneillä alueilla; katsoo, että kaikilla EU:n alueilla on oltava merkittävä rooli ilmastonmuutoksen haasteisiin vastaamisessa toteuttamalla toimia, joita koordinoidaan ympäröivien alueiden kanssa; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että tavoite hiilineutraalin Euroopan toteutumisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä olisi yhdistettävä reilun ja oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteeseen; ottaa huomioon, että ilman ja veden saastuminen on edelleen liian voimakasta monilla vähemmän kehittyneillä alueilla; katsoo, että kaikilla EU:n alueilla on oltava merkittävä rooli ilmastonmuutoksen haasteisiin vastaamisessa toteuttamalla toimia, joita koordinoidaan ympäröivien alueiden kanssa;

| O. | ottaa huomioon, että alueellinen innovaatiokuilu on kasvanut ja kehittyneempien alueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden väliset koulutus- ja osaamiserot ovat usein suuria; toteaa, että osaamisresurssit ovat keskittyneet erityisesti pääkaupunkiseuduille ja että kaupunkien ja maaseudun välille on syntynyt leveä kuilu; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että alueellinen innovaatiokuilu on kasvanut ja kehittyneempien alueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden väliset koulutus- ja osaamiserot ovat usein suuria; toteaa, että osaamisresurssit ovat keskittyneet erityisesti pääkaupunkiseuduille ja että kaupunkien ja maaseudun välille on syntynyt leveä kuilu;

| P. | ottaa huomioon, että uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite yhdistää rakennetun ympäristön muutoksen kautta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman asuinalueisiin sekä kaupunki- että maaseutualueilla; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite yhdistää rakennetun ympäristön muutoksen kautta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman asuinalueisiin sekä kaupunki- että maaseutualueilla;

| Q. | ottaa huomioon, että digitaalisen siirtymän vauhdissa on edelleen eroja eri puolilla Eurooppaa; ottaa huomioon, että kaupunkien asukkaista vain kahdella kolmesta on käytettävissään nopeat internetyhteydet ja maaseudun asukkaista vain yhdellä kuudesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että digitaalisen siirtymän vauhdissa on edelleen eroja eri puolilla Eurooppaa; ottaa huomioon, että kaupunkien asukkaista vain kahdella kolmesta on käytettävissään nopeat internetyhteydet ja maaseudun asukkaista vain yhdellä kuudesta;

| R. | ottaa huomioon, että asuntojen ja energian hinnat nousevat, mikä osoittaa olevan tarpeen tarjota edullisempia sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja ja nopeuttaa asuntojen peruskorjauksia energiaköyhyyden torjumiseksi; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että asuntojen ja energian hinnat nousevat, mikä osoittaa olevan tarpeen tarjota edullisempia sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja ja nopeuttaa asuntojen peruskorjauksia energiaköyhyyden torjumiseksi;

| S. | ottaa huomioon, että työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden parantamisessa on edistytty merkittävästi, mutta alueelliset erot ovat edelleen suurempia kuin ennen vuoden 2008 finanssikriisiä; katsoo, että koheesiopolitiikan olisi mahdollistettava tehokkaat toimet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, työpaikkojen ja kasvun luomiseksi, kilpailukyvyn parantamiseksi, koulutukseen, myös digitaaliseen koulutukseen, terveyteen, tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien edistämiseksi, ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että koheesiopolitiikalla voidaan saavuttaa kaikki nämä tavoitteet vain, jos sillä on vakaa rahoitus; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden parantamisessa on edistytty merkittävästi, mutta alueelliset erot ovat edelleen suurempia kuin ennen vuoden 2008 finanssikriisiä; katsoo, että koheesiopolitiikan olisi mahdollistettava tehokkaat toimet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, työpaikkojen ja kasvun luomiseksi, kilpailukyvyn parantamiseksi, koulutukseen, myös digitaaliseen koulutukseen, terveyteen, tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien edistämiseksi, ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että koheesiopolitiikalla voidaan saavuttaa kaikki nämä tavoitteet vain, jos sillä on vakaa rahoitus;

| T. | katsoo, että SEUT 174 artiklassa lueteltuihin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; katsoo, että erityistoimenpiteitä ja lisärahoitusta olisi jatkettava harvaan asutuille syrjäisimmille ja pohjoisimmille alueille niiden vakavien ja pysyvien luontoon ja väestöön liittyvien haittojen kompensoimiseksi; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että SEUT 174 artiklassa lueteltuihin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; katsoo, että erityistoimenpiteitä ja lisärahoitusta olisi jatkettava harvaan asutuille syrjäisimmille ja pohjoisimmille alueille niiden vakavien ja pysyvien luontoon ja väestöön liittyvien haittojen kompensoimiseksi;

| U. | katsoo, että koheesiopolitiikkaa olisi toteutettava hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti ja noudattaen täysimääräisesti SEUT 2 artiklassa vahvistettuja EU:n yhteisiä arvoja, Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja kumppanuutta koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä; katsoo, että oikeusvaltioperiaate on ajan mittaan heikentynyt monissa jäsenvaltioissa; katsoo, että koheesiopolitiikalla olisi edistettävä demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen lujittamista; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että koheesiopolitiikkaa olisi toteutettava hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti ja noudattaen täysimääräisesti SEUT 2 artiklassa vahvistettuja EU:n yhteisiä arvoja, Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja kumppanuutta koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä; katsoo, että oikeusvaltioperiaate on ajan mittaan heikentynyt monissa jäsenvaltioissa; katsoo, että koheesiopolitiikalla olisi edistettävä demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen lujittamista;

| V. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja nykyiset geopoliittiset jännitteet ovat vahvistaneet tarpeen pohtia talouden ohjausjärjestelmää, mukaan lukien vakaus- ja kasvusopimuksen tilapäinen keskeyttäminen (vuoteen 2023 asti) ja tarkistaminen, sekä harkita sellaista mahdollisuutta, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten osana ERI-rahastoja koheesiopolitiikan puitteissa toteuttamia julkisia menoja ei katsottaisi vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyiksi kansallisiksi tai vastaaviksi rakenteellisiksi menoiksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja nykyiset geopoliittiset jännitteet ovat vahvistaneet tarpeen pohtia talouden ohjausjärjestelmää, mukaan lukien vakaus- ja kasvusopimuksen tilapäinen keskeyttäminen (vuoteen 2023 asti) ja tarkistaminen, sekä harkita sellaista mahdollisuutta, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten osana ERI-rahastoja koheesiopolitiikan puitteissa toteuttamia julkisia menoja ei katsottaisi vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyiksi kansallisiksi tai vastaaviksi rakenteellisiksi menoiksi;

| W. | katsoo, että EUSR:n talousarvio ei ole läheskään riittävä, jotta sillä voitaisiin reagoida asianmukaisesti suuriin luonnonkatastrofeihin ja osoittaa eurooppalaista solidaarisuutta katastrofeista kärsineitä alueita kohtaan; ottaa huomioon, että tämä epäsuhta kasvaa, koska ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien odotetaan lisääntyvän, jolloin ihmisten elämässä tapahtuu jyrkempiä muutoksia; ottaa huomioon, että EU:n rahastojen osuuksilla katetaan vain infrastruktuurien ja laitteiden kunnostaminen entiselleen, kun taas jäsenvaltioiden on (yhteis)rahoitettava ilmastonmuutosta paremmin kestävien rakenteiden jälleenrakentamisen lisäkustannukset; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että EUSR:n talousarvio ei ole läheskään riittävä, jotta sillä voitaisiin reagoida asianmukaisesti suuriin luonnonkatastrofeihin ja osoittaa eurooppalaista solidaarisuutta katastrofeista kärsineitä alueita kohtaan; ottaa huomioon, että tämä epäsuhta kasvaa, koska ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien odotetaan lisääntyvän, jolloin ihmisten elämässä tapahtuu jyrkempiä muutoksia; ottaa huomioon, että EU:n rahastojen osuuksilla katetaan vain infrastruktuurien ja laitteiden kunnostaminen entiselleen, kun taas jäsenvaltioiden on (yhteis)rahoitettava ilmastonmuutosta paremmin kestävien rakenteiden jälleenrakentamisen lisäkustannukset;

| 1. | on vakuuttunut siitä, että koheesiopolitiikka voi toimia jatkossakin nykyisen kaltaisena investointien ja työpaikkojen luomisen edistäjänä, alueellisia ja alueiden välisiä eroja vähentävänä välineenä ja solidaarisuusmekanismina kaikille EU:n alueille vain, jos sillä on vakaa rahoitus, joka perustuu kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteisiin; korostaa, että tämä edellyttää, että sen rahoitus on vähintään samalla tasolla kuin rahoituskaudella 2021–2027 myös odotettavissa olevan taantuman vuoksi ja että sitä täydennetään oikeudenmukaisen siirtymän rahaston II määrärahoilla; muistuttaa, että uudet haasteet edellyttävät uutta rahoitusta, ja pyytää täydentämään koheesiopolitiikan rahoitusta uusilla määrärahoilla, jotta jäsenvaltiot ja alueelliset viranomaiset voivat vastata unioniin vaikuttaviin erilaisiin haasteisiin ja kriiseihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että jäsenvaltiot voivat esittää vakaus- ja kasvusopimuksen nykyisen kehyksen puitteissa asianmukaisesti perustellun pyynnön lisätä joustoa julkisiin tai vastaaviin rakenteellisiin menoihin, joita julkishallinto tukee yhteisrahoittamalla investointeja, jotka aktivoidaan osana Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), koheesiorahastoa ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa; muistuttaa, että komission on arvioitava huolellisesti tätä pyyntöä, kun se määrittää vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän tai korjaavan osion mukaisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, ottaen huomioon EAKR:stä, koheesiorahastosta ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta yhteisrahoitettujen investointien strategisen merkityksen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vahvistaa vankan sitoutumisensa koheesiopolitiikkaan, joka muodostaa osan yhteisön säännöstöstä, kuuluu sen vuoksi erottamattomasti Eurooppa-hankkeeseen ja perustuu jäsenvaltioiden ja alueiden välisen yhteisvastuullisuuden periaatteeseen; korostaa, että koheesiopolitiikka on osoittautunut nykyaikaiseksi ja joustavaksi välineeksi, joka voidaan ottaa nopeasti käyttöön hätätilanteissa; korostaa, että koheesiopolitiikan alkuperäisenä tavoitteena on edistää ja tukea kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden sopusointuista kehitystä ja sen pitäisi edelleen olla koheesiopoliittisten ohjelmien keskeisenä tehtävänä; painottaa kuitenkin, että koheesiopolitiikasta ei saisi tulla rahoituslähde, jolla korjataan puutteita talousarvion joustavuudessa, eikä siihen saisi kohdistua budjettileikkauksia kriisin vuoksi ja että pitkän aikavälin investointipolitiikkana koheesiopolitiikan olisi autettava alueita valmistautumaan tuleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen viivästyminen johti huomattaviin viivästyksiin ohjelmakaudella haitaten hallintoviranomaisia ja edunsaajia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan kumppanuussopimusten ja ohjelmien hyväksymistä, koska koheesiopolitiikan pitkään jatkunut alikäyttö johtaa maksujen epätavalliseen kasautumiseen monivuotisen rahoituskehyksen täytäntöönpanokauden toisella puoliskolla lisäten maksuihin kohdistuvia paineita vuoden 2027 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen aikana; kehottaa siksi komissiota arvioimaan juridiselta kannalta sitä mahdollisuutta, että se loisi yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen vuoden 2027 jälkeiselle ohjelmakaudelle kaksi erillistä osaa eli sisältöön liittyvän osan (poliittinen) ja monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvän osan (rahoitusvarat); katsoo, että sisältöön liittyvästä osasta olisi neuvoteltava ja se olisi saatettava päätökseen ennen monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvää osaa, jotta hallintoviranomaiset voivat aloittaa valmistelun oikea-aikaisesti; korostaa tässä yhteydessä, että seuraava monivuotinen rahoituskehys on hyväksyttävä nopeasti, jotta jäsenvaltioilla ja alue- ja paikallisviranomaisilla on selkeä näkemys rahoituspuitteistaan ja jotta ne voivat tehdä poliittisia valintoja ja vahvistaa investointiprioriteetteja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti elpymis- ja palautumistukivälineeseen, sillä se on tärkeä väline, jolla voidaan lieventää koronaviruspandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja parantaa EU:n talouksien ja yhteiskuntien kestävyyttä ja selviytymiskykyä, jotta ne olisivat paremmin valmistautuneita vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteisiin ja mahdollisuuksiin; korostaa, että on tärkeää varmistaa välineen täydentävyys ja synergia koheesiopolitiikan kanssa; arvostelee sitä, ettei elpymis- ja palautumistukivälineeseen sisälly alueellista ulottuvuutta, ja muistuttaa kumppanuusperiaatteen merkityksestä EU:n aluepolitiikassa; pitää valitettavana, että elpymis- ja palautumistukivälineen käyttöönotto on ollut erittäin keskitettyä ja että alueita ja kuntia ei ole kuultu, ja korostaa, että unionin toimintapolitiikkojen ja toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa on otettava huomioon SEUT 174 artiklassa vahvistetut tavoitteet ja edistettävä niiden saavuttamista; katsoo lisäksi, että elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavat kansalliset elpymissuunnitelmat eivät saisi vaikuttaa kykyyn ottaa käyttöön ERI-rahastoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on arvostellut sitä, että ilmastonmuutoksen hillitsemistä ei ole erotettu ilmastonmuutokseen sopeutumisesta; painottaa, että tulevassa koheesiopolitiikassa ne olisi erotettava toisistaan menojen seurannan ja temaattisen keskittämisen yhteydessä; korostaa, että ilmastonmuutos on kaikkein vakavin uhka ihmiskunnalle kaikkialla maailmassa ja vaikuttaa kaikkiin alueisin; korostaa siksi, että on tarpeen lisätä ponnisteluja ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen tehostamiseksi; korostaa, että koheesiopolitiikalla on tuettava vahvaa ilmastotoimien valtavirtaistamista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä, että komissio on ottanut käyttöön oikeudenmukaisen siirtymän rahaston sellaisten alueiden tukemiseksi, joilla on haasteita hiilineutraaliuteen siirtymisessä; kehottaa vastahakoisia jäsenvaltioita etenemään sen täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota ottamaan opiksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston täytäntöönpanosta; pyytää, että vuoden 2027 jälkeisellä ohjelmakaudella perustetaan uusi rahasto, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto II, NUTS 3 -tasolle sekä tarkistettu jakomenetelmä; katsoo, että rahasto olisi sisällytettävä täysimääräisesti yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen ja että samalla olisi sovellettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin ja kumppanuuden periaatteita; katsoo, että alueilla, joilla on paljon hiilidioksidipäästöjä asukasta kohden, sekä siirtymävaiheessa olevilla toimialoilla olisi oltava mahdollisuus saada varoja tästä rahastosta, jolle olisi osoitettava enemmän varoja kuin nykyiselle oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle ja laajempi soveltamisala; kehottaa erottamaan uudessa oikeudenmukaisen siirtymän rahastossa II ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen toisistaan, ja korostaa tarvetta suunnitella yksinkertainen rakenne tulevaa koheesiopolitiikkaa varten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti ajatukseen koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatteesta, joka tarkoittaa sitä, että mitkään toimet eivät saisi haitata lähentymisprosessia tai edistää alueellisia eroja; katsoo, että Euroopan alueiden komitean pitäisi osallistua tämän periaatteen suunnitteluun ja että periaate olisi sisällytettävä lainsäädäntöön siten, että sen soveltamisala ja soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään selkeästi, jotta se voidaan vahvistaa EU:n toimintapolitiikkojen monialaiseksi periaatteeksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että vaikka koheesiopolitiikka ei ole kriisiväline, olisi säilytettävä jakamaton joustomäärä, joka olisi yhtä korkea kuin nykyisellä kaudella, väliarvioinnin jälkeiseen aikaan asti alueiden selviytymiskyvyn ja reagointikyvyn vahvistamiseksi, jotta ne voivat vastata uusiin ja tuleviin haasteisiin ja selviytyä epäsymmetrisistä häiriöistä; katsoo, että vuoden 2027 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varmistettava vahva koheesiopolitiikka ja sen rahoitusta olisi lisättävä, mutta sitä ei pitäisi käyttää kaikkiin uusiin haasteisiin vastaamiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan käyttämättä jääneiden vuoden 2021 koheesiomäärärahojen käyttöönottoa joustavuuden lisäämiseksi vuodesta 2022 alkaen, jotta voidaan löytää ratkaisuja EU:n rahoittamien infrastruktuurihankkeiden (liikenne, energia, digitaaliala jne.) kasvaneisiin kustannuksiin; muistuttaa, että raaka-aineiden ja rakennusmateriaalien hinta vaarantaa monien EU:n rahoittamien infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että ilmastonmuutos on tulevina vuosikymmeninä kaikkein vakavin uhka ihmiskunnalle kaikkialla maailmassa; muistuttaa, että luonnonkatastrofien ja sään ääri-ilmiöiden (tulvat, myrskyt, pyörremyrskyt, kuivuus, helleaallot, metsäpalot jne.) määrän ja voimakkuuden lisääntyminen on jo näkyvä ja konkreettinen seuraus ilmastonmuutoksesta; katsoo, että ilmastonmuutoksen ennakoimatta jättämisen ja siihen sopeutumattomuuden kustannukset unionille, jokaiselle valtiolle ja jokaiselle alueelle, ovat tulevaisuudessa erittäin korkeat; kehottaa lisäämään merkittävästi EUSR:n määrärahoja, jotta autetaan alueita ennakoimaan ja lieventämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia, sekä laajentamaan EUSR:n soveltamisalaa, jotta siitä voidaan tukea myös ilmastonmuutosta paremmin kestävää julkisen ja yksityisen infrastruktuurin kunnostamista tai rakentamista; pyytää komissiota arvioimaan, voidaanko EUSR:n talousarviota lisätä sellaisen vakuutuksen avulla, jonka puitteissa jäsenvaltiot maksavat niiden asukasmäärään perustuvan vuosimaksun, joka sijoitetaan turvallisiin sijoitusvälineisiin ja asetetaan saataville kriisin sattuessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että ”Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun” -tavoitteen toimintalinjakohtainen osarahoitusosuus ei saa normaalioloissa olla suurempi kuin:






  a) | 85 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla ja syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

85 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla ja syrjäisimmillä alueilla;

| b) | 75 prosenttia siirtymäalueilla, jos ne säilytetään; |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia siirtymäalueilla, jos ne säilytetään;

| c) | 70 prosenttia kehittyneemmillä alueilla; |
| --- | --- |

c)

70 prosenttia kehittyneemmillä alueilla;

katsoo, että kaikkia kolmea prosenttiosuutta olisi korotettava kiireellisissä tilanteissa käyttämällä joustomäärää;

| 12. | katsoo, että koheesiorahastosta olisi tuettava jäsenvaltioita, joiden bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohden on ostovoimapariteettina mitattuna ja kautta 2025–2027 koskevien unionin lukujen perusteella laskettuna alle 90 prosenttia EU:n asukaskohtaisen BKTL:n keskiarvosta samalla viitekaudella; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että BKT:ssa, joka on ainoa kehityksen indikaattori, ei oteta huomioon ympäristön kestävyyttä, resurssitehokkuutta, integraatiota eikä sosiaalista edistystä; muistuttaa, että taloudellisten kysymysten lisäksi terveys, koulutus, kestävyys, oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen osallisuus ovat erottamaton osa EU:n kehitysmallia; kehottaa täydentämään BKT:ta uusilla kriteereillä (esim. sosiaaliset, ympäristöä koskevat ja väestönkehitykseen liittyvät kriteerit), jotta alueista voidaan tarjota parempi sosioekonominen yleiskatsaus, käsitellä unionin tämänhetkisiä painopisteitä, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria, ja ottaa ekologinen, digitaalinen ja väestöllinen siirtymä sekä ihmisten hyvinvointi paremmin huomioon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ehdottaa, että aloitetaan pohdinta siitä, miten koheesiopolitiikalla edistetään EU:n pitkän aikavälin strategisten tavoitteiden saavuttamista erityisesti uusien haasteiden valossa; katsoo, että vihreä ja digitaalinen siirtymä ovat edelleen suuria haasteita, joihin olisi keskitettävä investointeja, jotta voidaan estää uusien erojen kehittyminen; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja hallintoviranomaisia vahvistamaan vuoropuhelua ja yhdistämään voimansa määriteltäessä strategisia tavoitteita, joita tulevan koheesion odotetaan edistävän; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että useimmissa jäsenvaltioissa on edelleen ”ruostevyöhykkeitä”; kehottaa tukemaan näiden alueiden teollista, sosiaalista ja ekologista siirtymää ja katsoo, että jotta voidaan puuttua vanhojen teollisuudenalojen, kuten teräs- ja alumiiniteollisuuden, siirtymän mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin ja tukea tällaisia teollisuudenaloja, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston II varat olisi kohdennettava mahdollisuuksien mukaan niiden nykyaikaistamiseen, kunkin teollisuuden muutosprosessissa olevan alueen tarpeisiin räätälöityjen älykkään erikoistumisen strategioiden laatimiseen, innovaatiovetoisen kasvun edistämiseen ja kasvun tuomien hyötyjen levittämisen varmistamiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että vaikka joillakin teollisuuden muutosprosessissa olevilla alueilla on erityisiä haasteita, kuten teollisuustoiminnan väheneminen, joka johtuu teollisuustuotannon ulkoistamisesta kehittyvän talouden maihin, alhaisesta tuottavuudesta ja siitä, että tulevaisuuteen suuntautuvia ammatteja varten ei ole laadittu todellista strategiaa, toisilla alueilla on verrattain paljon potentiaalia, kuten teollisuustuotantoon liittyviä perinteitä ja kehittynyttä innovointitoimintaa kapeilla paikallisilla teollisuudenaloilla; toteaa, että teollistuneemmat alueet selviytyvät parhaiten erilaisista talous- ja sosiaalikriiseistä, ja kehottaa komissiota kehittämään EU:n alueita varten kunnianhimoisen uudelleenteollistamispolitiikan; korostaa paikallisen ja alueellisen tuotannon ja kulutuksen merkitystä; kehottaa lisäksi käynnistämään Catching Up -aloitteesta saatujen kokemusten pohjalta erityisen EU:n aloitteen, jolla tuetaan unionin köyhempiä ja alhaisen kasvun alueita, jotka poikkeavat sekä sisäisesti että ulkoisesti EU:n keskiarvosta; toistaa, että tarvitaan paikkalähtöistä päätöksentekoa, jossa on analysoitava asianmukaisesti alhaisen kasvun malleja ja tarvittavia välineitä niihin puuttumiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että vuonna 2019 neljännes EU:n väestöstä eli alueella, jossa BKT ei ollut vielä palautunut vuoden 2007 finanssikriisiä edeltävälle tasolle, erityisesti Kreikassa, Kyproksella, Italiassa ja Espanjassa; korostaa, että nämä samat valtiot ovat jälleen kärsineet kaikkein eniten covid-19-pandemian aiheuttamasta talous- ja sosiaalisesta kriisistä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että on tärkeää tukea maaseutualueita vaalimalla niiden moninaisuutta ja potentiaalia, parantamalla liikenneyhteyksiä, nopeita laajakaistayhteyksiä ja palvelujen tarjontaa, monipuolistamalla taloutta ja luomalla työpaikkoja sekä auttamalla niitä vastaamaan maaseudun autioitumisen, väestön ikääntymisen, väestökadon ja maaseutualueiden hylkäämisen, yleisesti ottaen yhteisöjen ja myös kaupunkien keskustojen taantumisen, riittämättömän terveydenhuollon ja koulutusmahdollisuuksien kaltaisiin haasteisiin, ja korostaa myös kaupunkien ja maaseudun välisten yhteyksien merkitystä toiminnallisten kaupunkiseutujen yhteydessä; korostaa erityisesti maaseudun nuorten naisten asemaa, joka on yleensä epävarma; katsoo, että uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite auttaisi tekemään maaseutualueista houkuttelevampia; toteaa, että kaikki nämä toimenpiteet auttaisivat myös kasvavia kaupunkeja vastaamaan kohtaamiinsa haasteisiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa kestävien liikkumisratkaisujen merkitystä koko EU:ssa; kehottaa komissiota edistämään älykästä ja vihreää liikennettä ja fossiilisten polttoaineiden asteittaista poistamista, jotta voidaan vaikuttaa myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja 55-valmiuspakettiin; korostaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja 55-valmiuspaketin merkitystä ja toteaa, että alueelliset ja paikalliset investoinnit ovat olennaisen tärkeitä niiden onnistumisen kannalta; kehottaa komissiota tukemaan edelleen ilmastoon liittyviä menoja ja vahvistamaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa maaseudun kehittämisen moniulotteista luonnetta, joka ulottuu maataloutta pidemmälle; korostaa, että on toteutettava maaseutuvaikutusten arviointimekanismi, jolla arvioidaan EU:n lainsäädäntöaloitteiden vaikutusta maaseutualueisiin; toteaa kuitenkin, että vain 11,5 prosenttia maaseutualueilla asuvista työskentelee maa-, metsä- ja kalataloudessa; kehottaa siksi integroimaan maaseuturahaston uudelleen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen strategiseen kehykseen erillisenä rahastona; korostaa, että kuuluminen koheesiopolitiikan rahastoihin vahvistaa yhdennetyn, monen rahastoin käyttöön perustuvan lähestymistavan kautta syntyviä mahdollisuuksia ja synergioita, jotka liittyvät maaseutualueilla tehtäviin maatalouden ulkopuolisiin investointeihin ja aluekehitykseen; korostaa Leader-ohjelman merkittävää tukea maaseudun kehittämiselle ja toteaa, että ohjelman tavoitteena on saada paikalliset toimijat osallistumaan omien maaseutualueidensa strategioiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, päätöksentekoon ja resurssien kohdentamiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa vahvistamaan SEUT 174 ja 349 artiklaa kaikissa unionin toimintapolitiikoissa, jotta edistetään siinä määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista; pitää valitettavana, ettei kahdeksannessa koheesiokertomuksessa kiinnitetä minkäänlaista huomiota taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden aikaansaamisessa saavutettuun edistykseen alueilla, jotka kärsivät vakavista ja pysyvistä luontoon ja väestöön liittyvistä haitoista, kuten syrjäisimmät alueet, harvaan asutut pohjoisimmat alueet, saaret, vuoristoalueet ja rajaseudut; muistuttaa koheesiopolitiikan elintärkeästä roolista syrjäisimmillä alueilla; korostaa, että on tärkeää suunnitella näitä alueita varten räätälöityjä ohjelmia ja toimenpiteitä, ja tähdentää, että kaikki erityisesti niitä varten suunnitellut toimenpiteet on säilytettävä, sillä suurin osa syrjäisimmistä alueista kuuluu edelleen vähemmän kehittyneisiin alueisiin, eli niitä on kuusi EU:n niiden 30 alueen joukossa, joilla henkeä kohti laskettu BKT on pienin; vahvistaa tässä yhteydessä dynaamisen alueellisen yhteistyön merkityksen syrjäisimpien alueiden potentiaalin vapauttamisessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on ehdottomasti sitä mieltä, että pienten kaupunkien ja kylien roolia olisi vahvistettava, jotta voidaan tukea paikallisia talouksia ja vastata väestö- ja ilmastohaasteisiin; vahvistaa, että on tärkeää luoda kaupunkien ja maaseudun välisiä yhteyksiä ja kehittää toiminnallisiin alueisiin perustuvia strategioita kiinnittäen erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin kaupunkeihin, jotta estetään väestön väheneminen maaseutualueilla; korostaa, että on tärkeää toteuttaa räätälöityjä alueellisia lähestymistapoja ja investoida erityisesti älykkäitä kyliä koskevaan aloitteeseen maaseudun palvelujen elvyttämiseksi digitaalisen ja sosiaalisen innovoinnin avulla; korostaa, että on tärkeää, että eri rahoitusvälineiden, kuten maaseuturahaston, EAKR:n, ESR+:n sekä Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston, välillä on synergiaa, jotta maaseutualueille voidaan suunnata riittävästi rahoitusta monen rahaston käyttöön perustuvan lähestymistavan avulla; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa koheesiopolitiikan roolista kaikkien elinolojen yhdenmukaistamisessa ja parantamisessa kaikkialla unionissa; panee kuitenkin merkille epäsuotuisassa asemassa olevien ja köyhtyneiden alueiden yleistymisen, myös kehittyneempien alueiden sisällä; korostaa, että vaikka kaupungit ovat alueellisia kasvun ja siirtymän moottoreita ja niissä asumiseen ja työskentelyyn liittyy monia etuja, väestön voimakkaalla keskittymisellä ja keskimääräistä suuremmalla väestönkasvulla tietyillä kaupunkialueilla voi olla vaikutuksia myös asuntojen kohtuuhintaisuuteen, saastumisen tasoon ja elämänlaatuun; pyytää siksi komissiota esittämään uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteesta ehdotuksen, jonka mukaan siitä tulisi vuoden 2027 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä EU:n ohjelma, jolla on uusiin resursseihin perustuva erityinen talousarvio ja joka tarjoaisi ratkaisuja kestävien ja innovatiivisten kaupunkialueiden kehittämiseen; katsoo, että kaupunkien viranomaisten olisi saatava tulevaisuudessa EU:n rahoitusta suoraan käyttöönsä; korostaa jälleen sellaisten suojatoimien merkitystä, joiden avulla vältetään rankaisemasta epäoikeudenmukaisesti sellaisten maiden alue- ja paikallisviranomaisia, joihin oikeusvaltiota koskevan mekanismin aktivointi saattaa kohdistua, ja pyytää komissiota luomaan kanavia, joiden kautta se voi toimittaa varat suoraan lopullisille edunsaajille; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa maaseudun kehittämisessä ja paikallisessa kehittämisessä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka on sosiaalisen innovoinnin ja valmiuksien kehittämisen väline ja jonka myötä kansalaiset voivat ottaa vastuuta alueidensa kehittämisestä; vaatii näin ollen, että alue- ja paikallisviranomaiset sekä kansalaisjärjestöt ja kansalaiset otetaan täysimääräisesti mukaan päätöksenteko- ja täytäntöönpanoprosessiin sen varmistamiseksi, että heidän tarpeisiinsa vastataan asianmukaisesti; toteaa, että paikallistason potentiaalia voitaisiin hyödyntää paremmin vahvistamalla ja edistämällä paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita; katsoo, että paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden olisi oltava jäsenvaltioille pakollisia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että yhteiskuntien ja talouksien olisi hyödynnettävä luovaa potentiaaliaan ja vastattava samalla haasteisiin, joita hiilineutraaliuteen siirtyminen aiheuttaa, esimerkiksi vanhoilla teollisuusalueilla, joiden olisi käytettävä luovia toimialoja monitieteisenä siirtymäprosessien katalysaattorina ja integroitava kulttuurialan ja luovien toimialojen ideat hallinnollisiin prosesseihin; katsoo, että hallintoviranomaiset voivat auttaa vanhoja teollisuusalueita; korostaa siksi tarvetta tukea monialaista yhteistyötä; korostaa lisäksi kulttuurin merkitystä koheesiopolitiikassa, sillä se auttaa varmistamaan elinvoimaiset alueet ja lisäämään niiden houkuttelevuutta, kannustamaan kulttuurivaihtoon sekä edistämään monimuotoisuutta ja solidaarisuutta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee huolestuneena merkille erityisesti tiettyjen EU:n alueiden kohtaamat väestöhaasteet, kuten väestön ikääntymisen, maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden väestökadon, muihin alueisiin, kuten rannikko- ja kaupunkialueisiin, kohdistuvan väestöpaineen sekä muuttovirrat ja pakolaisten saapumisen; korostaa tarvetta valmistautua välittömästi pakolaisten saapumiseen, jotta varmistetaan heidän nopea ja helppo kotoutumisensa; kannustaa jäsenvaltioita lisäksi suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön erityistoimenpiteitä, joilla edistetään koulutusta ja työllisyyttä sekä turvataan perusoikeudet; korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset, ammattialajärjestöt ja kansalaisjärjestöt ovat olennaisen tärkeitä pyrittäessä tunnistamaan ja arvioimaan erityisiä investointitarpeita ja peruspalveluja, jotka liittyvät liikkumiseen ja alueelliseen saavutettavuuteen maaseudulla ja kaupungeissa, ja että niillä olisi oltava ratkaiseva rooli aktiivisina osallistujina paikallisyhteisöistä lähtöisin olevien alueellisten strategioiden kehittämisessä; korostaa, että on tärkeää sisällyttää asianomaisiin EU:n ohjelmiin erityinen talousarviotuki maaseutualueita varten, muun muassa negatiivisen väestökehityksen kääntämistä varten; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että koheesiopolitiikan ja EU:n talouden ohjausjärjestelmän välistä suhdetta on tehostettava välttäen rankaisevaa lähestymistapaa; korostaa, että eurooppalaisen ohjausjakson olisi oltava SEUT 174 ja 175 artiklan mukaisten koheesiopolitiikan tavoitteiden mukainen; kehottaa alueita osallistumaan näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja vahvistamaan alueellista lähestymistapaa; kehottaa pohtimaan makrotaloudellisen ehdollisuuden käsitettä ja tutkimaan mahdollisuutta korvata tämä käsite uusilla ehdollisuuden muodoilla, jotta voitaisiin ottaa paremmin huomioon edessämme olevat uudet haasteet; katsoo, että unionin sosioekonominen tilanne, jota covid-19-kriisin ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seuraukset ovat pahentaneet, edellyttää vakaussopimuksen keskeyttämistä vuoteen 2023 asti sekä sen tarkistamista; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että jotkin keskitulotason alueet ovat ”keskituloloukussa” ja että ne kärsivät usein heikosta kasvusta, väestön vähenemisestä ja ikääntymisestä, heikosta valmistusteollisuudesta, alhaisesta kasvusta, innovoinnista, kilpailukyvystä, tuottavuudesta ja instituutioiden ja hallinnon laadusta, oikeudenmukaisen siirtymän puutteellisesta edistymisestä ja alttiudesta globalisaation aiheuttamille häiriöille; kiinnittää huomiota tämän suuntauksen huolestuttavaan pahenemiseen ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään vakaviin toimiin tähän haasteeseen vastaamiseksi ja ratkaisujen löytämiseksi näille alueille, jotta niitä ei jätetä jälkeen pitkällä aikavälillä vaan niitä tuetaan niiden erityisvahvuuksien kehittämisessä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että monet kasvun veturit ovat edelleen keskittyneet kaupunkialueille ja kehittyneemmille alueille; on vakuuttunut siitä, että tulevan koheesiopolitiikan yksi merkittävä haaste on asianmukaisen tuen antaminen alikehittyneille alueille ja että koheesiopolitiikan olisi sekä kavennettava eroja että estettävä näiden alueiden jääminen jälkeen ottamalla huomioon erilaiset suuntaukset ja dynamiikat ja tarjoamalla maaseutualueille erityistä talousarviotukea, muun muassa negatiivisen väestökehityksen kääntämistä varten, asiaa koskevissa EU:n ohjelmissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee huolestuneena merkille, että jäsenvaltioiden köyhimmille alueilleen osoittama rahoitus on viime vuosina vähentynyt jyrkästi; muistuttaa, että on tärkeää noudattaa EU:n täydentävyysperiaatetta; kehottaa komissiota varmistamaan, että kansalliset viranomaiset ottavat sisäisen koheesion asianmukaisesti huomioon ERI-rahastojen hankkeiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että keskituloloukussa tai siihen putoamisen vaarassa olevilla alueilla on erilaisia ominaispiirteitä ja että ne tarvitsevat räätälöityjä ratkaisuja, joilla edistetään investointeja laadukkaaseen koulutukseen, inhimilliseen pääomaan, tutkimukseen ja kehittämiseen, työvoiman koulutukseen, sosiaalipalveluihin ja lieventämisstrategioihin; kehottaa komissiota määrittelemään nämä alueet, jotta voidaan ymmärtää paremmin keskituloloukkuun johtavia rakenteellisia tekijöitä, tukea näitä alueita eriytetyllä ja paikkalähtöisellä lähestymistavalla ja osoittaa niille ESR plussasta enemmän määrärahoja seuraavalla ohjelmakaudella; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että yksinkertaistamisen olisi oltava yksi tulevan koheesiopolitiikan keskeisistä ohjenuorista; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita välttämään hallinnollisen lisärasitteen aiheuttamista hallintoviranomaisille ja muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisten ja edunsaajien hallinnollinen taakka on minimoitava; kehottaa jäsenvaltioita välttämään liiallista sääntelyä, tekemään ohjelmista strategisia ja tiiviitä ja välineistä joustavia sekä tekemään hallintoviranomaisten ja edunsaajien välisistä rahoitussopimuksista välineitä, joilla edistetään yksinkertaistamista; kehottaa jatkamaan yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttöä mahdollisesti nostaen kynnysarvoja, joiden alittuessa tällaisten yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön olisi oltava pakollista; kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan sähköisen koheesion täytäntöönpanoa; korostaa digitalisaation potentiaalia toiminnan valvonnassa ja raportoinnissa; kehottaa lisäksi komissiota parantamaan tarkastussääntöjensä avoimuutta ja laajentamaan yhtenäisen tarkastusmallin käyttöä, jotta vältetään samoja menoja koskevat päällekkäiset tilintarkastukset ja hallinnolliset tarkastukset; katsoo, että komission ja hallintoviranomaisten välisen suhteen olisi kehityttävä kohti luottamussopimusta, joka perustuu objektiivisten kriteerien kehittämiseen ja vahvistamiseen, ja katsoo, että on otettava käyttöön merkki, jolla voidaan palkita hallintoviranomaisia, jotka ovat osoittaneet pystyvänsä noudattamaan sääntöjä ja vähentämään virhetasoaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että koheesiorahastosta myönnettävän asianmukaisen ja kestävän rahoituksen säilyttäminen on erityisen tarpeellista jäsenvaltioille, joiden liikenne- ja ympäristöinfrastruktuurissa on suuria puutteita, edellyttäen, että rahastoa hallinnoidaan yhteistyössä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että EU:n ja kansallisten ja alueellisten rakennepolitiikkojen olisi kuljettava käsi kädessä paikkalähtöisen lähestymistavan kanssa, jotta voidaan edistää alueellista yhteenkuuluvuutta, ottaa huomioon hallinnon eri tasot, varmistaa yhteistyö ja koordinointi sekä hyödyntää alueiden ainutlaatuista potentiaalia ja ottaa samalla huomioon räätälöityjen ratkaisujen tarve; katsoo lisäksi, että koheesiopolitiikassa olisi painotettava enemmän investoimista ihmisiin, koska alueiden taloutta voidaan elvyttää yhdistämällä tehokkaasti investointeja innovointiin, inhimilliseen pääomaan, hyvään hallintoon ja institutionaalisiin valmiuksiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille, että Euroopan alueellinen yhteistyö on koheesiopolitiikan keskeinen tavoite; korostaa yleensäkin alueellisen yhteistyön ja varsinkin rajatylittävän yhteistyön lisäarvoa; toteaa, että pandemia vaikutti erityisesti raja-alueisiin ja että niiden elpyminen on yleensä hitaampaa kuin suurkaupunkialueiden; painottaa näin ollen, että on tärkeää poistaa rajatylittävän yhteistyön esteet, ja korostaa, että komission ehdottama oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismi olisi auttanut poistamaan yli 50 prosenttia nykyisistä esteistä; pitää erittäin valitettavana, että mekanismia koskeva lainsäädäntöprosessi ei ole edennyt neuvostossa; pyytää komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat aloitteet, muun muassa käynnistämään uudelleen oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismin, yhteistyön kehittämiseksi dynaamisemmaksi ja tehokkaammaksi kansalaisten hyväksi; korostaa, että on tärkeää lisätä Interreg-aloitteen rahoitusta, jotta voidaan tukea alueiden rajatylittävää yhteistyötä; korostaa siksi pienimuotoisten ja rajatylittävien hankkeiden merkitystä ihmisten saattamisessa yhteen; korostaa rajatylittävien investointien merkitystä innovoinnin, teknologian siirron, yhteisten ratkaisujen ja synergioiden edistämisessä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa laadukkaisiin julkisiin palveluihin tehtävien investointien ratkaisevaa merkitystä yhteiskunnallisen selviytymiskyvyn vahvistamisessa sekä talous- ja terveyskriiseistä ja sosiaalisista kriiseistä selviytymisessä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että rahoituskauden 2021–2027 koheesiopolitiikan uudistus on edistänyt rahoituksen käytön yksinkertaistamista ja joustavuutta edunsaajien ja hallintoviranomaisten kannalta; suhtautuu myönteisesti joustavuuteen, jota on ehdotettu koheesiopoliittista tukitoimea Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) ja koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa toista investointialoitetta (CRII+) koskevissa ehdotuksissa, jotka ovat osoittaneet koheesiopolitiikan olevan erinomainen väline kriisitilanteissa; muistuttaa kuitenkin, että koheesiopolitiikka on pitkän aikavälin investointipolitiikkaa ja että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi sen vuoksi luotava erityinen kriisinhallintamekanismi; kehottaa komissiota tutkimaan yksinkertaistamistoimenpiteiden käytännön vaikutuksia ja edistämään edelleen yksinkertaistamista, myös digitaalisaation muodossa, joustavuutta ja kansalaisten osallistumista; pyytää siksi jäsenvaltioita auttamaan edunsaajia, erityisesti pienimuotoisten hankkeiden edunsaajia, tukemaan yksityisiä aloitteita työpaikkojen sekä tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin synnyttäjinä ja tuomaan koheesiopolitiikan lähemmäs kaikkia EU:n kansalaisia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetussa asetuksessa asetetaan oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen edellytykseksi koheesiopolitiikan rahoitukselle; katsoo, että on tarpeen vahvistaa oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamista koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota näin ollen käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä, jotta voidaan ottaa käyttöön tapoja varmistaa, että sellaisten jäsenvaltioiden kansalaiset, joihin SEUT 7 artiklan 1 kohtaa on sovellettu, eivät menetä EU:n varojen tuomia etuja hallitustensa toimien vuoksi ja ettei näiden jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia rangaista silloin, kun oikeusvaltiomekanismi on aktivoitu; odottaa siksi, että komissio ottaa oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvät näkökohdat täysimääräisesti huomioon koheesiopolitiikan ohjelmien valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessin kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan rohkeita strategioita vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä väestörakenteen muutokseen kohdistettavien julkisten ja yksityisten investointien käyttöön ottamiseksi, jotta ne voivat järjestää sosiaalisen markkinatalouden mallinsa uudelleen yhteiskunnan kannalta myönteisellä tavalla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kannustaa vähentämään koheesiorahastojen hallinnointiin ja valvontaan osallistuvien välittävien elinten määrää vahvistamalla kriittisen kokoisten välittävien elinten koordinointia ja valtuuksia sekä nimeämällä mahdollisuuksien mukaan keskitettyjä asiointipisteitä edunsaajia varten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että on välttämätöntä luoda puitteet, joissa yksinkertaisten, selkeiden ja ennakoitavien sääntöjen avulla taataan oikeudellinen vakaus erityisesti hallinnon ja valvonnan osalta; kehottaa välttämään niin pitkälle kuin mahdollista sääntöjen takautuvaa soveltamista ja tulkintaa; ehdottaa, että käynnistetään pohdintaprosessi kunkin vuoden kokonaisvirhetason kynnysarvosta, jonka puitteissa ohjelman hallinnointi- ja valvontajärjestelmän katsotaan toimivan tehokkaasti, sekä hallintoviranomaisten kyvystä noudattaa tätä asetuksen säännöstä ilman, että edunsaajia rangaistaan; katsoo, että tämä kynnysarvo olisi nostettava 5 prosenttiin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää valitettavana, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ovat vähitellen menettäneet jalansijaa EU:n narratiivissa erityisesti kriisien lieventämisen vaikutusten yhteydessä, mikä vaarantaa mahdollisuudet toteuttaa ne vuoteen 2030 mennessä; kannustaa jatkamaan EU:n koheesiopolitiikan rahastojen vahvaa sitoutumista auttamaan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa alue- ja paikallistasolla esimerkiksi kiertotalouden osalta; korostaa tässä yhteydessä, että tasa-arvo- ja osallisuusnäkökohtia olisi vahvistettava entisestään aluekehityksessä; muistuttaa, että on tärkeää valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvo koheesiopolitiikassa, ja korostaa naisten erityisasemaa varsinkin syrjäisillä maaseutualueilla, koska heillä on merkittävä rooli kansalaisyhteiskunnassa ja kestävässä talouskasvussa mutta samaan aikaan he kohtaavat vaikeuksia, jotka liittyvät työmarkkinoille pääsyyn sekä samapalkkaisuuteen ja terveydenhuollon ja lastenhoidon kaltaisten julkisten palvelujen saatavuuteen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannattaa uudelle koheesiopolitiikalle vuosiksi 2021–2027 osoitettujen määrärahojen lisäämistä ja toteaa, että vahva panostus älykkäisiin, vihreisiin ja sosiaalisiin toimiin varmistaa uusia innovatiivisia hankkeita varten tarvittavan riittävän luottamuksen; vaatii näiden rahastojen ja uuden eurooppalaisen Bauhausin ohjelmien ja toimien vahvaa koordinointia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että ihmisiin investoiminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan auttaa heitä kehittämään taitojaan, edistää heidän luovuuttaan ja antaa piristysruiske innovoinnille, mitä vapaaehtoistyö voisi varmasti osaltaan edistää; katsoo, että laadukkaat ja hyväpalkkaiset työpaikat sekä tuki koulutukselle ja uudelleenkoulutukselle olisi säilytettävä tai niitä olisi luotava, jotta voidaan torjua köyhyyttä ja edistää muuttajien ja pakolaisten kotouttamista vahvistaen samalla sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja varmistaen, ettei ketään jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että on tärkeää pitää yllä kumppanuusperiaatetta kaikessa EU:n koheesiopolitiikan ohjelmasuunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa sekä luoda vahvaa yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien välille; korostaa, että komission olisi toimittava aktiivisemmin suojellakseen koheesiopolitiikan rahastoja uhkilta, jotka johtuvat demokratiaan ja sen arvoihin kohdistuvista paineista tietyissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa, että brexitin vaikutukset ovat osaltaan aiheuttaneet häiriöitä taloudessa, alueiden välisessä yhteistyössä, tutkimusekosysteemeissä ja koulutusjärjestelmissä EU:n alueilla; kehottaa kaikkia osapuolia tukemaan edelleen Yhdistyneen kuningaskunnan EU-erosta kärsiviä alue- ja paikallishallintoja; katsoo, että pohdittaessa vuoden 2027 jälkeistä koheesiopolitiikkaa on jatkossakin otettava huomioon brexitin pysyvät taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset EU:n alueilla; kehottaa lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta rahoittamaan Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisen Interreg-ohjelmiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että SEUT 175 artiklassa määrätään, että komissio antaa joka kolmas vuosi kertomuksen siitä, miten taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa on edistytty; katsoo, että covid-19-kriisin ja Ukrainassa käytävän sodan yhteisvaikutuksia on arvioitava yksityiskohtaisesti yhdeksännessä koheesiokertomuksessa viimeistään toukokuuhun 2025 mennessä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa parantamaan rahoituksen saantia, jotta mahdollistetaan investoinnit paikalliseen energiasiirtymään, mukaan lukien energiatehokkuus, energian hajautettu jakelu sekä voimakas keskittyminen uusiutuviin energiamuotoihin; korostaa tässä yhteydessä, että koheesiopolitiikalla on tuettava energiatehokasta kunnostamista, jotta voidaan säästää resursseja ja taata kaikille asunto; korostaa lisäksi tarvetta säilyttää ja muuttaa historiallisesti ja sosioekonomisesti merkittäviä rakennuksia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota harkitsemaan sellaista mahdollisuutta, ettei ERI-rahastoihin liittyviä jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten julkisia menoja koheesiopolitiikan alalla katsottaisi kansallisiksi tai niihin rinnastettaviksi rakenteellisiksi menoiksi, sellaisina kuin ne on määritelty vakaus- ja kasvusopimuksessa, etenkään jos ne edistävät Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että EU:n toimintapolitiikkoja koskevat valtiontukisäännöt olisi yhdenmukaistettava, jotta koheesiopolitiikan ohjelmat, joissa on noudatettava kaikkia valtiontukisääntöjä, eivät joutuisi epäedulliseen asemaan verrattuna muihin EU:n toimintapolitiikkoihin, jotka on vapautettu niistä; kehottaa lisäksi ottamaan mahdollisuuksien mukaan käyttöön valtiontukijärjestelmän noudattamista koskevan olettaman, jotta kaikki EU:n investointipolitiikat voidaan asettaa tasavertaiseen asemaan ja välttää niiden välinen kilpailu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan ponnisteluja viestinnän ja näkyvyyden tehostamiseksi parantamalla tietojen vaihtoa strategisesti tärkeistä toimista ja tulevista ehdotuspyynnöistä; suhtautuu myönteisesti uuden Kohesio-tietokannan perustamiseen ja pyytää, että verkkosivusto asetetaan saataville kaikilla EU:n virallisilla kielillä mahdollisimman pian; korostaa, että Kohesio-tietokannan pitäisi tarjota tietoa kaikista, muun muassa maaseudun kehittämiseen liittyvistä, koheesio- ja aluehankkeista, joita yhteisrahoitetaan maaseuturahastosta ja Leader-ohjelmasta, ja tarjota käyttäjille mahdollisuus hakea hankkeita omien aihealueidensa mukaisesti, jotta voidaan tarjota foorumi, jossa jaetaan hyviä käytäntöjä ja edistetään huipputason hankkeita; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että EU:n muut toimintapolitiikat voivat heikentää koheesiota; suhtautuu siksi myönteisesti komission näkemykseen, jonka mukaan horisontaalisiin toimintapolitiikkoihin olisi sisällytettävä alueellisten vaikutusten arviointi, ja kehottaa komissiota arvioimaan myös muiden toimintapolitiikkojen vaikutusta koheesiopolitiikan tehokkuuteen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että kuten EU:n kaikkien menojen osalta, koheesiopolitiikan menoihin saattaa liittyä sääntöjenvastaista toimintaa, joka kytkeytyy korruptioon ja petoksiin; kehottaa myöntämään riittävästi rahoitusta ja henkilöstöä asiaankuuluville virastoille ja elimille, erityisesti Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan petostentorjuntavirastolle, jotta ne voivat asianmukaisesti suorittaa tutkimuksia ja periä takaisin väärinkäytetyt varat; kehottaa komissiota tekemään perusteellisen arvioinnin, jotta estetään EU:n varojen väärinkäyttö ja oikeusvaltioperiaatteen rikkominen, ja varmistamaan perusoikeuskirjan noudattamisen ennen kumppanuussopimusten ja koheesiopolitiikan ohjelmien hyväksymistä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää huolestuttavana, että komission REPowerEU-ehdotus sisältää enemmän mahdollisuuksia siirtää talousarviomäärärahoja koheesiopolitiikasta elpymis- ja palautumistukivälineeseen; korostaa, että yli 100 miljardia euroa koheesiopolitiikan varoja investoidaan energiasiirtymään, hiilestä irtautumiseen ja uusiutuviin energialähteisiin vuoteen 2030 mennessä; kehottaa siksi nopeuttamaan koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että EU:n tasolla on pantava tehokkaasti ja yhdenmukaisesti täytäntöön komission antamassa tiedonannossa (COM(2021)0689) esitetty valmiussuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi kriisiaikoina; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, Euroopan alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(3)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1.

(4)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

(5)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21.

(6)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5.

(7)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(8)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(9)  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

(10)  EUVL L 109, 8.4.2022, s. 1.

(11)  EUVL L 357, 8.10.2021, s. 1.

(12)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 9.

(13)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  EUVL C 37, 2.2.2021, s. 16.

(15)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 153.

(16)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 1.

(17)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 13.

(18)  EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0058.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0059.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0022.

(22)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 18.

(23)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 16.

(24)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 125.

(25)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 26.

(26)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 24.

(27)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 40.

(28)  Tutkimus – ”EU lagging regions: state of play and future challenges”, Euroopan parlamentti, unionin sisäasioiden pääosasto, rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö, syyskuu 2020.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

EU:n raja-alueet: Euroopan yhdentymisen koekentät

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 EU:n raja-alueista: Euroopan yhdentymisen koekentät (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4, 162, 174, 175, 176, 177 178 ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4, 162, 174, 175, 176, 177 178 ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1), jäljempänä ”luontotyyppidirektiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1), jäljempänä ”luontotyyppidirektiivi”,

| — | ottaa huomioon tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (2),

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (3), jäljempänä ”lintudirektiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (3), jäljempänä ”lintudirektiivi”,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus),

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2017 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon raja-alueiden puuttuvista liikenneyhteyksistä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2017 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon raja-alueiden puuttuvista liikenneyhteyksistä (5),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2017 annetun komission tiedonannon kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2017 annetun komission tiedonannon kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (COM(2017)0534),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja kiertotaloudesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja kiertotaloudesta (6),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (7),

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon suuntaviivoista covid-19-kriisiin liittyvään terveydenhuollon rajatylittävään yhteistyöhön annettavaa EU:n hätäapua varten (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon suuntaviivoista covid-19-kriisiin liittyvään terveydenhuollon rajatylittävään yhteistyöhön annettavaa EU:n hätäapua varten (C(2020)2153),

| — | ottaa huomioon 22. heinäkuuta – 11. lokakuuta 2020 järjestetyn Euroopan komission julkisen kuulemisen rajoista johtuvien esteiden poistamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. heinäkuuta – 11. lokakuuta 2020 järjestetyn Euroopan komission julkisen kuulemisen rajoista johtuvien esteiden poistamisesta (8),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen täytäntöönpanosta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen täytäntöönpanosta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020)0625),

| — | ottaa huomioon Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/2228 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/2228 (9),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Rajat ylittävät julkiset palvelut Euroopassa” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Rajat ylittävät julkiset palvelut Euroopassa” (10),

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävästä strategiasta (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävästä strategiasta (COM(2021)0277),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (12), jäljempänä ”Interreg-asetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (12), jäljempänä ”Interreg-asetus”,

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n raja-alueet: Euroopan yhdentymisen koekentät” (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n raja-alueet: Euroopan yhdentymisen koekentät” (COM(2021)0393),

| — | ottaa huomioon 7. elokuuta 2021 julkaistun hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) erityiskertomuksen ilmastonmuutoksen luonnontieteellisestä perustasta (Climate Change 2021 – The Physical Science Basis. Working Group I contribution to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change) (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. elokuuta 2021 julkaistun hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) erityiskertomuksen ilmastonmuutoksen luonnontieteellisestä perustasta (Climate Change 2021 – The Physical Science Basis. Working Group I contribution to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change) (13),

| — | ottaa huomioon brexit-mukautusvarauksen perustamisesta 6. lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1755 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon brexit-mukautusvarauksen perustamisesta 6. lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1755 (14),

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean päätöslauselman ”Visio Euroopasta: rajat ylittävän yhteistyön tulevaisuus” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean päätöslauselman ”Visio Euroopasta: rajat ylittävän yhteistyön tulevaisuus” (15),

| — | ottaa huomioon kolme komission ja Euroopan raja-alueiden liiton 9. joulukuuta 2021 antamaa teemajulkaisua rajatylittävän yhteistyön esteistä EU:ssa sekä ratkaisuista niihin: ”More and better cross-border public services” (16), ”Vibrant cross-border labour markets” (17) ja ”Border regions for the European Green Deal” (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolme komission ja Euroopan raja-alueiden liiton 9. joulukuuta 2021 antamaa teemajulkaisua rajatylittävän yhteistyön esteistä EU:ssa sekä ratkaisuista niihin: ”More and better cross-border public services” (16), ”Vibrant cross-border labour markets” (17) ja ”Border regions for the European Green Deal” (18),

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan raja-alueiden liiton 9. joulukuuta 2021 julkaiseman raportin ”B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan raja-alueiden liiton 9. joulukuuta 2021 julkaiseman raportin ”B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021” (19),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta (COM(2021)0891),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2022 julkaistun IPCC:n raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2022 julkaistun IPCC:n raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0222/2022),

| A. | toteaa, että Euroopan unionin ja sen Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvien naapurimaiden välillä on kaikkiaan 40 maalla olevaa sisärajaa ja sisäistä raja-aluetta, jotka muodostavat 40 prosenttia koko unionin alueesta, joilla asuu 30 prosenttia unionin väestöstä, joilla tuotetaan lähes kolmannes unionin BKT:stä ja joilla on merkittävää potentiaalia unionin talouksien elinvoimaisuuden lisäämiseen entisestään; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unionin ja sen Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvien naapurimaiden välillä on kaikkiaan 40 maalla olevaa sisärajaa ja sisäistä raja-aluetta, jotka muodostavat 40 prosenttia koko unionin alueesta, joilla asuu 30 prosenttia unionin väestöstä, joilla tuotetaan lähes kolmannes unionin BKT:stä ja joilla on merkittävää potentiaalia unionin talouksien elinvoimaisuuden lisäämiseen entisestään;

| B. | ottaa huomioon, että edellytykset kehitykseen ovat usein vähemmän suotuisat raja-alueilla ja erityisesti harvaan asutuilla raja-alueilla ja etenkin maaseutualueilla, niiden taloudellinen suorituskyky on yleensä heikompi kuin jäsenvaltioiden muilla alueilla ja niiden taloudellista potentiaalia ei hyödynnetä kaikilta osin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että edellytykset kehitykseen ovat usein vähemmän suotuisat raja-alueilla ja erityisesti harvaan asutuilla raja-alueilla ja etenkin maaseutualueilla, niiden taloudellinen suorituskyky on yleensä heikompi kuin jäsenvaltioiden muilla alueilla ja niiden taloudellista potentiaalia ei hyödynnetä kaikilta osin;

| C. | ottaa huomioon, että toteutetuista toimista huolimatta raja-alueilla on edelleen monia hallinnollisia, kielellisiä ja oikeudellisia esteitä, jotka haittaavat kestävää kasvua, sosioekonomista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta näillä alueilla ja niiden välillä; katsoo, että naapurijäsenvaltioiden viranomaisten välistä yhteistyötä on lisättävä ja syvennettävä; ottaa huomioon, että raja-alueet hyötyisivät ylikansallisesta oikeudellisesta välineestä, joka mahdollistaisi sellaisten kielteisten seurausten kiertämisen, joita voi aiheutua jäsenvaltioiden toimista, jotka pirstovat sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että toteutetuista toimista huolimatta raja-alueilla on edelleen monia hallinnollisia, kielellisiä ja oikeudellisia esteitä, jotka haittaavat kestävää kasvua, sosioekonomista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta näillä alueilla ja niiden välillä; katsoo, että naapurijäsenvaltioiden viranomaisten välistä yhteistyötä on lisättävä ja syvennettävä; ottaa huomioon, että raja-alueet hyötyisivät ylikansallisesta oikeudellisesta välineestä, joka mahdollistaisi sellaisten kielteisten seurausten kiertämisen, joita voi aiheutua jäsenvaltioiden toimista, jotka pirstovat sisämarkkinoita;

| D. | ottaa huomioon, että todellista alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa Euroopan koheesiopolitiikassa on tunnustetusti edelleenkin lujitettava ja että kansalaisia lähimpinä oleville elimille ja toimijoille, kuten eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille, olisi annettava tehtäväksi EU:n koheesiopolitiikan määrärahojen suorempi hallinnointi; ottaa huomioon, että pienimuotoisilla ja rajatylittävillä hankkeilla on tältä osin tärkeä rooli ihmisten yhteen saattamisessa ja siten uusien mahdollisuuksien avaamisessa kestävälle paikalliselle kehitykselle ja rajatylittävälle yhteistyölle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että todellista alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa Euroopan koheesiopolitiikassa on tunnustetusti edelleenkin lujitettava ja että kansalaisia lähimpinä oleville elimille ja toimijoille, kuten eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille, olisi annettava tehtäväksi EU:n koheesiopolitiikan määrärahojen suorempi hallinnointi; ottaa huomioon, että pienimuotoisilla ja rajatylittävillä hankkeilla on tältä osin tärkeä rooli ihmisten yhteen saattamisessa ja siten uusien mahdollisuuksien avaamisessa kestävälle paikalliselle kehitykselle ja rajatylittävälle yhteistyölle;

| E. | ottaa huomioon, että joillakin aloilla on olemassa erityisiä esteitä, jotka edellyttävät parempaa EU:n tason koordinointia, kuten viinialalla ja alkoholijuomien alalla, joilla tuotteiden markkinoille saattamiseen naapurimaissa liittyy huomattavia hallinnollisia rasitteita; toteaa, että mahdollisuuksien mukaan talouden toimijoiden saataville on asetettava käytännön ratkaisuja, kuten keskitettyjä asiointipisteitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että joillakin aloilla on olemassa erityisiä esteitä, jotka edellyttävät parempaa EU:n tason koordinointia, kuten viinialalla ja alkoholijuomien alalla, joilla tuotteiden markkinoille saattamiseen naapurimaissa liittyy huomattavia hallinnollisia rasitteita; toteaa, että mahdollisuuksien mukaan talouden toimijoiden saataville on asetettava käytännön ratkaisuja, kuten keskitettyjä asiointipisteitä;

| F. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt näitä esteitä ja että rajatyöntekijät ovat päivittäin tekemisissä rajan molemmin puolin erilaisten terveysmääräysten kanssa, joilla on kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt näitä esteitä ja että rajatyöntekijät ovat päivittäin tekemisissä rajan molemmin puolin erilaisten terveysmääräysten kanssa, joilla on kielteisiä vaikutuksia;

| G. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi toteutetut kansallisten rajojen sulkemiset ovat paljastaneet Euroopan raja-alueiden ainutlaatuisen haavoittuvuuden ja keskinäisen riippuvuuden; ottaa huomioon, että tavaroiden, palvelujen, ihmisten ja välttämättömien lääkinnällisten laitteiden vapaan liikkuvuuden häiriöillä on ollut haitallisia taloudellisia seurauksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi toteutetut kansallisten rajojen sulkemiset ovat paljastaneet Euroopan raja-alueiden ainutlaatuisen haavoittuvuuden ja keskinäisen riippuvuuden; ottaa huomioon, että tavaroiden, palvelujen, ihmisten ja välttämättömien lääkinnällisten laitteiden vapaan liikkuvuuden häiriöillä on ollut haitallisia taloudellisia seurauksia;

| H. | ottaa huomioon, että rajatylittävien julkisten palvelujen ja terveydenhuoltopalvelujen tilapäinen sulkeminen uhkasi rajatyöntekijöiden toimeentuloa ja aiheutti taloudellisia vaikeuksia raja-alueiden pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille); ottaa huomioon, että covid-19-kriisi aiheutti uusia oikeudellisia ja hallinnollisia haasteita raja-alueilla, kuten etätyöhön liittyviä haasteita, ja että etätyöntekijät kohtaavat ongelmia sosiaalisen suojelun ja verolainsäädännön alalla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rajatylittävien julkisten palvelujen ja terveydenhuoltopalvelujen tilapäinen sulkeminen uhkasi rajatyöntekijöiden toimeentuloa ja aiheutti taloudellisia vaikeuksia raja-alueiden pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille); ottaa huomioon, että covid-19-kriisi aiheutti uusia oikeudellisia ja hallinnollisia haasteita raja-alueilla, kuten etätyöhön liittyviä haasteita, ja että etätyöntekijät kohtaavat ongelmia sosiaalisen suojelun ja verolainsäädännön alalla;

| I. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia myös johti huomattaviin solidaarisuuden osoituksiin naapurijäsenvaltioiden välillä sekä kansallisella että paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia myös johti huomattaviin solidaarisuuden osoituksiin naapurijäsenvaltioiden välillä sekä kansallisella että paikallisella tasolla;

| J. | ottaa huomioon, että Venäjän meneillään oleva sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan ja siitä aiheutunut pakolaiskriisi ovat johtaneet ennennäkemättömiin kriittistä infrastruktuuria koskeviin haasteisiin joillakin raja-alueilla; toteaa, että näiden alueiden haavoittuvuutta lisää myös uusi covid-19-pandemian jälkeinen tilanne; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venäjän meneillään oleva sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan ja siitä aiheutunut pakolaiskriisi ovat johtaneet ennennäkemättömiin kriittistä infrastruktuuria koskeviin haasteisiin joillakin raja-alueilla; toteaa, että näiden alueiden haavoittuvuutta lisää myös uusi covid-19-pandemian jälkeinen tilanne;

| K. | ottaa huomioon, että kansalliset rajat pirstovat edelleen liian usein luonnollisia alueita, mikä tekee niiden suojelusta ja hallinnoinnista tehottomampaa, erityisesti kun otetaan huomioon, että näissä asioissa sovelletaan erilaisia oikeudellisia kehyksiä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kansalliset rajat pirstovat edelleen liian usein luonnollisia alueita, mikä tekee niiden suojelusta ja hallinnoinnista tehottomampaa, erityisesti kun otetaan huomioon, että näissä asioissa sovelletaan erilaisia oikeudellisia kehyksiä;

| L. | toteaa, että raja-alueiden korkeat muuttoluvut, etenkin nuorten ja ammattitaitoisen työvoiman muuttoluvut, kuvastavat kyseisten alueiden taloudellisten mahdollisuuksien puutetta, mikä tekee näistä alueista entistä vähemmän houkuttelevia työllisyyden ja kestävän talouskehityksen näkökulmasta; ottaa huomioon, että mahdollisuudet kielten opiskeluun ovat vähäisiä, minkä lisäksi on puutetta aloitteista, joilla lisättäisiin tietoisuutta naapurimaan kielen oppimisen hyödyistä raja-alueiden asukkaille; ottaa huomioon, että kaikkia hallinnollisia asiakirjoja ei ole käännetty rajajäsenvaltioiden kielille; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi ja komission olisi neuvottava niitä tässä prosessissa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että raja-alueiden korkeat muuttoluvut, etenkin nuorten ja ammattitaitoisen työvoiman muuttoluvut, kuvastavat kyseisten alueiden taloudellisten mahdollisuuksien puutetta, mikä tekee näistä alueista entistä vähemmän houkuttelevia työllisyyden ja kestävän talouskehityksen näkökulmasta; ottaa huomioon, että mahdollisuudet kielten opiskeluun ovat vähäisiä, minkä lisäksi on puutetta aloitteista, joilla lisättäisiin tietoisuutta naapurimaan kielen oppimisen hyödyistä raja-alueiden asukkaille; ottaa huomioon, että kaikkia hallinnollisia asiakirjoja ei ole käännetty rajajäsenvaltioiden kielille; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi ja komission olisi neuvottava niitä tässä prosessissa;

| M. | ottaa huomioon, että uuden Interreg-asetuksen 2021–2027 myötä raja-alueilla on nyt selkeä rahoitustukikehys rajatylittävän hallinnon parantamiseksi, jotta voidaan vauhdittaa talouden elpymistä, perustaa yhteisiä ympäristötoimia ja lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että uuden Interreg-asetuksen 2021–2027 myötä raja-alueilla on nyt selkeä rahoitustukikehys rajatylittävän hallinnon parantamiseksi, jotta voidaan vauhdittaa talouden elpymistä, perustaa yhteisiä ympäristötoimia ja lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia;

| N. | ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaan liittyvien kumppanuussopimusten tekemisessä on jääty jälkeen, mikä heikentää elintärkeiden resurssien kohdentamista niiden tarpeessa oleville alueille; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaan liittyvien kumppanuussopimusten tekemisessä on jääty jälkeen, mikä heikentää elintärkeiden resurssien kohdentamista niiden tarpeessa oleville alueille;

| O. | toteaa, että pirstoutunut ja riittämätön rajatylittävä yhteistyö voi lisätä alttiutta luonnonmullistuksille ja äärimmäisille sääilmiöille raja-alueilla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että pirstoutunut ja riittämätön rajatylittävä yhteistyö voi lisätä alttiutta luonnonmullistuksille ja äärimmäisille sääilmiöille raja-alueilla;

| P. | ottaa huomioon, että unioni koostuu myös merellisistä raja-alueista erityisesti Välimeren saartensa mutta myös Atlantilla ja Intian valtamerellä sijaitsevien syrjäisimpien alueidensa kautta; ottaa huomioon, että joidenkin Euroopan saarten maantieteellisesti syrjäinen sijainti yhdistettynä siihen, että ne ovat myös raja-alueita, aiheuttaa niille työmarkkinoilla sekä liikenteen ja terveydenhuollon aloilla erilaisia rajoitteita, jotka heikentävät merkittävästi niiden kasvupotentiaalia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että unioni koostuu myös merellisistä raja-alueista erityisesti Välimeren saartensa mutta myös Atlantilla ja Intian valtamerellä sijaitsevien syrjäisimpien alueidensa kautta; ottaa huomioon, että joidenkin Euroopan saarten maantieteellisesti syrjäinen sijainti yhdistettynä siihen, että ne ovat myös raja-alueita, aiheuttaa niille työmarkkinoilla sekä liikenteen ja terveydenhuollon aloilla erilaisia rajoitteita, jotka heikentävät merkittävästi niiden kasvupotentiaalia;

| Q. | toteaa, että raja-alueiden ainutlaatuisen haavoittuvuuden vuoksi raja-alueiden rahoitusmenetelmiin on tunnustetusti tehtävä muutoksia, jotta raja-alueille voidaan lopultakin luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ydinalueiden kanssa; ottaa huomioon, että on myös suositeltavaa, että näihin muutoksiin sisältyy inflaatiokorjatun raja-alueiden miljardin vähentäminen unionin koheesiopolitiikan määrärahoista ja sen varaaminen erityisesti raja-alueille; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että raja-alueiden ainutlaatuisen haavoittuvuuden vuoksi raja-alueiden rahoitusmenetelmiin on tunnustetusti tehtävä muutoksia, jotta raja-alueille voidaan lopultakin luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ydinalueiden kanssa; ottaa huomioon, että on myös suositeltavaa, että näihin muutoksiin sisältyy inflaatiokorjatun raja-alueiden miljardin vähentäminen unionin koheesiopolitiikan määrärahoista ja sen varaaminen erityisesti raja-alueille;

| R. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan komission toukokuussa 2018 puheenjohtajavaltio Luxemburgin suosituksesta julkaiseman rajatylittävien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismia (ECBM) koskevan asetusehdotuksen hyväksyminen olisi auttanut poistamaan vähintään 30 prosenttia ja todennäköisesti jopa 50 prosenttia tiedossa olevista rajatylittävän yhteistyön esteistä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan komission toukokuussa 2018 puheenjohtajavaltio Luxemburgin suosituksesta julkaiseman rajatylittävien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismia (ECBM) koskevan asetusehdotuksen hyväksyminen olisi auttanut poistamaan vähintään 30 prosenttia ja todennäköisesti jopa 50 prosenttia tiedossa olevista rajatylittävän yhteistyön esteistä;

1.

pitää myönteisenä vuonna 2021 julkaistua komission tiedonantoa ”EU:n raja-alueet: Euroopan yhdentymisen koekentät”, joka sisältää tarkkoja tietoja unionin raja-alueilla esiintyvistä esteistä;

Raja-alueiden erityispiirteet

Raja-alueiden erityispiirteet

| 2. | palauttaa mieliin, että SEUT 174 artiklassa huomioidaan raja-alueiden kohtaamat vaikeudet ja määrätään, että unionin on kiinnitettävä erityistä huomiota näihin alueisiin kehittäessään ja harjoittaessaan toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että SEUT 174 artiklassa huomioidaan raja-alueiden kohtaamat vaikeudet ja määrätään, että unionin on kiinnitettävä erityistä huomiota näihin alueisiin kehittäessään ja harjoittaessaan toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi;

| 3. | korostaa, että raja-alueiden ja erityisesti sellaisten, joilla on vain merirajat, jotka ovat erityisiä rajoja, joilla on omat tarpeensa, sekä maaseutualueiden ja harvaan asuttujen alueiden kohtaamat haasteet vaihtelevat alueittain riippuen kullakin alueella vallitsevista oikeudellisista, hallinnollisista, kielellisistä, kulttuurisista, sosioekonomisista, ympäristöllisistä, demografisista ja maantieteellisistä olosuhteista; korostaa, että EU:n varoja on käytettävä tehokkaasti ja koordinoitava paremmin, jotta voidaan varmistaa kattavampi lähestymistapa edellä mainittuihin haasteisiin; kehottaa ottamaan mukaan paikallisviranomaiset ja yhteisöt ja yksilökohtaiset lähestymistavat, jotka ovat integroituja, räätälöityjä ja aluekohtaisia, osana monitasoista hallintokehystä; korostaa tarvetta pohtia joidenkin raja-alueiden kohtaamia haasteita, jotka liittyvät Venäjän yhä jatkuvaan hyökkäykseen Ukrainassa; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että raja-alueiden ja erityisesti sellaisten, joilla on vain merirajat, jotka ovat erityisiä rajoja, joilla on omat tarpeensa, sekä maaseutualueiden ja harvaan asuttujen alueiden kohtaamat haasteet vaihtelevat alueittain riippuen kullakin alueella vallitsevista oikeudellisista, hallinnollisista, kielellisistä, kulttuurisista, sosioekonomisista, ympäristöllisistä, demografisista ja maantieteellisistä olosuhteista; korostaa, että EU:n varoja on käytettävä tehokkaasti ja koordinoitava paremmin, jotta voidaan varmistaa kattavampi lähestymistapa edellä mainittuihin haasteisiin; kehottaa ottamaan mukaan paikallisviranomaiset ja yhteisöt ja yksilökohtaiset lähestymistavat, jotka ovat integroituja, räätälöityjä ja aluekohtaisia, osana monitasoista hallintokehystä; korostaa tarvetta pohtia joidenkin raja-alueiden kohtaamia haasteita, jotka liittyvät Venäjän yhä jatkuvaan hyökkäykseen Ukrainassa;

| 4. | suosittaa, että otetaan käyttöön EU:n aloite naapurimaiden kielten kielikurssien tarjoamisesta edullisesti osallistujille kaikilla sellaisilla NUTS 3 -alueilla, jotka rajoittuvat naapurijäsenvaltioon; painottaa, että tällä EU:n aloitteella on myös lisättävä tietoisuutta naapurimaiden kielten oppimisen hyödyistä; |
| --- | --- |

4.

suosittaa, että otetaan käyttöön EU:n aloite naapurimaiden kielten kielikurssien tarjoamisesta edullisesti osallistujille kaikilla sellaisilla NUTS 3 -alueilla, jotka rajoittuvat naapurijäsenvaltioon; painottaa, että tällä EU:n aloitteella on myös lisättävä tietoisuutta naapurimaiden kielten oppimisen hyödyistä;

| 5. | korostaa, että suhteettomia rasitteita, joita ovat esimerkiksi kaikille raja-alueille ominaiset luontaiset rakenteelliset haitat, olisi kompensoitava erillisellä alueellisen tuen järjestelmällä, joka on suunniteltu erityisesti raja-alueita varten; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että suhteettomia rasitteita, joita ovat esimerkiksi kaikille raja-alueille ominaiset luontaiset rakenteelliset haitat, olisi kompensoitava erillisellä alueellisen tuen järjestelmällä, joka on suunniteltu erityisesti raja-alueita varten;

| 6. | pyytää, että 0,26 prosenttia EU:n koheesiopolitiikan määrärahoista korvamerkitään yksinomaan raja-alueiden kehittämiseen jokaisen uuden ohjelmakauden alussa kaudesta 2028–2034 alkaen, jäljempänä ”raja-alueiden miljardi”; ehdottaa lisäksi, että jos näitä varoja ei pyydetä käytettäväksi raja-alueilla, jäljelle jäävä määrä olisi palautettava EU:n koheesiopolitiikan määrärahoihin; |
| --- | --- |

6.

pyytää, että 0,26 prosenttia EU:n koheesiopolitiikan määrärahoista korvamerkitään yksinomaan raja-alueiden kehittämiseen jokaisen uuden ohjelmakauden alussa kaudesta 2028–2034 alkaen, jäljempänä ”raja-alueiden miljardi”; ehdottaa lisäksi, että jos näitä varoja ei pyydetä käytettäväksi raja-alueilla, jäljelle jäävä määrä olisi palautettava EU:n koheesiopolitiikan määrärahoihin;

| 7. | ehdottaa, että raja-alueiden miljardi annetaan eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille (EAYY:ille) tai raja-alueille, joilla on vastaavanlaisia rakenteita; kehottaa suomaan eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille tai vastaaville rakenteille laajan riippumattomuuden varojen käytössä ja hankkeiden valinnassa; |
| --- | --- |

7.

ehdottaa, että raja-alueiden miljardi annetaan eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille (EAYY:ille) tai raja-alueille, joilla on vastaavanlaisia rakenteita; kehottaa suomaan eurooppalaisille alueellisen yhteistyön yhtymille tai vastaaville rakenteille laajan riippumattomuuden varojen käytössä ja hankkeiden valinnassa;

| 8. | pyytää jäsenvaltioita poistamaan olemassa olevat esteet ja sallimaan suuremman riippumattomuuden hankkeiden valinnassa ja varojen käytössä erityisesti nimeämällä EAYY:t Interreg-ohjelmien hallintoviranomaisiksi Interreg-asetuksen 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti, parantamalla EAYY:ien institutionaalisia ja taloudellisia valmiuksia Interreg-asetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti tai nimittämällä EAYY:t pienhankerahastoja hallinnoiviksi tuensaajiksi Interreg-asetuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ehdottaa, että komissio luo jäsenvaltioille kannustimia hyödyntää edellä mainittuja vaihtoehtoja antaakseen EAYY:ille merkittävämmän roolin, jotta voidaan todella panna täytäntöön EU:n vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan poliittinen tavoite 5: Eurooppa lähempänä kansalaisia; |
| --- | --- |

8.

pyytää jäsenvaltioita poistamaan olemassa olevat esteet ja sallimaan suuremman riippumattomuuden hankkeiden valinnassa ja varojen käytössä erityisesti nimeämällä EAYY:t Interreg-ohjelmien hallintoviranomaisiksi Interreg-asetuksen 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti, parantamalla EAYY:ien institutionaalisia ja taloudellisia valmiuksia Interreg-asetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti tai nimittämällä EAYY:t pienhankerahastoja hallinnoiviksi tuensaajiksi Interreg-asetuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ehdottaa, että komissio luo jäsenvaltioille kannustimia hyödyntää edellä mainittuja vaihtoehtoja antaakseen EAYY:ille merkittävämmän roolin, jotta voidaan todella panna täytäntöön EU:n vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan poliittinen tavoite 5: Eurooppa lähempänä kansalaisia;

| 9. | suosittelee, että EU:n aluetukia koskeviin suuntaviivoihin tehdään muutoksia; ottaa huomioon, että alle puolet EU:n koko väestöstä voi saada samanaikaisesti alueellista tukea, ja ehdottaa tämän vuoksi, että raja-alueet olisi asetettava etusijalle tämän säännön puitteissa; |
| --- | --- |

9.

suosittelee, että EU:n aluetukia koskeviin suuntaviivoihin tehdään muutoksia; ottaa huomioon, että alle puolet EU:n koko väestöstä voi saada samanaikaisesti alueellista tukea, ja ehdottaa tämän vuoksi, että raja-alueet olisi asetettava etusijalle tämän säännön puitteissa;

Häiriönsietokyvyn parantaminen syventämällä instituutioiden yhteistyötä

Häiriönsietokyvyn parantaminen syventämällä instituutioiden yhteistyötä

| 10. | on tyytyväinen komission tähänastiseen edistymiseen sen vuoden 2017 toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa etenkin b-ratkaisut-aloitteen avulla, joka on mahdollistanut oikeudellisen ja hallinnollisen tuen tarjoamisen raja-alueille ja toiminnan esteiden poistamisen 90 tapauksessa, minkä lisäksi sillä on tuettu työllistymisen helpottamista ja raja-alueiden monikielisyyden ja terveydenhuoltopalvelujen yhdistämisen edistämistä; |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen komission tähänastiseen edistymiseen sen vuoden 2017 toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa etenkin b-ratkaisut-aloitteen avulla, joka on mahdollistanut oikeudellisen ja hallinnollisen tuen tarjoamisen raja-alueille ja toiminnan esteiden poistamisen 90 tapauksessa, minkä lisäksi sillä on tuettu työllistymisen helpottamista ja raja-alueiden monikielisyyden ja terveydenhuoltopalvelujen yhdistämisen edistämistä;

| 11. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita lisäämään raja-alueiden tietoisuutta mahdollisuudesta saada komissiolta tukea b-ratkaisut-aloitteen nojalla; korostaa, että tietämyksen jakaminen onnistuneista b-ratkaisuista voisi auttaa ratkaisemaan hallinnollisia ja oikeudellisia esteitä ja ehkäisemään uusien esteiden syntymistä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita lisäämään raja-alueiden tietoisuutta mahdollisuudesta saada komissiolta tukea b-ratkaisut-aloitteen nojalla; korostaa, että tietämyksen jakaminen onnistuneista b-ratkaisuista voisi auttaa ratkaisemaan hallinnollisia ja oikeudellisia esteitä ja ehkäisemään uusien esteiden syntymistä;

| 12. | korostaa kuitenkin, että b-ratkaisut eivät yksin voi olla asianmukainen ja tehokas vastaus raja-alueiden oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin; |
| --- | --- |

12.

korostaa kuitenkin, että b-ratkaisut eivät yksin voi olla asianmukainen ja tehokas vastaus raja-alueiden oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin;

| 13. | antaa tunnustusta makroalueiden, Euroregio-alueiden, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen sekä yhdistysten merkitykselle yhteisten etujen edistämisessä ja rajatylittävän yhteistyön alalla; kehottaa komissiota käynnistämään perusteellisen makroaluestrategioiden arvioinnin, jonka tarkoituksena on arvioida niiden johdonmukaisuutta EU:n uudistettujen ympäristö- ja digitaalisten painopisteiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

antaa tunnustusta makroalueiden, Euroregio-alueiden, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen sekä yhdistysten merkitykselle yhteisten etujen edistämisessä ja rajatylittävän yhteistyön alalla; kehottaa komissiota käynnistämään perusteellisen makroaluestrategioiden arvioinnin, jonka tarkoituksena on arvioida niiden johdonmukaisuutta EU:n uudistettujen ympäristö- ja digitaalisten painopisteiden kanssa;

| 14. | muistuttaa, että toteutetuista toimista huolimatta raja-alueilla on edelleen monia hallinnollisia, oikeudellisia ja kielellisiä esteitä, jotka haittaavat kestävää kasvua, sosioekonomista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta raja-alueilla ja niiden välillä; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että toteutetuista toimista huolimatta raja-alueilla on edelleen monia hallinnollisia, oikeudellisia ja kielellisiä esteitä, jotka haittaavat kestävää kasvua, sosioekonomista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta raja-alueilla ja niiden välillä;

| 15. | panee merkille, että useimmat rajatylittävää työtä haittaavat esteet ovat luonteeltaan juridisia ja johtuvat keskenään poikkeavista kansallisista säädöksistä tai yleisistä EU:n säädöksistä; muistuttaa siksi, että komissio antoi vuonna 2018 ehdotuksen asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että useimmat rajatylittävää työtä haittaavat esteet ovat luonteeltaan juridisia ja johtuvat keskenään poikkeavista kansallisista säädöksistä tai yleisistä EU:n säädöksistä; muistuttaa siksi, että komissio antoi vuonna 2018 ehdotuksen asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373);

| 16. | korostaa, että julkisten palvelujen saatavuus on ratkaisevaa sisäraja-alueilla asuville 150 miljoonalle ihmiselle ja että sitä haittaavat toistuvasti lukuisat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan ponnistelunsa näiden esteiden poistamiseksi erityisesti terveyspalvelujen, liikenteen, koulutuksen, työvoiman liikkuvuuden ja ympäristön aloilla; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että julkisten palvelujen saatavuus on ratkaisevaa sisäraja-alueilla asuville 150 miljoonalle ihmiselle ja että sitä haittaavat toistuvasti lukuisat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan ponnistelunsa näiden esteiden poistamiseksi erityisesti terveyspalvelujen, liikenteen, koulutuksen, työvoiman liikkuvuuden ja ympäristön aloilla;

| 17. | painottaa, että komission ehdottamalla poistamismekanismia koskevalla asetuksella olisi voitu auttaa poistamaan yli 50 prosenttia näistä esteistä, erityisesti rajatylittävän joukkoliikenteen puutteen ja työvoiman sekä koulutus-, kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelujen rajoitetun saatavuuden osalta; pitää tämän vuoksi valitettavana, ettei mekanismia koskeva lainsäädäntöprosessi ole edennyt neuvostossa; muistuttaa, että tällä mekanismilla pyritään helpottamaan raja-alueiden välistä yhteistyötä eri alojen yhteishankkeissa (infrastruktuuri, terveydenhuolto, työvoima jne.) sallimalla yhden niistä soveltaa naapurijäsenvaltion säännöksiä, jos sen oman lainsäädännön soveltaminen aiheuttaa oikeudellisia esteitä; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että komission ehdottamalla poistamismekanismia koskevalla asetuksella olisi voitu auttaa poistamaan yli 50 prosenttia näistä esteistä, erityisesti rajatylittävän joukkoliikenteen puutteen ja työvoiman sekä koulutus-, kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelujen rajoitetun saatavuuden osalta; pitää tämän vuoksi valitettavana, ettei mekanismia koskeva lainsäädäntöprosessi ole edennyt neuvostossa; muistuttaa, että tällä mekanismilla pyritään helpottamaan raja-alueiden välistä yhteistyötä eri alojen yhteishankkeissa (infrastruktuuri, terveydenhuolto, työvoima jne.) sallimalla yhden niistä soveltaa naapurijäsenvaltion säännöksiä, jos sen oman lainsäädännön soveltaminen aiheuttaa oikeudellisia esteitä;

| 18. | ottaa huomioon, että parlamentin laaja enemmistö kannatti rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismia koskevaa ehdotusta helmikuussa 2019 ja neuvostolle esitetyn suullisen kysymyksen johdosta lokakuussa 2021 käydyssä täysistuntokeskustelussa; muistuttaa, että tätä asetusta koskevaan parlamentin ensimmäisen käsittelyn kantaan sisältyi erityisiä sanamuotoja, joilla olisi varmistettu asetuksen vapaaehtoinen soveltaminen, mikä olisi poistanut jäsenvaltioiden huolenaiheet; |
| --- | --- |

18.

ottaa huomioon, että parlamentin laaja enemmistö kannatti rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismia koskevaa ehdotusta helmikuussa 2019 ja neuvostolle esitetyn suullisen kysymyksen johdosta lokakuussa 2021 käydyssä täysistuntokeskustelussa; muistuttaa, että tätä asetusta koskevaan parlamentin ensimmäisen käsittelyn kantaan sisältyi erityisiä sanamuotoja, joilla olisi varmistettu asetuksen vapaaehtoinen soveltaminen, mikä olisi poistanut jäsenvaltioiden huolenaiheet;

| 19. | pyytää komissiota muuttamaan nykyistä ehdotusta ottaen huomioon neuvoston ja parlamentin oikeudellisen yksikön päätelmät, jotta voitaisiin löytää tasapaino lainsäätäjien kantojen välillä; kehottaa komissiota varmistamaan, että tässä ehdotuksessa otetaan huomioon raja-alueiden vahvistaminen ennakoiden niiden alueiden odotettavissa olevat vahingot, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäykset seuraukset vaikuttavat eniten; pyytää komissiota jatkamaan neuvotteluja jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan hyväksyä nopeasti järjestelmä, jonka avulla saadaan poistettua rajoista johtuvat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet ja helpotetaan siten raja-alueiden asukkaiden elämää; |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota muuttamaan nykyistä ehdotusta ottaen huomioon neuvoston ja parlamentin oikeudellisen yksikön päätelmät, jotta voitaisiin löytää tasapaino lainsäätäjien kantojen välillä; kehottaa komissiota varmistamaan, että tässä ehdotuksessa otetaan huomioon raja-alueiden vahvistaminen ennakoiden niiden alueiden odotettavissa olevat vahingot, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäykset seuraukset vaikuttavat eniten; pyytää komissiota jatkamaan neuvotteluja jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan hyväksyä nopeasti järjestelmä, jonka avulla saadaan poistettua rajoista johtuvat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet ja helpotetaan siten raja-alueiden asukkaiden elämää;

| 20. | pitää myönteisenä pilottihankkeen ”Rajat ylittävän kriisitoiminnan integroitu aloite” (Cross-Border Crisis Response Integrated Initiative, CB-CRII) hyväksymistä, sillä hankkeella pyritään parantamaan raja-alueiden kykyä selviytyä tulevista kriiseistä; kehottaa komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoa panemaan hankkeen täytäntöön (20); |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä pilottihankkeen ”Rajat ylittävän kriisitoiminnan integroitu aloite” (Cross-Border Crisis Response Integrated Initiative, CB-CRII) hyväksymistä, sillä hankkeella pyritään parantamaan raja-alueiden kykyä selviytyä tulevista kriiseistä; kehottaa komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoa panemaan hankkeen täytäntöön (20

| 21. | korostaa, että covid-19-kriisin aiheuttamien vahinkojen ja aivan erityisesti pandemian aiheuttamien rajojen sulkemisten ohella raja-alueet kärsivät myös brexitin seurauksista, jotka ovat luoneet uusia esteitä vapaakaupalle ja aiheuttaneet vakavia häiriöitä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliselle rajatylittävälle kaupalle, mikä on heikentänyt entisestään raja-alueiden yritysten ja kansalaisten tilannetta; onkin tyytyväinen brexit-mukautusvarauksesta tehtyyn sopimukseen, joka mahdollistaa taloudellisen ja oikeudellisen tuen antamisen jäsenvaltioille ja alueille, joihin brexit on vaikuttanut; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että covid-19-kriisin aiheuttamien vahinkojen ja aivan erityisesti pandemian aiheuttamien rajojen sulkemisten ohella raja-alueet kärsivät myös brexitin seurauksista, jotka ovat luoneet uusia esteitä vapaakaupalle ja aiheuttaneet vakavia häiriöitä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliselle rajatylittävälle kaupalle, mikä on heikentänyt entisestään raja-alueiden yritysten ja kansalaisten tilannetta; onkin tyytyväinen brexit-mukautusvarauksesta tehtyyn sopimukseen, joka mahdollistaa taloudellisen ja oikeudellisen tuen antamisen jäsenvaltioille ja alueille, joihin brexit on vaikuttanut;

Rajatylittävien julkisten palvelujen lisääminen ja parantaminen

Rajatylittävien julkisten palvelujen lisääminen ja parantaminen

| 22. | panee mielenkiinnolla merkille, että komission vuonna 2020 järjestämä julkinen kuuleminen rajoista johtuvien esteiden poistamisesta paljasti, että raja-alueiden asukkaiden suurimpina ongelmina olivat muun muassa luotettavien rajatylittävien joukkoliikennepalvelujen puute, digitaalisten palvelujen puute ja niiden rajallinen rajatylittävä yhteentoimivuus, kielieroista suoraan johtuvat esteet sekä lainsäädäntöprosesseihin ja taloudellisiin eroihin liittyvät esteet; |
| --- | --- |

22.

panee mielenkiinnolla merkille, että komission vuonna 2020 järjestämä julkinen kuuleminen rajoista johtuvien esteiden poistamisesta paljasti, että raja-alueiden asukkaiden suurimpina ongelmina olivat muun muassa luotettavien rajatylittävien joukkoliikennepalvelujen puute, digitaalisten palvelujen puute ja niiden rajallinen rajatylittävä yhteentoimivuus, kielieroista suoraan johtuvat esteet sekä lainsäädäntöprosesseihin ja taloudellisiin eroihin liittyvät esteet;

| 23. | toteaa, että raja-alueiden houkuttelevuus asuinpaikkana ja investointikohteena riippuu pitkälti elämänlaadusta, julkisten ja kaupallisten palvelujen saatavuudesta niin kansalaisten kuin yritysten kannalta sekä liikenteen laadusta; toteaa, että nämä edellytykset kyetään täyttämään ja säilyttämään ainoastaan tiiviissä yhteistyössä rajan kummallakin puolella toimivien kansallisten ja alue- ja paikallisviranomaisten ja yritysten kanssa; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että raja-alueiden houkuttelevuus asuinpaikkana ja investointikohteena riippuu pitkälti elämänlaadusta, julkisten ja kaupallisten palvelujen saatavuudesta niin kansalaisten kuin yritysten kannalta sekä liikenteen laadusta; toteaa, että nämä edellytykset kyetään täyttämään ja säilyttämään ainoastaan tiiviissä yhteistyössä rajan kummallakin puolella toimivien kansallisten ja alue- ja paikallisviranomaisten ja yritysten kanssa;

| 24. | painottaa, että laadukkaisiin julkisiin palveluihin tehtävillä investoinneilla on ratkaiseva merkitys yhteiskunnallisen sopeutumiskyvyn vahvistamisessa sekä talous- ja terveyskriiseistä ja yhteiskunnallisista kriiseistä selviytymisessä; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että laadukkaisiin julkisiin palveluihin tehtävillä investoinneilla on ratkaiseva merkitys yhteiskunnallisen sopeutumiskyvyn vahvistamisessa sekä talous- ja terveyskriiseistä ja yhteiskunnallisista kriiseistä selviytymisessä;

| 25. | muistuttaa, että parempien rajatylittävien julkisten palvelujen järjestäminen parantaisi paitsi raja-alueiden asukkaiden elämänlaatua myös näiden palvelujen kustannushyötysuhdetta; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että parempien rajatylittävien julkisten palvelujen järjestäminen parantaisi paitsi raja-alueiden asukkaiden elämänlaatua myös näiden palvelujen kustannushyötysuhdetta;

| 26. | painottaa, että liikennepalvelujen koordinointi raja-alueilla on edelleen riittämätöntä osittain puuttuvien tai käytöstä poistettujen yhteyksien vuoksi, mikä haittaa liikkumista ja rajatylittävän kehityksen näkymiä; painottaa myös, että oikeudellisten ja hallinnollisten määräysten monimutkaisuus haittaa kestävän rajatylittävän liikenneinfrastruktuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

26.

painottaa, että liikennepalvelujen koordinointi raja-alueilla on edelleen riittämätöntä osittain puuttuvien tai käytöstä poistettujen yhteyksien vuoksi, mikä haittaa liikkumista ja rajatylittävän kehityksen näkymiä; painottaa myös, että oikeudellisten ja hallinnollisten määräysten monimutkaisuus haittaa kestävän rajatylittävän liikenneinfrastruktuurin kehittämistä;

| 27. | korostaa, että uuden rajatylittävän liikenneinfrastruktuurin rakentaminen on kallista ja ekologisesti haastavaa eikä se välttämättä ole aina paras ratkaisu, ja korostaa siksi mahdollisuuksia edistää rajatylittäviä liikenneyhteyksiä pehmeillä toimenpiteillä, kuten julkisen liikenteen aikataulujen koordinoinnin parantamisella, osallistavalla suunnittelulla ja alue- ja paikallisviranomaisten räätälöityjen innovointien käytöllä, silloin kun nämä viranomaiset ovat tarpeeksi riippumattomia voidakseen pyrkiä yhteisiin tavoitteisiin; korostaa, että uuden julkisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisessä olisi noudatettava kestävyyttä ja kustannustehokkuutta koskevia vaatimuksia; kehottaa siksi kohdentamaan oikeudenmukaisen siirtymän rahaston varat oikea-aikaisesti, jotta varmistetaan raja-alueiden aktiivinen rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että uuden rajatylittävän liikenneinfrastruktuurin rakentaminen on kallista ja ekologisesti haastavaa eikä se välttämättä ole aina paras ratkaisu, ja korostaa siksi mahdollisuuksia edistää rajatylittäviä liikenneyhteyksiä pehmeillä toimenpiteillä, kuten julkisen liikenteen aikataulujen koordinoinnin parantamisella, osallistavalla suunnittelulla ja alue- ja paikallisviranomaisten räätälöityjen innovointien käytöllä, silloin kun nämä viranomaiset ovat tarpeeksi riippumattomia voidakseen pyrkiä yhteisiin tavoitteisiin; korostaa, että uuden julkisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisessä olisi noudatettava kestävyyttä ja kustannustehokkuutta koskevia vaatimuksia; kehottaa siksi kohdentamaan oikeudenmukaisen siirtymän rahaston varat oikea-aikaisesti, jotta varmistetaan raja-alueiden aktiivinen rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa;

| 28. | korostaa koheesiopolitiikan roolia vastattaessa unionin liikennealan suurimpiin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi hyvin toimivan yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen kehittäminen, Euroopan yhdistävien nykyaikaisten multimodaalisten ja turvallisten liikenneinfrastruktuuriverkostojen rakentaminen ja siirtyminen vähäpäästöiseen liikkuvuuteen, muun muassa tukemalla pienten puuttuvien yhteyksien rakentamista rajatylittäville osuuksille, mikä edistää raja-alueiden yhdentymistä Eurooppaan; |
| --- | --- |

28.

korostaa koheesiopolitiikan roolia vastattaessa unionin liikennealan suurimpiin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi hyvin toimivan yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen kehittäminen, Euroopan yhdistävien nykyaikaisten multimodaalisten ja turvallisten liikenneinfrastruktuuriverkostojen rakentaminen ja siirtyminen vähäpäästöiseen liikkuvuuteen, muun muassa tukemalla pienten puuttuvien yhteyksien rakentamista rajatylittäville osuuksille, mikä edistää raja-alueiden yhdentymistä Eurooppaan;

| 29. | pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vahvemman ja selkeämmän oikeudellisen kehyksen julkisten palvelujen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi; korostaa tässä yhteydessä, että komission laatima puuttuvien rautatieyhteyksien kartoitus on keskeinen väline, jolla voidaan edetä tähän suuntaan; |
| --- | --- |

29.

pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vahvemman ja selkeämmän oikeudellisen kehyksen julkisten palvelujen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi; korostaa tässä yhteydessä, että komission laatima puuttuvien rautatieyhteyksien kartoitus on keskeinen väline, jolla voidaan edetä tähän suuntaan;

| 30. | korostaa, että Euroopan rautateiden teemavuodelle on luotava vahva poliittinen perintö erityisesti raja-alueilla; muistuttaa, että rautateiden eurooppalainen ja rajatylittävä ulottuvuus tuo kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antaa heille mahdollisuuden tutustua unioniin sen kaikessa moninaisuudessa ja edistää sosioekonomista ja alueellista yhteenkuuluvuutta varmistamalla erityisesti paremmat yhteydet unionin sisällä ja sen maantieteellisten reuna-alueiden kanssa, myös rajatylittävien alueellisten yhteyksien avulla; panee tyytyväisenä merkille kumppanuuksien perustamisen joillakin raja-alueilla yhteisten palvelujen, kuten aikataulujen ja lipunmyynnin integroinnin, kehittämiseksi; kehottaa komissiota tukemaan edelleen tämänkaltaisia aloitteita ja pyytää komissiota edistämään polkupyörien kuljettamista rajatylittävässä junaliikenteessä; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että Euroopan rautateiden teemavuodelle on luotava vahva poliittinen perintö erityisesti raja-alueilla; muistuttaa, että rautateiden eurooppalainen ja rajatylittävä ulottuvuus tuo kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antaa heille mahdollisuuden tutustua unioniin sen kaikessa moninaisuudessa ja edistää sosioekonomista ja alueellista yhteenkuuluvuutta varmistamalla erityisesti paremmat yhteydet unionin sisällä ja sen maantieteellisten reuna-alueiden kanssa, myös rajatylittävien alueellisten yhteyksien avulla; panee tyytyväisenä merkille kumppanuuksien perustamisen joillakin raja-alueilla yhteisten palvelujen, kuten aikataulujen ja lipunmyynnin integroinnin, kehittämiseksi; kehottaa komissiota tukemaan edelleen tämänkaltaisia aloitteita ja pyytää komissiota edistämään polkupyörien kuljettamista rajatylittävässä junaliikenteessä;

| 31. | kehottaa lisäämään julkisten palvelujen digitalisointia ja vahvistamaan yhteentoimivuutta koskevia politiikkoja sen varmistamiseksi, että digitaaliset julkiset palvelut ovat oletusarvoisesti yhteentoimivia ja rajatylittäviä; korostaa, että on tärkeää tukea raja-alueiden julkisten palvelujen ja yritysten digitaalista innovointia, ja suhtautuu tältä osin myönteisesti eurooppalaisiin digitaali-innovointikeskittymiin; |
| --- | --- |

31.

kehottaa lisäämään julkisten palvelujen digitalisointia ja vahvistamaan yhteentoimivuutta koskevia politiikkoja sen varmistamiseksi, että digitaaliset julkiset palvelut ovat oletusarvoisesti yhteentoimivia ja rajatylittäviä; korostaa, että on tärkeää tukea raja-alueiden julkisten palvelujen ja yritysten digitaalista innovointia, ja suhtautuu tältä osin myönteisesti eurooppalaisiin digitaali-innovointikeskittymiin;

Dynaamiset rajatylittävät työmarkkinat

Dynaamiset rajatylittävät työmarkkinat

| 32. | on tyytyväinen lukuisiin tärkeisiin toimenpiteisiin, joilla puututaan rajan eri puolilla vallitsevien sosioekonomisten tilanteiden eroihin; pitää kuitenkin valitettavana, että rajatylittävien pk-yritysten sosioekonomisesta tilanteesta ei ole saatavilla nimenomaisia arviointeja ja vertailtavia tilastoja kokonaiskuvan saamiseksi, mikä on sitäkin valitettavampaa, kun otetaan huomioon, että pk-yritysten osuus kokonaistyöllisyydestä on 67 prosenttia ja unionin lisäarvosta lähes 60 prosenttia; |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen lukuisiin tärkeisiin toimenpiteisiin, joilla puututaan rajan eri puolilla vallitsevien sosioekonomisten tilanteiden eroihin; pitää kuitenkin valitettavana, että rajatylittävien pk-yritysten sosioekonomisesta tilanteesta ei ole saatavilla nimenomaisia arviointeja ja vertailtavia tilastoja kokonaiskuvan saamiseksi, mikä on sitäkin valitettavampaa, kun otetaan huomioon, että pk-yritysten osuus kokonaistyöllisyydestä on 67 prosenttia ja unionin lisäarvosta lähes 60 prosenttia;

| 33. | kehottaa komissiota tekemään perusteellisen analyysin rajat ylittävien pk-yritysten sosioekonomisista olosuhteista ja keräämään erityisarviointeja ja vertailevia tilastoja; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota tekemään perusteellisen analyysin rajat ylittävien pk-yritysten sosioekonomisista olosuhteista ja keräämään erityisarviointeja ja vertailevia tilastoja;

| 34. | huomauttaa, että komission kahdeksannen koheesiokertomuksen (21) mukaan Interreg-indikaattorit osoittavat, että vain 68 prosenttia työvoiman rajatylittävää liikkuvuutta koskevista vuoden 2023 tavoitteista oli saavutettu vuoden 2020 loppuun mennessä, kun taas muilla aloilla tavoitteet oli saavutettu jopa 495-prosenttisesti; kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan tällä tiellä vuoden 2023 tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että komission kahdeksannen koheesiokertomuksen (21

| 35. | toteaa olevan tärkeää, että jäsenvaltiot voivat taata verotulot, sosiaaliturvajärjestelmät ja kansallisten verojen moninaisuuden; antaa tukensa 15. heinäkuuta 2020 julkaistun komission veropaketin täytäntöönpanolle, jolla pyritään takaamaan oikeudenmukainen, kestävä ja tehokas verotus, jossa otetaan huomioon digitalisoituminen, ja sitoutuu seuraamaan sitä tiiviisti; |
| --- | --- |

35.

toteaa olevan tärkeää, että jäsenvaltiot voivat taata verotulot, sosiaaliturvajärjestelmät ja kansallisten verojen moninaisuuden; antaa tukensa 15. heinäkuuta 2020 julkaistun komission veropaketin täytäntöönpanolle, jolla pyritään takaamaan oikeudenmukainen, kestävä ja tehokas verotus, jossa otetaan huomioon digitalisoituminen, ja sitoutuu seuraamaan sitä tiiviisti;

| 36. | korostaa kuitenkin, että koska työpaikkoja tai muita taloudellisia mahdollisuuksia ei ole riittävästi ja palkkataso on alhainen, hyvin koulutettu työvoima muuttaa yleensä alueille, joilla tällaisia mahdollisuuksia on riittävästi, mikä tekee syrjäisten raja-alueiden tilanteesta entistä haastavamman; |
| --- | --- |

36.

korostaa kuitenkin, että koska työpaikkoja tai muita taloudellisia mahdollisuuksia ei ole riittävästi ja palkkataso on alhainen, hyvin koulutettu työvoima muuttaa yleensä alueille, joilla tällaisia mahdollisuuksia on riittävästi, mikä tekee syrjäisten raja-alueiden tilanteesta entistä haastavamman;

| 37. | katsoo, että koheesiopolitiikassa olisi painotettava enemmän investoimista ihmisiin, koska raja-alueiden taloutta voidaan elvyttää yhdistämällä tehokkaasti innovointia, inhimillistä pääomaa, hyvää hallintoa ja institutionaalisia valmiuksia; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että koheesiopolitiikassa olisi painotettava enemmän investoimista ihmisiin, koska raja-alueiden taloutta voidaan elvyttää yhdistämällä tehokkaasti innovointia, inhimillistä pääomaa, hyvää hallintoa ja institutionaalisia valmiuksia;

| 38. | katsoo, että erityisiä haasteita kohtaavien raja-alueiden olisi saatava räätälöityä lisätukea (esimerkiksi lisäämällä Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahasto plussan ja Euroopan globalisaatiorahaston synergiaa) sellaisten pitkän aikavälin strategioiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, jotka perustuvat talouden monipuolistamiseen ja vähennettyjen työntekijöiden osaamisen uudistamiseen ja uudelleenkoulutukseen; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että erityisiä haasteita kohtaavien raja-alueiden olisi saatava räätälöityä lisätukea (esimerkiksi lisäämällä Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahasto plussan ja Euroopan globalisaatiorahaston synergiaa) sellaisten pitkän aikavälin strategioiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, jotka perustuvat talouden monipuolistamiseen ja vähennettyjen työntekijöiden osaamisen uudistamiseen ja uudelleenkoulutukseen;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan kaikilta osin komission pyrkimyksiin toteuttaa eurooppalainen koulutusalue, joka yhdessä Euroopan osaamisohjelman ja eurooppalaisen tutkimusalueen kanssa takaisi kohdennetun koulutuksen saatavuuden rajojen molemmin puolin tarjoamalla yhteisiä koulutuspalveluja, varmistamalla tutkintojen, pätevyyksien ja taitojen keskinäisen tunnustamisen sekä kannustamalla oppimiseen; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan kaikilta osin komission pyrkimyksiin toteuttaa eurooppalainen koulutusalue, joka yhdessä Euroopan osaamisohjelman ja eurooppalaisen tutkimusalueen kanssa takaisi kohdennetun koulutuksen saatavuuden rajojen molemmin puolin tarjoamalla yhteisiä koulutuspalveluja, varmistamalla tutkintojen, pätevyyksien ja taitojen keskinäisen tunnustamisen sekä kannustamalla oppimiseen;

| 40. | kannustaa edistämään unionin ulkorajoilla sijaitsevien EU:n raja-alueiden ja naapurimaiden raja-alueiden välisiä yhteistyöohjelmia; panee merkille tähän yhteistyöhön liittyvät haasteet, jotka johtuvat näiden alueiden lainsäädännön eroista; pitää tätä yhteistyötä tärkeänä välineenä EU:n laajentumispolitiikan edistämisessä; korostaa, että naapurialueiden välisen rajatylittävän yhteistyön edistäminen voi ratkaisevasti auttaa vastaamaan unioniin vaikuttaviin suuriin haasteisiin (esimerkiksi Välimeren, Itämeren ja muiden merialueiden kestävän tulevaisuuden varmistamiseen, Alppien, Pyreneiden, Karpaattien ja muiden vuoristoalueiden kestävän tulevaisuuden varmistamiseen sekä kestävän tulevaisuuden varmistamiseen suurille joille, kuten Reinille, Tonavalle ja Maasille; |
| --- | --- |

40.

kannustaa edistämään unionin ulkorajoilla sijaitsevien EU:n raja-alueiden ja naapurimaiden raja-alueiden välisiä yhteistyöohjelmia; panee merkille tähän yhteistyöhön liittyvät haasteet, jotka johtuvat näiden alueiden lainsäädännön eroista; pitää tätä yhteistyötä tärkeänä välineenä EU:n laajentumispolitiikan edistämisessä; korostaa, että naapurialueiden välisen rajatylittävän yhteistyön edistäminen voi ratkaisevasti auttaa vastaamaan unioniin vaikuttaviin suuriin haasteisiin (esimerkiksi Välimeren, Itämeren ja muiden merialueiden kestävän tulevaisuuden varmistamiseen, Alppien, Pyreneiden, Karpaattien ja muiden vuoristoalueiden kestävän tulevaisuuden varmistamiseen sekä kestävän tulevaisuuden varmistamiseen suurille joille, kuten Reinille, Tonavalle ja Maasille;

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan kiireellisesti rajatyöntekijöiden ja rajankävijöiden oikeuksia koskevan asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan, parantamaan heidän työolojaan sekä työterveyttään ja -turvallisuuttaan ja ottamaan huomioon tarpeen tarkistaa nykyistä lainsäädäntökehystä, myös sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettua asetusta (EY) N:o 883/2004 (22), jotta vahvistetaan oikeuksien siirrettävyyttä ja varmistetaan riittävä sosiaaliturvan yhteensovittaminen, ja tarkastelemaan työvoiman vuokrausyritysten, rekrytointitoimistojen ja muiden välittäjien ja alihankkijoiden asemaa, jotta voidaan tunnistaa suojeluun liittyvät aukot yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan etätyön yleistymisen tosiasiana sekä siihen liittyvät vaikeudet ja varmistamaan, että asuinmaastaan käsin etätyötä tekeville työntekijöille turvataan sosiaaliturvaoikeudet, työoikeudet ja verojärjestelmät sekä varmuus niitä hallinnoivasta vastuuviranomaisesta; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan kiireellisesti rajatyöntekijöiden ja rajankävijöiden oikeuksia koskevan asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan, parantamaan heidän työolojaan sekä työterveyttään ja -turvallisuuttaan ja ottamaan huomioon tarpeen tarkistaa nykyistä lainsäädäntökehystä, myös sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettua asetusta (EY) N:o 883/2004 (22

| 42. | toteaa, että raja-alueilla on tunnustettava nopeammin ja kattavammin koulutuksen jälkeen hankitut tutkintotodistukset ja muut pätevyydet, parannettava terveydenhuoltoa, laajennettava paikallista ja kaukoliikennettä ja parannettava tiedonsaantia avoimista työpaikoista; korostaa, että rahoitusta on lisättävä naapurusjäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien välisen koordinoinnin parantamiseksi erityisesti työntekijöihin sovellettavaa lainsäädäntöä koskevan tietojenvaihdon ja rajatyöntekijöitä koskevien tietojen keruun osalta, jotta voidaan korjata kansallisiin käytäntöihin liittyviä puutteita, saada paremmin käyttöön saatavilla olevia tietoja ja luoda ennakoitavat ja helppopääsyiset työmarkkinat; korostaa, että nämä ongelmat ovat vieläkin suurempi uhka niille rajatyöntekijöille, jotka liikkuvat EU:n jäsenvaltion ja EU:n ulkopuolisen maan välillä; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että raja-alueilla on tunnustettava nopeammin ja kattavammin koulutuksen jälkeen hankitut tutkintotodistukset ja muut pätevyydet, parannettava terveydenhuoltoa, laajennettava paikallista ja kaukoliikennettä ja parannettava tiedonsaantia avoimista työpaikoista; korostaa, että rahoitusta on lisättävä naapurusjäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien välisen koordinoinnin parantamiseksi erityisesti työntekijöihin sovellettavaa lainsäädäntöä koskevan tietojenvaihdon ja rajatyöntekijöitä koskevien tietojen keruun osalta, jotta voidaan korjata kansallisiin käytäntöihin liittyviä puutteita, saada paremmin käyttöön saatavilla olevia tietoja ja luoda ennakoitavat ja helppopääsyiset työmarkkinat; korostaa, että nämä ongelmat ovat vieläkin suurempi uhka niille rajatyöntekijöille, jotka liikkuvat EU:n jäsenvaltion ja EU:n ulkopuolisen maan välillä;

| 43. | katsoo, että digitalisaatio tarjoaa ennennäkemättömän tilaisuuden helpottaa työvoiman liikkuvuutta ja samalla nopeuttaa ja helpottaa sovellettavien EU:n säännösten noudattamisen valvontaa; kehottaa komissiota esittelemään tiiviissä yhteistyössä Euroopan työviranomaisen kanssa viipymättä lainsäädäntöehdotuksen eurooppalaisesta sosiaaliturvapassista kaikille liikkuville työntekijöille ja muille kuin EU:n kansalaisille, jotka kuuluvat EU:n sisäisen liikkuvuuden sääntöjen piiriin, mikä tarjoaisi asiaankuuluville kansallisille viranomaisille ja työmarkkinaosapuolille välineen, jolla varmistetaan sosiaaliturvaoikeuksien tehokas yksilöinti, jäljitettävyys, kasaantuminen ja siirrettävyys ja parannetaan työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista työmarkkinoilla koskevien EU:n sääntöjen noudattamisen valvontaa oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että digitalisaatio tarjoaa ennennäkemättömän tilaisuuden helpottaa työvoiman liikkuvuutta ja samalla nopeuttaa ja helpottaa sovellettavien EU:n säännösten noudattamisen valvontaa; kehottaa komissiota esittelemään tiiviissä yhteistyössä Euroopan työviranomaisen kanssa viipymättä lainsäädäntöehdotuksen eurooppalaisesta sosiaaliturvapassista kaikille liikkuville työntekijöille ja muille kuin EU:n kansalaisille, jotka kuuluvat EU:n sisäisen liikkuvuuden sääntöjen piiriin, mikä tarjoaisi asiaankuuluville kansallisille viranomaisille ja työmarkkinaosapuolille välineen, jolla varmistetaan sosiaaliturvaoikeuksien tehokas yksilöinti, jäljitettävyys, kasaantuminen ja siirrettävyys ja parannetaan työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista työmarkkinoilla koskevien EU:n sääntöjen noudattamisen valvontaa oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa;

| 44. | muistuttaa, että tällä hetkellä vammaisasemaa ei tunnusteta vastavuoroisesti EU:n jäsenvaltioissa, mikä aiheuttaa vaikeuksia vammaisille henkilöille, koska heidän kansallista vammaiskorttiaan ei välttämättä tunnusteta muissa jäsenvaltioissa; katsoo, että tämä vastavuoroisuuden puuttuminen muodostaa rajoitteen erityisesti vammaisille rajatyöntekijöille ja opiskelijoille, sillä se loukkaa heidän oikeuttaan saada asianmukaisia palveluja; antaa arvoa EU:n vammaiskortille, joka mahdollistaa vammaisaseman vastavuoroisen tunnustamisen kaikissa tällä hetkellä hankkeessa mukana olevissa jäsenvaltioissa; on tyytyväinen, että komissio aikoo ehdottaa eurooppalaisen vammaiskortin luomista vuoden 2023 loppuun mennessä, jotta se tunnustettaisiin kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että tällä hetkellä vammaisasemaa ei tunnusteta vastavuoroisesti EU:n jäsenvaltioissa, mikä aiheuttaa vaikeuksia vammaisille henkilöille, koska heidän kansallista vammaiskorttiaan ei välttämättä tunnusteta muissa jäsenvaltioissa; katsoo, että tämä vastavuoroisuuden puuttuminen muodostaa rajoitteen erityisesti vammaisille rajatyöntekijöille ja opiskelijoille, sillä se loukkaa heidän oikeuttaan saada asianmukaisia palveluja; antaa arvoa EU:n vammaiskortille, joka mahdollistaa vammaisaseman vastavuoroisen tunnustamisen kaikissa tällä hetkellä hankkeessa mukana olevissa jäsenvaltioissa; on tyytyväinen, että komissio aikoo ehdottaa eurooppalaisen vammaiskortin luomista vuoden 2023 loppuun mennessä, jotta se tunnustettaisiin kaikissa jäsenvaltioissa;

Raja-alueet ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

Raja-alueet ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| 45. | muistuttaa, että on jo olemassa huomattava unionin oikeudellinen kehys, johon kuuluvat muun muassa lintu- ja luontotyyppidirektiivit ja unionin vesipuitedirektiivi (23) sekä vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia ja joka jäsenvaltioiden on pantava täysimääräisesti, järjestelmällisesti ja yhdessä täytäntöön raja-alueilla; muistuttaa myös, että luonto, ilmasto, luonnonkatastrofit ja taudit eivät pysähdy kansallisille rajoille, ja pyytää koordinoitua ja johdonmukaista Natura 2000 -alueiden suojelua yhtenäisempien täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi; vaatii jäsenvaltioiden hallituksia ryhtymään toimiin, jotta näiden ja muiden direktiivien soveltamista voidaan yhdenmukaistaa ja koordinoida entistä paremmin; korostaa, että katastrofeihin liittyvä riskienhallintasuunnittelu on ala, jolla rajatylittävä yhteistyö on äärimmäisen tärkeää; pyytää komissiota seuraamaan tarkasti kansallisten ja alueellisten ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden osiota, joka liittyy raja-alueisiin, ja ryhtymään erityistoimiin asianmukaisten ratkaisujen edistämiseksi; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että on jo olemassa huomattava unionin oikeudellinen kehys, johon kuuluvat muun muassa lintu- ja luontotyyppidirektiivit ja unionin vesipuitedirektiivi (23

| 46. | huomauttaa, että ilmastonmuutoksella on myös vakavia vaikutuksia raja-alueisiin, muun muassa koska sen vuoksi ne joutuvat kehittämään yhteisiä rajat ylittäviä räätälöityjä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä luonnonkatastrofien varalta; muistuttaa, että luonnonkatastrofeja esiintyi vuonna 2021 useilla raja-alueilla Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Saksassa; korostaa, että jäsenvaltioilla on EU:n pelastuspalvelumekanismin nojalla velvollisuus tehdä säännöllisesti uhkakuvista riskinarviointeja ja analyyseja, jotka kattavat rajatylittävän yhteistyön, sekä raportoida keskeisistä riskeistä, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään katastrofiriskien hallintaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa myös varhaisvaroitusjärjestelmien parantamiseksi raja-alueilla; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Interregin Rein-Maas-hankkeisiin, jotka koskevat yleistä turvallisuutta, tietojenkeruuta, rajatylittävää jokien hoitoa ja hallinnollista yhteistyötä aluesuunnittelun alalla tulvariskien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

46.

huomauttaa, että ilmastonmuutoksella on myös vakavia vaikutuksia raja-alueisiin, muun muassa koska sen vuoksi ne joutuvat kehittämään yhteisiä rajat ylittäviä räätälöityjä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä luonnonkatastrofien varalta; muistuttaa, että luonnonkatastrofeja esiintyi vuonna 2021 useilla raja-alueilla Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Saksassa; korostaa, että jäsenvaltioilla on EU:n pelastuspalvelumekanismin nojalla velvollisuus tehdä säännöllisesti uhkakuvista riskinarviointeja ja analyyseja, jotka kattavat rajatylittävän yhteistyön, sekä raportoida keskeisistä riskeistä, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään katastrofiriskien hallintaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa myös varhaisvaroitusjärjestelmien parantamiseksi raja-alueilla; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Interregin Rein-Maas-hankkeisiin, jotka koskevat yleistä turvallisuutta, tietojenkeruuta, rajatylittävää jokien hoitoa ja hallinnollista yhteistyötä aluesuunnittelun alalla tulvariskien vähentämiseksi;

| 47. | katsoo, että monen tason sidosryhmien, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, keskinäinen luottamus, poliittinen tahto ja joustava lähestymistapa ovat ratkaisevia ongelmien ratkaisemiseksi ja raja-alueiden kestävän kasvun ja kehityksen edistämiseksi; edellyttää siksi koordinoinnin ja vuoropuhelun parantamista ja parhaita käytäntöjä koskevan viranomaisten keskinäisen tiedonvaihdon lisäämistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan tällaista yhteistyötä; kehottaa jäsenvaltioita myös varmistamaan kunkin paikallis- ja alueviranomaisen riittävän toiminnallisen ja taloudellisen riippumattomuuden; korostaa lisäksi, että kaikilla raja-alueilla on oltava ratkaiseva rooli ilmastonmuutoksen torjumisessa ja niiden on toimittava koordinoidusti niitä ympäröivien alueiden kanssa; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että monen tason sidosryhmien, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, keskinäinen luottamus, poliittinen tahto ja joustava lähestymistapa ovat ratkaisevia ongelmien ratkaisemiseksi ja raja-alueiden kestävän kasvun ja kehityksen edistämiseksi; edellyttää siksi koordinoinnin ja vuoropuhelun parantamista ja parhaita käytäntöjä koskevan viranomaisten keskinäisen tiedonvaihdon lisäämistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan tällaista yhteistyötä; kehottaa jäsenvaltioita myös varmistamaan kunkin paikallis- ja alueviranomaisen riittävän toiminnallisen ja taloudellisen riippumattomuuden; korostaa lisäksi, että kaikilla raja-alueilla on oltava ratkaiseva rooli ilmastonmuutoksen torjumisessa ja niiden on toimittava koordinoidusti niitä ympäröivien alueiden kanssa;

| 48. | toteaa, että raja-alueet hyötyvät liian vähän kiertotaloudesta, uusiutuvan energian käyttöönotosta ja energiatehokkuustoimenpiteistä; kehottaa komissiota hyödyntämään sääntelyssä jo saavutettuja edistysaskeleita ja rahoittamaan useampia rajatylittäviä hankkeita, jotka liittyvät uusiutuvan energian tuotantoon, jakamiseen ja varastointiin; katsoo, että on hyödynnettävä mahdollisimman pitkälti yhteistyömahdollisuuksia, jotka sovellettava EU:n oikeudellinen kehys nykyisellään mahdollistaa, ja kehottaa jäsenvaltioita parantamaan koordinointia raja-alueilla EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian täytäntöönpanemiseksi; korostaa harvaan asuttujen alueiden mahdollisuuksia kehittää kestävää ja ympäristöystävällistä taloutta, jolla tuotetaan lisäarvoa paikalliseen kehittämiseen luomalla uusia ympäristöystävällisiä työpaikkoja; |
| --- | --- |

48.

toteaa, että raja-alueet hyötyvät liian vähän kiertotaloudesta, uusiutuvan energian käyttöönotosta ja energiatehokkuustoimenpiteistä; kehottaa komissiota hyödyntämään sääntelyssä jo saavutettuja edistysaskeleita ja rahoittamaan useampia rajatylittäviä hankkeita, jotka liittyvät uusiutuvan energian tuotantoon, jakamiseen ja varastointiin; katsoo, että on hyödynnettävä mahdollisimman pitkälti yhteistyömahdollisuuksia, jotka sovellettava EU:n oikeudellinen kehys nykyisellään mahdollistaa, ja kehottaa jäsenvaltioita parantamaan koordinointia raja-alueilla EU:n energiajärjestelmän integrointistrategian täytäntöönpanemiseksi; korostaa harvaan asuttujen alueiden mahdollisuuksia kehittää kestävää ja ympäristöystävällistä taloutta, jolla tuotetaan lisäarvoa paikalliseen kehittämiseen luomalla uusia ympäristöystävällisiä työpaikkoja;

| 49. | korostaa, että naapurijäsenvaltioiden välinen yhteistyö on keskeinen tekijä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla sovellettavan EU:n lainsäädäntökehyksen jo tarjoamia yhteistyömahdollisuuksia; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että naapurijäsenvaltioiden välinen yhteistyö on keskeinen tekijä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla sovellettavan EU:n lainsäädäntökehyksen jo tarjoamia yhteistyömahdollisuuksia;

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille. |
| --- | --- |

50.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

1

(2)  EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27.

2

(3)  EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

3

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

4

(5)  EUVL C 207, 30.6.2017, s. 19.

5

(6)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 40.

6

(7)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 108.

9

(10)  EUVL C 106, 26.3.2021, s. 12.

10

(11)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

11

(12)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  EUVL L 357, 8.10.2021, s. 1.

14

(15)  EUVL C 440, 29.10.2021, s. 6.

15

(16)  Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. ym., ”More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236

16

(17)  Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. ym., ”Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950

17

(18)  Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. ym., ”Border regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773

18

(19)  Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. ym., ”B-solutions, solving border obstacles: a compendium 2020-2021”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Euroopan komissio, Cohesion in Europe towards 2050 – Eighth report on economic, social and territorial cohesion, 9. helmikuuta 2022.

21

Cohesion in Europe towards 2050 – Eighth report on economic, social and territorial cohesion

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004, annettu 29. huhtikuuta 2004, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23. lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

23

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Päivitetyn Euroopan uuden teollisuusstrategian täytäntöönpano: menojen sovittaminen toimiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 päivitetyn Euroopan uuden teollisuusstrategian täytäntöönpanosta: menojen sovittaminen toimiin (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9, 151 ja 152 artiklan ja 153 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 173 artiklan, joka koskee EU:n teollisuuspolitiikkaa ja jossa viitataan muun muassa unionin teollisuuden kilpailukykyyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9, 151 ja 152 artiklan ja 153 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 173 artiklan, joka koskee EU:n teollisuuspolitiikkaa ja jossa viitataan muun muassa unionin teollisuuden kilpailukykyyn,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan sekä siihen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan sekä siihen liitetyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (COM(2020)0301),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (COM(2021)0350),

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (COM(2021)0550),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Teolliset ekosysteemit, strateginen riippumattomuus ja hyvinvointi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Teolliset ekosysteemit, strateginen riippumattomuus ja hyvinvointi”,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (1),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Annual Single Market Report 2021” (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Annual Single Market Report 2021” (SWD(2021)0351),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strategic dependencies and capacities” (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strategic dependencies and capacities” (SWD(2021)0352),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Towards competitive and clean European steel” (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Towards competitive and clean European steel” (SWD(2021)0353),

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 julkaistun komission energiaintensiivisen teollisuuden korkean tason ryhmän raportin ”Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 julkaistun komission energiaintensiivisen teollisuuden korkean tason ryhmän raportin ”Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-Intensive Industries – Enabling a Climate-neutral, Circular Economy by 2050”,

| — | ottaa huomioon energia-alan etenemissuunnitelmasta vuonna 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön erityisraportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energia-alan etenemissuunnitelmasta vuonna 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön erityisraportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”,

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tulevasta teollisuuspolitiikan strategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tulevasta teollisuuspolitiikan strategiasta,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ”EU:n teollisuuspolitiikan strategia: Visio vuoteen 2030”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ”EU:n teollisuuspolitiikan strategia: Visio vuoteen 2030”,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Euroopan teollisuuden dynaamisuuden, kestokyvyn ja kilpailukyvyn paranemista edistävä elpyminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Euroopan teollisuuden dynaamisuuden, kestokyvyn ja kilpailukyvyn paranemista edistävä elpyminen”,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Tehdään elpymisestä kiertotalous- ja ympäristömyönteistä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ”Tehdään elpymisestä kiertotalous- ja ympäristömyönteistä”,

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (3),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (5),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (6),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan vetystrategiasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan vetystrategiasta (7),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman energiajärjestelmien integrointia koskevasta EU:n strategiasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman energiajärjestelmien integrointia koskevasta EU:n strategiasta (8),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kriittisiä raaka-aineita koskevasta eurooppalaisesta strategiasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kriittisiä raaka-aineita koskevasta eurooppalaisesta strategiasta (9),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (COM(2020)0628),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan lääkestrategiasta (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan lääkestrategiasta (COM(2020)0761),

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2022 annetun komission tiedonannon digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta digitaalista vuosikymmentä varten (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2022 annetun komission tiedonannon digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta digitaalista vuosikymmentä varten (COM(2022)0027),

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2019 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Technology Infrastructures” (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2019 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Technology Infrastructures” (SWD(2019)0158),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevasta EU:n johdonmukaisesta politiikasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevasta EU:n johdonmukaisesta politiikasta (10),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission suosituksen (EU) 2021/1749 energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteesta käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission suosituksen (EU) 2021/1749 energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteesta käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2022 julkaistun YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2022 julkaistun YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raportin ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0214/2022),

| A. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että teollisuus voi toteuttaa vihreän ja digitaalisen siirtymän ja luoda samalla korkealaatuisia työpaikkoja ja varmistaa kilpailukykynsä ja kykynsä kehittää ja tuottaa puhtaita tuotteita, palveluja ja tuotantoprosesseja; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että teollisuus voi toteuttaa vihreän ja digitaalisen siirtymän ja luoda samalla korkealaatuisia työpaikkoja ja varmistaa kilpailukykynsä ja kykynsä kehittää ja tuottaa puhtaita tuotteita, palveluja ja tuotantoprosesseja;

| B. | katsoo, että teollisuusstrategian tavoitteena on oltava myös sisämarkkinoiden vahvistaminen ja teknologisten läpimurtojen edistäminen, jotta EU:sta voidaan tehdä vihreän ja digitaalisen teknologian maailmanlaajuinen johtava toimija; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että teollisuusstrategian tavoitteena on oltava myös sisämarkkinoiden vahvistaminen ja teknologisten läpimurtojen edistäminen, jotta EU:sta voidaan tehdä vihreän ja digitaalisen teknologian maailmanlaajuinen johtava toimija;

| C. | toteaa, että teollisuus- ja valmistusprosessit ovat EU:n työmarkkinoiden selkäranka, ja katsoo, että niiden olisi edistettävä korkealaatuisten työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että teollisuus- ja valmistusprosessit ovat EU:n työmarkkinoiden selkäranka, ja katsoo, että niiden olisi edistettävä korkealaatuisten työpaikkojen luomista;

| D. | katsoo, että muuttuvassa geopoliittisessa ympäristössä on elintärkeää vahvistaa strategista riippumattomuutta ja vähentää EU:n riippuvuutta kriittisistä materiaaleista, tuotteista, energiasta, valmistuskapasiteetista ja teknologioista samalla, kun säilytetään talous mahdollisimman avoimena ja niin suljettuna kuin on tarpeen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että muuttuvassa geopoliittisessa ympäristössä on elintärkeää vahvistaa strategista riippumattomuutta ja vähentää EU:n riippuvuutta kriittisistä materiaaleista, tuotteista, energiasta, valmistuskapasiteetista ja teknologioista samalla, kun säilytetään talous mahdollisimman avoimena ja niin suljettuna kuin on tarpeen;

| E. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on jälleen kerran osoittanut, että EU on erittäin riippuvainen kolmansien maiden energiatoimituksista; katsoo, että EU:n on kohdennettava teollisuus- ja energiapolitiikkansa uudelleen ja pyrittävä monipuolistamaan energialähteitään mahdollisimman nopeasti, lisäämään energiansäästöjä ja energiatehokkuustoimenpiteitä sekä ottamaan käyttöön valtavia määriä uusiutuvia energialähteitä ja omaksumaan häiriönsietokykyisiin ja kestäviin toimitusketjuihin perustuva paljon vahvempi kiertotalousmalli eri toimialoilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on jälleen kerran osoittanut, että EU on erittäin riippuvainen kolmansien maiden energiatoimituksista; katsoo, että EU:n on kohdennettava teollisuus- ja energiapolitiikkansa uudelleen ja pyrittävä monipuolistamaan energialähteitään mahdollisimman nopeasti, lisäämään energiansäästöjä ja energiatehokkuustoimenpiteitä sekä ottamaan käyttöön valtavia määriä uusiutuvia energialähteitä ja omaksumaan häiriönsietokykyisiin ja kestäviin toimitusketjuihin perustuva paljon vahvempi kiertotalousmalli eri toimialoilla;

| F. | ottaa huomioon, että suuri riippuvuus energiatoimituksista, kuten Venäjältä tulevista toimituksista, ja korkeat energian hinnat voivat haitata eurooppalaisten yritysten tuotantokapasiteettia; ottaa huomioon, että materiaalien ja komponenttien sekä valmistuskapasiteetin saatavuus Euroopassa on olennaisen tärkeää, jotta vältetään EU:n energiariippuvuuden korvaaminen kasvaneella riippuvuudella harvinaisten maametallien, muiden kriittisten metallien tai laitteiden toimittamisesta tai tuotantovalmiuksista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että suuri riippuvuus energiatoimituksista, kuten Venäjältä tulevista toimituksista, ja korkeat energian hinnat voivat haitata eurooppalaisten yritysten tuotantokapasiteettia; ottaa huomioon, että materiaalien ja komponenttien sekä valmistuskapasiteetin saatavuus Euroopassa on olennaisen tärkeää, jotta vältetään EU:n energiariippuvuuden korvaaminen kasvaneella riippuvuudella harvinaisten maametallien, muiden kriittisten metallien tai laitteiden toimittamisesta tai tuotantovalmiuksista;

| G. | toteaa, että EU:ssa on maailman johtavia tutkimuslaitoksia, yrityksiä ja osaajia ja että sillä on valmiudet maailmanlaajuiseen johtoasemaan teollisessa innovoinnissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU:ssa on maailman johtavia tutkimuslaitoksia, yrityksiä ja osaajia ja että sillä on valmiudet maailmanlaajuiseen johtoasemaan teollisessa innovoinnissa;

| H. | ottaa huomioon, että tunnistettuaan EU:n strategiset riippuvuudet herkimmissä teollisissa ekosysteemeissä komissio on ilmoittanut aikovansa ehdottaa konkreettisia systeemisiä (taloudellisia ja sääntelyyn liittyviä) toimenpiteitä näiden riippuvuuksien vähentämiseksi muun muassa turvaamalla ja edistämällä tuotantoa ja investointeja Euroopassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tunnistettuaan EU:n strategiset riippuvuudet herkimmissä teollisissa ekosysteemeissä komissio on ilmoittanut aikovansa ehdottaa konkreettisia systeemisiä (taloudellisia ja sääntelyyn liittyviä) toimenpiteitä näiden riippuvuuksien vähentämiseksi muun muassa turvaamalla ja edistämällä tuotantoa ja investointeja Euroopassa;

| I. | katsoo, että EU:n on tarkasteltava toimitusketjujen häiriönsietokykyä ja luotava samalla houkutteleva innovatiivinen korkean lisäarvon valmistus- ja toimitusekosysteemi, joka on sopusoinnussa tutkimukseen ja kehittämiseen (T&K), innovointiin, ilmastoon ja ympäristöön liittyvien EU:n tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n on tarkasteltava toimitusketjujen häiriönsietokykyä ja luotava samalla houkutteleva innovatiivinen korkean lisäarvon valmistus- ja toimitusekosysteemi, joka on sopusoinnussa tutkimukseen ja kehittämiseen (T&K), innovointiin, ilmastoon ja ympäristöön liittyvien EU:n tavoitteiden kanssa;

| J. | toteaa, että teollisuuden hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet 35 prosenttia vuodesta 1990 lähtien ja että osa tästä laskusta johtuu tuotannon siirrosta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että teollisuuden hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet 35 prosenttia vuodesta 1990 lähtien ja että osa tästä laskusta johtuu tuotannon siirrosta;

| K. | toteaa, että arvioitu taloudellinen potentiaali energian loppukulutuksen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä verrattuna tavanomaiseen liiketoimintaan on Euroopan teollisuuden osalta 23,5 prosenttia (11); |
| --- | --- |

K.

toteaa, että arvioitu taloudellinen potentiaali energian loppukulutuksen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä verrattuna tavanomaiseen liiketoimintaan on Euroopan teollisuuden osalta 23,5 prosenttia (11);

| L. | ottaa huomioon, että komissio on todennut, että useammat talouden alat, kuten terveydenhuoltoala, maatalouselintarvikeala, kaivosteollisuus ja raaka-aineiden louhinta, ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio on todennut, että useammat talouden alat, kuten terveydenhuoltoala, maatalouselintarvikeala, kaivosteollisuus ja raaka-aineiden louhinta, ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että komissio on uudessa päivitetyssä teollisuusstrategiassa todennut, että kestämätön markkinapolitiikka, myös julkisten hankintojen alalla, voi johtaa markkinoiden keskittymiseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komissio on uudessa päivitetyssä teollisuusstrategiassa todennut, että kestämätön markkinapolitiikka, myös julkisten hankintojen alalla, voi johtaa markkinoiden keskittymiseen;

| 1. | pitää myönteisenä teollisuusstrategian päivittämistä; korostaa, että vihreän kehityksen ohjelmaa olisi täydennettävä kunnianhimoisella teollisuuspolitiikalla, jotta se voisi olla todellinen kestävän ja muutosvoimaisen kasvun strategia ja jotta sen avulla voitaisiin vähentää riippuvuuksia ja säilyttää Euroopan teollisuuden tasapuoliset toimintaedellytykset vihreän ja digitaalisen siirtymän aikana kilpailukykyisen edelläkävijän aseman saavuttamiseksi kasvihuonekaasujen nollanettopäästöissä ja kestävässä taloudessa ja synergioiden luomiseksi yritysten, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja startup-yritysten välillä, ja että sitä olisi tuettava kunnianhimoisella T&K-politiikalla ja pk-yrityksille suotuisalla kehyksellä; korostaa, että tämä tarve on kasvanut merkittävästi meneillään olevan ilmasto- ja energiakriisin ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan kohdennettuja tukitoimia haavoittuvassa asemassa oleville teollisuusasiakkaille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville pk-yrityksille ja mikroyrityksille, joita myös covid-19-pandemian vaikutukset ovat koetelleet voimakkaasti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan nykyisissä ja tulevissa aloitteissa ja tavoitteissa Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vaikutuksia Euroopan teollisuuteen ja sen kapasiteettiin sekä omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan luodessaan kannustimia sellaisten strategisten teollisuudenalojen ja niiden toimitusketjujen tukemiseksi, joiden energia-, kuljetus- ja raaka-ainekustannukset nousevat jyrkästi; toteaa, että on lukuisia toimia, joilla voidaan auttaa vähentämään näitä vaikutuksia samalla kun vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä ja ilman epäpuhtauksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että toimivat Euroopan sisämarkkinat ovat tärkeä voimavara, jolla lujitetaan teollisuuden selviytymiskykyä, Euroopan houkuttelevuutta investointikohteena ja EU:n kilpailukykyä sekä vahvistetaan vihreää ja digitaalista siirtymää teollisuudenalojen uuden kasvun perustana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa, että EU ei voi olla riippuvainen EU:n ulkopuolisista maista taloudelle ja tulevaisuuden yhteiskunnalle välttämättömien tuotteiden, energian, valmistuskapasiteetin ja teknologioiden suhteen; korostaa, että EU:n on saavutettava uudelleen vahva asema keskeisissä globaaleissa arvoketjuissa ja turvattava kriittisten raaka-aineiden toimitus kriisiaikoina, myös lisäämällä kiertotalouden liiketoimintamallien käyttöä; korostaa lyhyempien toimitusketjujen hyötyjä Euroopan talouden häiriönsietokyvylle ja EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa kansainvälisen yhteistyön, tasa-arvoisten kumppanuuksien ja avoimen maailmanlaajuisen reilun kaupan merkitystä Euroopan taloudelle ja toteaa, että yksi tehokkaimmista tavoista vahvistaa Euroopan teollisuuden selviytymiskykyä ja vähentää riippuvuuksia on monipuolistaa toimitusketjuja kunnianhimoisilla kauppapoliittisilla toimenpiteillä, kuten strategisilla kauppa- ja investointisopimuksilla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian teolliselle ekosysteemille selkeitä ja tieteeseen perustuvia siirtymäväyliä muun muassa yksilöimällä infrastruktuuriin, teknologioihin ja taitoihin liittyvät tarpeet, jotta siirtymä olisi onnistunut; kehottaa komissiota varmistamaan johdonmukaisuuden, koordinoinnin ja synergiat kaikissa aloitteissa, tavoitteissa sekä rahoitus- ja sääntelyvälineissä, joilla tuetaan teollisuutta siirtymissä; korostaa tarvetta yhdenmukaistaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvien eurooppalaisten kumppanuuksien siirtymäväyliä, teollisuusteknologian etenemissuunnitelmia ja strategisia tutkimus- ja innovointiohjelmia; kehottaa seuraamaan vuosittain EU:n teollisten ekosysteemien kilpailukykyä, teknologista edistystä, työllistävyyttä ja selviytymiskykyä sekä edistymistä kunkin alan siirtymäväylissä, mukaan lukien niiden johdonmukaisuus EU:n ilmastotavoitteiden kanssa, ja raportoimaan niistä vuosittain, jotta välineitä voidaan tarvittaessa mukauttaa nopeasti; korostaa, että kaikki arvoketjun sidosryhmät, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, akateeminen yhteisö, kuluttajajärjestöt, ammattiliitot ja ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, olisi otettava avoimesti mukaan siirtymäväyliin, millä varmistetaan edistymisen jatkuva ja tieteeseen perustuva seuranta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota esittämään strategian, jossa keskitytään energiaintensiivisimpien teollisuudenalojen siirtymään ja jonka avulla ne voisivat säilyttää kilpailukykynsä ja samalla tukea EU:n strategisen riippumattomuuden vahvistamista, koska näillä teollisuudenaloilla on usein strategista merkitystä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että Euroopan teollisuuden kilpailukyky on suurelta osin riippuvainen sen innovointikyvystä; panee merkille, että EU on T&K-menojen osuudessa BKT:stä muita teollisuusmahteja jäljessä; muistuttaa T&K-investointien kunnianhimoisen tason merkityksestä EU:n kilpailuaseman parantamiseksi maailmassa; pitää valitettavana, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita ei edelleenkään ole saavutettu T&K-investointien tavoitetta, joka on kolme prosenttia BKT:stä; kehottaa komissiota koordinoimaan jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään lisäämään edelleen sitoutumista tiukempiin T&K-investointien tavoitteisiin kansallisella tasolla erityisesti teollisen innovoinnin ja tutkimuksen kansallisen julkisen ja yksityisen rahoituksen osalta, jotta voidaan siirtyä kohti uteliaisuuslähtöistä ja alhaisen teknologisen valmiustason tutkimusta, jotta voidaan ylläpitää ja parantaa tietopohjaa, joka tukee Euroopan teollista innovointia; korostaa tässä yhteydessä roolia, joka avoimen tieteen kumppanuuksilla voi olla; kehottaa komissiota varmistamaan, että T&K-investoinnit suunnataan myös mikroyritysten osallistumiseen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | huomauttaa, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman työohjelmissa sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa on otettava huomioon uudet olosuhteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, ja erityisesti klusterit 4 ja 5, jotka koskevat digitaalitaloutta ja -teknologiaa, teollisuutta ja avaruutta sekä ilmastoa, energiaa ja liikkuvuutta, ja että teollisuuteen keskittyvä T&K on kohdistettava fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen ja EU:n teollisuuden energiantuonnista riippuvuuden vähentämiseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota edistämään investointivajeen umpeen kuromista globaaleihin kilpailijoihin keskeisten mahdollistavien teknologioiden osalta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta eurooppalaisesta sirusäädöksestä ja eurooppalaista teollisuusdataa sekä reuna- ja pilviteknologiaa koskevan allianssin perustamista; kehottaa komissiota käynnistämään nopeasti eurooppalaista prosessi- ja puolijohdeteknologian teollista allianssia koskevan viivästyneen työn; kehottaa komissiota laajentamaan nopeasti näitä aloitteita muihin tutkimus-, kehittämis- ja innovointivälineisiin ja keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, kuten akkuihin, tekoälyyn, kyberturvallisuuteen, automaatioon ja robotiikkaan, bioteknologiaan, reunalaskentaan, fotoniikkaan sekä kvanttilaskentaan ja -teknologiaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisinä Euroopan puolijohde-ekosysteemiin liittyviä komission toimia, mukaan lukien paikallisen tuotantokapasiteetin lisääminen, pilottituotantolinjat ja laatuaan ensimmäiset valmistuspaikat kehittynyttä siruteknologiaa sekä siru- ja järjestelmäsuunnittelua varten; korostaa tarvetta varmistaa, että eurooppalaisen sirusäädöksen rahoitus ei johda muiden asiaan liittyvien EU:n ohjelmien rahoituksen vähenemiseen; pitää myönteisenä eurooppalaiseen sirusäädökseen liittyvää komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa (SWD(2022)0147); kehottaa kuitenkin komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin, jossa otetaan huomioon myös ympäristövaikutukset, ja kattavan analyysin tulevista sirutarpeista, Euroopan kilpailuedusta erityyppisten sirujen tuotannossa ja sirujen tuotantomahdollisuuksista Euroopassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että on tärkeää panna täysimääräisesti täytäntöön keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen (KDT-yhteisyritys) nykyinen strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma, koska se on ratkaisevan tärkeä ohjelma unionin strategiselle riippumattomuudelle useiden keskeisten mahdollistavien teknologioiden suhteen; katsoo, että KDT-yhteisyrityksen rahoituksen uudelleensuuntaamisen erityisesti siruja koskevaan tutkimukseen olisi tapahduttava ensisijaisesti nykyisen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että Made in EU -aloitetta on vahvistettava ja Teollisuus 4.0 -teknologioiden käyttöönottoa on nopeutettava erityisesti pk-yrityksissä; kehottaa komissiota juurruttamaan Made in EU -kumppanuuden vankasti Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja edistämään pk-yritysten yhteistyötä yliopistojen sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden kanssa; korostaa, että Made in EU -aloitteen ei pitäisi edustaa ainoastaan laatua ja innovointia vaan myös erittäin kestäviä ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia teollisuustuotteita, prosesseja ja palveluja ja sen pitäisi edistää laadukkaiden työllistymis- ja valmistusmahdollisuuksien elpymistä kaikkialla unionissa, jotta voidaan tukea kaikkien EU:n alueiden tasavertaista ja kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa teollisuusstrategialla perustetun teollisuusfoorumin merkitystä ja panee merkille, että viidestä perustetusta työryhmästä yksi on suoraan merkityksellinen sisämarkkinoiden kannalta ja analysoi sisämarkkinoiden horisontaalisia näkökohtia ja esteiden poistamista, kun taas toisessa keskitytään erityisesti pitkälle kehitettyyn valmistukseen monien eri ekosysteemien laaja-alaisena mahdollistajana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa unionin saasteettomuustavoitteen ja täysin integroidun kiertotalouden merkitystä tehokkaan ja vähähiilisen teollisuuden luomiseksi; kehottaa komissiota tekemään analyyseja siitä, miten tuotteet voidaan kierrättää ja ottaa uudelleen käyttöön tuotantosyklissä; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota rahoitus- ja tarjouskilpailumahdollisuuksiin sellaisten yritysten hankkeissa, jotka ovat innovoinnin edelläkävijöitä kiertotaloudessa, sekä tarpeeseen edistää edelläkävijämarkkinoiden kehittämistä; katsoo, että jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja jätteisiin liittyvän energian ja resurssien kulutuksen vähentäminen sekä suljetun kierron kierrätys kaikilla teollisuudenaloilla ovat välttämättömiä kiertotalouden kannalta; korostaa lisäksi standardien, ostomääräysten, kiintiöiden, kestävyyden ja sisäänrakennetun korjattavuuden merkitystä, sillä näin varmistetaan tärkeiden (kriittisten) raaka-aineiden kierrätys ja uudelleenkäyttö sekä tuotteiden parempi käyttö ja pitkäikäisyys; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä komission ilmoitusta julkisia hankintoja koskevien ohjeiden antamisesta ja sen pyrkimyksiä edistää vastavuoroisuutta pääsyssä julkisten hankintojen markkinoille; korostaa, että julkiset hankinnat ovat keskeinen väline kansallisen ja taloudellisen turvallisuuden, teollisuuspolitiikan, sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden sekä kestävien tuotteiden ja palvelujen käyttöönoton ja kysynnän tukemisen kannalta; korostaa, että julkisia hankintoja koskevilla mekanismeilla olisi tuettava edelleen Euroopan teollisuuden muutosta edistämällä ekologisesti innovatiivisten, kustannustehokkaiden ja kestävien tavaroiden ja palvelujen tuotantoa sekä lisäämällä kiertotalouteen perustuvien tuotantoprosessien käyttöönoton myötä saatavien uusioraaka-aineiden kysyntää; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tarkistamaan tarvittaessa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ja kilpailusääntöjä ja varmistamaan samalla sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan; palauttaa mieliin niiden komission laatimien suuntaviivojen merkityksen, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä tulostavoitteet ja laatukriteerit, kuten kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta koskeva kriteeri, julkisten hankintojen tekemiseen; kehottaa komissiota turvaamaan pk-yritysten pääsyn ja torjumaan hankintakriteerejä, joissa asetetaan vaatimuksia tai edellytyksiä, jotka ylittävät ostetun palvelun tai tavaran keskeiset osatekijät, jotta pk-yrityksillä olisi oikeudenmukaiset mahdollisuudet osallistua merkittäville julkisten hankintojen markkinoille; kehottaa valvomaan mahdollisimman tarkasti EU:n ulkopuolisia toimijoita, jotka hankkivat kriittistä infrastruktuuria; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa kestävien hankintakäytäntöjen merkityksestä lääkepulan ehkäisemisessä, toimitusvarmuuden varmistamisessa ja valmistukseen tehtävien investointien turvaamisessa; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita laatimalla nykyisen julkisia hankintoja koskevan direktiivin nojalla lääkkeiden hankintaa koskevat kohdennetut EU:n säännöt, joilla pyritään varmistamaan pitkän aikavälin kestävyys, kilpailu ja toimitusvarmuus sekä kannustetaan tekemään investointeja valmistukseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota arvioimaan covid-19-pandemian aikana käynnistettyjä yhteishankintoja, vertailemaan niitä pitkälle kehitettyyn ostosopimukseen ja hyödyntämään saatuja kokemuksia tämän välineen parantamiseksi välttämällä sisämarkkinoiden häiriöitä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa, että siirtymäväyliin on tärkeää sisällyttää koulutus, täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus tärkeinä välineinä EU:n teollisuuden muutoksessa ja pyrkimyksissä parantaa tuottavuutta ottaen huomioon alueiden työmarkkinoiden tarpeet talouden elvyttämisprosessissa, jotta estetään alueiden köyhtyminen; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ammatillista koulutusta ja yritysten ja oppilaitosten välisiä kumppanuuksia erityisesti alueellisissa teollisuusklustereissa koskevan strategian, jotta voidaan parantaa taitoja ja lisätä markkinavalmiiden innovaatioiden käyttöönottoa pk-yrityksissä ja luoda pk-yrityksille kannustimia henkilöstönsä ja työntekijöidensä kouluttamiseksi ja taitojen parantamiseksi erityisesti digitaalisten taitojen alalla; korostaa tarvetta vahvistaa T&K:n ja teollisuuden välistä yhteistyötä erityisesti pk-yrityksille suunnattujen teknologian siirtojen muodossa; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen, yhtäläisten mahdollisuuksien sekä naisten työmarkkinoille osallistumisen ja yrittäjyyden edistäminen olisi varmistettava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa sellaisen ennakoivan koulutuspolitiikan merkitystä, jolla edistetään lahjakkuuksien rekrytointia ja pitämistä EU:ssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan maailmanluokan tutkijoita ja opettajia EU:ssa, jotta he voivat johtaa tulevan työvoiman koulutus-, tutkimus- ja kehittämisohjelmaa, ja tehostamaan yhteistyötä koulutuksen, tutkimuksen ja elinkeinoelämän välillä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön osaamissopimus ja muut unionin aloitteet, joilla pyritään luomaan uudelleen- ja täydennyskoulutusmahdollisuuksia työvoimalle, antamaan yksilöille ammatilliseen monipuolistamiseen johtavat tarvittavat taidot ja puuttumaan työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen sekä nopeuttamaan työntekijöiden ja työttömien uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta, erityisesti niiden työntekijöiden osalta, jotka ovat siirtymän kannalta haavoittuvimpia; korostaa tarvetta panna täytäntöön aloitteet, joilla pyritään vahvistamaan eurooppalaista tutkimusaluetta, eurooppalaista koulutusaluetta ja eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä, jotta voidaan luoda vahvat eurooppalaiset tutkimuksen ja innovoinnin sisämarkkinat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että vähemmän koulutetut työntekijät ovat erityisen haavoittuvassa asemassa; korostaa tässä yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän rahaston merkitystä sen rajallisesta soveltamisalasta huolimatta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että pk- ja startup-yrityksillä on keskeinen rooli EU:n teollisessa ekosysteemissä, erityisesti EU:n digitaalisessa siirtymässä, ja että ne ovat tärkeä kestävien ja sosiaalisesti vastuullisten liiketoimintamallien ja tuoteinnovaatioiden lähde; korostaa tarvetta parantaa niiden mahdollisuuksia saada kansallista ja EU:n rahoitusta erityisesti perinteisillä aloilla, joilla digitaalinen siirtymä ei ole vielä edistynyt; pitää valitettavana sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta tai alkuperästä johtuvaa yrittäjien rahoitusvajetta; korostaa Euroopan innovaationeuvoston roolia sellaisen eurooppalaisen startup- ja investointiekosysteemin edistämisessä, joka hyödyttää paremmin syväteknologian ja sellaisten innovaatioiden kehittämistä, joihin sisältyy suuria riskejä ja suuria hyötyjä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että aloitteet, joilla toteutetaan digitaalinen vuosikymmen, edistävät yritysten digitaalista siirtymää, erityisesti pk-yritysten, jotka ovat edelleen jäljessä suurista yrityksistä digitaalisten taitojen ja niiden toiminnan digitaalisen siirtymän osalta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa tarvetta puuttua nykyisiin sisämarkkinoiden esteisiin, jotka haittaavat pk-yritysten ja startup-yritysten kasvua Euroopassa, sekä tarvetta parantaa oikeudellista ja sääntelykehystä ja ottaa näin ollen käyttöön pk-yritysten kannalta suotuisia toimia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa tarvetta nykyaikaistaa sääntelykehystä ja tehdä siitä tulevaisuuteen suuntautunut, jotta voidaan varmistaa sääntelyn vakaus ja ennustettavuus, mikä helpottaa innovointia, investointeja ja innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen hyväksymistä ja mahdollistaa siirtymisen kasvihuonekaasupäästöjen osalta neutraaliin talouteen, ja turvata Euroopan kilpailukyky ja laadukkaat työpaikat samalla kun otetaan huomioon taloudelliset, ympäristöön ja sukupuoleen liittyvät sekä sosiaaliset näkökohdat; kehottaa komissiota sisällyttämään siirtymäväyliin etenemissuunnitelmia, joihin sisältyy sitovia määrällisiä ja laadullisia tavoitteita, vaikutustenarvioinnin tekemisen jälkeen ja vähentämään eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, tarpeettomia hallinnollisia rasitteita; korostaa ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatetta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa tarvetta vähentää erityisesti pk- ja startup-yritysten tarpeettomia hallinnollisia rasitteita samalla kun säilytetään kuluttajia, työntekijöitä sekä terveyttä ja ympäristönsuojelua koskevat mahdollisimman tiukat normit; korostaa, että Euroopalla on edessään käännekohta, joka johtuu Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä hyökkäyssodasta ja covid-19-pandemian seurauksista; kehottaa komissiota arvioimaan, aiheuttavatko uudet lainsäädäntöehdotukset tarpeettomia sääntely- tai hallinnollisia rasitteita yrityksille; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa julkishallinnon roolista yrityksille suotuisan talousympäristön varmistamisessa ja yritysten tarpeettomien hallinnollisten rasitteiden keventämisessä samalla kun varmistetaan tiukimmat avoimuutta ja työntekijöiden turvallisuutta koskevat normit; katsoo, että sähköisen hallinnon välineitä, digitaalisia innovaatioita koskevia toimia ja digitaalisten taitojen parantamista olisi edistettävä julkisella sektorilla ja sen työntekijöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa teollisuuspolitiikan kansallisia ja alueellisia ulottuvuuksia ja alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden merkitystä työllisyyden sekä talouden ja teollisuuden kehittämisen osalta kaikkialla jäsenvaltioiden alueella; kehottaa tässä yhteydessä analysoimaan älykkään erikoistumisen strategioiden saavutuksia tulevien alueellisten toimenpiteiden alustana; korostaa kaikkien paikallisten sidosryhmien, myös kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen edustajien, osallistumisen merkitystä alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön välineitä Made in EU -aloitteen hyödyntämisen lisäämiseksi aluetasolla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota hyödyntämään alueellisia ekosysteemejä, jotka käsittävät niiden oman älykkään erikoistumisen ja auttavat kaventamaan alueellisia eroja ja joissa otetaan julkishallinto, korkeakoulut, tutkijat, kansalaisyhteiskunta ja teollisuus mukaan yhdistämään tietämystään ja luomaan yhdessä sisältöä, kontekstia ja oppimiskokemuksia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tarvetta varmistaa teollisuuden siirtymän sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja laatia asianmukaisia toimenpiteitä siirtymäalueiden uudelleenteollistamisen tukemiseksi alueiden välisten strategisten investointihankkeiden ja haavoittuvassa asemassa olevien alueiden, erityisesti maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden, uudelleenkehityssuunnitelmien avulla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta suunnata EU:n energiapolitiikka perusteellisesti uudelleen vastauksena Venäjän väkivaltaiseen hyökkäykseen Ukrainaan; kehottaa vähentämään merkittävästi EU:n energiariippuvuutta etenkin venäläisestä kaasusta, öljystä, hiilestä ja ydinpolttoaineesta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään kestävän, kohtuuhintaisen, turvallisen ja runsaan uusiutuvan energian sekä siirtymäkauden vähähiilisen energian tuotantokapasiteettia ja lisäämään energiansäästöjä ja energiatehokkuustoimenpiteitä; kehottaa komissiota tukemaan enemmän sellaisten energialähteiden kehittämistä, joilla voidaan vastata sähkön kasvavaan kysyntään, ja parantamaan tarvittavan infrastruktuurin, erityisesti tarvittavan sähkö-, energia-, älykkäiden verkkojen, vety-, hiilidioksidi- sekä lämmitys- ja jäähdytysinfrastruktuurin, suunnittelun ja rahoituksen koordinointia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että Euroopan teollisen ekosysteemin moitteeton toiminta edellyttää vakaata energian toimitusta; varoittaa, että energian toimituksen supistuminen voisi vaikuttaa haitallisesti tuotantokoneistoon; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan koordinointijärjestelmä, jolla seurattaisiin järjestelmällisesti kaasun saatavuutta kriisiaikoina, jotta edistetään yhteisiä eurooppalaisia strategioita kriisin ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | huomauttaa, että lämmitys ja -jäähdytysprosessit ovat edelleen yksi teollisuuden merkittävimmistä energian käyttötarkoituksista; korostaa, että teollisuuden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen nopeuttamiseksi on hyödynnettävä täysimääräisesti teollisuuden lämmityksen ja jäähdytyksen energiatehokkuuspotentiaalia; korostaa tarvetta hyödyntää paremmin väistämätöntä hukkalämpöä ja -kylmää sekä teollisia klustereita ja symbiooseja, jotka tarjoavat merkittäviä synergioita ja energiansäästömahdollisuuksia monilla aloilla, kuten tekstiili-, kemikaali-, elintarvikkeiden jalostus- ja koneteollisuudessa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota lisäämään toimiaan kiertobiotalouden tarjoamien mahdollisuuksien käyttöönottamiseksi, kun kestäviä ja uusiutuvia resursseja käytetään kilpailukykyisten ja kestävien teollisuudenalojen edistämiseksi pitkällä aikavälillä; korostaa tässä yhteydessä, että biomassajätteen käytöllä voidaan tehokkaasti korvata fossiilisia polttoaineita ja samalla pienentää hiilidioksidijalanjälkeä; kehottaa siksi EU:n, kansallisia ja paikallisia viranomaisia kannustamaan tällaiseen kiertotalousmalliin kaikissa politiikoissa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lyhentämään merkittävästi lupien myöntämiseen tarvittavaa aikaa ja luomaan nopeutettuja lupaprosesseja infrastruktuurille, joka tukee teollisuuden siirtymistä hiilineutraaliin kiertotalouteen rajoittamatta kuitenkaan menettelyjen avoimuutta, legitiimiyttä ja laillisuutta; korostaa tässä yhteydessä tarvetta kehittää eurooppalainen vedynsiirron runkoverkko, kehittää edelleen yhteenliitäntöjä koko mantereella ja tukea energiaa säästävien teknologioiden laajaa käyttöönottoa, kuten erittäin tehokkaiden paikallisten uusiutuvan energian tuotantolaitosten asentamista ja yhteistuotantoa, erityisesti pk-yrityksiä varten; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että tarvitaan mahdollistava kehys kestävän liikkuvuuden kehittämiseksi ja alojen yhteenliittämisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota nopeuttamaan kaikkien EU:n tutkimus-, kehittämis- ja innovointi- sekä infrastruktuuri- ja digitaaliohjelmien ja -välineiden täytäntöönpanoa älykkäällä ja valikoivalla tavalla, mukaan lukien Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet, joilla pyritään puuttumaan markkinoiden toimintapuutteisiin, ja teolliset allianssit sekä teknologiainfrastruktuurit, joilla testataan, validoidaan ja parannetaan uusia teknologisia ratkaisuja, erityisesti niitä, joissa kehitetään innovatiivisia läpimurtoteknologioita, joita tarvitaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään, erityisesti niitä, jotka liittyvät energiantuotantoon, polttoaineisiin ja keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, sekä tehokkaan kiertotalouden toteuttamiseen, kuten puhdasta terästä, puhdasta ilmailua, sähköstä tuotettua polttoainetta, puhtaita lannoitteita ja sähköistä krakkausta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että komission suorittama Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden arviointi on ratkaisevan tärkeää Euroopan teollisuuden selviytymiskyvyn kannalta; kehottaa komissiota laatimaan selkeät, tehokkaat, yksinkertaiset ja kattavat suuntaviivat erityisesti Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille; muistuttaa, että on tärkeää vähentää rahoituksen riskiä, esimerkiksi InvestEU-ohjelman tai innovaatiorahaston avulla, mikä on välttämätöntä EU:n tuotantovalmiuksien parantamiseksi keskeisillä strategisilla aloilla, kuten aurinkoenergiateollisuus, jotta EU voi rakentaa uudelleen vakaan eurooppalaisen tuotantoteollisuuden perustan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa hiilen hinnanerosopimusten suurta potentiaalia tärkeänä välineenä, jolla saadaan aikaan päästövähennyksiä ja vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista teollisuudessa; pitää niitä tärkeinä erityisesti aloilla, joilla on vaikea saada aikaan päästövähennyksiä, teknologioiden parantamiseksi ja niiden leviämisen tukemiseksi eri aloilla; korostaa, että hiilen hinnanerosopimusten olisi oltava oikeasuhteisia, EU:n lainsäädännön ja WTO:n sääntöjen mukaisia eivätkä ne saisi johtaa EU:n sisämarkkinoiden kohtuuttomaan vääristymiseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää myönteisenä komission analyysia strategisista riippuvuuksista ja valmiuksista strategisen riippumattomuuden tavoitteen mukaisesti; kehottaa komissiota viimeistelemään analyysit ja teollisuuden teknologiset etenemissuunnitelmat mahdollisimman pian ja ehdottamaan toimia, myös kierrätys- ja resurssitehokkuustoimia, joilla vähennetään riippuvuutta yksilöidyistä kriittisistä tuotteista ja toimituksista, energiatoimitukset mukaan lukien; korostaa, että on tärkeää varmistaa keskeisten lääkinnällisten ja terveydenhuollon laitteiden keskeytymätön pääsy EU:n sisämarkkinoille covid-19-pandemian alussa esiintyneistä alkuvaiheen puutteista saatujen kokemusten perusteella; korostaa, että tarvitaan keskinäisten riippuvuuksien perusteelliseen analyysiin perustuva strategia kriittisiä arvoketjuja ja valmistusta koskevan EU:n kapasiteetin parantamiseksi; toteaa, että samalla on pidettävä kiinni monenvälisyydestä ja vapaakaupasta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota omaksumaan kokonaisvaltaisen arvoketjuun perustuvan lähestymistavan analysoidessaan strategisia riippuvuuksia 14 kriittisessä teollisessa ekosysteemissä, jotka se on yksilöinyt vuotuisessa sisämarkkinaraportissaan 2021; suosittaa, että nämä perusteelliset tutkimukset laajennetaan koskemaan kaikkia strategisiksi katsottuja aloja; pyytää komissiota ottamaan huomioon EU:n ulkopuolisten maiden toteuttamien ekstraterritoriaalisten toimenpiteiden vaikutukset EU:n teollisuuteen erityisesti vientivalvonnan osalta; huomauttaa, että päivitetyn uuden teollisuusstrategian olisi perustuttava EU:n resursseihin ja teknologisiin valmiuksiin, jotta vältetään uusien riippuvuuksien ja haavoittuvuuksien syntyminen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että kierrätyksellä on oltava ratkaiseva merkitys raaka-aineiden ja uusiomateriaalien tarjonnan lisäämisessä, mikä vähentää EU:n riippuvuutta tuonnista EU:n ulkopuolisista maista; kehottaa komissiota tukemaan edelleen primääriraaka-aineiden kysynnän kasvua rajoittavia toimia, esimerkiksi edistämällä kiertotaloutta, tukemalla materiaalien korvaamiseen liittyvää tutkimusta ja innovointia, sisällyttämällä kestävät toimitukset kauppasopimuksiin ja raaka-aineita koskevien strategisten kumppanuuksien avulla; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota laajentamaan EU:n kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen tehtävänantoa niin, että se kattaa EU:n teollisuudenalojen selviytymiskyvyn indikaattoreiden, kuten keskeistä teknologiaa koskevien keskinäisten riippuvuuksien, valmistuskapasiteetin, mahdollista pulaa koskevan ennakkovaroitusjärjestelmän, strategisten riippuvuuksien ja strategisilla aloilla annettavien ulkomaisten tukien, jatkuvan seurannan ja arvioinnin ja raportoinnin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan tapauskohtaisia kannustimia kriittisten tuotteiden, kuten olennaislääkkeiden tuotantoon tehtäviin investointeihin, jotta EU saavuttaa avoimen strategisen riippumattomuuden, sekä valmistusteknologioihin kaikenlaisten kriisien, myös sodan, varalta samalla kun varmistetaan pitkän aikavälin häiriönsietokykyiset toimitusketjut; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n lääkestrategiassa ehdotetuilla toimenpiteillä varmistetaan EU:n asema T&K:n innovoijana sekä taataan kilpailukyky, tarjotaan luotettavia ja kohtuuhintaisia toimituksia sekä mahdollistetaan nykyaikaisten lääkkeiden saatavuus, ja että ne edistävät innovointia sekä T&K-investointeja; panee merkille, että vahvan tutkimukseen perustuvan lääketeollisuuden houkutteleminen EU:hun tukee myös EU:n selviytymiskykyä; korostaa tarvetta lisätä tukea kohdennettuja investointeja tutkimukseen ja innovointiin, lääkkeiden ja vaikuttavien aineiden valmistukseen EU:ssa ja elinvoimaisten tutkimus- ja tuotantolaitosten pitämiseen sen alueella; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää erittäin huolestuttavana EU:n ulkopuolisten valtiorahoitteisten yritysten epäreilua kilpailua, investointeja ja yritysostoja sisämarkkinoilla, erityisesti energian toimituksen kaltaisilla strategisilla aloilla, joita tarvitaan unionin riippumattomuuden ja energiavarmuuden varmistamiseen; kehottaa komissiota analysoimaan tällaista toimintaa ja takaamaan tasapuoliset toimintaedellytykset erityisesti pk-yrityksille, jotta voidaan kehittää kestäviä ja oikeudellisesti päteviä toimia häiriöiden ehkäisemiseksi samalla kun varmistetaan yleisesti, että EU:n kilpailupolitiikan vakiintuneita puitteita ei heikennetä ja että EU:n sisämarkkinoilla toimivien EU:n ulkopuolisten ja eurooppalaisten yritysten välistä reilua kilpailua edistetään; |
| --- | --- |

47.

| 48. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, joilla pyritään luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset sekä eurooppalaisille että EU:n ulkopuolisille yrityksille; korostaa tarvetta säilyttää eurooppalaisten yritysten vientiin liittyvä kilpailukyky näiden ehdotusten yhteydessä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota seuraavaa uudelleentarkastelua silmällä pitäen laajentamaan suoria ulkomaisia investointeja koskevien puitteiden soveltamisalaa ja määritelmiä, jotta voidaan tarkastella ulkomaisten tukien vaikutuksia EU:n taloudelliseen turvallisuuteen sekä EU:n yritysten EU:n ulkopuolisiin maihin strategisilla aloilla tekemien teknologian siirtojen vaikutuksia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota edistämään ympäristöteknologioiden siirtoa kehitysmaihin vihreän siirtymän helpottamiseksi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pitää huolestuttavana kasvavaa riippuvuutta EU:n ulkopuolisista turvallisuuslaitteiden valmistajista yhteiskuntamme elintärkeillä ja herkillä osa-alueilla, kuten rajojen turvallisuus, kyberturvallisuus ja puolustusalan turvallisuus; korostaa tarvetta määritellä turvallisuusteknologia ja -laitteet strategiseksi alaksi; kehottaa laatimaan toimintasuunnitelman EU:n tämän teollisuudenalan edistämiseksi, myös mukauttamalla julkisia hankintoja koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nostaa esille päätelmät, jotka Euroopan tilintarkastustuomioistuin teki 5G-verkkojen käyttöönoton viiveitä ja EU:n ulkopuolisiin toimittajiin liittyviä riskejä käsittelevässä erityiskertomuksessaan (12); kehottaa komissiota edistämään 5G-verkkojen koordinoitua käyttöönottoa EU:ssa ja vähentämään ulkoisia riippuvuuksia ja häiriöriskejä 5G- ja 6G-viestintäteknologian alalla koordinoidulla tuella, jotta eurooppalaiset toimijat voivat rakentaa 6G-järjestelmien T&K-kapasiteettia ja kehittää 5G-infrastruktuurin johtavia markkinoita digitaalisen ja vihreän siirtymän perustana; kehottaa komissiota varmistamaan riittävän kilpailukyvyn 5G-teknologioiden alalla ja takaamaan samalla 5G-verkkojen turvallisuuden; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että kulttuuriala ja luovat toimialat ovat keskeisessä asemassa uudessa eurooppalaisessa Bauhaus-liikkeessä, josta tulee ratkaisevan tärkeä aloite; ottaa huomioon, että kulttuuriala ja luovat toimialat ovat innovointia ja kehittämistä edistävä voima Euroopassa; kehottaa komissiota luomaan kattavan, johdonmukaisen ja pitkän aikavälin teollisuuspolitiikan kehyksen kulttuurialalle ja luoville toimialoille; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää myönteisenä komission ehdotusta datasäädökseksi ja yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia koskevan aloitteen kehittämistä; korostaa yhteentoimivien, kilpailukykyisten ja Euroopan laajuisten data-avaruuksien merkitystä useilla teollisuudenaloilla, mukaan lukien tekoälyn kehittäminen, liikkuvuus, ympäristö, terveys ja älykäs valmistus; korostaa tarvetta eriytettyyn lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon kunkin alan ominaispiirteet; katsoo, että EU:n tai Euroopan talousalueen ulkopuolisten yritysten johtava rooli EU:n data-avaruuksia koskevissa aloitteissa voi vesittää EU:n teknologisen suvereniteetin vahvistamista koskevan tavoitteen; korostaa datatalouden merkitystä ja pyytää komissiota vauhdittamaan kaikkia dataan liittyviä aloitteita ja tukemaan sellaisen eurooppalaisen data-avaruuden ekosysteemin kehittämistä, joka perustuu luotettavuuteen, kilpailukykyyn ja yhteentoimivuuteen, ja edistämään yhteisten eurooppalaisten infrastruktuurien luomista datan käytön ja vaihdon helpottamiseksi eri teollisuudenaloilla lujittamalla dataa, pilvipalveluja ja reuna-alueita koskevia ekosysteemejä ja lisäämällä investointeja nopeaan viestintään; korostaa tässä yhteydessä eurooppalaisten yritysten innovointikyvyn kannalta keskeisen oikeusvarmuuden merkitystä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa tarvetta varmistaa viestintäverkkojen häiriönsietokyky ja data-avaruuksien turvallisuus ja edistää siten sellaisten kuituverkkojen nopeaa käyttöönottoa, joilla voitaisiin varmistaa useat väylät ja kyky sietää fyysisiä ja kyberhyökkäyksiä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota varmistamaan, että digitaalisessa siirtymässä käytetään uusimman tekniikan mukaisia menetelmiä ja parhaita käytäntöjä kasvihuonekaasupäästöjen ja laskentakompleksisuuden vähentämiseksi sekä energiatehokkuuden ja järjestelmän datan tehokkuuden parantamiseksi tuottavassa käytössä; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan menetelmä, jolla digitaaliseen siirtymään, myös energiankäyttöön, sisällytetään ympäristökestävyysarviointi tuotteiden ja järjestelmien koko elinkaaren ajalta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön toimenpiteitä sen estämiseksi, että EU:n ilmoitettujen laitosten omistus on EU:n ulkopuolisten tahojen käsissä, ja toteaa, että kyse on laitoksista, joille jokin EU:n maa antaa tehtäväksi arvioida tiettyjen tuotteiden vaatimustenmukaisuuden ennen niiden saattamista markkinoille; |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen eurooppalaisesta standardointistrategiasta, jolla pyritään tukemaan digitaalista ja vihreää siirtymää, ja tukee pyrkimystä omaksua ennakoivampi lähestymistapa standardien asettamista koskevaan strategiaan myös kansainvälisellä tasolla keskeisten kauppakumppanien kanssa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | huomauttaa, että strategisen riippumattomuuden saavuttaminen edellyttää EU:n puolustusvalmiuksien kehittämistä; korostaa, että on tärkeää näyttää politiikan suuntaa ja kehittää kunnianhimoisia julkisia ohjelmia, joilla tuetaan ja tehostetaan avaruus- ja puolustusteollisuuteen tehtäviä investointeja; katsoo, että on äärimmäisen tärkeää toteuttaa luotettavat, vaatimattomat ja tehokkaat Euroopan puolustustarvikemarkkinat, mukaan lukien korkea teknologinen suvereniteetti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUVL C 97, 28.2.2022, s. 43.

(2)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(4)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 43.

(5)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 2.

(6)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 11.

(7)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 56.

(8)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 45.

(9)  EUVL C 224, 8.6.2022, s. 22.

(10)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 28.

(11)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 02/2022: ”Yritysten energiatehokkuus – Jonkin verran energiansäästöjä mutta puutteita suunnittelussa ja hankevalinnassa” https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_FI.pdf

(12)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 03/2022: ”5G-verkot EU:ssa: viiveitä käyttöönotossa ja ratkaisemattomia turvallisuusongelmia”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2022.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Kuivuuden, maastopalojen ja muiden äärimmäisten sääilmiöiden seuraukset: EU:n toiminnan tehostaminen ilmastonmuutoksen torjunnan alalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 kuivuuden, maastopalojen ja muiden äärimmäisten sääilmiöiden seurauksista: EU:n toiminnan tehostaminen ilmastonmuutoksen torjunnan alalla (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (1),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja siitä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja siitä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (3),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380) ja siitä 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380) ja siitä 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman (4),

| — | ottaa huomioon Pellolta pöytään -strategian oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (COM(2020)0381) ja siitä 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pellolta pöytään -strategian oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (COM(2020)0381) ja siitä 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman (5),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) ja erityisesti sitä täydentävän vuoden 2015 Pariisin sopimuksen, joka tuli voimaan 4. marraskuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) ja erityisesti sitä täydentävän vuoden 2015 Pariisin sopimuksen, joka tuli voimaan 4. marraskuuta 2016,

| — | ottaa huomioon YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston maailmanlaajuiseen arviointiraporttiin katastrofiriskien vähentämisestä sisältyvän erityisraportin kuivuudesta vuonna 2021 ”Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction (GAR) – Special Report on Drought 2021”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston maailmanlaajuiseen arviointiraporttiin katastrofiriskien vähentämisestä sisältyvän erityisraportin kuivuudesta vuonna 2021 ”Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction (GAR) – Special Report on Drought 2021”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 sovitut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 sovitut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 15,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen aavikoitumisen estämiseksi (aavikoitumissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen aavikoitumisen estämiseksi (aavikoitumissopimus),

| — | ottaa huomioon kosteikkoja koskevan Ramsarin yleissopimuksen sihteeristön julkaiseman Global Wetland Outlook -julkaisun vuoden 2021 erityispainoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kosteikkoja koskevan Ramsarin yleissopimuksen sihteeristön julkaiseman Global Wetland Outlook -julkaisun vuoden 2021 erityispainoksen,

| — | ottaa huomioon komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportin kuivuudesta Euroopassa ”Drought in Europe – August 2022”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportin kuivuudesta Euroopassa ”Drought in Europe – August 2022”,

| — | ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon uudesta EU:n metsästrategiasta 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon uudesta EU:n metsästrategiasta 2030 (COM(2021)0572),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2019 julkaistun biodiversiteettiä ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin maailmanlaajuisen arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2019 julkaistun biodiversiteettiä ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin maailmanlaajuisen arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n maaperästrategia – Terveestä maaperästä hyötyä ihmisille, elintarvikkeille, luonnolle ja ilmastolle” (COM(2021)0699) ja 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman maaperän suojelusta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n maaperästrategia – Terveestä maaperästä hyötyä ihmisille, elintarvikkeille, luonnolle ja ilmastolle” (COM(2021)0699) ja 28. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman maaperän suojelusta (7),

| — | ottaa huomioon vesivaroja koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vesivaroja koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportin ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportin ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”,

| — | ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/292, jossa tunnustetaan vettä ja sanitaatiota koskeva ihmisoikeus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/292, jossa tunnustetaan vettä ja sanitaatiota koskeva ihmisoikeus,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin nro 17/2020 ”Water and agriculture: towards sustainable solutions”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin nro 17/2020 ”Water and agriculture: towards sustainable solutions”,

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2020 julkaistun Maailman luonnonvarainstituutin raportin ”Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2020 julkaistun Maailman luonnonvarainstituutin raportin ”Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future”,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2021 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin vesivaroista Euroopassa ”Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2021 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin vesivaroista Euroopassa ”Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment”,

| — | ottaa huomioon komission vuonna 2019 tekemän vesipolitiikan puitedirektiivin, pohjavesidirektiivin, ympäristönlaatunormeista annetun direktiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksen (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuonna 2019 tekemän vesipolitiikan puitedirektiivin, pohjavesidirektiivin, ympäristönlaatunormeista annetun direktiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksen (SWD(2019)0439),

| — | ottaa huomioon IPCC:n arviointiraportit ja erityisraportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IPCC:n arviointiraportit ja erityisraportit,

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen kuivuuden seurantakeskuksen mukaan elokuussa 2022 kuivuusvaroitus oli annettu 64 prosentille maanosasta ja tästä 17 prosentille oli annettu kuivuushälytys; ottaa huomioon, että alustavien tietojen mukaan nykyinen kuivuus on pahin ainakin 500 vuoteen; ottaa huomioon, että keskilämpötila koko Euroopassa oli vuonna 2022 ennätyksellisen korkea sekä elokuussa että kesä–elokuun jaksolla (12); ottaa huomioon, että tavanomaista kuivempien olosuhteiden ennustetaan jatkuvan suurissa osissa Eurooppaa tulevina kuukausina ja että helleaallot ja kuivuus vahvistavat toisiaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen kuivuuden seurantakeskuksen mukaan elokuussa 2022 kuivuusvaroitus oli annettu 64 prosentille maanosasta ja tästä 17 prosentille oli annettu kuivuushälytys; ottaa huomioon, että alustavien tietojen mukaan nykyinen kuivuus on pahin ainakin 500 vuoteen; ottaa huomioon, että keskilämpötila koko Euroopassa oli vuonna 2022 ennätyksellisen korkea sekä elokuussa että kesä–elokuun jaksolla (12); ottaa huomioon, että tavanomaista kuivempien olosuhteiden ennustetaan jatkuvan suurissa osissa Eurooppaa tulevina kuukausina ja että helleaallot ja kuivuus vahvistavat toisiaan;

| B. | toteaa, että IPCC:n mukaan on selvää, että ilmastokriisi lisää äärimmäisten sääilmiöiden, kuten tulvien, myrskyjen ja helteen, esiintymistä ja voimistumista, mikä tarkoittaa, että sade ja myrskyt voimistuvat, helleaallot kuumenevat ja kuivuuskaudet pitenevät ja pahenevat; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että IPCC:n mukaan on selvää, että ilmastokriisi lisää äärimmäisten sääilmiöiden, kuten tulvien, myrskyjen ja helteen, esiintymistä ja voimistumista, mikä tarkoittaa, että sade ja myrskyt voimistuvat, helleaallot kuumenevat ja kuivuuskaudet pitenevät ja pahenevat;

| C. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on jo dramaattisia vaikutuksia ekosysteemeihin, väestöön ja elinkeinoihin; ottaa huomioon, että IPCC:n mukaan Euroopan manner lämpenee nopeammin kuin muu maailma ja että lämpötilan nousu oli 2 celsiusastetta vuonna 2019 esiteolliseen aikaan verrattuna, kun maailmanlaajuisen keskilämpötilan nousu oli 1,1 celsiusastetta; ottaa huomioon, että tämän vuoden ennätysmäinen kuivuus on viimeisin monista äärimmäisistä ilmastoilmiöistä, joista on tulossa määrältään ja voimakkuudeltaan kasvava uusi normaali; ottaa huomioon, että kun veden kierto kiihtyy ilmastonmuutoksen myötä, kuivuus, myrskyt ja tulvat yleistyvät ja pahenevat; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on jo dramaattisia vaikutuksia ekosysteemeihin, väestöön ja elinkeinoihin; ottaa huomioon, että IPCC:n mukaan Euroopan manner lämpenee nopeammin kuin muu maailma ja että lämpötilan nousu oli 2 celsiusastetta vuonna 2019 esiteolliseen aikaan verrattuna, kun maailmanlaajuisen keskilämpötilan nousu oli 1,1 celsiusastetta; ottaa huomioon, että tämän vuoden ennätysmäinen kuivuus on viimeisin monista äärimmäisistä ilmastoilmiöistä, joista on tulossa määrältään ja voimakkuudeltaan kasvava uusi normaali; ottaa huomioon, että kun veden kierto kiihtyy ilmastonmuutoksen myötä, kuivuus, myrskyt ja tulvat yleistyvät ja pahenevat;

| D. | katsoo, että kaikilla aloilla tarvitaan kiireellisiä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon mukaisesti sekä vauhdittamalla merkittävästi sopeutumista ja selviytymiskykyä koskevia toimia, jotta voidaan vähentää ja hallita lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia talouteen, ympäristöön, hyvinvointiin ja terveyteen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kaikilla aloilla tarvitaan kiireellisiä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon mukaisesti sekä vauhdittamalla merkittävästi sopeutumista ja selviytymiskykyä koskevia toimia, jotta voidaan vähentää ja hallita lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia talouteen, ympäristöön, hyvinvointiin ja terveyteen;

| E. | ottaa huomioon, että World Resource Institute on todennut, että kuudessa EU:n jäsenvaltiossa (Kypros, Belgia, Kreikka, Espanja, Portugali ja Italia) on paljon vesistressiä, ja se ennustaa, että vuoteen 2030 mennessä uusiutuvan veden maailmanlaajuisen tarjonnan ja kysynnän välillä on 56 prosentin ero (13); ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskus arvioi, että vesistressi koettelee jo 20:tä prosenttia Euroopan alueesta ja 30:tä prosenttia sen väestöstä, ja arvioi kuivuuden kustannuksiksi Euroopassa 2–9 miljardia euroa vuodessa (14); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että World Resource Institute on todennut, että kuudessa EU:n jäsenvaltiossa (Kypros, Belgia, Kreikka, Espanja, Portugali ja Italia) on paljon vesistressiä, ja se ennustaa, että vuoteen 2030 mennessä uusiutuvan veden maailmanlaajuisen tarjonnan ja kysynnän välillä on 56 prosentin ero (13); ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskus arvioi, että vesistressi koettelee jo 20:tä prosenttia Euroopan alueesta ja 30:tä prosenttia sen väestöstä, ja arvioi kuivuuden kustannuksiksi Euroopassa 2–9 miljardia euroa vuodessa (14);

| F. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on muuttanut Euroopan tuuli- ja sääolosuhteita siten, että korkeapainejärjestelmät ovat jatkuvia, mikä on johtanut pitkiin jaksoihin, jolloin sademäärät jäävät vähäisiksi tai sadetta ei ole lainkaan, mikä on muuttanut satokausia kuivemmiksi; ottaa huomioon, että maaperän kosteus lisää pohjaveden muodostumista ja parantaa maaperän rakennetta, eliöstöä ja lämpötilaa, kun taas vedenpuute johtaa muun muassa maaperän eroosioon ja pienempään kasvintuotantoon; ottaa huomioon, että maaperän kosteuspoikkeamat ovat edelleen huomattavan negatiivisia suurimmassa osassa Eurooppaa sateettomuuden ja viime kuukausien helleaaltojen vuoksi kesäkuuhun 2022 verrattuna; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on muuttanut Euroopan tuuli- ja sääolosuhteita siten, että korkeapainejärjestelmät ovat jatkuvia, mikä on johtanut pitkiin jaksoihin, jolloin sademäärät jäävät vähäisiksi tai sadetta ei ole lainkaan, mikä on muuttanut satokausia kuivemmiksi; ottaa huomioon, että maaperän kosteus lisää pohjaveden muodostumista ja parantaa maaperän rakennetta, eliöstöä ja lämpötilaa, kun taas vedenpuute johtaa muun muassa maaperän eroosioon ja pienempään kasvintuotantoon; ottaa huomioon, että maaperän kosteuspoikkeamat ovat edelleen huomattavan negatiivisia suurimmassa osassa Eurooppaa sateettomuuden ja viime kuukausien helleaaltojen vuoksi kesäkuuhun 2022 verrattuna;

| G. | ottaa huomioon, että vaikutukset kohdistuvat eniten viljamaissin, soijapapujen ja auringonkukkien satoennusteisiin, ja toteaa, että niiden sadot ovat vähentyneet viiden viime vuoden keskiarvoon verrattuna arviolta 16 prosenttia, 15 prosenttia ja 12 prosenttia; ottaa huomioon, että vaikutukset kohdistuvat todennäköisesti voimakkaasti myös muihin viljelykasveihin ja erityisesti rehuun; ottaa huomioon, että kuivuuden ja helleaaltojen maataloustuotannolle aiheuttamien vaikutusten suuruus on noin kolminkertaistunut viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana (15); ottaa huomioon, että nämä alhaisemmat tuotantotasot ovat erityisen huolestuttavia, kun otetaan huomioon Ukrainassa meneillään olevan konfliktin seuraukset elintarvike- ja rehumarkkinoille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vaikutukset kohdistuvat eniten viljamaissin, soijapapujen ja auringonkukkien satoennusteisiin, ja toteaa, että niiden sadot ovat vähentyneet viiden viime vuoden keskiarvoon verrattuna arviolta 16 prosenttia, 15 prosenttia ja 12 prosenttia; ottaa huomioon, että vaikutukset kohdistuvat todennäköisesti voimakkaasti myös muihin viljelykasveihin ja erityisesti rehuun; ottaa huomioon, että kuivuuden ja helleaaltojen maataloustuotannolle aiheuttamien vaikutusten suuruus on noin kolminkertaistunut viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana (15); ottaa huomioon, että nämä alhaisemmat tuotantotasot ovat erityisen huolestuttavia, kun otetaan huomioon Ukrainassa meneillään olevan konfliktin seuraukset elintarvike- ja rehumarkkinoille;

| H. | ottaa huomioon, että kestämättömät maatalouskäytännöt, metsäkato ja intensiivinen kaupungistuminen lisäävät luonnonkatastrofien esiintymisriskiä ja niiden vakavuutta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kestämättömät maatalouskäytännöt, metsäkato ja intensiivinen kaupungistuminen lisäävät luonnonkatastrofien esiintymisriskiä ja niiden vakavuutta;

| I. | ottaa huomioon, että viimeisimmän World Atlas of Desertification -julkaisun mukaan yli 75 prosenttia maapallon maa-alasta on jo huonontunut ja yli 90 prosenttia saattaa huonontua vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että EU:ssa aavikoituminen koskee 8:aa prosenttia alueesta, pääasiassa Etelä-, Itä- ja Keski-Euroopassa, ja kattaa 14 miljoonaa hehtaaria; ottaa huomioon, että 13 jäsenvaltiota on ilmoittanut kärsivänsä aavikoitumisesta, sellaisena kuin se on määritelty aavikoitumissopimuksessa; ottaa huomioon, että aavikoituminen johtuu muun muassa maaperän eroosiosta, liiallisesta laiduntamisesta ja kasvillisuuden, erityisesti puiden häviämisestä, suolaantumisesta, maaperän orgaanisen aineksen ja eliöstön vähenemisestä sekä biologisen monimuotoisuuden heikkenemisestä; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot sitoutuivat vuonna 2015 saavuttamaan maaperän köyhtymisen nollatason EU:ssa vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että viimeisimmän World Atlas of Desertification -julkaisun mukaan yli 75 prosenttia maapallon maa-alasta on jo huonontunut ja yli 90 prosenttia saattaa huonontua vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että EU:ssa aavikoituminen koskee 8:aa prosenttia alueesta, pääasiassa Etelä-, Itä- ja Keski-Euroopassa, ja kattaa 14 miljoonaa hehtaaria; ottaa huomioon, että 13 jäsenvaltiota on ilmoittanut kärsivänsä aavikoitumisesta, sellaisena kuin se on määritelty aavikoitumissopimuksessa; ottaa huomioon, että aavikoituminen johtuu muun muassa maaperän eroosiosta, liiallisesta laiduntamisesta ja kasvillisuuden, erityisesti puiden häviämisestä, suolaantumisesta, maaperän orgaanisen aineksen ja eliöstön vähenemisestä sekä biologisen monimuotoisuuden heikkenemisestä; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot sitoutuivat vuonna 2015 saavuttamaan maaperän köyhtymisen nollatason EU:ssa vuoteen 2030 mennessä;

| J. | ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivin (16) 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”jäsenvaltioiden on suojeltava, parannettava ja ennallistettava kaikkia pohjavesimuodostumia sekä varmistettava tasapaino vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä tavoitteena saavuttaa pohjaveden hyvä tila viimeistään 15 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta”; toteaa, että 22 vuotta myöhemmin vain 40 prosenttia seuratuista järvistä, suistoalueista, joista ja rannikkovesistä yltää vesipolitiikan puitedirektiivissä vaadittuun ”hyvään” tai ”erittäin hyvään” ekologiseen tilaan; ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivin mukainen toimivuustarkastus osoitti, että lähes 50 prosenttia vesistöistä kuuluu poikkeuksen piiriin, mikä on epätyydyttävää; toteaa, että aiemmilla huonoilla hoitokäytännöillä ja -toimenpiteillä, kuten jokien suoristamisella ja/tai jokiuomien kattamisella betonilla, maankäytön tehostamisella sekä lampien ja kosteikkojen kuivattamisella, on ollut tuhoisa vaikutus maaperän vedenpidätyskykyyn; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivin (16) 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”jäsenvaltioiden on suojeltava, parannettava ja ennallistettava kaikkia pohjavesimuodostumia sekä varmistettava tasapaino vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä tavoitteena saavuttaa pohjaveden hyvä tila viimeistään 15 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta”; toteaa, että 22 vuotta myöhemmin vain 40 prosenttia seuratuista järvistä, suistoalueista, joista ja rannikkovesistä yltää vesipolitiikan puitedirektiivissä vaadittuun ”hyvään” tai ”erittäin hyvään” ekologiseen tilaan; ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivin mukainen toimivuustarkastus osoitti, että lähes 50 prosenttia vesistöistä kuuluu poikkeuksen piiriin, mikä on epätyydyttävää; toteaa, että aiemmilla huonoilla hoitokäytännöillä ja -toimenpiteillä, kuten jokien suoristamisella ja/tai jokiuomien kattamisella betonilla, maankäytön tehostamisella sekä lampien ja kosteikkojen kuivattamisella, on ollut tuhoisa vaikutus maaperän vedenpidätyskykyyn;

| K. | ottaa huomioon, että vesi on olennainen osa ravintoverkkoa; toteaa, että pohja- ja pintavesien hyvä laatu ja riittävä saatavuus on edellytys Pellolta pöytään -strategiassa kuvatun oikeudenmukaisen, terveyttä edistävän, ympäristöä säästävän ja kestävän elintarvikejärjestelmän saavuttamiselle; ottaa huomioon, että puhdas ja riittävä vesi on olennainen osa todellisen kiertotalouden täytäntöönpanoa ja saavuttamista EU:ssa; ottaa huomioon, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) strategiasuunnitelmia koskevassa asetuksessa (17) asetetaan tavoitteeksi, että ”edistetään kestävää kehitystä ja luonnonvarojen, kuten veden, maaperän ja ilman, tehokasta hoitoa, myös vähentämällä kemikaaliriippuvuutta”; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vesi on olennainen osa ravintoverkkoa; toteaa, että pohja- ja pintavesien hyvä laatu ja riittävä saatavuus on edellytys Pellolta pöytään -strategiassa kuvatun oikeudenmukaisen, terveyttä edistävän, ympäristöä säästävän ja kestävän elintarvikejärjestelmän saavuttamiselle; ottaa huomioon, että puhdas ja riittävä vesi on olennainen osa todellisen kiertotalouden täytäntöönpanoa ja saavuttamista EU:ssa; ottaa huomioon, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) strategiasuunnitelmia koskevassa asetuksessa (17) asetetaan tavoitteeksi, että ”edistetään kestävää kehitystä ja luonnonvarojen, kuten veden, maaperän ja ilman, tehokasta hoitoa, myös vähentämällä kemikaaliriippuvuutta”;

| L. | ottaa huomioon, että maatalous on riippuvainen veden saatavuudesta; ottaa huomioon, että keinokastelu auttaa suojelemaan viljelijöitä ilmaston vaihtelulta ja kasvattaa satomääriä mutta aiheuttaa myös huomattavia paineita vesivaroille; ottaa huomioon, että vuonna 2016 vain kuusi prosenttia (18) EU:n maatalousmaasta oli kastelun piirissä, mutta sen osuus kaikesta EU:n vedenotosta oli 24 prosenttia; ottaa huomioon, että kestävästä vedenkäytöstä maataloudessa annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen mukaan YMP:n täytäntöönpanoa ei ole johdonmukaisesti mukautettu EU:n vesipolitiikkaan ja että jos tilannetta ei paranneta, vesivaroihin kohdistuva paine voi lisääntyä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että maatalous on riippuvainen veden saatavuudesta; ottaa huomioon, että keinokastelu auttaa suojelemaan viljelijöitä ilmaston vaihtelulta ja kasvattaa satomääriä mutta aiheuttaa myös huomattavia paineita vesivaroille; ottaa huomioon, että vuonna 2016 vain kuusi prosenttia (18) EU:n maatalousmaasta oli kastelun piirissä, mutta sen osuus kaikesta EU:n vedenotosta oli 24 prosenttia; ottaa huomioon, että kestävästä vedenkäytöstä maataloudessa annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen mukaan YMP:n täytäntöönpanoa ei ole johdonmukaisesti mukautettu EU:n vesipolitiikkaan ja että jos tilannetta ei paranneta, vesivaroihin kohdistuva paine voi lisääntyä;

| M. | ottaa huomioon, että uusi YMP, joka tulee voimaan vuonna 2023, rajoittaa investointeja kasteltujen alueiden laajentamiseen alueilla, joilla vesimuodostumien tila ei ole ”hyvä”; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että uusi YMP, joka tulee voimaan vuonna 2023, rajoittaa investointeja kasteltujen alueiden laajentamiseen alueilla, joilla vesimuodostumien tila ei ole ”hyvä”;

| N. | ottaa huomioon, että vedenotto avovedestä ja pohjavedestä juomavettä, teollisuutta ja maataloutta varten yhdessä erittäin korkeiden lämpötilojen ja sateettomuuden kanssa merkitsee pilaavien aineiden ja ravinnepitoisuuksien kasvua ja siten myrkyllisten leväkukintojen ja patogeenien esiintymistä, kuten on havaittu Euroopan jokijärjestelmissä, suistoalueilla ja vesimuodostumissa, mikä johtaa makean veden vähenemiseen ja kalojen joukkokuolemiin, kalastuksen romahtamiseen ja elinkeinojen häviämiseen; ottaa huomioon, että korkeat veden lämpötilat vähentävät myös happipitoisuutta, millä on dramaattisia vaikutuksia kaloihin; ottaa huomioon, että jokien virtaama on vähentynyt ja ruoppauspäästöt vapauttavat sedimentteihin kerääntyneitä tiivistyneitä toksiineja, mikä vaikuttaa merkittävästi alajuoksun vesieliöstöön ja kalastukseen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vedenotto avovedestä ja pohjavedestä juomavettä, teollisuutta ja maataloutta varten yhdessä erittäin korkeiden lämpötilojen ja sateettomuuden kanssa merkitsee pilaavien aineiden ja ravinnepitoisuuksien kasvua ja siten myrkyllisten leväkukintojen ja patogeenien esiintymistä, kuten on havaittu Euroopan jokijärjestelmissä, suistoalueilla ja vesimuodostumissa, mikä johtaa makean veden vähenemiseen ja kalojen joukkokuolemiin, kalastuksen romahtamiseen ja elinkeinojen häviämiseen; ottaa huomioon, että korkeat veden lämpötilat vähentävät myös happipitoisuutta, millä on dramaattisia vaikutuksia kaloihin; ottaa huomioon, että jokien virtaama on vähentynyt ja ruoppauspäästöt vapauttavat sedimentteihin kerääntyneitä tiivistyneitä toksiineja, mikä vaikuttaa merkittävästi alajuoksun vesieliöstöön ja kalastukseen;

| O. | ottaa huomioon, että 60 prosenttia vesistöalueista sijaitsee rajat ylittävillä alueilla, minkä vuoksi tehokas rajatylittävä yhteistyö on ratkaisevan tärkeää; ottaa huomioon, että yli 10 prosenttia 20 Euroopan maan vesivaroista tulee muista maista ja että viiden maan tapauksessa yli 75 prosenttia vesivaroista tulee ulkomailta jokien kautta (19); ottaa huomioon, että yhdyskuntajätevesidirektiivin (20) noudattamatta jättäminen raja-alueilla aiheuttaa valtioiden rajat ylittävien vesistöjen heikkenemistä, minkä vuoksi vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa on mahdotonta; ottaa huomioon, että vaikka vesipolitiikan puitedirektiivissä mainitaan ”luonnonmaantieteelliset alueet”, käytännössä vesialan yhteistyö on heikkoa; ottaa huomioon, että resurssien niukkuuden vuoksi yhteisten vesistöalueiden vesipolitiikan monimutkaisuuden odotetaan lisääntyvän; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 60 prosenttia vesistöalueista sijaitsee rajat ylittävillä alueilla, minkä vuoksi tehokas rajatylittävä yhteistyö on ratkaisevan tärkeää; ottaa huomioon, että yli 10 prosenttia 20 Euroopan maan vesivaroista tulee muista maista ja että viiden maan tapauksessa yli 75 prosenttia vesivaroista tulee ulkomailta jokien kautta (19); ottaa huomioon, että yhdyskuntajätevesidirektiivin (20) noudattamatta jättäminen raja-alueilla aiheuttaa valtioiden rajat ylittävien vesistöjen heikkenemistä, minkä vuoksi vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa on mahdotonta; ottaa huomioon, että vaikka vesipolitiikan puitedirektiivissä mainitaan ”luonnonmaantieteelliset alueet”, käytännössä vesialan yhteistyö on heikkoa; ottaa huomioon, että resurssien niukkuuden vuoksi yhteisten vesistöalueiden vesipolitiikan monimutkaisuuden odotetaan lisääntyvän;

| P. | ottaa huomioon, että uusiutuvat vesivarat henkeä kohti ovat vähentyneet 17 prosentilla EU:ssa viimeksi kuluneiden 60 vuoden aikana; ottaa huomioon, että useiden EU:n jäsenvaltioiden on täytynyt säännöstellä juomavettä viime kuukausina kuivuuden vuoksi ja että esimerkiksi kunnat turvautuvat kuorma-autoilla toimitettavaan juomaveteen; ottaa huomioon, että vesivuotojen osuus unionissa kulutetusta vedestä on 24 prosenttia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että uusiutuvat vesivarat henkeä kohti ovat vähentyneet 17 prosentilla EU:ssa viimeksi kuluneiden 60 vuoden aikana; ottaa huomioon, että useiden EU:n jäsenvaltioiden on täytynyt säännöstellä juomavettä viime kuukausina kuivuuden vuoksi ja että esimerkiksi kunnat turvautuvat kuorma-autoilla toimitettavaan juomaveteen; ottaa huomioon, että vesivuotojen osuus unionissa kulutetusta vedestä on 24 prosenttia;

| Q. | ottaa huomioon, että 20–40 prosenttia Euroopassa saatavilla olevasta vedestä tuhlataan muun muassa vedenjakelujärjestelmän vuotojen, vettä säästävien teknologioiden riittämättömän asentamisen, liiallisen ja tarpeettoman kastelun ja vuotavien hanojen vuoksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 20–40 prosenttia Euroopassa saatavilla olevasta vedestä tuhlataan muun muassa vedenjakelujärjestelmän vuotojen, vettä säästävien teknologioiden riittämättömän asentamisen, liiallisen ja tarpeettoman kastelun ja vuotavien hanojen vuoksi;

| R. | ottaa huomioon, että jokien vuosittaiset virtaamat vähenevät Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa ja lisääntyvät Pohjois- ja Koillis-Euroopassa; ottaa huomioon, että vesivoiman tuotantoon ja voimalaitosten jäähdytysjärjestelmiin kohdistuu vakavia vaikutuksia; ottaa huomioon, että AMBER-hanke (Adaptive Management of Barriers in European Rivers) osoitti, että Euroopan joissa on yli miljoona sulkua ja että yli 85 prosenttia pienistä rakenteista on huonossa kunnossa tai ne eivät ole toiminnassa; ottaa huomioon, että kaikki sulut vaikuttavat jokien terveyteen ja veden kiertokulkuun ja muuttavat joen luonnollista virtausta ja tukkivat kalojen vaellusreittejä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että jokien vuosittaiset virtaamat vähenevät Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa ja lisääntyvät Pohjois- ja Koillis-Euroopassa; ottaa huomioon, että vesivoiman tuotantoon ja voimalaitosten jäähdytysjärjestelmiin kohdistuu vakavia vaikutuksia; ottaa huomioon, että AMBER-hanke (Adaptive Management of Barriers in European Rivers) osoitti, että Euroopan joissa on yli miljoona sulkua ja että yli 85 prosenttia pienistä rakenteista on huonossa kunnossa tai ne eivät ole toiminnassa; ottaa huomioon, että kaikki sulut vaikuttavat jokien terveyteen ja veden kiertokulkuun ja muuttavat joen luonnollista virtausta ja tukkivat kalojen vaellusreittejä;

| S. | ottaa huomioon, että vedenkorkeuden laskulla ja veden määrän vähenemisellä on ollut vakavia vaikutuksia fossiilisiin polttoaineisiin, ydinvoimaan ja vesivoimaan perustuviin energia-aloihin ja jäähdytysjärjestelmiin; ottaa huomioon, että tämän kesän kuivuus kiristi entisestään energiamarkkinoita Euroopassa; katsoo, että myöhemmät vaikutukset voivat vaikuttaa edelleen vesiekosysteemeihin, jotka jo kamppailevat helleaaltojen kanssa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vedenkorkeuden laskulla ja veden määrän vähenemisellä on ollut vakavia vaikutuksia fossiilisiin polttoaineisiin, ydinvoimaan ja vesivoimaan perustuviin energia-aloihin ja jäähdytysjärjestelmiin; ottaa huomioon, että tämän kesän kuivuus kiristi entisestään energiamarkkinoita Euroopassa; katsoo, että myöhemmät vaikutukset voivat vaikuttaa edelleen vesiekosysteemeihin, jotka jo kamppailevat helleaaltojen kanssa;

| T. | ottaa huomioon, että monet matkailutoiminnot ovat riippuvaisia joista; ottaa huomioon, että vesipula vaikuttaa tällä hetkellä 17 prosenttiin EU:n alueesta, ja tilanne on erittäin huolestuttava Välimeren alueella, jossa noin 50 prosenttia väestöstä elää kesäisin jatkuvassa vesistressissä ja monet matkailukohteet joutuivat keskeyttämään liiketoimintansa kuivuuden vuoksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että monet matkailutoiminnot ovat riippuvaisia joista; ottaa huomioon, että vesipula vaikuttaa tällä hetkellä 17 prosenttiin EU:n alueesta, ja tilanne on erittäin huolestuttava Välimeren alueella, jossa noin 50 prosenttia väestöstä elää kesäisin jatkuvassa vesistressissä ja monet matkailukohteet joutuivat keskeyttämään liiketoimintansa kuivuuden vuoksi;

| U. | ottaa huomioon, että sateettomuus ja laajamittainen vedenotto kastelua varten ovat vaikuttaneet jokiliikenteeseen ja aiheuttaneet raskaiden materiaalien toimitusvaikeuksia erityisesti Reinin laaksossa, mikä vaikuttaa kielteisesti moniin toimialoihin; toteaa, että tärkeimmät eurooppalaiset vesiväylät, erityisesti Rein, Tonava ja Pojoki, ovat olleet kriittisen alhaisella tasolla, millä on ollut vaikutuksia maatalouteen, juomaveteen, ekosysteemeihin ja kauppaan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että sateettomuus ja laajamittainen vedenotto kastelua varten ovat vaikuttaneet jokiliikenteeseen ja aiheuttaneet raskaiden materiaalien toimitusvaikeuksia erityisesti Reinin laaksossa, mikä vaikuttaa kielteisesti moniin toimialoihin; toteaa, että tärkeimmät eurooppalaiset vesiväylät, erityisesti Rein, Tonava ja Pojoki, ovat olleet kriittisen alhaisella tasolla, millä on ollut vaikutuksia maatalouteen, juomaveteen, ekosysteemeihin ja kauppaan;

| V. | toteaa, että metsät ovat yhä alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja erityisesti metsäpalojen lisääntymiselle; ottaa huomioon, että vuosia kestänyt kuivuus ja luonnon tilan heikkeneminen ovat luoneet ihanteelliset olosuhteet maastopalojen leviämiselle; ottaa huomioon, että Euroopassa esiintyy dramaattisiin mittasuhteisiin yltäviä metsäpaloja; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että metsät ovat yhä alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja erityisesti metsäpalojen lisääntymiselle; ottaa huomioon, että vuosia kestänyt kuivuus ja luonnon tilan heikkeneminen ovat luoneet ihanteelliset olosuhteet maastopalojen leviämiselle; ottaa huomioon, että Euroopassa esiintyy dramaattisiin mittasuhteisiin yltäviä metsäpaloja;

| W. | ottaa huomioon, että kymmenen vuoden aikana 2011–2021 yli viisi miljoonaa hehtaaria metsää paloi pääasiassa kuivuuden vuoksi; ottaa huomioon, että pelkästään 4. kesäkuuta – 3. syyskuuta 2022 maastopaloissa paloi yhteensä 500 000 hehtaaria (21) ja että EU:n maastopalojen torjuntakapasiteetti on äärirajoilla; ottaa huomioon, että maastopalot ovat tuhonneet arvokkaita kohteita, kuten luonnonpuistoja ja Unescon geopuistoja, eri puolilla unionia ja että tämä on johtanut biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen sekä viljelykasvien ja laidunten menettämiseen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kymmenen vuoden aikana 2011–2021 yli viisi miljoonaa hehtaaria metsää paloi pääasiassa kuivuuden vuoksi; ottaa huomioon, että pelkästään 4. kesäkuuta – 3. syyskuuta 2022 maastopaloissa paloi yhteensä 500 000 hehtaaria (21) ja että EU:n maastopalojen torjuntakapasiteetti on äärirajoilla; ottaa huomioon, että maastopalot ovat tuhonneet arvokkaita kohteita, kuten luonnonpuistoja ja Unescon geopuistoja, eri puolilla unionia ja että tämä on johtanut biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen sekä viljelykasvien ja laidunten menettämiseen;

| X. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen liittyvät kuivuus ja helleaallot ovat vaikeuttaneet maastopalojen torjuntaa, koska nämä olosuhteet helpottavat palojen nopeaa leviämistä ja tekevät niistä ankarampia; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää metsäpalojen esiintymistiheyttä ja tuhovaikutusta ja että Euroopan vuotuinen maastopalokausi alkaa todennäköisesti aikaisemmin ja päättyy myöhemmin; katsoo, että nämä ennennäkemättömät muutokset olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden palojen hallinnan käytännöissä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen liittyvät kuivuus ja helleaallot ovat vaikeuttaneet maastopalojen torjuntaa, koska nämä olosuhteet helpottavat palojen nopeaa leviämistä ja tekevät niistä ankarampia; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää metsäpalojen esiintymistiheyttä ja tuhovaikutusta ja että Euroopan vuotuinen maastopalokausi alkaa todennäköisesti aikaisemmin ja päättyy myöhemmin; katsoo, että nämä ennennäkemättömät muutokset olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden palojen hallinnan käytännöissä;

| Y. | ottaa huomioon, että vakaat, moni-ikäiset, monilajiset ja biologisesti monimuotoiset metsät, joilla on jatkuva peitto, tuottavat monia sivuhyötyjä, erityisesti kuivuuden ja lämmön hillitsemistä; ottaa huomioon, että peltometsätalousjärjestelmät ja maatalouden ekosysteemeihin sisällytetyt puut tuottavat myös monenlaisia hyötyjä esimerkiksi parantamalla tuottavuutta ja selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vakaat, moni-ikäiset, monilajiset ja biologisesti monimuotoiset metsät, joilla on jatkuva peitto, tuottavat monia sivuhyötyjä, erityisesti kuivuuden ja lämmön hillitsemistä; ottaa huomioon, että peltometsätalousjärjestelmät ja maatalouden ekosysteemeihin sisällytetyt puut tuottavat myös monenlaisia hyötyjä esimerkiksi parantamalla tuottavuutta ja selviytymiskykyä;

| Z. | ottaa huomioon, että helleaallot ja kuivuus vaikuttavat kielteisesti viljelijöiden tuloihin, mikä voi johtaa maataloudesta luopumiseen; ottaa lisäksi huomioon, että maataloudesta luopuminen voi luoda olosuhteet, joissa syntyy helposti maastopaloja; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että helleaallot ja kuivuus vaikuttavat kielteisesti viljelijöiden tuloihin, mikä voi johtaa maataloudesta luopumiseen; ottaa lisäksi huomioon, että maataloudesta luopuminen voi luoda olosuhteet, joissa syntyy helposti maastopaloja;

| AA. | ottaa huomioon, että YK arvion mukaan 35 prosenttia maailman kosteikoista on kadonnut vuoden 1970 jälkeen eli kolme kertaa nopeammin kuin metsät, vaikka ne ovat erittäin hyödyllisiä; ottaa huomioon, että rannikoiden kosteikot, kuten mangrovesuot, sitovat hiiltä jopa 55 kertaa nopeammin kuin trooppiset sademetsät; ottaa huomioon, että turvemaat, jotka kattavat vain kolme prosenttia maapallon pinta-alasta, voivat varastoida 30 prosenttia kaikesta maasta peräisin olevasta hiilestä vain ollessaan kosteina ja sitovat ylimääräistä vettä ja estävät siten tulvia ja kuivuutta; ottaa huomioon, että komission mukaan EU:ssa on menetetty noin kaksi kolmasosaa 100 vuotta sitten olemassa olleista kosteikoista; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että YK arvion mukaan 35 prosenttia maailman kosteikoista on kadonnut vuoden 1970 jälkeen eli kolme kertaa nopeammin kuin metsät, vaikka ne ovat erittäin hyödyllisiä; ottaa huomioon, että rannikoiden kosteikot, kuten mangrovesuot, sitovat hiiltä jopa 55 kertaa nopeammin kuin trooppiset sademetsät; ottaa huomioon, että turvemaat, jotka kattavat vain kolme prosenttia maapallon pinta-alasta, voivat varastoida 30 prosenttia kaikesta maasta peräisin olevasta hiilestä vain ollessaan kosteina ja sitovat ylimääräistä vettä ja estävät siten tulvia ja kuivuutta; ottaa huomioon, että komission mukaan EU:ssa on menetetty noin kaksi kolmasosaa 100 vuotta sitten olemassa olleista kosteikoista;

| AB. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous tunnusti 28. heinäkuuta 2010 oikeuden veteen ja sanitaatioon ihmisoikeudeksi; ottaa huomioon, että puhdas juomavesi on olennaisen tärkeää kaikille ihmisoikeuksille; ottaa huomioon, että 1 884 790 kansalaista allekirjoitti vuonna 2013 oikeutta veteen ja sanitaatioon koskevan eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Vesi on perusoikeus”; ottaa huomioon, että tällä hetkellä miljoonalla EU:n kansalaisella ei ole mahdollisuutta saada vettä ja kahdeksalla miljoonalla ei ole sanitaatiota; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous tunnusti 28. heinäkuuta 2010 oikeuden veteen ja sanitaatioon ihmisoikeudeksi; ottaa huomioon, että puhdas juomavesi on olennaisen tärkeää kaikille ihmisoikeuksille; ottaa huomioon, että 1 884 790 kansalaista allekirjoitti vuonna 2013 oikeutta veteen ja sanitaatioon koskevan eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Vesi on perusoikeus”; ottaa huomioon, että tällä hetkellä miljoonalla EU:n kansalaisella ei ole mahdollisuutta saada vettä ja kahdeksalla miljoonalla ei ole sanitaatiota;

| AC. | ottaa huomioon, että kuivuus heikentää ihmisten elinoloja kuumuuden ja vedenpuutteen vuoksi; ottaa huomioon, että vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti vähävaraisimpiin; ottaa huomioon, että kuivuudesta eniten kärsivissä Euroopan maissa on ylikuolleisuutta; ottaa huomioon, että kuivuus vahingoittaa hauraimpia rakennuksia ja heikentää asukkaiden elämänlaatua; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että kuivuus heikentää ihmisten elinoloja kuumuuden ja vedenpuutteen vuoksi; ottaa huomioon, että vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti vähävaraisimpiin; ottaa huomioon, että kuivuudesta eniten kärsivissä Euroopan maissa on ylikuolleisuutta; ottaa huomioon, että kuivuus vahingoittaa hauraimpia rakennuksia ja heikentää asukkaiden elämänlaatua;

| AD. | ottaa huomioon, että kuivuus ja muut ilmastonmuutoksen vaikutukset vaikuttavat myös mielenterveyteen ja lisäävät ympäristöahdistusta erityisesti nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että kuivuus ja muut ilmastonmuutoksen vaikutukset vaikuttavat myös mielenterveyteen ja lisäävät ympäristöahdistusta erityisesti nuorten keskuudessa;

| AE. | katsoo, että Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) talousarvio ei ole riittävä, jotta sillä voitaisiin reagoida asianmukaisesti suuriin luonnonkatastrofeihin ja osoittaa eurooppalaista solidaarisuutta katastrofeista kärsineitä alueita kohtaan; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) talousarvio ei ole riittävä, jotta sillä voitaisiin reagoida asianmukaisesti suuriin luonnonkatastrofeihin ja osoittaa eurooppalaista solidaarisuutta katastrofeista kärsineitä alueita kohtaan;

| AF. | ottaa huomioon, että kuivuudella voi olla kerrannaisvaikutuksia ja että kuivuuden aiheuttamat menetykset EU:ssa ovat arviolta yhdeksän miljardia euroa vuodessa; ottaa huomioon, että yhteisen tutkimuskeskuksen analyysi osoittaa, että kuivuuden vaikutus Euroopan talouteen voi nousta yli 65 miljardiin euroon vuodessa vuoteen 2100 mennessä (22); toteaa, että jos maapallon lämpötila ylittää Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteet, kuivuuskausia odotetaan tulevan kaksi kertaa useammin ja kuivuuden aiheuttamat absoluuttiset vuotuiset tappiot Euroopassa nousisivat 40 miljardiin euroon vuodessa (23); ottaa huomioon, että toimimatta jättämisen kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin kustannukset, joita aiheutuu siitä, että nyt investoidaan kunnianhimoisiin ilmastotoimiin (24); |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että kuivuudella voi olla kerrannaisvaikutuksia ja että kuivuuden aiheuttamat menetykset EU:ssa ovat arviolta yhdeksän miljardia euroa vuodessa; ottaa huomioon, että yhteisen tutkimuskeskuksen analyysi osoittaa, että kuivuuden vaikutus Euroopan talouteen voi nousta yli 65 miljardiin euroon vuodessa vuoteen 2100 mennessä (22); toteaa, että jos maapallon lämpötila ylittää Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteet, kuivuuskausia odotetaan tulevan kaksi kertaa useammin ja kuivuuden aiheuttamat absoluuttiset vuotuiset tappiot Euroopassa nousisivat 40 miljardiin euroon vuodessa (23); ottaa huomioon, että toimimatta jättämisen kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin kustannukset, joita aiheutuu siitä, että nyt investoidaan kunnianhimoisiin ilmastotoimiin (24);

| AG. | ottaa huomioon, että ilmastokriisi pahentaa vallitsevaa eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että ilmastokriisi vaikuttaa erityisesti pienituloisiin kotitalouksiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, jotka tarvitsevat erityistä tukea sopeutuakseen muuttuvaan ilmastoon; katsoo, että työntekijöitä on suojeltava ilmastokriisin kielteisiltä vaikutuksilta työpaikalla; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että ilmastokriisi pahentaa vallitsevaa eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että ilmastokriisi vaikuttaa erityisesti pienituloisiin kotitalouksiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, jotka tarvitsevat erityistä tukea sopeutuakseen muuttuvaan ilmastoon; katsoo, että työntekijöitä on suojeltava ilmastokriisin kielteisiltä vaikutuksilta työpaikalla;

| 1. | ilmaisee syvän myötätuntonsa ja solidaarisuutensa viimeaikaisten äärimmäisten sääilmiöiden uhrien omaisille ja tuhoutuneiden alueiden asukkaille ja antaa tunnustusta päätoimisille palomiehille ja vapaapalokuntalaisille, pelastustyöntekijöille sekä kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille, jotka osallistuivat pelastustoimiin, ja kansalaisille, jotka yrittivät pelastaa ihmisiä ja estää maastopalojen leviämistä usein vaarantamalla oman henkensä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa kestävän vesihuollon merkitystä elintarviketurvan takaamisessa ja kehottaa komissiota pidättymään ehdottamasta uutta EU:n lainsäädäntöä, joka vaarantaa tai uhkaa vaarantaa elintarviketurvamme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että nämä äärimmäiset sääolosuhteet ovat merkki siitä, että tarvitaan kunnianhimoisempia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; katsoo, että EU:n olisi oltava johtavassa asemassa tässä prosessissa ja tehostettava toimiaan kaikilla aloilla; muistuttaa, että EU:n ilmastolain ja Pariisin sopimuksen sekä parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon mukaisesti EU:n olisi tehostettava ilmastotoimiaan sekä ilmaston lämpenemisen hillitsemisessä 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna että siihen sopeutumisessa selviytymiskyvyn parantamiseksi; kehottaa EU:ta päivittämään Pariisin sopimuksen mukaista EU:n kansallisesti määriteltyä panosta ja nostamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa parhaan saatavilla olevan tieteellisen tiedon mukaisesti ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen 27. osapuolikonferenssiin (COP27) mennessä; kehottaa asettamaan 55-valmiuspaketin osalta korkeimmat tavoitteet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee huolensa YK:n ympäristöohjelman vuoden 2021 päästökuiluraportin havainnoista ja erityisesti siitä, että viime vuonna tehdyistä kunnianhimoisemmista ilmastositoumuksista huolimatta ennustetut päästöt johtavat maailmassa 2,7 celsiusasteen lämpötilan nousuun, vaikka nämä kansalliset sitoumukset pantaisiin täysimääräisesti täytäntöön, ja tällä olisi vakavia vaikutuksia kaikkialla maailmassa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan edelleen voimakkaasti EU:n vihreän kehityksen ohjelmaan ja tehostamaan EU:n ilmastonmuutoksen hillitsemistä, siihen sopeutumista ja palautumiskykyä kiinnittäen erityistä huomiota äärimmäisiin sääilmiöihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odottaa komission ehdotusta luonnon ennallistamista koskevaksi EU:n laiksi (25) mahdollisuutena parantaa synergioita ilmastonmuutoksen hillitsemisen, siihen sopeutumisen, katastrofien ehkäisemisen ja luonnon ennallistamisen kanssa; odottaa sen tarjoavan kehyksen kuivuutta sietävien ekosysteemien ennallistamiselle, mukaan lukien moni-ikäiset, monilajiset ja biologisesti monimuotoiset metsät, joissa on jatkuva peitto, kosteikot, luonnollinen kasvipeite, tulvatasangon dynamiikka ja koko alueen laajuinen luonnollinen imeytyminen sekä vesistöalueiden sietokyvyn parantaminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tukee komission aikomusta edistää yleistä jäähdytysvaikutusta perustamalla EU:n foorumi kaupunkien viherryttämistä varten; kehottaa komissiota asettamaan kunnianhimoisia ja sitovia erityisiä tavoitteita kaupunkien biologiselle monimuotoisuudelle, luontopohjaisille ratkaisuille, ekosysteemilähtöisille lähestymistavoille ja vihreälle infrastruktuurille, jotka hyödyttäisivät sekä ihmisiä että luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja ja edistäisivät biologista monimuotoisuutta koskevien yleisten tavoitteiden saavuttamista; korostaa tarvetta sisällyttää näihin tavoitteisiin sellaisia toimenpiteitä, kuin uusien rakennusten viherkattojen vähimmäisosuus, kaupunkiviljelyn tukeminen, tarvittaessa myös satoa tuottavien puiden käyttö, sen varmistaminen, että kemiallisia torjunta-aineita ei käytetä, lannoitteiden käytön vähentäminen EU:n kaupunkien viheralueilla ja viheralueiden määrän lisääminen asukkaiden määrän mukaan ja samalla viheralueiden saatavuuteen liittyvään epätasa-arvoon puuttuminen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle ja määrittelemään äärimmäisten sääilmiöiden seurauksena huonontuneiden ekosysteemien lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin ennallistamistoimenpiteet; kehottaa lisäksi laatimaan hätätilanteen jälkeisiä ennallistamissuunnitelmia koskevat EU:n suuntaviivat, jotta voidaan määritellä ensisijaiset alat tulvien, metsäpalojen, helleaaltojen ja kuivuuden aiheuttaman katastrofin jälkeisille elpymis-, kunnostus- ja jälleenrakennusvaiheille, mukaan lukien suositukset selviytymiskyvyn parantamiseksi ja elinkeinojen, talouksien ja vahingoittuneen ympäristön elvyttämiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pyytää komissiota antamaan ohjausta, jota sidosryhmät voivat hyödyntää parantaakseen sekä ihmisten että ekosysteemien kykyä sietää kuivuutta; korostaa, että EU:n tasolla tarvitaan koordinoituja toimia myös tutkimuksen ja seurannan alalla jo olemassa olevien tahojen, kuten Euroopan kuivuuden seurantakeskuksen, Euroopan ympäristökeskuksen, Copernicuksen hätätilanteiden hallintapalvelujen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä; korostaa, että rahoituksen alalla olisi määriteltävä asianmukainen rahoitustuki YMP:n, kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja muiden alueellisten rahastojen yhteydessä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että Välimeren alue on erityisen haavoittuva ja että on tärkeää ottaa käyttöön erityismekanismeja ja -resursseja näiden ääri-ilmiöiden riskien ja vaikutusten käsittelemiseksi näillä alueilla; korostaa, että kuivuudella ja muilla ilmastokriisin sääilmiöillä on paitsi ympäristövaikutuksia myös sosiaalisia, kulttuurisia, taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia, mikä lisää sosiaalisen eriarvoisuuden syvenemisen riskiä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa luonnonkatastrofien kielteistä vaikutusta taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen EU:ssa, mikä haittaa unionin koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa; muistuttaa tässä yhteydessä, että koheesiopolitiikan varoista investoidaan yli 100 miljardia euroa energiasiirtymään, hiilestä irtautumiseen ja uusiutuviin energialähteisiin vuoteen 2030 mennessä; on tietoinen SEUT 174 artiklassa lueteltujen alueiden, erityisesti saarten ja vuoristoalueiden, ja SEUT 349 artiklassa lueteltujen alueiden erityisestä haavoittuvuudesta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palauttaa mieliin tukensa EU:n sopeutumisstrategialle; pitää kuitenkin valitettavana, että sopeutumisstrategiassa ei aseteta konkreettisia, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia tavoitteita EU:lle ja sen jäsenvaltioille, jotta niistä tulisi ilmastokestäviä, ja palauttaa mieliin antamansa kehotuksen asettaa sitovia ja määrällisiä tavoitteita; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ehdottamaan kattavaa, kunnianhimoista ja oikeudellisesti sitovaa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaa EU:n kehystä, joka sisältää asianmukaiset lainsäädäntövälineet ja jossa korostetaan erityisesti heikoimmassa asemassa olevia alueita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota laatimaan kiireellisesti kattavan EU:n laajuisen ilmastoriskien arvioinnin, jossa kiinnitetään erityistä huomiota kuivuuden, metsäpalojen, terveysuhkien ja ekosysteemien haavoittuvuuksien riskeihin sekä kriittisiin infrastruktuureihin ja verkostojen keskeisiin kohtiin kohdistuviin vaikutuksiin, jotta voidaan ohjata ja priorisoida lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin sopeutumis- ja palautumistoimia; kehottaa erityisesti saattamaan päätökseen EU:n keskeisten infrastruktuurien ilmastokestävyyttä koskevan stressitestin kesään 2023 mennessä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että ilmastokriisi pahentaa vallitsevaa eriarvoisuutta; korostaa, että ilmastokriisi vaikuttaa erityisesti pienituloisiin kotitalouksiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin ja että he tarvitsevat erityistä tukea sopeutuakseen muuttuvaan ilmastoon; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioissa sovellettavaan sosiaalipolitiikkaan, jolla suojellaan työntekijöitä ilmastokriisin kielteisiltä vaikutuksilta työpaikalla, ja kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään ilmastonmuutokseen sopeutumisen työ- ja sosiaalipolitiikkaansa; |
| --- | --- |

13.

Pelastuspalvelu ja hätäapu

| 14. | korostaa, että on tärkeää kehittää edelleen EU:n pelastuspalvelumekanismia ja hyödyntää sitä täysimääräisesti suhteessa metsäpaloihin ja muihin luonnonkatastrofeihin; kehottaa komissiota keräämään ja levittämään tietoa jäsenvaltioille siitä, miten metsiä voidaan mukauttaa nykyiseen ja odotettuun ilmastonmuutokseen EU:n uuden sopeutumisstrategian mukaisesti; kehottaa komissiota laatimaan parannettujen Copernicus-tuotteiden ja muiden kaukokartoitustietojen perusteella metsäpalovaaran arviointeja ja karttoja ennaltaehkäisevien toimien tukemiseksi; korostaa, että on tärkeää tehostaa EU:n pelastuspalvelumekanismia, jotta voidaan varmistaa riittävät metsäpalojen torjuntavalmiudet EU:ssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan uuden pysyvän rescEU:n lentosammutuskaluston perustamista ja vaatii niitä varmistamaan tähän riittävän rahoituksen ja laajentamaan mahdollisimman pian EU:n nykyistä kausittaista turvaverkkoa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee huolestuneena merkille rajoitukset, jotka koskevat nykyistä EU:n tason katastrofiavun kehystä, joka perustuu jäsenvaltioiden ennalta sidottujen avustusresurssien vapaaehtoiseen reserviin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuutta laajentaa EU:n katastrofivalmiutta ja -valtuuksia yhä useammin esiintyvien ja vakavien ilmastokatastrofien vuoksi, erityisesti perustamalla EU:n pysyvät pelastuspalvelujoukot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa laajentamaan nykyistä rescEU:n vapaaehtoista palontorjuntareserviä ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta sijoittaa osa kansallisista palontorjuntajoukoistaan EU:n reserviin; pyytää komissiota esittämään toimintasuunnitelman EU:n toimintavalmiuksien lisäämiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tukee pelastuspalvelun voimavarojen nykyaikaistamista uusilla yhteisillä julkisilla hankinnoilla, jotta kalusto sekä maa- ja ilmavoimavarat voidaan mukauttaa paremmin EU:n eri alueiden maasto-olosuhteisiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa tehostamaan palomiesten kausittaista sijoittamista ennakolta alueille, joilla esiintyy eniten maastopaloja, Kreikassa tänä kesänä käyttöön otetun pilottiohjelman menestyksen perusteella; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja tukemaan pelastustoiminnan eurooppalaisen osaamiskeskuksen perustamista, erityisesti palojen torjuntaan ja kriisinhallintaan osallistuvien toimijoiden koulutuksen edistämiseksi, ja kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoon; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa (EUSR) on muutettu useita kertoja sen soveltamisalan laajentamiseksi ja että EUSR:ää koskeva vuoden 2022 budjettikohta on jo otettu täysimääräisesti käyttöön luonnonkatastrofien lisääntymisen vuoksi; kehottaa lisäämään merkittävästi EUSR:n määrärahoja, sillä se auttaa alueita varautumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja lieventämään niitä, ja laajentamaan EUSR:n soveltamisalaa, jotta siitä on mahdollista tukea myös ilmastonmuutosta paremmin kestävää julkisen ja yksityisen infrastruktuurin kunnostamista tai uuden infrastruktuurin rakentamista; korostaa, että joidenkin luonnonkatastrofien vakavuus johtuu joissakin tapauksissa myös ihmisen aiheuttamista tekijöistä, kuten epäasianmukaisesta aluesuunnittelusta, joka johtaa asuntojen ja infrastruktuurin rakentamiseen jokien tulvatasanteille tai maanvyörymäalttiille alueille; toteaa jälleen tässä yhteydessä, että EUSR:n maksuilla olisi edistettävä vahvempaa selviytymiskykyä ja kestävyyttä siten, että rahoitetaan ekosysteemilähtöisiä ratkaisuja (esim. uudelleen metsittäminen, luontotyyppien ennallistaminen ja maanjäristyksen kestävä jälleenrakentaminen); |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, että apua ja varoja on tärkeää kanavoida mahdollisimman nopeasti, vaivattomasti ja joustavasti katastrofin koettelemille alueille, ja painottaa, että EUSR:n ja EU:n pelastuspalvelumekanismin, Euroopan aluekehitysrahaston ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan osion ja alueellisten yhteistyöohjelmien väliset synergiat ovat olennaisen tärkeitä kattavan järjestelmän laatimiseksi tuen antamista ja selviytymiskyvyn kehittämistä varten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota edistämään kansalaisyhteiskunnan osallistumista kuivuuden ja ilmastonmuutoksen seurausten ehkäisemiseen ja niistä selviytymiseen; kehottaa komissiota ehdottamaan kansalaistoimintaa koskevaa eurooppalaista aloitetta ja edistämään katastrofiapua koskevia vapaaehtoisia aloitteita; |
| --- | --- |

23.

Maatalous

| 24. | kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti jatkuvan kuivuuden vaikutuksia EU:n elintarviketuotantoon kuluvana vuonna ja väestön elintarvikehuoltoon tulevana talvena; kehottaa lisäksi komissiota ja neuvostoa pohtimaan, mitä korjaavia toimia voidaan toteuttaa ja mitä tukea voidaan antaa sen varmistamiseksi, että elintarvikkeiden alkutuottajat, jotka kärsivät lämpö- ja kuivuusvahingoista johtuvista tuotannonmenetyksistä, voivat käynnistää viipymättä uudelleen uudet välttämättömien elintarvikkeiden tuotantosyklit; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että on tärkeää mennä lyhyen aikavälin toimenpiteitä ja nykyisen kriisin lieventämistä pidemmälle; korostaa, että EU:n on jatkettava elintarvikejärjestelmiensä mukauttamista, jotta niistä tulee kestävämpiä pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita investoimaan tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan helpottaa kuivuutta ja ilmastonmuutosta paremmin kestävien lajikkeiden ja käytäntöjen käyttöönottoa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota varmistamaan, että YMP:n kansalliset strategiasuunnitelmat pannaan täytäntöön, jotta voidaan tehdä maataloudesta veden käytön kannalta tehokkaampaa veden käytön vähentämiseksi ja parantaa maatalouden sopeutumista kuivuuteen, samalla kun vähennetään hydrologis-morfologisia paineita, ottaen huomioon kestävää vedenkäyttöä maataloudessa koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen havainnot; suhtautuu myönteisesti uusien ekojärjestelmien käyttöönottoon, sillä niiden pitäisi helpottaa siirtymistä kestävämpään ja vihreämpään maatalouteen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään maatalouden riskien ehkäisyyn ja hallintaan tarkoitetun maataloustuen osuutta ja harkitsemaan julkisten ilmastovakuutusjärjestelmien käytön laajentamista; kehottaa komissiota edistämään tätä ja muita hillitsemistoimenpiteitä koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota lisäksi määrittämään taloudellisia resursseja maatilojen auttamiseksi, kuivuuden aiheuttamien vahinkojen tai muiden ilmastohätätilan aiheuttamien menetysten korvaamiseksi, kannustamaan parempaan ilmastokestävyyteen ja kestävyyteen sekä varmistamaan, että kriisi ei johda maatilojen lopulliseen sulkemiseen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle strategisten rehujen ja elintarvikkeiden puskurivarastojen luomisen yhtenä keinona lieventää kuivuuden vahingollisimpia näkökohtia, mukaan lukien suuret vuosittaiset satovaihtelut, ja kehottaa komissiota puuttumaan tähän kansainvälisellä tasolla jatkamalla elintarvikkeiden varastointia yhtenä vakauttavana välineenä ilmastonmuutoksen maatalous- ja elintarviketoimituksiin kohdistuvien vaikutusten varalta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että tarvitaan tehokkaampia ja kohdennetumpia maatalouden kastelujärjestelmiä ja veden varastointikapasiteettia sekä kastelutarpeiden yleistä tarkistamista, jotta saavutetaan vesivarojen kestävä käyttö; muistuttaa, että kasteluun tehtäviä investointeja tuetaan ainoastaan, jos ne johtavat veden säästämiseen; korostaa, että investoinnit ekosysteemien ennallistamiseen ja agroekologiaan siirtymiseen liittyviin tuotantomenetelmiin olisi asetettava etusijalle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille YMP:n uuden uudistuksen yhteydessä tehdyn päätöksen, joka koskee kasteluun tehtäviä investointeja alueilla, joilla vesimuodostumien tila ei ole ”hyvä”; kehottaa jäsenvaltioita edistämään näille alueille tehtäviä investointeja, jotka johtavat veden säästämiseen siten, että puututaan veden rakenteelliseen niukkuuteen ja vähennetään vesiin kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan sellaisten kastelujärjestelmien käyttöönottoa, joissa ei käytetä pinta- tai pohjavettä, kuten sadeveden varastointia ja jäteveden kierrätystä, yhdistettynä toimiin veden kokonaiskäytön vähentämiseksi; pyytää komissiota selventämään mahdollisimman pian YMP:n puitteissa kasteluun tehtäviä investointeja koskevien uusien EU:n säännösten tulkintaa mahdollisten epävarmuustekijöiden poistamiseksi; pyytää komissiota parantamaan nykyisiä jäsenvaltioille tarkoitettuja suuntaviivoja, jotka koskevat kasteluun tehtäviä investointeja uusien YMP:n strategiasuunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa agroekologian, peltometsäviljelyn ja luonnonmukaisten tuotantojärjestelmien myönteistä roolia veden määrän ja laadun turvaamisessa, sillä ne lisäävät resurssien käytön tehokkuutta ja kiertotaloutta, parantavat tilojen häiriönsietokykyä vähentämällä tuotantopanoksia ja monipuolistamalla tuotantoa ja siten hajauttavat riskejä, mikä on erityisen tärkeää, jotta vältetään sadon täydellinen epäonnistuminen; muistuttaa, että pensasaitojen ja puiden istuttaminen, maapeitteen varmistaminen, liiallisen laiduntamisen välttäminen, tiivistymisen vähentäminen sekä maaperän orgaanisen aineksen ja humustasojen kasvattaminen ovat hyödyllisiä viljelijöille; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa viime kuukausien äärimmäisten ilmasto-ilmiöiden vuoksi, että Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia on pantava nopeasti täytäntöön, jotta voidaan saavuttaa kunnianhimoiset tavoitteet vihreämmästä ja kestävämmästä maatalousalasta ottamalla huomioon erilaisen maataloustuotannon erilaiset ilmastovaikutukset; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan edelleen voimakkaasti EU:n vihreän kehityksen ohjelmaan ja tehostamaan EU:n ilmastonmuutoksen hillitsemistä, siihen sopeutumista ja palautumiskykyä kiinnittäen erityistä huomiota äärimmäisiin sääilmiöihin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa maaperän terveyden merkitystä veden maaperään sitomisen ja suodatuksen kannalta; kehottaa komissiota tekemään veden sitomis- ja suodatuskapasiteetista sekä maaperän kosteudesta keskeisen pilarin vuonna 2023 julkaistavassa maaperän terveyttä koskevassa EU:n säädösehdotuksessa; korostaa, että turvesoilla on valtava potentiaali hiilinieluina ja että niillä on merkittävä rooli veden suodattamisessa ja tulvien, kuivuuden ja maastopalojen lieventämisessä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa asettamaan EU:n tavoitteen maaperän huonontumisen nollatasosta EU:ssa vuoteen 2030 mennessä, jotta voidaan varmistaa, että vastaava YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen tavoite saavutetaan täysimääräisesti EU:ssa, koska EU ei ole tällä hetkellä saavuttamassa kestävän kehityksen tavoitetta, kuten tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2018 antamassa aavikoitumista koskevassa erityiskertomuksessa korostetaan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa viljelijöiden vastuuta pitää maaperä- ja vesivarat hyvässä kunnossa sekä tarvetta lisätä hiiliviljelykäytäntöjä; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota edistämään näitä käytäntöjä uusien ekojärjestelmien avulla ja kehittämällä hiiliviljelyä ja sisällyttämään niihin myös muita ympäristönäkökohtia, kuten vesihuolto, jotta voidaan lisätä tuottajien kannustimia; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää ehdotus kestävän hiilen kierron sertifioinnista; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa tarvetta vähentää nopeasti erityisesti nitraattien ja torjunta-aineiden aiheuttamaa pohja- ja pintavesien pilaantumista; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa sisällyttämään kaikkiin kuivuuden, tulvien ja helleaaltojen sekä niiden vaikutusten ehkäisemiseen ja hillitsemiseen liittyviin aloitteisiin ja toimiin luonnonympäristöön, erityisesti metsiin, biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin liittyvät näkökohdat; |
| --- | --- |

40.

Metsäpalot

| 41. | kehottaa reagoimaan metsäpaloihin yhtenäisesti, jotta EU:n metsiä voidaan suojella äärimmäisten ilmastoilmiöiden aiheuttamilta tuhoilta; korostaa, että suurpalot voimistuvat ja lisääntyvät maailmanlaajuisesti; on huolissaan paloalttiiden alueiden ennustetusta laajentumisesta ja pidentyneistä korkean maastopaloriskin jaksoista useimmilla Euroopan alueilla, erityisesti skenaarioissa, joissa päästöt pysyvät korkeina; muistuttaa, että monimuotoinen maisema ja biologisesti monimuotoiset metsät tarjoavat paremman suojan tai luonnollisen esteen laajojen ja hallitsemattomien metsäpalojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa, että monimuotoisten metsien ennallistaminen ja uudelleen metsittäminen edistäisivät maastopalojen ehkäisyä ja hillitsemistä; korostaa, että on tarpeen lisätä resursseja ja kehittää tieteeseen perustuvaa metsäpalojen hallintaa ja tarjota tukea valmiuksien kehittämiseen neuvontapalvelujen avulla ilmastonmuutoksesta metsille aiheutuvien vaikutusten torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja hyödyntämään paremmin yhdennetyn metsäpalojen hallinnan konseptia ja toteaa, että tämä voi edellyttää paremmin säänneltyjä valmiuksia jäsenvaltioissa, julkisten palvelujen vahvistamista ja kohdennettua tukea ja tehostettua yhteistyötä katastrofien ennaltaehkäisyyn, niihin varautumiseen ja reagointiin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on huolissaan siitä, että metsäpalot saattavat aiheuttaa keinotekoisia pilvimuodostelmia (pyro-cumulonimbus), joilla on haitallisia vaikutuksia stratosfääriin ja otsonikerrokseen; kehottaa siksi vähentämään mahdollisimman paljon tahallisesti sytytettyjä metsäpaloja ja puun polttamista metsissä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa kiinnittämään huomiota maastopalojen ja niihin liittyvän ilman saastumisen terveysvaikutuksiin ja ilmaisee huolensa Maailman ilmatieteen järjestön (WMO) ennusteesta, jonka mukaan niiden odotetaan lisääntyvän myös vähäisten päästöjen skenaariossa (26); toteaa, että maapallon lämmetessä maastopalojen ja niihin liittyvän ilman pilaantumisen odotetaan lisääntyvän myös vähäisten päästöjen skenaariossa, ja toteaa, että ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten lisäksi tämä vaikuttaa myös ekosysteemeihin, kun ilman epäpuhtaudet laskeutuvat ilmakehästä maan pinnalle; korostaa, että ilmastokriisi vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemien sietokykyyn, mistä aiheutuu vaikutuksia kansanterveyteen, ja painottaa siksi yhteinen terveys -lähestymistavan merkitystä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että metsiämme suojellaan jatkuvasti, ja suojelemaan maata siltä, että se luokitellaan uudelleen muuksi kuin metsämaaksi metsäpalon jälkeen, koska tämä voi kannustaa tahallisiin metsäpaloihin, jotta maata voitaisiin käyttää muihin käyttötarkoituksiin, jotka eivät olleet sallittuja ennen metsäpaloa; kehottaa alueiden komiteaa ja komission yksiköitä varmistamaan yhteistyön paikallisviranomaisten kanssa ja tutkimaan aiempia tietoja maa-alueiden uudelleenluokittelusta metsäpalojen jälkeen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pyytää tarkistamaan energiatuotteiden ja sähkön verotuksesta annettua neuvoston direktiiviä 2003/96/EY (27), jotta siihen voidaan sisällyttää palomiehille myönnettävä vapautus sisäisestä energiatuotteiden kulutusverosta heidän hoitaessaan tehtäviään; |
| --- | --- |

46.

Vesi

| 47. | kehottaa komissiota esittämään kattavan EU:n vesistrategian, johon sisältyy eurooppalaisen vesikonferenssin järjestäminen jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan nopeasti kehittää laatia suuntaviivat ylikansallisten yhteisten vesistöalueiden hallinnoimiseksi erityisesti monivuotisten kuivuuskausien aikana ja varmistaa veden käyttötarkoitusten välinen tasapainoinen priorisointi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota koordinoimaan kattavien alueellisten tai kansallisten suunnitelmien kehittämistä lähteestä loppukäyttöön asti, jotta voidaan torjua huonolaatuisesta tai huonosti ylläpidetystä infrastruktuurista johtuvaa vesivuotoa ja suodattumista, myös vesistö-, kaupunki- ja maatilatasolla, ja vaihtamaan tähän liittyviä parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioiden lisätoimia veden uudelleenkäyttötekniikoiden, vettä säästävien kastelutekniikoiden ja -käytäntöjen, viherkattoteknologioiden, älykkäiden suihkujen ja wc-tilojen käytön lisäämiseksi vesialalla, mukaan lukien vedenjakelu, sanitaatio ja hulevesihuolto, sekä kaikissa teollisuuden, kotitalouksien ja kaupallisten veden kiertokulkujen ja sovellusten käytössä; kehottaa muuttamaan nykyistä lainsäädäntöä veden uudelleenkäytön edistämiseksi paljon vettä käyttävillä teollisuudenaloilla tiukimpia laatuvaatimuksia noudattaen sekä toimistoissa ja kodeissa käyttämällä uudelleen harmaata jätevettä; muistuttaa, että vesivarojen hallinta on ratkaisevan tärkeää ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, vesivarojen, elintarviketurvan ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja terveen maaperän tukemiseksi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa, että energia-ala on suuri veden kuluttaja Euroopassa ja että vesiala itse kuluttaa huomattavia määriä energiaa vedenottoon, pumppaukseen, lämmitykseen, jäähdytykseen, puhdistukseen ja suolanpoistoon; huomauttaa, että alhainen vedenkorkeus on vaikuttanut energia-alaan ja tiettyihin teollisuudenaloihin; korostaa, että vedenkäytön tehokkuuden parantamisella voi olla suora vaikutus energiankulutuksen vähenemiseen ja ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa tarvetta ottaa kansalaiset mukaan vesihuoltoon; kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan haavoittuvassa asemassa oleville ja syrjäytyneille ryhmille tarkoitetun veden saatavuus direktiivin mukaisesti, ja toteuttamaan lisätoimia hanaveden saannin varmistamiseksi; palauttaa mieliin valtioiden velvoitteet varmistaa ihmisten oikeus juomaveteen, erityisesti helleaaltojen ja kuivuuskausien aikana, mikä edellyttää esimerkiksi osallistumismekanismin perustamista, mukaan lukien laajamittaista energiainfrastruktuuria ja kaivannaisteollisuutta koskevan vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen täytäntöönpano; korostaa, että on tärkeää tunnustaa järjestelmällisesti tavanomaiset juomavettä koskevat oikeudet ja tarjota oikeussuojakeinoja (valitusmekanismin kautta) ihmisoikeusrikkomustapauksissa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että on tärkeää estää keinottelu vesialalla, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen saatavuus ja hyvä resurssien hallinta; kehottaa kieltämään kaupankäynnin vedellä hyödykkeenä finanssimarkkinoilla; |
| --- | --- |

52.

Kansainvälinen ja sosiaalinen ulottuvuus

| 53. | korostaa, että eri puolilla Eurooppaa monet ihmiset elävät vanhentuneissa ja huonokuntoisissa asunnoissa ja epätyydyttävissä elinoloissa, minkä vuoksi he ovat alttiimpia äärimmäisten sääilmiöiden vaikutuksille; muistuttaa, että oikeus asianmukaiseen asuntoon on perusoikeus; kehottaa hyväksymään pikaisesti kunnianhimoisen sosiaalisen ilmastorahaston, jotta voidaan tukea heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä ja erityisesti parantaa heidän kotiensa energiatehokkuutta ja irrottaa niiden lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmät hiilestä muun muassa yhdistämällä niihin uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa, mikä antaa heille mahdollisuuden pienentää energialaskujaan ja myös parantaa elämänlaatuaan; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että maailmanlaajuisia toimia on kiireellisesti lisättävä sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi että ilmastonmuutokseen sopeutumiskyvyn parantamiseksi, ilmastonmuutoksen sietokyvyn vahvistamiseksi ja haavoittuvuuden vähentämiseksi ilmastonmuutokselle, kuten vuonna 2022 hyväksytyssä Glasgow’n ilmastosopimuksessa korostetaan; kehottaa EU:ta omaksumaan aktiivisen roolin jatkettaessa prosessia, jossa määritellään sopeutumista koskeva maailmanlaajuinen tavoite, ja sen varmistamisessa, että kansainvälistä ilmastorahoitusta koskeva tavoite saavutetaan, mukaan lukien tasapainon varmistaminen hillitsemis- ja sopeutumisrahoituksen välillä; kehottaa lisäksi EU:ta osallistumaan aktiivisesti Sendain kehykseen katastrofiriskien vähentämiseksi, jotta voidaan toteuttaa konkreettisia toimia kehityshyötyjen suojelemiseksi luonnonkatastrofien riskeiltä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että työntekijöiden terveys ja turvallisuus kuuluu EU:n toimivaltaan ja että direktiivin 89/391/ETY (28) mukaisesti työntekijöitä olisi suojeltava kaikilta riskeiltä, myös kehittymässä olevilta riskeiltä; kehottaa komissiota arviomaan perusteellisesti ja kiireellisesti ilmastonmuutokseen liittyviä uusia ja kehittymässä olevia riskejä työterveydelle ja -turvallisuudelle, jotta työntekijöitä voidaan suojella paremmin altistumiselta korkeille lämpötiloille, luonnon UV-säteilylle ja muille turvallisuusriskeille, erityisesti rakennusalalla, maataloudessa ja julkisissa palveluissa; huomauttaa, että sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja että ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan työperäisiin kuolemantapauksiin liittyvää Vision Zero -lähestymistapaa työterveyttä ja turvallisuutta koskevan EU:n strategiakehyksen 2021–2027 mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa kaikkien pelastustyöntekijöiden, myös palomiesten, työterveys ja -turvallisuus, sillä he altistuvat työssään erityisesti karsinogeeneille; korostaa, että on tärkeää sisällyttää pelastustyöntekijöiden säännöllinen turvallisuus- ja riskinhallintakoulutus sekä asianmukaisten suojavarusteiden ja -materiaalien tarjoaminen jäsenvaltioiden kansallisiin työterveys- ja työturvallisuusstrategioihin; kehottaa komissiota valvomaan näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ilmaisee syvimmän myötätuntonsa Pakistanin kansalle, joka on joutunut maksamaan ilmastokriisistä ihmishenkien menetyksinä, ja toteaa, että Pakistan on vaikuttanut hyvin vähän ilmastokriisiin kehittymiseen; panee merkille, että EU on myöntänyt ensi alkuun 1,8 miljoonaa euroa humanitaarista apua tulvien uhreille, mutta toteaa, että tämä ei ole oikeassa suhteessa katastrofista kärsivien ihmisten ja yhteisöjen tarpeisiin vastaamiseen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että on tärkeää edistää kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täysimääräistä täytäntöönpanoa; suhtautuu myönteisesti kestävän kehityksen korkean tason poliittisessa foorumissa tänä kesänä hyväksyttyyn ministeritason julkilausumaan, jossa todetaan, että kuivuus ja tulvat ovat maailmanlaajuisia haasteita, joista joutuvat kärsimään eniten kehitysmaat ja haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset, erityisesti alkuperäiskansat ja paikallisyhteisöt; muistuttaa teollisuusmaita tarpeesta osoittaa solidaarisuutta kehitysmaita ja erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevia maita kohtaan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | muistuttaa, että vuodet 2021–2030 ovat YK:n ekosysteemien ennallistamisen vuosikymmen, ja odottaa luonnon ennallistamisen olevan tämän vuosikymmenen tunnusmerkki EU:ssa; kannustaa kaikkia biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolia toteuttamaan kiireellisesti toimenpiteitä luonnon ennallistamiseksi alueillaan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille, että myös vakava ja ennätysmäinen kuivuus, kuten ennätysmäinen kuivuus Kiinassa, on vaikuttanut maihin eri puolilla maailmaa; kehottaa tiivistämään yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa kuivuuden, maastopalojen ja muiden ilmastonmuutoksen vaikutusten alalla; kehottaa EU:ta pyrkimään tehostettuun vuoropuheluun näillä aloilla myös COP 27-konferenssissa, jotta voidaan vaihtaa tietoja ja parantaa vastavuoroisesti kuivuuden hallintaa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että varhaisvaroitusjärjestelmät ovat tehokkaan sopeutumisen kannalta ratkaisevan tärkeitä, erityisesti maastopalojen ja tulvien suhteen, mutta suuressa osassa maailmaa niitä ei ole saatavilla; tukee WMO:n ennakkovaroituspalveluja koskevaa aloitetta ja toivoo, että se pannaan nopeasti täytäntöön, jotta mahdollisimman monet ihmishenkiä voidaan pelastaa mahdollisimman pian ilmastokriisin vaikutuksilta; kannustaa jäsenvaltioita jakamaan varhaisvaroitusjärjestelmän teknologiaa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että YK:n mukaan kuivuus Afrikan sarvessa on asettanut 22 miljoonaa ihmistä nälänhädän vaaraan; toteaa, että ilmastokriisi ja geopoliittiset voimat pahentavat elintarvikkeiden saatavuuteen ja nälkään liittyviä ongelmia EU:n ulkopuolisissa maissa; kehottaa EU:ta asettamaan elintarvike- ja ravitsemusturvaa koskevan johdonmukaisen ja ihmisoikeuksiin perustuvan politiikan etusijalle; huomauttaa, että ilmastokriisi pahentaa humanitaarisia kriisejä kaikkialla maailmassa, erityisesti Afganistanissa, missä kuivuus on osaltaan vaikuttanut siihen, että 20 miljoonalla afganistanilaisella ei ole ruokaa; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa, että EU:n on oltava valmis ilmastosyistä johtuvaan pakkomuuttoon, ja pitää tarpeellisena toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä niiden väestöryhmien ihmisoikeuksien suojelemiseksi, joita ilmastonmuutoksen vaikutukset uhkaavat; katsoo, että tällaiseen pakkomuuttoon olisi puututtava kansainvälisellä tasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä sellaisen kansainvälisen mekanismin kehittämiseksi, jolla puututaan ilmastosta johtuvaan pakkomuuttoon ja muuttoliikkeeseen kansainvälisillä foorumeilla sekä EU:n ulkoisen toiminnan aloilla; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä niiden ihmisten tukemiseksi, jotka ovat joutuneet siirtymään ilmastonmuutoksen vuoksi ja jotka eivät enää pysty asumaan asuinpaikassaan; korostaa, että YK:n ihmisoikeuskomitea on todennut, että turvapaikanhakijoiden karkottamista harkitessaan valtioiden on otettava huomioon alkuperämaan ilmastokriisin vaikutukset ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa lisäämään investointeja EU:n kansalaisten valistamiseen ja tietoisuuden lisäämiseen luonnonkatastrofeista; kehottaa tekemään tunnetuksi kansainvälistä luonnononnettomuuksien torjunnan päivää näkyvillä EU:n aloitteilla; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(2)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(4)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 25.

(5)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 2.

(6)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 156.

(7)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 38.

(8)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 99.

(9)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(10)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(11)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(12)  Copernicuksen ilmastonmuutosta koskevat palvelut, ”Surface air temperature for August 2022”.

(13)  World Resources Institute, ”Achieving abundance: understanding the cost of a sustainable water future”, 21. tammikuuta 2020.

(14)  European ympäristökeskus, ”Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment”, 14. lokakuuta 2021.

(15)  Mekonen, Zelalem A. ja muut, ”Wildfire is high-latitude soil carbon losses from climate warming”, Environmental Research Letters, Vol. 17, No. 9, syyskuu 2022.

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23. lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2. joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).

(18)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 20/2021: Vedenkäytön kestävyys maataloudessa: Yhteisen maatalouspolitiikan varoilla edistetään todennäköisemmin suurempaa kuin tehokkaampaa vedenkäyttöä, 2021.

(19)  Baranyai, G., ”Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question”, Official Journal of the World Water Council, Vol. 21, No 3, 2019.

(20)  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21. toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40).

(21)  Copernicuksen ilmakehän seurantapalvelut, ”Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years”, 6. syyskuuta 2022.

(22)  Yhteisen tutkimuskeskuksen uutiset, ”Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds”, 10. toukokuuta 2021.

(23)  Yhteisen tutkimuskeskuksen havainnot ilmastonmuutoksen taloudellisten vaikutusten ennusteesta EU:n eri aloilla alhaalta ylöspäin suuntautuvan analyysin perusteella.

(24)  Komission tiedonanto, annettu 17. syyskuuta 2020, ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (COM(2020)0562).

(25)  Komission tiedonanto, annettu 22. kesäkuuta 2022, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luonnon ennallistamisesta (COM(2022)0304).

(26)  Maailman ilmatieteen järjestö, ”WMO Air Quality and Climate Bulletin highlights impacts of wildfires”, 7. syyskuuta 2022.

(27)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27. lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).

(28)  Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12. kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Taiwaninsalmen tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 Taiwaninsalmen tilanteesta (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (1),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:sta ja indopasifisen alueen turvallisuushaasteista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:sta ja indopasifisen alueen turvallisuushaasteista (2),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman kauppaa ja investointeja koskevasta indopasifisen alueen strategiasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman kauppaa ja investointeja koskevasta indopasifisen alueen strategiasta (3),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon EU:n yhden Kiinan politiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhden Kiinan politiikan,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024),

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. maaliskuuta 2022 hyväksymän turvallisuutta ja puolustusta koskevan strategisen kompassin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. maaliskuuta 2022 hyväksymän turvallisuutta ja puolustusta koskevan strategisen kompassin,

| — | ottaa huomioon Naton vuoden 2022 strategisen konseptin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton vuoden 2022 strategisen konseptin,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | ottaa huomioon 3. elokuuta 2022 annetun G7-maiden ulkoministerien julkilausuman rauhan ja vakauden säilyttämisestä Taiwaninsalmessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. elokuuta 2022 annetun G7-maiden ulkoministerien julkilausuman rauhan ja vakauden säilyttämisestä Taiwaninsalmessa,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Josep Borrellin ASEANin 29. alueellisessa foorumissa 5. elokuuta 2022 pitämän puheen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Josep Borrellin ASEANin 29. alueellisessa foorumissa 5. elokuuta 2022 pitämän puheen,

| — | ottaa huomioon 5. elokuuta 2022 pidetyn Yhdysvaltojen, Australian ja Japanin kolmenvälisen strategisen vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. elokuuta 2022 pidetyn Yhdysvaltojen, Australian ja Japanin kolmenvälisen strategisen vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon Naton pääsihteerin Jens Stoltenbergin 4. elokuuta 2022 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton pääsihteerin Jens Stoltenbergin 4. elokuuta 2022 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että EU ja Taiwan ovat samanmielisiä kumppaneita, joilla on yhteiset vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion arvot; ottaa huomioon, että EU pitää edelleen kiinni periaatteellisesta yhden Kiinan politiikastaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että EU ja Taiwan ovat samanmielisiä kumppaneita, joilla on yhteiset vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion arvot; ottaa huomioon, että EU pitää edelleen kiinni periaatteellisesta yhden Kiinan politiikastaan;

| B. | ottaa huomioon, että 4.–10. elokuuta 2022 Kiinan kansantasavalta kärjisti pitkäaikaisen sotilaallisen pelottelunsa Taiwania vastaan ennennäkemättömälle tasolle Yhdysvaltojen edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin 2. ja 3. elokuuta 2022 tekemän vierailun jälkeen ja käynnisti laajamittaisia sotaharjoituksia kovilla panoksilla seitsemällä Taiwania ympäröivällä nimetyllä alueella; ottaa huomioon, että harjoituksissa ammuttiin jopa 11 ballistista ohjusta, joista ainakin viisi lensi Taiwanin yli; ottaa huomioon, että nämä sotilasharjoitukset muodostivat virtuaalisen saarron Taiwanin meri- ja ilmatilaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 4.–10. elokuuta 2022 Kiinan kansantasavalta kärjisti pitkäaikaisen sotilaallisen pelottelunsa Taiwania vastaan ennennäkemättömälle tasolle Yhdysvaltojen edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin 2. ja 3. elokuuta 2022 tekemän vierailun jälkeen ja käynnisti laajamittaisia sotaharjoituksia kovilla panoksilla seitsemällä Taiwania ympäröivällä nimetyllä alueella; ottaa huomioon, että harjoituksissa ammuttiin jopa 11 ballistista ohjusta, joista ainakin viisi lensi Taiwanin yli; ottaa huomioon, että nämä sotilasharjoitukset muodostivat virtuaalisen saarron Taiwanin meri- ja ilmatilaan;

| C. | ottaa huomioon, että viisi Kiinan kansantasavallan ballistista ohjusta osui Japanin talousvyöhykkeelle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viisi Kiinan kansantasavallan ballistista ohjusta osui Japanin talousvyöhykkeelle;

| D. | ottaa huomioon, että täysimittaisiin sotaharjoituksiin liittyi voimakkaita kyberhyökkäyksiä Taiwanin viranomaisia ja yksityistä sektoria vastaan; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan jatkuva sotilaallinen vihamielisyys uhkaa vakavasti vallitsevaa tilannetta ja voi johtaa vaaralliseen, jopa tahattomaan, kärjistymiseen, millä on vakavia vaikutuksia maailmanlaajuiseen vakauteen ja rauhaan, myös EU:hun; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että täysimittaisiin sotaharjoituksiin liittyi voimakkaita kyberhyökkäyksiä Taiwanin viranomaisia ja yksityistä sektoria vastaan; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan jatkuva sotilaallinen vihamielisyys uhkaa vakavasti vallitsevaa tilannetta ja voi johtaa vaaralliseen, jopa tahattomaan, kärjistymiseen, millä on vakavia vaikutuksia maailmanlaajuiseen vakauteen ja rauhaan, myös EU:hun;

| E. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta näyttää pyrkivän jatkamaan liiallisen aggressiivisia toimiaan pyrkien heikentämään Taiwaninsalmessa vallitsevaa tilannetta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta näyttää pyrkivän jatkamaan liiallisen aggressiivisia toimiaan pyrkien heikentämään Taiwaninsalmessa vallitsevaa tilannetta;

| F. | ottaa huomioon, että vuodesta 2019 lähtien Kiinan kansantasavalta on rikkonut Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykettä (ADIZ) yhä useammin; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta on käyttäytynyt aggressiivisesti monilla indopasifisen alueen alueilla ja käyttänyt vaihtelevassa määrin sotilaallista tai taloudellista pakottamista, mikä on johtanut kiistoihin naapurimaiden, kuten Japanin, Intian, Filippiinien ja Australian, kanssa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuodesta 2019 lähtien Kiinan kansantasavalta on rikkonut Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykettä (ADIZ) yhä useammin; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta on käyttäytynyt aggressiivisesti monilla indopasifisen alueen alueilla ja käyttänyt vaihtelevassa määrin sotilaallista tai taloudellista pakottamista, mikä on johtanut kiistoihin naapurimaiden, kuten Japanin, Intian, Filippiinien ja Australian, kanssa;

| G. | ottaa huomioon, että vastauksena Kiinan kansantasavallan uusiin provokaatioihin Taiwan on ilmoittanut lisäävänsä sotilasbudjettiaan 13,9 prosenttia vuositasolla ennätykselliseen 586,3 miljardiin Taiwanin dollariin (19,5 miljardiin euroon); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vastauksena Kiinan kansantasavallan uusiin provokaatioihin Taiwan on ilmoittanut lisäävänsä sotilasbudjettiaan 13,9 prosenttia vuositasolla ennätykselliseen 586,3 miljardiin Taiwanin dollariin (19,5 miljardiin euroon);

| H. | ottaa huomioon, että Australia ja Japani sekä Yhdysvallat ilmaisivat yhteisessä julkilausumassaan huolensa Kiinan kansantasavallan viimeaikaisista toimista, jotka vaikuttavat vakavasti kansainväliseen rauhaan ja vakauteen, ja kehottivat Kiinan kansantasavaltaa lopettamaan välittömästi sotaharjoitukset; ottaa huomioon, että G7-maiden ulkoministerit ovat kritisoineet voimakkaasti Kiinan kansantasavallan aggressiivisia toimia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Australia ja Japani sekä Yhdysvallat ilmaisivat yhteisessä julkilausumassaan huolensa Kiinan kansantasavallan viimeaikaisista toimista, jotka vaikuttavat vakavasti kansainväliseen rauhaan ja vakauteen, ja kehottivat Kiinan kansantasavaltaa lopettamaan välittömästi sotaharjoitukset; ottaa huomioon, että G7-maiden ulkoministerit ovat kritisoineet voimakkaasti Kiinan kansantasavallan aggressiivisia toimia;

| I. | ottaa huomioon, että puhemies Pelosin johtaman Yhdysvaltojen kongressin valtuuskunnan vierailun jälkeen Kiinan kansantasavalta keskeytti neuvottelut ja yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa kahdeksalla eri alalla, mukaan lukien sotilasasioita ja ilmastonmuutosta koskevat vuoropuhelut; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että puhemies Pelosin johtaman Yhdysvaltojen kongressin valtuuskunnan vierailun jälkeen Kiinan kansantasavalta keskeytti neuvottelut ja yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa kahdeksalla eri alalla, mukaan lukien sotilasasioita ja ilmastonmuutosta koskevat vuoropuhelut;

| J. | ottaa huomioon, että viime vuosina lukuisia lainsäätäjiä, myös EU:n jäsenvaltioiden lainsäätäjiä ja yksi Euroopan parlamentin varapuhemies, on käynyt vierailulla Taiwanissa; ottaa huomioon, että tällaiset parlamentaarisen diplomatian puitteissa tehtävät vierailut ovat yleinen käytäntö demokratioissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että viime vuosina lukuisia lainsäätäjiä, myös EU:n jäsenvaltioiden lainsäätäjiä ja yksi Euroopan parlamentin varapuhemies, on käynyt vierailulla Taiwanissa; ottaa huomioon, että tällaiset parlamentaarisen diplomatian puitteissa tehtävät vierailut ovat yleinen käytäntö demokratioissa;

| K. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan presidentti Xi Jinping vannoi 9. lokakuuta 2021 pyrkivänsä ”jälleenyhdistymiseen” Taiwanin kanssa oletettavasti rauhanomaisin keinoin ja väitti virheellisesti, että suurimpana esteenä tälle ovat niin kutsutut ”Taiwanin itsenäisyysjoukot”; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan toimet eivät tue tätä retoriikkaa; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan diplomaatit jopa esittivät uhkauksen taiwanilaisten ”uudelleenkouluttamisesta””jälleenyhdistymisen” jälkeen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan presidentti Xi Jinping vannoi 9. lokakuuta 2021 pyrkivänsä ”jälleenyhdistymiseen” Taiwanin kanssa oletettavasti rauhanomaisin keinoin ja väitti virheellisesti, että suurimpana esteenä tälle ovat niin kutsutut ”Taiwanin itsenäisyysjoukot”; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan toimet eivät tue tätä retoriikkaa; ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan diplomaatit jopa esittivät uhkauksen taiwanilaisten ”uudelleenkouluttamisesta””jälleenyhdistymisen” jälkeen;

| L. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan äskettäin julkaisemassa valkoisessa kirjassa ”The Taiwan Question and China’s Reunification in the New Era” poistettiin Taiwanille aiemmin tarjotut vakuutukset sen tulevasta asemasta jälleenyhdistymisen jälkeen, kuten Kiinan kansantasavallan joukkojen tai hallintohenkilöstön sijoittamatta jättäminen saarelle; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan äskettäin julkaisemassa valkoisessa kirjassa ”The Taiwan Question and China’s Reunification in the New Era” poistettiin Taiwanille aiemmin tarjotut vakuutukset sen tulevasta asemasta jälleenyhdistymisen jälkeen, kuten Kiinan kansantasavallan joukkojen tai hallintohenkilöstön sijoittamatta jättäminen saarelle;

| M. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta asetti Liettualle massiivisia talouspakotteita ja painostusta sen jälkeen kun se oli suostunut avaamaan Taiwanin edustuston Liettuassa ja alkoi suunnitella Liettuan kauppaedustuston avaamista Taipeissa; ottaa huomioon, että parlamentti säilyttää vahvana kaikkien EU:n jäsenvaltioiden oikeuden jatkaa tällaisia suhteita Taiwanin kanssa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta asetti Liettualle massiivisia talouspakotteita ja painostusta sen jälkeen kun se oli suostunut avaamaan Taiwanin edustuston Liettuassa ja alkoi suunnitella Liettuan kauppaedustuston avaamista Taipeissa; ottaa huomioon, että parlamentti säilyttää vahvana kaikkien EU:n jäsenvaltioiden oikeuden jatkaa tällaisia suhteita Taiwanin kanssa;

| N. | ottaa huomioon, että Taiwan on yhtynyt EU:n Venäjään kohdistamiin pakotteisiin ja että sekä Taiwanin viranomaiset että sen kansa ovat antaneet merkittäviä lahjoituksia ukrainalaisille pakolaisille; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Taiwan on yhtynyt EU:n Venäjään kohdistamiin pakotteisiin ja että sekä Taiwanin viranomaiset että sen kansa ovat antaneet merkittäviä lahjoituksia ukrainalaisille pakolaisille;

| O. | ottaa huomioon, että Taiwan sijaitsee kaupan kannalta strategisesti tärkeässä paikassa; ottaa huomioon, että Taiwaninsalmi on ensisijainen reitti laivoille, jotka kulkevat Kiinasta, Japanista, Etelä-Koreasta ja Taiwanista kohti Eurooppaa; ottaa huomioon, että EU on Taiwanin suurin suorien ulkomaisten investointien lähde; ottaa huomioon, että Taiwanin suorien ulkomaisten investointien lisäämiseen EU:ssa on huomattavasti mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että Taiwan hallitsee puolijohteiden valmistusmarkkinoita, sillä sen tuottajat valmistavat noin 50 prosenttia maailman puolijohteista; ottaa huomioon, että EU:n indopasifisessa strategiassa kehotetaan lisäämään kauppaa ja investointiyhteistyötä Taiwanin kanssa ja vakauttamaan Etelä-Kiinan meren ja Taiwaninsalmen jännitteitä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Taiwan sijaitsee kaupan kannalta strategisesti tärkeässä paikassa; ottaa huomioon, että Taiwaninsalmi on ensisijainen reitti laivoille, jotka kulkevat Kiinasta, Japanista, Etelä-Koreasta ja Taiwanista kohti Eurooppaa; ottaa huomioon, että EU on Taiwanin suurin suorien ulkomaisten investointien lähde; ottaa huomioon, että Taiwanin suorien ulkomaisten investointien lisäämiseen EU:ssa on huomattavasti mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että Taiwan hallitsee puolijohteiden valmistusmarkkinoita, sillä sen tuottajat valmistavat noin 50 prosenttia maailman puolijohteista; ottaa huomioon, että EU:n indopasifisessa strategiassa kehotetaan lisäämään kauppaa ja investointiyhteistyötä Taiwanin kanssa ja vakauttamaan Etelä-Kiinan meren ja Taiwaninsalmen jännitteitä;

| P. | ottaa huomioon, että 1. huhtikuuta 2022 pidetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa EU muistutti, että maailmanlaajuisena toimijana ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenvaltiona Kiinan kansantasavalta on velvollinen edistämään rauhaa ja vakautta alueella ja erityisesti Taiwaninsalmessa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että 1. huhtikuuta 2022 pidetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa EU muistutti, että maailmanlaajuisena toimijana ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenvaltiona Kiinan kansantasavalta on velvollinen edistämään rauhaa ja vakautta alueella ja erityisesti Taiwaninsalmessa;

| Q. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut käyttämään kaikkia käytettävissä olevia kanavia edistääkseen aloitteita, joilla pyritään lisäämään vuoropuhelua, yhteistyötä ja luottamuksen rakentamista Manner-Kiinan ja Taiwanin välillä; katsoo, että viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet entistä vahvemmin, että EU:n on toteutettava kiireellisesti toimia epävakautta aiheuttavien alueellisten jännitteiden lieventämiseksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut käyttämään kaikkia käytettävissä olevia kanavia edistääkseen aloitteita, joilla pyritään lisäämään vuoropuhelua, yhteistyötä ja luottamuksen rakentamista Manner-Kiinan ja Taiwanin välillä; katsoo, että viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet entistä vahvemmin, että EU:n on toteutettava kiireellisesti toimia epävakautta aiheuttavien alueellisten jännitteiden lieventämiseksi;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Kiinan kansantasavallan 2. elokuuta 2022 Taiwaninsalmessa aloittamat sotaharjoitukset, jotka saavuttivat ennennäkemättömän intensiteetin, ja kehottaa Kiinan kansantasavallan viranomaisia pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka voisivat horjuttaa Taiwaninsalmen vakautta ja alueellista turvallisuutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Taiwaninsalmen nykytilannetta ei saa muuttaa yksipuolisesti, ja vaatii pidättäytymään voimankäytöstä tai sillä uhkaamisesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vahvistaa, että kansainvälinen yhteisö on sitoutunut säilyttämään sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen, rauhan ja vakauden Taiwaninsalmessa ja koko alueella; korostaa, että EU on sitoutunut yhden Kiinan politiikkaan EU:n ja Kiinan suhteiden poliittisena perustana; muistuttaa, että EU:n Kiina-strategiassa painotetaan rakentavia Manner-Kiinan ja Taiwanin välisiä suhteita osana rauhan ja vakauden edistämistä koko Aasian ja Tyynenmeren alueella ja että EU tukee vuoropuheluun ja luottamuksen rakentamiseen pyrkiviä aloitteita; on vakuuttunut siitä, että Kiinan kansantasavallan Taiwania vastaan ja Etelä-Kiinan merellä toteuttamilla provokatiivisilla toimilla on oltava seurauksia EU:n ja Kiinan suhteisiin ja että on harkittava valmiussuunnittelun mahdollisuutta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee vakaan solidaarisuutensa Taiwanin kansaa kohtaan; kiittää Taiwanin viranomaisia ja poliittisia johtajia niiden maltillisesta ja vastuullisesta reaktiosta Kiinan provokaatioihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että Taiwanin demokraattisella saarella on kansalaisten asia päättää, miten he haluavat elää; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa jälleen, että on tärkeää noudattaa kansainvälistä oikeutta ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimusta (UNCLOS) ja sen määräyksiä, jotka koskevat velvollisuutta ratkaista riidat rauhanomaisin keinoin ja säilyttää merenkulun ja ylilentojen vapaus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee tyytyväisenä merkille, että EU:n jäsenvaltiot ja alueen kumppanit tuomitsivat selvästi Kiinan kansantasavallan sotaharjoitukset, ja korostaa, että yhtenäisyytemme on avainasemassa, jotta voidaan estää Kiinan kansantasavallan hyökkäykset ja säilyttää rauha ja vakaus Taiwaninsalmella; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on erittäin huolissaan Taiwanin yli ammutuista ballistisista ohjuksista, jotka putosivat Japanin talousvyöhykkeelle ja uhkasivat alueen vakautta ja Japanin kansallista turvallisuutta; panee tyytyväisenä merkille Japanin hallituksen edustajan julkilausumat, joissa kehotetaan aitoon vuoropuheluun Taiwaniin liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi rauhanomaisesti; ilmaisee myötätuntonsa Japanille ja antaa sille täyden tukensa, ja korostaa tässä yhteydessä, että alueen demokratioiden on jatkettava Taiwanin tukemista Kiinan kansantasavallan kalistellessa sapeleitaan, sillä alueen rauha ja vakaus ovat kaikkien etujen mukaisia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa lopettamaan välittömästi kaikki toimenpiteet Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeellä ja tunkeutumiset sille sekä ilmatilan loukkaukset Taiwanin ulkosaarten yläpuolella, noudattamaan täysimääräisesti Taiwaninsalmen keskiviivaa ja lopettamaan kaikki muut harmaan vyöhykkeen sotilaalliset toimet, mukaan lukien kyber- ja disinformaatiokampanjat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee Kiinan kansantasavallan päätöksen keskeyttää Yhdysvaltojen kanssa käytävät erilaiset poliittiset vuoropuhelut, myös ilmasto- ja turvallisuusasioissa, ja kehottaa Kiinan kansantasavallan johtoa palaamaan diplomaattisiin normeihin, jotta vältetään virhelaskelmien ja erehdysten riski, jolla voi olla katastrofaalisia seurauksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | torjuu jyrkästi Kiinan kansantasavallan Taiwania ja muita sen alueen demokratioita sekä EU:n jäsenvaltioita vastaan kohdistaman taloudellisen pakottamisen ja korostaa, että tällaiset käytännöt ovat paitsi laittomia Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaan myös tuhoisia Kiinan kansantasavallan maineen kannalta eri puolilla maailmaa ja johtavat siihen, että luottamus Kiinan kansantasavaltaan kumppanina heikkenee entisestään; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EU:ta ottamaan vahvemman roolin Taiwaninsalmen ja koko indopasifisen alueen tilanteessa oman indopasifista aluetta koskevan strategiansa mukaisesti; kehottaa syventämään edelleen strategisia suhteitamme alueen samanmielisiin kumppaneihin, erityisesti Japaniin ja Australiaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita lisäämään taloudellista ja diplomaattista läsnäoloaan koko indopasifisella alueella, myös Taiwanissa, ja muistuttaa, että maailman strateginen ja taloudellinen painopiste on siirtymässä tälle alueelle ja että siksi on EU:n etujen mukaista luoda selkeä ja uskottava EU:n tason lähestymistapa indopasifiseen alueeseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jälleen EU:ta tehostamaan nykyistä kumppanuutta Taiwanin kanssa yhteisten arvojen ja periaatteiden edistämiseksi muun muassa pyrkimällä kestävään toimitusketjusopimukseen ja kahdenväliseen investointisopimukseen, jotka auttaisivat suojelemaan koko EU:n ja sen jäsenvaltioiden etuja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti Liettuan äskettäin ilmoittamiin suunnitelmiin avata kauppaedustusto Taipeissa syksyllä 2022; kehottaa muita jäsenvaltioita, joilla ei vielä ole kauppatoimistoa Taiwanissa, seuraamaan tätä esimerkkiä ja vahvistamaan suhteitaan Taiwaniin; vaatii Kiinan kansantasavaltaa kumoamaan sen Liettuan virkamiehiä vastaan nostamat perusteettomat pakotteet; tuomitsee Kiinan kansantasavallan asettamat kaupan rajoitukset; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota muuttamaan Taipeissa sijaitsevan EU:n talous- ja kauppatoimiston nimen, jotta voidaan ottaa huomioon suhteidemme laaja-alaisuus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että Taiwanilla on ratkaisevan tärkeä merkitys maailmanlaajuiselle toimitusketjulle keskeisillä korkean teknologian aloilla, erityisesti puolijohteiden alalla, ja kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) kehittämään häiriönsietokykyä koskevan strategian ja aloittamaan viipymättä häiriönsietokykyistä toimitusketjua koskevan sopimuksen laatimisen Taiwanin kanssa, jotta voidaan puuttua kummankin osapuolen haavoittuvuuksiin molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla ja pyrkiä turvaamaan Taiwanin turvallisuus vahvistamalla sen ”silikonisuojaa”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannustaa lisäämään taloudellista, tieteellistä, kulttuurista ja poliittista keskustelua EU:n ja Taiwanin välillä, myös mahdollisimman korkealla johtotasolla, jotta voidaan ottaa täysin huomioon EU:n ja Taiwanin dynaaminen, monitahoinen ja tiivis yhteistyö samanmielisinä kumppaneina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EUH:ta ja komissiota harkitsemaan yhteyksiä koskevia hankkeita Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa ja yhteisinvestointeja koskevia kumppanuuksia EU:n Global Gateway -aloitteen ja Taiwanin uuden etelään suuntautuvan politiikan välillä, jotta voidaan edistää kauppaa ja poliittisia suhteita sekä vakautta indopasifisella alueella; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toistaa aiemman kehotuksensa, että komission olisi käynnistettävä viipymättä vaikutustenarviointi, julkinen kuuleminen ja selvitystyö kahdenvälisestä investointisopimuksesta Taiwanin viranomaisten kanssa valmisteltaessa neuvotteluja kahdenvälisten taloussuhteiden syventämiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suosittelee entisestään syventämään yhteistyötä EU:n ja Taiwanin välillä, jotta voidaan tehostaa disinformaation ja ulkomaisen sekaantumisen torjuntaa koskevaa rakenteellista yhteistyötä; suosittelee yhteyshenkilön nimittämistä EU:n talous- ja kauppatoimistoon koordinoimaan yhteisiä toimia disinformaation ja sekaantumisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että tuen eleet, kuten parlamentaariset vierailut, ovat arvokkaita, ja katsoo, että ne voivat edistää pelotevaikutusta, jos ne yhdistetään merkittävään yhteistyöhön muilla aloilla; korostaa aikovansa tulevaisuudessa lähettää virallisia parlamentaarisia valtuuskuntia Taiwaniin; pitää myönteisenä, että virallinen vierailukutsu Euroopan parlamenttiin laajennettiin koskemaan Taiwanin lakiasäätävää Yuania Euroopan parlamentin varapuhemies Beerin Taiwaniin tekemän vierailun aikana; aikoo jatkaa EU:n ja Taiwanin parlamentaarisen viikon kaltaisten tapahtumien järjestämistä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on tyytyväinen Taiwanin sitoumukseen pysyä Ukrainan rinnalla Venäjän raa’an ja perusteettoman hyökkäyksen edessä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa EU:n ja Taiwanin välistä vuoropuhelua syventämällä suhteita paikallisiin toimijoihin, myös kansalaisyhteiskuntaan, ja edistämällä vaihtoa taiwanilaisten mediaorganisaatioiden kanssa, ja korostaa, että tällainen tehostettu vaihto auttaa parantamaan EU:n profiilia ja näkyvyyttä Taiwanissa ja edistää yhteisiä toimia, joilla puututaan disinformaation uhkaan, jota molemmat osapuolet yhä useammin kohtaavat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannattaa voimakkaasti Taiwanin merkityksellistä osallistumista tarkkailijana kansainvälisten elinten, kuten Maailman terveysjärjestön, Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön, Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) ja ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen, kokouksiin, mekanismeihin ja toimintaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Taiwanin, Kiinan kansantasavallan, Yhdysvaltojen, Japanin, Etelä-Korean, Australian, Intian, Filippiinien, Venäjän ja Ukrainan hallituksille ja lainsäädäntöelimille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 170.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0224.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0276.

(4)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 40.

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 14. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma

Euroopan parlamentin suositus 14. syyskuuta 2022 komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (JOIN(2021)0002),

| — | ottaa huomioon 27.–28. marraskuuta 1995 pidetyssä Euro-Välimeri-konferenssissa hyväksytyn Barcelonan julistuksen Euro-Välimeri-kumppanuuden perustamisesta ja siihen liitetyn yksityiskohtaisen työohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27.–28. marraskuuta 1995 pidetyssä Euro-Välimeri-konferenssissa hyväksytyn Barcelonan julistuksen Euro-Välimeri-kumppanuuden perustamisesta ja siihen liitetyn yksityiskohtaisen työohjelman,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn YK:n päätöslauselman 70/1 ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development” ja kestävän kehityksen tavoitteiden vahvistamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn YK:n päätöslauselman 70/1 ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development” ja kestävän kehityksen tavoitteiden vahvistamisen,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteen 14: ”Säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteen 14: ”Säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”,

| — | ottaa huomioon päätöksellä 1/CP.21 ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. konferenssissa (COP21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen ja osapuolten 11. konferenssin (COP11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöksellä 1/CP.21 ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. konferenssissa (COP21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen ja osapuolten 11. konferenssin (COP11),

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n osapuolten 26. konferenssin (COP26), joka järjestettiin Glasgow’ssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, 31. lokakuuta – 13. marraskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n osapuolten 26. konferenssin (COP26), joka järjestettiin Glasgow’ssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, 31. lokakuuta – 13. marraskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeistä yleissopimusta: yleissopimus ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, 1948; yleissopimus järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, 1949; yleissopimus pakollisesta työstä, 1930 (ja sen vuoden 2014 pöytäkirja); yleissopimus pakkotyön poistamisesta, 1957; yleissopimus työhön pääsemiseksi vaadittavasta vähimmäisiästä, 1973; yleissopimus lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä, 1999; yleissopimus samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta, 1951; yleissopimus työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä, 1958, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksan keskeistä yleissopimusta: yleissopimus ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, 1948; yleissopimus järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, 1949; yleissopimus pakollisesta työstä, 1930 (ja sen vuoden 2014 pöytäkirja); yleissopimus pakkotyön poistamisesta, 1957; yleissopimus työhön pääsemiseksi vaadittavasta vähimmäisiästä, 1973; yleissopimus lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä, 1999; yleissopimus samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta, 1951; yleissopimus työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä, 1958,

| — | ottaa huomioon Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) ja siihen liittyvät EU:n pöytäkirjat ja päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) ja siihen liittyvät EU:n pöytäkirjat ja päätökset,

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2017 Vallettassa, Maltalla, annetun Välimeren rannikkovaltioiden ministerikokouksen julkilausuman (MedFish4Ever-julkilausuma), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2017 Vallettassa, Maltalla, annetun Välimeren rannikkovaltioiden ministerikokouksen julkilausuman (MedFish4Ever-julkilausuma),

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun uudistettua kumppanuutta eteläisten naapurimaiden kanssa koskevan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Renewed Partnership with the Southern Neighbourhood – Economic and Investment Plan for the Southern Neighbours” (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun uudistettua kumppanuutta eteläisten naapurimaiden kanssa koskevan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Renewed Partnership with the Southern Neighbourhood – Economic and Investment Plan for the Southern Neighbours” (SWD(2021)0023),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma”,

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta – 1. heinäkuuta 2021 pidetyssä alueiden komitean 145. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta – 1. heinäkuuta 2021 pidetyssä alueiden komitean 145. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma”,

| — | ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman arabikevään jälkeisestä ajasta: Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueen tulevaisuus (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman arabikevään jälkeisestä ajasta: Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueen tulevaisuus (1),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan kirjeen muodossa antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan kirjeen muodossa antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0220/2022),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan yhteisö allekirjoitti marraskuussa 1995 Barcelonan julistuksen 12 eteläisen Välimeren maan kanssa perustaakseen yhteisen alueen, jonka perimmäisenä tavoitteena on rauha, vakaus ja vauraus; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan yhteisö allekirjoitti marraskuussa 1995 Barcelonan julistuksen 12 eteläisen Välimeren maan kanssa perustaakseen yhteisen alueen, jonka perimmäisenä tavoitteena on rauha, vakaus ja vauraus;

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 2004, kun EU laajentui ja siihen liittyi uusia jäsenvaltioita idästä ja etelästä, EU päätti käynnistää Euroopan naapuruuspolitiikan, joka kattaa EU:n itäisen ja eteläisen ulottuvuuden ja jolla pyritään edistämään vuoropuhelua ja yhteistyötä naapurimaiden kanssa; ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikkaa päivitettiin myöhemmin vuonna 2015; toteaa, että politiikkaa täydennettiin useiden vuosien ajan EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineellä, joka tarjosi resursseja ja yleisiä tavoitteita, sekä komission toimeksiannolla ehdottaa EU:n avun monivuotista ja vuotuista ohjelmasuunnittelua; ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline on nyt korvattu naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineellä – Globaali Eurooppa (NDICI); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 2004, kun EU laajentui ja siihen liittyi uusia jäsenvaltioita idästä ja etelästä, EU päätti käynnistää Euroopan naapuruuspolitiikan, joka kattaa EU:n itäisen ja eteläisen ulottuvuuden ja jolla pyritään edistämään vuoropuhelua ja yhteistyötä naapurimaiden kanssa; ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikkaa päivitettiin myöhemmin vuonna 2015; toteaa, että politiikkaa täydennettiin useiden vuosien ajan EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineellä, joka tarjosi resursseja ja yleisiä tavoitteita, sekä komission toimeksiannolla ehdottaa EU:n avun monivuotista ja vuotuista ohjelmasuunnittelua; ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline on nyt korvattu naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineellä – Globaali Eurooppa (NDICI);

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2008 perustettiin Välimeren unioni, joka on Barcelonan prosessin jatkoksi perustettu hallitustenvälinen järjestö ja joka tarjoaa tärkeän foorumin vuoropuhelulle ja yhteistyölle poliittisella tasolla ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja asiaankuuluvien politiikan sidosryhmien tasolla; toteaa, että Välimeren unionia täydentää parlamentaarinen edustajakokous, joka tarjoaa erinomaisen tilaisuuden poliittiseen vuoropuheluun ja lähentymiseen sekä monenväliseen yhteistyöhön EU:n vaaleilla valittujen edustajien ja sen eteläisen Välimeren kumppanimaiden välillä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2008 perustettiin Välimeren unioni, joka on Barcelonan prosessin jatkoksi perustettu hallitustenvälinen järjestö ja joka tarjoaa tärkeän foorumin vuoropuhelulle ja yhteistyölle poliittisella tasolla ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja asiaankuuluvien politiikan sidosryhmien tasolla; toteaa, että Välimeren unionia täydentää parlamentaarinen edustajakokous, joka tarjoaa erinomaisen tilaisuuden poliittiseen vuoropuheluun ja lähentymiseen sekä monenväliseen yhteistyöhön EU:n vaaleilla valittujen edustajien ja sen eteläisen Välimeren kumppanimaiden välillä;

| D. | ottaa huomioon, että komissio ja komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja hyväksyivät 9. helmikuuta 2021 yhteisen tiedonannon kunnianhimoisesta ja uudistetusta kumppanuudesta eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma – ja siihen liittyvän yhteisen valmisteluasiakirjan, jossa vahvistetaan talous- ja investointisuunnitelma, jossa keskitytään muun muassa seuraaviin viiteen painopisteeseen: inhimillinen kehitys, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate; selviytymiskyky, vauraus ja digitaalinen siirtymä; rauha ja turvallisuus; muuttoliike ja liikkuvuus sekä vihreä siirtymä: ilmastokestävyys, energia ja ympäristö; katsoo, että tämä uusi Välimeren alueen toimintaohjelma on myönteinen askel oikeaan suuntaan kohti taloudellista ja poliittista yhdentymistä eteläisten naapurimaiden kanssa; ottaa huomioon, että Abraham-sopimusten julistuksessa vahvistetaan elokuussa 2020 allekirjoitetut Abraham-sopimukset ja viitataan sen jälkeen tehtyihin sopimuksiin, joilla pyritään normalisoimaan Israelin ja myös muiden arabivaltioiden väliset suhteet; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio ja komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja hyväksyivät 9. helmikuuta 2021 yhteisen tiedonannon kunnianhimoisesta ja uudistetusta kumppanuudesta eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma – ja siihen liittyvän yhteisen valmisteluasiakirjan, jossa vahvistetaan talous- ja investointisuunnitelma, jossa keskitytään muun muassa seuraaviin viiteen painopisteeseen: inhimillinen kehitys, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate; selviytymiskyky, vauraus ja digitaalinen siirtymä; rauha ja turvallisuus; muuttoliike ja liikkuvuus sekä vihreä siirtymä: ilmastokestävyys, energia ja ympäristö; katsoo, että tämä uusi Välimeren alueen toimintaohjelma on myönteinen askel oikeaan suuntaan kohti taloudellista ja poliittista yhdentymistä eteläisten naapurimaiden kanssa; ottaa huomioon, että Abraham-sopimusten julistuksessa vahvistetaan elokuussa 2020 allekirjoitetut Abraham-sopimukset ja viitataan sen jälkeen tehtyihin sopimuksiin, joilla pyritään normalisoimaan Israelin ja myös muiden arabivaltioiden väliset suhteet;

| E. | toteaa, että Välimeren alueella on ratkaisevan tärkeä ja täydentävä strateginen merkitys EU:lle; ottaa huomioon, että vuonna 1995 käynnistetyn niin kutsutun Barcelonan prosessin tavoitteena oli luoda yhteinen rauhan, vakauden ja yhteisen vaurauden alue, perustaa Euro–Välimeri-vapaakauppa-alue, pyrkiä vahvistamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kehittää Euro–Välimeri-kumppanuutta kansojen välisen ymmärryksen vahvistamiseksi ja niiden lähentämiseksi; ottaa huomioon, että Barcelonan julistuksesta antamisesta on kulunut yli 25 vuotta mutta useimpia tavoitteista ei ole saavutettu kaikilta osin; katsoo, että EU:n ja sen Välimeren alueen kumppaneiden välisiä suhteita on elvytettävä, jotta voidaan vastata yhteisiin haasteisiin, hyödyntää yhteisiä mahdollisuuksia ja ottaa käyttöön yhteisen alueemme potentiaali; ottaa huomioon, että eteläisillä naapurimailla on yhteisiä haasteita ja silti kullakin on erityinen poliittinen ja taloudellinen tilanne ja erityisiä ongelmia, jotka on otettava huomioon aluetta koskevissa EU:n politiikoissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Välimeren alueella on ratkaisevan tärkeä ja täydentävä strateginen merkitys EU:lle; ottaa huomioon, että vuonna 1995 käynnistetyn niin kutsutun Barcelonan prosessin tavoitteena oli luoda yhteinen rauhan, vakauden ja yhteisen vaurauden alue, perustaa Euro–Välimeri-vapaakauppa-alue, pyrkiä vahvistamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kehittää Euro–Välimeri-kumppanuutta kansojen välisen ymmärryksen vahvistamiseksi ja niiden lähentämiseksi; ottaa huomioon, että Barcelonan julistuksesta antamisesta on kulunut yli 25 vuotta mutta useimpia tavoitteista ei ole saavutettu kaikilta osin; katsoo, että EU:n ja sen Välimeren alueen kumppaneiden välisiä suhteita on elvytettävä, jotta voidaan vastata yhteisiin haasteisiin, hyödyntää yhteisiä mahdollisuuksia ja ottaa käyttöön yhteisen alueemme potentiaali; ottaa huomioon, että eteläisillä naapurimailla on yhteisiä haasteita ja silti kullakin on erityinen poliittinen ja taloudellinen tilanne ja erityisiä ongelmia, jotka on otettava huomioon aluetta koskevissa EU:n politiikoissa;

| F. | ottaa huomioon, että uuden Välimeren toimintaohjelman on tarkoitus tarjota kattava poliittinen kehys helpottamaan sellaisten kahdenvälisten poliittisten kehysten laatimista, jotka voivat olla yhteisiä asiakirjoja, kumppanuuden painopisteitä tai vastaavia ja joiden avulla perustetaan yhteisesti sovittuja poliittisia ja taloudellisia uudistusohjelmia ja niihin liittyviä täytäntöönpanovälineitä; katsoo, että jäsenvaltioiden politiikkojen johdonmukaisuus eteläisen naapuruuspolitiikan kanssa on olennaisen tärkeää, jotta EU voi saavuttaa ulkopoliittiset tavoitteensa alueella; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uuden Välimeren toimintaohjelman on tarkoitus tarjota kattava poliittinen kehys helpottamaan sellaisten kahdenvälisten poliittisten kehysten laatimista, jotka voivat olla yhteisiä asiakirjoja, kumppanuuden painopisteitä tai vastaavia ja joiden avulla perustetaan yhteisesti sovittuja poliittisia ja taloudellisia uudistusohjelmia ja niihin liittyviä täytäntöönpanovälineitä; katsoo, että jäsenvaltioiden politiikkojen johdonmukaisuus eteläisen naapuruuspolitiikan kanssa on olennaisen tärkeää, jotta EU voi saavuttaa ulkopoliittiset tavoitteensa alueella;

| G. | ottaa huomioon, että on sekä EU:n että sen eteläisen naapuruston kumppaneiden yhteisen edun mukaista tukea elvytettyä ja tarkoituksenmukaista monenvälistä järjestelmää, jonka ytimessä on YK, jotta voidaan vastata yhteisiin haasteisiin, kuten konfliktien ratkaisuun ja ehkäisyyn, rauhanrakentamiseen, ilmastonmuutokseen, korruptioon, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin sekä naisiin kohdistuvaan väkivaltaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että on sekä EU:n että sen eteläisen naapuruston kumppaneiden yhteisen edun mukaista tukea elvytettyä ja tarkoituksenmukaista monenvälistä järjestelmää, jonka ytimessä on YK, jotta voidaan vastata yhteisiin haasteisiin, kuten konfliktien ratkaisuun ja ehkäisyyn, rauhanrakentamiseen, ilmastonmuutokseen, korruptioon, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin sekä naisiin kohdistuvaan väkivaltaan;

| H. | katsoo, että EU:n on investoitava eteläisiin naapurimaihinsa ensisijaisena asiana; toteaa, että EU:n eteläisten naapurimaiden turvallisuus, vakaus, vauraus ja ilmastokestävyys vahvistavat EU:n turvallisuutta, vakautta, vaurautta ja ilmastokestävyyttä; ottaa huomioon, että uudistetut investoinnit eteläisiin naapurimaihin ja tehostettu poliittinen vuoropuhelu EU:n ja eteläisten naapurimaiden välillä tarjoavat arvokkaan tilaisuuden tiiviiseen yhteistyöhön ja poliittisiin synergioihin, jotka hyödyttävät sekä EU:ta ja sen jäsenvaltioita että eteläisiä naapurimaita; katsoo, että eteläisiä naapurimaita ei pitäisi tarkastella erillään muusta maailmasta vaan kiinteässä yhteydessä itäisiin naapurimaihin ja laajempaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan sellaisena kuin se on määritelty Euroopan naapuruuspolitiikan vuoden 2015 uudelleentarkastelussa sekä yleiseen strategiseen pohdintaan siitä, miten jatkaa tiiviimpiä molempia osapuolia hyödyttäviä ja tasapainoisia suhteita EU:n ja sen naapureiden välillä; ottaa huomioon, että EU:n eteläiset ja itäiset naapurimaat ovat EU:lle strategisesti tärkeitä eri aloilla, muun muassa vakauden ja turvallisuuden, energiavarmuuden, konfliktien ja terrorismin riskin hallinnan, ilmastonmuutoksen torjunnan, kaupan, toimitusketjujen turvallisuuden ja monipuolisen markkinoille pääsyn sekä muuttoliikkeen hallinnan kannalta, sillä ne voivat edistää ihmisoikeuksia ja demokraattisia uudistuksia ja varmistaa siksi turvallisemman ja tehokkaamman alueen taloussuhteille ja investoinneille, esimerkiksi lyhyemmille toimitusreiteille; katsoo, että EU:n olisi jatkettava sen eteläiset ja itäiset naapurimaat sisältävän yhteisen sääntelyalueen muodostamista ja sen vuoksi varmistettava, että sen naapurimaat voivat hyödyntää toimintapolitiikkaa, korruptiontorjuntaa ja ihmisoikeuksia koskevia mahdollisimman tiukkoja normeja, jotka paitsi lisäävät taloudellisia investointeja ja oikeudenmukaista ja kestävää talouskasvua ovat myös ratkaisevan tärkeitä eteläisten ja itäisten naapurimaiden ja EU:n paremman turvallisuuden ja poliittisen vakauden sekä ympäristönsuojelun kannalta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n on investoitava eteläisiin naapurimaihinsa ensisijaisena asiana; toteaa, että EU:n eteläisten naapurimaiden turvallisuus, vakaus, vauraus ja ilmastokestävyys vahvistavat EU:n turvallisuutta, vakautta, vaurautta ja ilmastokestävyyttä; ottaa huomioon, että uudistetut investoinnit eteläisiin naapurimaihin ja tehostettu poliittinen vuoropuhelu EU:n ja eteläisten naapurimaiden välillä tarjoavat arvokkaan tilaisuuden tiiviiseen yhteistyöhön ja poliittisiin synergioihin, jotka hyödyttävät sekä EU:ta ja sen jäsenvaltioita että eteläisiä naapurimaita; katsoo, että eteläisiä naapurimaita ei pitäisi tarkastella erillään muusta maailmasta vaan kiinteässä yhteydessä itäisiin naapurimaihin ja laajempaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan sellaisena kuin se on määritelty Euroopan naapuruuspolitiikan vuoden 2015 uudelleentarkastelussa sekä yleiseen strategiseen pohdintaan siitä, miten jatkaa tiiviimpiä molempia osapuolia hyödyttäviä ja tasapainoisia suhteita EU:n ja sen naapureiden välillä; ottaa huomioon, että EU:n eteläiset ja itäiset naapurimaat ovat EU:lle strategisesti tärkeitä eri aloilla, muun muassa vakauden ja turvallisuuden, energiavarmuuden, konfliktien ja terrorismin riskin hallinnan, ilmastonmuutoksen torjunnan, kaupan, toimitusketjujen turvallisuuden ja monipuolisen markkinoille pääsyn sekä muuttoliikkeen hallinnan kannalta, sillä ne voivat edistää ihmisoikeuksia ja demokraattisia uudistuksia ja varmistaa siksi turvallisemman ja tehokkaamman alueen taloussuhteille ja investoinneille, esimerkiksi lyhyemmille toimitusreiteille; katsoo, että EU:n olisi jatkettava sen eteläiset ja itäiset naapurimaat sisältävän yhteisen sääntelyalueen muodostamista ja sen vuoksi varmistettava, että sen naapurimaat voivat hyödyntää toimintapolitiikkaa, korruptiontorjuntaa ja ihmisoikeuksia koskevia mahdollisimman tiukkoja normeja, jotka paitsi lisäävät taloudellisia investointeja ja oikeudenmukaista ja kestävää talouskasvua ovat myös ratkaisevan tärkeitä eteläisten ja itäisten naapurimaiden ja EU:n paremman turvallisuuden ja poliittisen vakauden sekä ympäristönsuojelun kannalta;

| I. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi ja Ukrainan sodan vaikutukset ruokaturvaan ovat lisänneet vakauden horjumisen riskiä entisestään, koska niiden sosioekonomiset seuraukset ovat vakavia eteläisille naapurimaille; katsoo, että EU:n olisi tunnustettava alueen moninaisuus ja heterogeenisyys ja mukautettava suhdettaan kunkin valtion tilanteeseen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi ja Ukrainan sodan vaikutukset ruokaturvaan ovat lisänneet vakauden horjumisen riskiä entisestään, koska niiden sosioekonomiset seuraukset ovat vakavia eteläisille naapurimaille; katsoo, että EU:n olisi tunnustettava alueen moninaisuus ja heterogeenisyys ja mukautettava suhdettaan kunkin valtion tilanteeseen;

| J. | katsoo, että eteläisen naapuruuspolitiikan olisi tarjottava eteläisille naapurimaille toimiva poliittinen kehys sekä mahdollisuus saada resursseja ja investointeja, jotta voidaan edistää todellista sosioekonomista yhdentymistä yleisesti ja taloudellista kehitystä, työllisyyttä ja valmiuksien kehittämisprosessia, myös demokratian osalta, asiaankuuluvissa instituutioissa; katsoo, että eteläisellä naapuruuspolitiikalla olisi edistettävä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä konfliktien rauhoittamista Euroopan naapurustossa ja niiden ehkäisemistä tulevaisuudessa; ottaa huomioon, että Välimeren maiden konfliktit koettelevat erityisesti naisia ja lapsia; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että eteläisen naapuruuspolitiikan olisi tarjottava eteläisille naapurimaille toimiva poliittinen kehys sekä mahdollisuus saada resursseja ja investointeja, jotta voidaan edistää todellista sosioekonomista yhdentymistä yleisesti ja taloudellista kehitystä, työllisyyttä ja valmiuksien kehittämisprosessia, myös demokratian osalta, asiaankuuluvissa instituutioissa; katsoo, että eteläisellä naapuruuspolitiikalla olisi edistettävä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä konfliktien rauhoittamista Euroopan naapurustossa ja niiden ehkäisemistä tulevaisuudessa; ottaa huomioon, että Välimeren maiden konfliktit koettelevat erityisesti naisia ja lapsia;

| K. | ottaa huomioon, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun mukaan vuonna 2021 keskisen ja läntisen Välimeren muuttoreiteillä kuoli tai katosi 1 924 ihmistä ja sen lisäksi 1 153 ihmistä menehtyi tai katosi Luoteis-Afrikan ja Kanariansaarten välisellä merireitillä; ottaa huomioon, että näillä kolmella reitillä kuoli tai katosi 1 776 ihmistä vuonna 2020; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön vuodesta 2014 toteuttaman kadonneita muuttajia koskevan Missing Migrants Project -aloitteen mukaan Välimerellä on kuollut tai kadonnut 23 000 ihmistä vuodesta 2014 lähtien; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun mukaan vuonna 2021 keskisen ja läntisen Välimeren muuttoreiteillä kuoli tai katosi 1 924 ihmistä ja sen lisäksi 1 153 ihmistä menehtyi tai katosi Luoteis-Afrikan ja Kanariansaarten välisellä merireitillä; ottaa huomioon, että näillä kolmella reitillä kuoli tai katosi 1 776 ihmistä vuonna 2020; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön vuodesta 2014 toteuttaman kadonneita muuttajia koskevan Missing Migrants Project -aloitteen mukaan Välimerellä on kuollut tai kadonnut 23 000 ihmistä vuodesta 2014 lähtien;

| L. | ottaa huomioon, että EU on pyrkinyt muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, joka perustuu EU:n yhteisvastuuta ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen suojelua koskeviin arvoihin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU on pyrkinyt muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, joka perustuu EU:n yhteisvastuuta ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen suojelua koskeviin arvoihin;

| M. | ottaa huomioon, että Ukrainan sodalla on ollut dramaattisia seurauksia monissa haavoittuvassa asemassa olevissa maissa viljan, erityisesti vehnän, hintoihin, tuotantoon, toimituksiin ja saatavuuteen; ottaa huomioon, että eteläisen naapuruston kumppanit ovat rakenteellisesti riippuvaisia viljan tuonnista ja että Ukrainan sota vaikuttaa merkittävästi vehnän ja ruokaöljyn toimitusketjuihin ja tällä on vaikutuksia ruokaturvaan; ottaa huomioon, että 24. maaliskuuta 2022 käynnistettiin kansainvälinen elintarvikkeiden ja maatalouden häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävä FARM-aloite yhdessä EU:n, G7:n ja Afrikan unionin kanssa, jotta voidaan estää Venäjän Ukrainassa käymän sodan tuhoisat vaikutukset maailman ruokaturvaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Ukrainan sodalla on ollut dramaattisia seurauksia monissa haavoittuvassa asemassa olevissa maissa viljan, erityisesti vehnän, hintoihin, tuotantoon, toimituksiin ja saatavuuteen; ottaa huomioon, että eteläisen naapuruston kumppanit ovat rakenteellisesti riippuvaisia viljan tuonnista ja että Ukrainan sota vaikuttaa merkittävästi vehnän ja ruokaöljyn toimitusketjuihin ja tällä on vaikutuksia ruokaturvaan; ottaa huomioon, että 24. maaliskuuta 2022 käynnistettiin kansainvälinen elintarvikkeiden ja maatalouden häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävä FARM-aloite yhdessä EU:n, G7:n ja Afrikan unionin kanssa, jotta voidaan estää Venäjän Ukrainassa käymän sodan tuhoisat vaikutukset maailman ruokaturvaan;

| N. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan on nyt ja jatkossakin tuhoisia vaikutuksia alueen ruokaturvaan; ottaa huomioon, että Ukrainan sota on tuonut esiin ja on tuoreimpana esimerkkinä osoittanut niiden kolmansien maiden aiheuttaman uhan, jotka tavoittelevat poliittista ja taloudellista määräysvaltaa Välimeren alueella ja EU:n naapurustossa kohdemaiden demokraattisten pyrkimysten ja alueellisen koskemattomuuden kustannuksella; toteaa, että EU:n eteläiset naapurimaat ovat olleet leikkikenttä suurvalloille, muiden muassa Venäjälle, Kiinalle ja Iranille, jotka kaikki pyrkivät lisäämään valmiuksiaan ja mahdollisuuksiaan päästä poliittiseen ja/tai taloudelliseen valta-asemaan tietyissä eteläisissä naapurimaissa; katsoo, että tämä asettaa vakavan haasteen EU:lle, sen jäsenvaltioille ja eteläisille naapurimaille niiden valmiuksien kehittämisessä, jotta ne voivat torjua disinformaatiota ja edistää demokraattisia arvoja, kuten lehdistönvapautta, yhdistymisvapautta ja kokoontumisvapautta sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, jotka kaikki ovat oikeusvaltion ratkaisevia ja keskeisiä osatekijöitä ja joita on parannettava; toteaa, että vapaa, vahva ja riippumaton kansalaisyhteiskunta on olennaisen tärkeä kaikkien alueen maiden kehitykselle; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan on nyt ja jatkossakin tuhoisia vaikutuksia alueen ruokaturvaan; ottaa huomioon, että Ukrainan sota on tuonut esiin ja on tuoreimpana esimerkkinä osoittanut niiden kolmansien maiden aiheuttaman uhan, jotka tavoittelevat poliittista ja taloudellista määräysvaltaa Välimeren alueella ja EU:n naapurustossa kohdemaiden demokraattisten pyrkimysten ja alueellisen koskemattomuuden kustannuksella; toteaa, että EU:n eteläiset naapurimaat ovat olleet leikkikenttä suurvalloille, muiden muassa Venäjälle, Kiinalle ja Iranille, jotka kaikki pyrkivät lisäämään valmiuksiaan ja mahdollisuuksiaan päästä poliittiseen ja/tai taloudelliseen valta-asemaan tietyissä eteläisissä naapurimaissa; katsoo, että tämä asettaa vakavan haasteen EU:lle, sen jäsenvaltioille ja eteläisille naapurimaille niiden valmiuksien kehittämisessä, jotta ne voivat torjua disinformaatiota ja edistää demokraattisia arvoja, kuten lehdistönvapautta, yhdistymisvapautta ja kokoontumisvapautta sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, jotka kaikki ovat oikeusvaltion ratkaisevia ja keskeisiä osatekijöitä ja joita on parannettava; toteaa, että vapaa, vahva ja riippumaton kansalaisyhteiskunta on olennaisen tärkeä kaikkien alueen maiden kehitykselle;

| O. | ottaa huomioon, että EU pyrkii jatkuvasti torjumaan kolmansien osapuolten pyrkimyksiä horjuttaa alueen vakautta; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava rooliaan etuoikeutettuna kumppanina ja eteläisten naapurimaiden ensisijaisena poliittisena, taloudellisena ja demokraattisena kiinnekohtana sellaisissa asioissa kuin ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltioperiaate, turvallisuus, muuttoliike, ilmastonmuutoksen torjunta sekä tutkimus ja kehittäminen; toteaa, että tämä EU:n perustavanlaatuinen rooli näkyy ja sen olisi jatkossakin näyttävä sitoutumisen tasossa ja eteläisiin naapurimaihin liittyvän EU:n poliittisen asennoitumisen tasossa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU pyrkii jatkuvasti torjumaan kolmansien osapuolten pyrkimyksiä horjuttaa alueen vakautta; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava rooliaan etuoikeutettuna kumppanina ja eteläisten naapurimaiden ensisijaisena poliittisena, taloudellisena ja demokraattisena kiinnekohtana sellaisissa asioissa kuin ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltioperiaate, turvallisuus, muuttoliike, ilmastonmuutoksen torjunta sekä tutkimus ja kehittäminen; toteaa, että tämä EU:n perustavanlaatuinen rooli näkyy ja sen olisi jatkossakin näyttävä sitoutumisen tasossa ja eteläisiin naapurimaihin liittyvän EU:n poliittisen asennoitumisen tasossa;

| P. | toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja kaikenlaisen terrorismin, myös islamistisen terrorismin, torjunta on edelleen painopiste; ottaa huomioon, että Isisin vastainen taistelu on ollut käynnissä alueella vuodesta 2015 lähtien; ottaa huomioon, että joihinkin radikaalien liikkeiden perimmäisiin syihin, kuten sosiaaliseen ja poliittiseen syrjäytymiseen, ei ole tähän päivään mennessä puututtu; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja kaikenlaisen terrorismin, myös islamistisen terrorismin, torjunta on edelleen painopiste; ottaa huomioon, että Isisin vastainen taistelu on ollut käynnissä alueella vuodesta 2015 lähtien; ottaa huomioon, että joihinkin radikaalien liikkeiden perimmäisiin syihin, kuten sosiaaliseen ja poliittiseen syrjäytymiseen, ei ole tähän päivään mennessä puututtu;

| Q. | toteaa, että Ukrainan sota ja siitä johtuva tarve monipuolistaa EU:n energiatoimituksia ja irtautua hiilestä ovat osoittaneet eteläisten naapurimaiden olennaisen tärkeän merkityksen, sillä niistä on tulossa EU:n keskeinen kumppani Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa ja sen lisäksi EU:hun suuntautuvien riittävien kaasu- ja öljytoimitusten turvaamisessa lyhyellä aikavälillä, mistä on molemminpuolista hyötyä sekä EU:lle että eteläisille naapurimaille; ottaa huomioon, että merkittävien maakaasuvarantojen löytyminen ja uusiutuvien energialähteiden runsaus eteläisen ja itäisen Välimeren maissa ja erityisesti Saharassa, jossa on huomattavat mahdollisuudet uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon alalla, tarjoavat tilaisuuden asianomaisten maiden taloudelliseen kehitykseen ja puhdasta energiaa koskevaan yhteistyöhön EU:n kanssa, mukaan lukien uusiutuvista energialähteistä tuotettu vety; katsoo, että luonnonvaroista saatavat tulot olisi jaettava oikeudenmukaisesti ja käytettävä paikallisten väestöryhmien hyödyksi; ottaa huomioon, että nämä kaasuvarannot ja -toimitukset edellyttävät kumppanuuksia, investointeja ja taitotiedon jakamista eteläisen Välimeren maiden sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä; toteaa, että tämä kumppanuus on puolestaan jo osoittautunut tilaisuudeksi kaikkien asianomaisten eteläisen Välimeren maiden väliseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, mikä lisää alueen vakautta; toteaa, että eteläiset naapurimaat ovat olennaisen tärkeitä paitsi alueellisen turvallisuuden ja vakauden kannalta myös ensisijaisia kumppaneita luotettavien energialähteiden, myös uusiutuvien energialähteiden, saatavuuden kannalta; toteaa, että todellinen kumppanuus, josta on molemminpuolista hyötyä erityisesti eteläisten naapurimaiden kansalaisille, on keskeistä, jotta voidaan taata mahdollisuus saada uusiutuvaa, kohtuuhintaista ja paikallista energiaa osallistavalla tavalla; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Ukrainan sota ja siitä johtuva tarve monipuolistaa EU:n energiatoimituksia ja irtautua hiilestä ovat osoittaneet eteläisten naapurimaiden olennaisen tärkeän merkityksen, sillä niistä on tulossa EU:n keskeinen kumppani Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa ja sen lisäksi EU:hun suuntautuvien riittävien kaasu- ja öljytoimitusten turvaamisessa lyhyellä aikavälillä, mistä on molemminpuolista hyötyä sekä EU:lle että eteläisille naapurimaille; ottaa huomioon, että merkittävien maakaasuvarantojen löytyminen ja uusiutuvien energialähteiden runsaus eteläisen ja itäisen Välimeren maissa ja erityisesti Saharassa, jossa on huomattavat mahdollisuudet uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon alalla, tarjoavat tilaisuuden asianomaisten maiden taloudelliseen kehitykseen ja puhdasta energiaa koskevaan yhteistyöhön EU:n kanssa, mukaan lukien uusiutuvista energialähteistä tuotettu vety; katsoo, että luonnonvaroista saatavat tulot olisi jaettava oikeudenmukaisesti ja käytettävä paikallisten väestöryhmien hyödyksi; ottaa huomioon, että nämä kaasuvarannot ja -toimitukset edellyttävät kumppanuuksia, investointeja ja taitotiedon jakamista eteläisen Välimeren maiden sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä; toteaa, että tämä kumppanuus on puolestaan jo osoittautunut tilaisuudeksi kaikkien asianomaisten eteläisen Välimeren maiden väliseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, mikä lisää alueen vakautta; toteaa, että eteläiset naapurimaat ovat olennaisen tärkeitä paitsi alueellisen turvallisuuden ja vakauden kannalta myös ensisijaisia kumppaneita luotettavien energialähteiden, myös uusiutuvien energialähteiden, saatavuuden kannalta; toteaa, että todellinen kumppanuus, josta on molemminpuolista hyötyä erityisesti eteläisten naapurimaiden kansalaisille, on keskeistä, jotta voidaan taata mahdollisuus saada uusiutuvaa, kohtuuhintaista ja paikallista energiaa osallistavalla tavalla;

| R. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset lisäävät Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa asuvien väestöryhmien pakkomuuttoa; ottaa huomioon, että Egypti toimii YK:n 27. ilmastokonferenssin (COP27) isäntämaana marraskuussa 2022; ottaa huomioon, että YK:n ympäristöohjelman mukaan Välimeri lämpenee 20 prosenttia maailman keskiarvoa nopeammin; ottaa huomioon, että kevät- ja kesäsateiden odotetaan vähenevän 30 prosenttia vuoteen 2080 mennessä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset lisäävät Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa asuvien väestöryhmien pakkomuuttoa; ottaa huomioon, että Egypti toimii YK:n 27. ilmastokonferenssin (COP27) isäntämaana marraskuussa 2022; ottaa huomioon, että YK:n ympäristöohjelman mukaan Välimeri lämpenee 20 prosenttia maailman keskiarvoa nopeammin; ottaa huomioon, että kevät- ja kesäsateiden odotetaan vähenevän 30 prosenttia vuoteen 2080 mennessä;

| S. | ottaa huomioon, että Välimeren alueella asuu 510 miljoonaa ihmistä ja että se on maailman saastunein suuri meri, jossa on 1,25 miljoonaa muovinpalaa neliökilometriä kohti; ottaa huomioon, että merten roskaantuminen on merkittävä tekijä biodiversiteettikriisissä ja maksaa matkailu-, kalastus- ja merenkulkualalle noin 641 miljoonaa euroa vuodessa; ottaa huomioon, että vuonna 2019 julkaistun Maailman luonnonsäätiön raportin mukaan 0,57 miljoonaa tonnia muovia päätyy Välimereen joka vuosi ja tämä määrä nelinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan 75:tä prosenttia Välimeren kalakannoista, joista on saatavilla todennettuja arviointeja, kalastetaan biologisesti kestämättömällä tasolla; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Välimeren alueella asuu 510 miljoonaa ihmistä ja että se on maailman saastunein suuri meri, jossa on 1,25 miljoonaa muovinpalaa neliökilometriä kohti; ottaa huomioon, että merten roskaantuminen on merkittävä tekijä biodiversiteettikriisissä ja maksaa matkailu-, kalastus- ja merenkulkualalle noin 641 miljoonaa euroa vuodessa; ottaa huomioon, että vuonna 2019 julkaistun Maailman luonnonsäätiön raportin mukaan 0,57 miljoonaa tonnia muovia päätyy Välimereen joka vuosi ja tämä määrä nelinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan 75:tä prosenttia Välimeren kalakannoista, joista on saatavilla todennettuja arviointeja, kalastetaan biologisesti kestämättömällä tasolla;

| T. | ottaa huomioon, että eteläisten naapurimaiden kehitys, turvallisuus, vakaus ja demokratia ovat tiiviissä yhteydessä naisten, nuorten ja syrjittyjen ryhmien, kuten hlbtiq+-henkilöiden, todelliseen sosioekonomiseen integroitumiseen, uskonnollisten, kulttuuristen ja etnisten vähemmistöjen perusoikeuksiin sekä kansalaisten ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan avoimiin toimintaympäristöihin, joissa nämä voivat vapaasti ilmaista itseään, toimia ja vaihtaa ajatuksia ja mielipiteitä; ottaa huomioon, että tutkimukset ovat osoittaneet, että heidän mahdollisuutensa päästä koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä työnsaantiin ja asianmukaiseen pitkän aikavälin ammatilliseen kehittymiseen ovat ratkaisevan tärkeitä; katsoo, että naisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien sekä niiden edistämisen eteläisissä naapurimaissa olisi oltava uuden Välimeren alueen toimintaohjelman ensisijainen tavoite; ottaa huomioon, että naisten integroituminen työmarkkinoille on edelleen huomattavasti vähäisempää kuin muualla maailmassa eli keskimäärin 19 prosenttia YK:n tasa-arvojärjestön (UN Women) vuoden 2020 raportin mukaan, jossa esitetään tilanneanalyysi naisten tilanteesta Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella (MENA-alue); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että eteläisten naapurimaiden kehitys, turvallisuus, vakaus ja demokratia ovat tiiviissä yhteydessä naisten, nuorten ja syrjittyjen ryhmien, kuten hlbtiq+-henkilöiden, todelliseen sosioekonomiseen integroitumiseen, uskonnollisten, kulttuuristen ja etnisten vähemmistöjen perusoikeuksiin sekä kansalaisten ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan avoimiin toimintaympäristöihin, joissa nämä voivat vapaasti ilmaista itseään, toimia ja vaihtaa ajatuksia ja mielipiteitä; ottaa huomioon, että tutkimukset ovat osoittaneet, että heidän mahdollisuutensa päästä koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä työnsaantiin ja asianmukaiseen pitkän aikavälin ammatilliseen kehittymiseen ovat ratkaisevan tärkeitä; katsoo, että naisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien sekä niiden edistämisen eteläisissä naapurimaissa olisi oltava uuden Välimeren alueen toimintaohjelman ensisijainen tavoite; ottaa huomioon, että naisten integroituminen työmarkkinoille on edelleen huomattavasti vähäisempää kuin muualla maailmassa eli keskimäärin 19 prosenttia YK:n tasa-arvojärjestön (UN Women) vuoden 2020 raportin mukaan, jossa esitetään tilanneanalyysi naisten tilanteesta Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella (MENA-alue);

| 1. | suosittaa komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että pantaessa täytäntöön uudistettua kumppanuutta eteläisten naapurimaiden kanssa koskeva uusi Välimeren alueen toimintaohjelma






  a) | varmistetaan riittävät resurssit uuden Välimeren alueen toimintaohjelman oikea-aikaiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon eteläisen naapuruston kumppanimaiden kanssa yhteisesti määritettyjen tavoitteiden ja painopisteiden perusteella hyödyntämällä arvokkaita synergioita ulkoista toimintaa alueella koskevan avoimen yhteistyön ja ohjelmasuunnittelun kautta NDICI-välineen puitteissa, jatkamalla tiivistä koordinointia jäsenvaltioiden ohjelmasuunnittelun kanssa sekä edistämällä mahdollisimman paljon mahdollisuuksia rahoituslähteiden yhdistämiseen Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten rahoituslaitosten välisten kumppanuuksien avulla; katsotaan, että uudessa Välimeren alueen toimintaohjelmassa voidaan ottaa käyttöön positiivinen ehdollisuus, jonka mukaan EU:n aktiivinen tuki tiiviimmälle ja tehokkaammalle politiikan rajapinnalle eteläisten naapurimaiden kanssa voi johtaa uusiin kumppanuuksiin ja lähentymisen tiivistymiseen muissa politiikan painopisteissä hyödyttäen sekä EU:ta että eteläisiä naapurimaita ja niiden kansalaisia; esitetään vuosittaisia päivityksiä uuden Välimeren alueen toimintaohjelman täytäntöönpanosta ja varmistetaan EU:n näkyvyys kaikissa EU:n rahoitusvaroissa, jotka on osoitettu alueelle suoraan tai välillisesti niiden kumppanuuksien kautta, joita toteutetaan YK:n, muiden kansainvälisten järjestöjen ja muiden perinteisten ja ei-perinteisten kumppanien kanssa noudattaen Team Europe -lähestymistapaa ja varmistaen samalla taloudellinen vastuuvelvollisuus, joka perustuu nykyiseen tulosjohtamismenetelmään ja EU:n ohjelmien raportointijärjestelmään, kannustinpohjainen toimintamalli mukaan lukien; otetaan käyttöön yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi; korostetaan, että eteläisten naapurimaiden kansalaisyhteiskunnilla on suuria odotuksia EU:n ja sen jäsenvaltioiden suhteen tärkeänä poliittisena, taloudellisena ja kulttuurisena kiinnekohtana poliittisille ja taloudellisille uudistuksille ja pidemmän aikavälin vauraudelle; varoitetaan, että alueen strategisen merkityksen ja taloudellisen potentiaalin vuoksi EU:n mahdollisuuksiin olla tärkein kumppani liittyy haasteita ja sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että EU:n sitoutuminen koko alueeseen sekä suoraan että muille järjestöille, kuten YK:lle, osoitettujen varojen kautta, on riittävän näkyvää, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

varmistetaan riittävät resurssit uuden Välimeren alueen toimintaohjelman oikea-aikaiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon eteläisen naapuruston kumppanimaiden kanssa yhteisesti määritettyjen tavoitteiden ja painopisteiden perusteella hyödyntämällä arvokkaita synergioita ulkoista toimintaa alueella koskevan avoimen yhteistyön ja ohjelmasuunnittelun kautta NDICI-välineen puitteissa, jatkamalla tiivistä koordinointia jäsenvaltioiden ohjelmasuunnittelun kanssa sekä edistämällä mahdollisimman paljon mahdollisuuksia rahoituslähteiden yhdistämiseen Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten rahoituslaitosten välisten kumppanuuksien avulla; katsotaan, että uudessa Välimeren alueen toimintaohjelmassa voidaan ottaa käyttöön positiivinen ehdollisuus, jonka mukaan EU:n aktiivinen tuki tiiviimmälle ja tehokkaammalle politiikan rajapinnalle eteläisten naapurimaiden kanssa voi johtaa uusiin kumppanuuksiin ja lähentymisen tiivistymiseen muissa politiikan painopisteissä hyödyttäen sekä EU:ta että eteläisiä naapurimaita ja niiden kansalaisia; esitetään vuosittaisia päivityksiä uuden Välimeren alueen toimintaohjelman täytäntöönpanosta ja varmistetaan EU:n näkyvyys kaikissa EU:n rahoitusvaroissa, jotka on osoitettu alueelle suoraan tai välillisesti niiden kumppanuuksien kautta, joita toteutetaan YK:n, muiden kansainvälisten järjestöjen ja muiden perinteisten ja ei-perinteisten kumppanien kanssa noudattaen Team Europe -lähestymistapaa ja varmistaen samalla taloudellinen vastuuvelvollisuus, joka perustuu nykyiseen tulosjohtamismenetelmään ja EU:n ohjelmien raportointijärjestelmään, kannustinpohjainen toimintamalli mukaan lukien; otetaan käyttöön yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi; korostetaan, että eteläisten naapurimaiden kansalaisyhteiskunnilla on suuria odotuksia EU:n ja sen jäsenvaltioiden suhteen tärkeänä poliittisena, taloudellisena ja kulttuurisena kiinnekohtana poliittisille ja taloudellisille uudistuksille ja pidemmän aikavälin vauraudelle; varoitetaan, että alueen strategisen merkityksen ja taloudellisen potentiaalin vuoksi EU:n mahdollisuuksiin olla tärkein kumppani liittyy haasteita ja sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että EU:n sitoutuminen koko alueeseen sekä suoraan että muille järjestöille, kuten YK:lle, osoitettujen varojen kautta, on riittävän näkyvää,

| b) | lujitetaan EU:n vuoropuhelua ja yhteistyötä eteläisten naapurimaiden kanssa asiaankuuluvilla politiikan aloilla ja edistetään konfliktien ehkäisyä ja rauhanrakentamista, merirosvouksen torjuntaa, meriturvallisuutta sekä terrorismin, radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden torjuntaa, |
| --- | --- |

b)

lujitetaan EU:n vuoropuhelua ja yhteistyötä eteläisten naapurimaiden kanssa asiaankuuluvilla politiikan aloilla ja edistetään konfliktien ehkäisyä ja rauhanrakentamista, merirosvouksen torjuntaa, meriturvallisuutta sekä terrorismin, radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden torjuntaa,

| c) | laaditaan ja saatetaan valmiiksi ensisijaisena asiana yhteisiä asiakirjoja tai kumppanuuden painopisteitä, joilla korvataan aiemmat asiakirjat, käyttäen perustana Välimeren alueen toimintaohjelman viittä keskeistä painopistettä, erityisesti inhimillistä kehitystä, inhimillistä turvallisuutta, hyvää hallintotapaa ja oikeusvaltioperiaatetta koskevia painopisteitä, |
| --- | --- |

c)

laaditaan ja saatetaan valmiiksi ensisijaisena asiana yhteisiä asiakirjoja tai kumppanuuden painopisteitä, joilla korvataan aiemmat asiakirjat, käyttäen perustana Välimeren alueen toimintaohjelman viittä keskeistä painopistettä, erityisesti inhimillistä kehitystä, inhimillistä turvallisuutta, hyvää hallintotapaa ja oikeusvaltioperiaatetta koskevia painopisteitä,

| d) | palautetaan eteläisestä naapurustosta vastaavan EU:n erityisedustajan virka – erityisedustajan olisi raportoitava sekä komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle että naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavalle komission jäsenelle – EU:n yhtenäisyyden ja toiminnan tehostamiseksi alueella sekä yhteisten arvojemme ja etujemme edistämiseksi ja puolustamiseksi, |
| --- | --- |

d)

palautetaan eteläisestä naapurustosta vastaavan EU:n erityisedustajan virka – erityisedustajan olisi raportoitava sekä komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle että naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavalle komission jäsenelle – EU:n yhtenäisyyden ja toiminnan tehostamiseksi alueella sekä yhteisten arvojemme ja etujemme edistämiseksi ja puolustamiseksi,

| e) | tehostetaan diplomaattista yhteydenpitoa ja vuoropuhelua eteläisten naapurimaiden kanssa, myös YK:n yleiskokouksen puitteissa, ja käsitellään ensisijaisena asiana Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutuksia eteläisiin naapurimaihin ruokaturvan kannalta ja kiinnitetään erityistä huomiota maihin, jotka ovat haavoittuvimmassa asemassa elintarvikkeiden tuonnista riippuvaisuuden, puutteellisen sosiaaliturvan tai taloudellisen mallinsa vuoksi; tehdään parlamentin kanssa yhteistyötä tavoista varmistaa ruokaturva sen suhteen vaikeuksissa olevissa eteläisen Välimeren alueen maissa ja laaditaan tätä varten viipymättä vahva, häiriönsietokykyinen ja kestävä toimintapolitiikkaa ja avustamista koskeva ratkaisu, myös elintarvikerahoitus- ja palautumistukivälineen pohjalta, jotta voidaan puuttua alueen ruokaturvaan sekä edistää kestäviä paikallisia maatalousjärjestelmiä ja vähemmän tuotantokeskeisiä ja ilmaston paremmin huomioon ottavia maatalouskäytäntöjä; muistutetaan, että alueen ruokaturvan epävarmuutta pahentavat ilmastohätätilan seuraukset, erityisesti kuivuus ja äärilämpötilojen lisääntyminen; muistutetaan EU:n toimien ja resurssien riittävän näkyvyyden merkityksestä, kun apua kanavoidaan Maailman ruokaohjelman kaltaisten muiden organisaatioiden kautta, sekä toimien ja resurssien jatkuvan seurannan merkityksestä saavutetun edistyksen arvioimiseksi, |
| --- | --- |

e)

tehostetaan diplomaattista yhteydenpitoa ja vuoropuhelua eteläisten naapurimaiden kanssa, myös YK:n yleiskokouksen puitteissa, ja käsitellään ensisijaisena asiana Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutuksia eteläisiin naapurimaihin ruokaturvan kannalta ja kiinnitetään erityistä huomiota maihin, jotka ovat haavoittuvimmassa asemassa elintarvikkeiden tuonnista riippuvaisuuden, puutteellisen sosiaaliturvan tai taloudellisen mallinsa vuoksi; tehdään parlamentin kanssa yhteistyötä tavoista varmistaa ruokaturva sen suhteen vaikeuksissa olevissa eteläisen Välimeren alueen maissa ja laaditaan tätä varten viipymättä vahva, häiriönsietokykyinen ja kestävä toimintapolitiikkaa ja avustamista koskeva ratkaisu, myös elintarvikerahoitus- ja palautumistukivälineen pohjalta, jotta voidaan puuttua alueen ruokaturvaan sekä edistää kestäviä paikallisia maatalousjärjestelmiä ja vähemmän tuotantokeskeisiä ja ilmaston paremmin huomioon ottavia maatalouskäytäntöjä; muistutetaan, että alueen ruokaturvan epävarmuutta pahentavat ilmastohätätilan seuraukset, erityisesti kuivuus ja äärilämpötilojen lisääntyminen; muistutetaan EU:n toimien ja resurssien riittävän näkyvyyden merkityksestä, kun apua kanavoidaan Maailman ruokaohjelman kaltaisten muiden organisaatioiden kautta, sekä toimien ja resurssien jatkuvan seurannan merkityksestä saavutetun edistyksen arvioimiseksi,

| f) | otetaan huomioon aluetta koettelevat lukuisat haasteet, kuten ilmastonmuutos, talouskriisi ja terrori-iskut; korostetaan, että vesistressi, joka johtuu kasvaneesta makean veden tarpeesta, yhdistettynä jokien strategiseen valvontaan voi johtaa erittäin vakaviin konflikteihin; laaditaan poliittinen strategia, jolla helpotetaan ratkaisuja alueilla, joilla tilanne voi erittäin herkästi muuttua epävakaaksi, |
| --- | --- |

f)

otetaan huomioon aluetta koettelevat lukuisat haasteet, kuten ilmastonmuutos, talouskriisi ja terrori-iskut; korostetaan, että vesistressi, joka johtuu kasvaneesta makean veden tarpeesta, yhdistettynä jokien strategiseen valvontaan voi johtaa erittäin vakaviin konflikteihin; laaditaan poliittinen strategia, jolla helpotetaan ratkaisuja alueilla, joilla tilanne voi erittäin herkästi muuttua epävakaaksi,

| g) | pannaan täytäntöön ensisijaisena asiana strategioita köyhyyden lievittämiseksi, ohjelmasuunnittelua koskevia strategioita, jotta voidaan tarjota nuorille ja naisille paremmat mahdollisuudet koulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen sekä riittävää rahoitusta väestön koulutusmahdollisuuksiin yleisesti, ja strategioita tehokkaiden korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen rakenteiden perustamisen ja kehittämisen tukemiseksi eteläisissä naapurimaissa; tehdään yhteistyötä kumppanimaiden kanssa, jotta niiden koulujen opetussuunnitelmissa noudatettaisiin rauhaa, suvaitsevaisuutta ja väkivallattomuutta koskevia Unescon normeja; pyritään poistamaan syrjintään ja väkivaltaan yllyttävä vihapuhe ja estämään sitä sekä tukemaan politiikkoja ja aloitteita, joilla pyritään suojelemaan vähemmistöjä ja torjumaan suvaitsemattomuuden, rasismin, homofobian, muukalaisvihan ja uskonnollisen suvaitsemattomuuden eri muotojen ilmenemistä; korostetaan, että opetussuunnitelmien kehittäminen on ratkaisevan tärkeää suvaitsevaisten yhteiskuntien edistämiseksi; muistutetaan, että nuorten maastamuutto ja ammatillinen aivovienti ovat vakava huolenaihe alueen kumppaneillemme ja vakava uhka eteläisten naapurimaiden talouskasvun pitkän aikavälin kapasiteetille ja taloudelliselle elinkelpoisuudelle; korostetaan tämän vuoksi, että on tärkeää edistää investointeja ja talouskasvua alueella samalla kun parannetaan mahdollisuuksia koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä työllistymismahdollisuuksia, jotta eteläisten naapurimaiden nuorille voidaan tarjota konkreettisia tulevaisuudennäkymiä työelämään pääsystä ja todellisesta sosioekonomisesta integroitumisesta; korostetaan, että on tärkeää parantaa eteläisistä naapurimaista tulevien osallistujien, mukaan lukien Ukrainasta paenneet henkilöt, mahdollisuuksia osallistua Erasmus- ja Erasmus+ -ohjelmiin ja lisätään tällaisten vaihtojen rahoitusta; estetään näiden toimien kielteisiä aivoviennistä johtuvia vaikutuksia eteläisiin naapurimaihin; muistutetaan, että kiertomuutto, mukaan lukien eteläisten naapurimaiden keskinäiset vaihdot ja liikkuvuuskumppanuudet, on tärkeää, jotta eteläisten naapurimaiden ammattilaisille voidaan tarjota konkreettisia mahdollisuuksia rikastuttaa ja laajentaa ammatillista koulutustaan ja osaamistaan EU:ssa ja palata lähtömaahansa jakaakseen ja kehittääkseen tietämystä, |
| --- | --- |

g)

pannaan täytäntöön ensisijaisena asiana strategioita köyhyyden lievittämiseksi, ohjelmasuunnittelua koskevia strategioita, jotta voidaan tarjota nuorille ja naisille paremmat mahdollisuudet koulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen sekä riittävää rahoitusta väestön koulutusmahdollisuuksiin yleisesti, ja strategioita tehokkaiden korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen rakenteiden perustamisen ja kehittämisen tukemiseksi eteläisissä naapurimaissa; tehdään yhteistyötä kumppanimaiden kanssa, jotta niiden koulujen opetussuunnitelmissa noudatettaisiin rauhaa, suvaitsevaisuutta ja väkivallattomuutta koskevia Unescon normeja; pyritään poistamaan syrjintään ja väkivaltaan yllyttävä vihapuhe ja estämään sitä sekä tukemaan politiikkoja ja aloitteita, joilla pyritään suojelemaan vähemmistöjä ja torjumaan suvaitsemattomuuden, rasismin, homofobian, muukalaisvihan ja uskonnollisen suvaitsemattomuuden eri muotojen ilmenemistä; korostetaan, että opetussuunnitelmien kehittäminen on ratkaisevan tärkeää suvaitsevaisten yhteiskuntien edistämiseksi; muistutetaan, että nuorten maastamuutto ja ammatillinen aivovienti ovat vakava huolenaihe alueen kumppaneillemme ja vakava uhka eteläisten naapurimaiden talouskasvun pitkän aikavälin kapasiteetille ja taloudelliselle elinkelpoisuudelle; korostetaan tämän vuoksi, että on tärkeää edistää investointeja ja talouskasvua alueella samalla kun parannetaan mahdollisuuksia koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä työllistymismahdollisuuksia, jotta eteläisten naapurimaiden nuorille voidaan tarjota konkreettisia tulevaisuudennäkymiä työelämään pääsystä ja todellisesta sosioekonomisesta integroitumisesta; korostetaan, että on tärkeää parantaa eteläisistä naapurimaista tulevien osallistujien, mukaan lukien Ukrainasta paenneet henkilöt, mahdollisuuksia osallistua Erasmus- ja Erasmus+ -ohjelmiin ja lisätään tällaisten vaihtojen rahoitusta; estetään näiden toimien kielteisiä aivoviennistä johtuvia vaikutuksia eteläisiin naapurimaihin; muistutetaan, että kiertomuutto, mukaan lukien eteläisten naapurimaiden keskinäiset vaihdot ja liikkuvuuskumppanuudet, on tärkeää, jotta eteläisten naapurimaiden ammattilaisille voidaan tarjota konkreettisia mahdollisuuksia rikastuttaa ja laajentaa ammatillista koulutustaan ja osaamistaan EU:ssa ja palata lähtömaahansa jakaakseen ja kehittääkseen tietämystä,

| h) | kiinnitetään huomiota nykyisiin tulosjohtamisen menetelmiin ja EU:n ohjelmien raportointijärjestelmään, kannustinpohjainen toimintamalli mukaan lukien, kun valtavirtaistetaan mahdollisuuksien mukaan naisten sosioekonominen integrointi alueella ja sukupuolten tasa-arvo kaikkiin EU:n politiikan aloihin; kohdennetaan EU:n tukea naisiin tavoitteena parantaa heidän pääsyään koulutukseen ja työelämään ja varmistaa se sekä yleisemmin edistää yhtäläisiä ammatillisia ja sosioekonomisia mahdollisuuksia ja siten heidän taloudellista riippumattomuuttaan ja yhtäläisiä oikeuksia; kannustetaan eteläisten naapurimaiden yliopistojen ja EU:n yliopistojen kahden- ja kolmenvälisiä kumppanuuksiin muun muassa laajentamalla eteläisten naapurimaiden opiskelijoiden etäopiskelumahdollisuuksia ja akateemisen henkilöstön vaihtomahdollisuuksia; varmistetaan laajempi pääsy EU:hun sijoittautuneisiin verkkomedioihin, myös julkisten digialan keskittymien kautta, ja EU:n kulttuurisisältöön siitä kiinnostuneelle yleisölle eteläisissä naapurimaissa, |
| --- | --- |

h)

kiinnitetään huomiota nykyisiin tulosjohtamisen menetelmiin ja EU:n ohjelmien raportointijärjestelmään, kannustinpohjainen toimintamalli mukaan lukien, kun valtavirtaistetaan mahdollisuuksien mukaan naisten sosioekonominen integrointi alueella ja sukupuolten tasa-arvo kaikkiin EU:n politiikan aloihin; kohdennetaan EU:n tukea naisiin tavoitteena parantaa heidän pääsyään koulutukseen ja työelämään ja varmistaa se sekä yleisemmin edistää yhtäläisiä ammatillisia ja sosioekonomisia mahdollisuuksia ja siten heidän taloudellista riippumattomuuttaan ja yhtäläisiä oikeuksia; kannustetaan eteläisten naapurimaiden yliopistojen ja EU:n yliopistojen kahden- ja kolmenvälisiä kumppanuuksiin muun muassa laajentamalla eteläisten naapurimaiden opiskelijoiden etäopiskelumahdollisuuksia ja akateemisen henkilöstön vaihtomahdollisuuksia; varmistetaan laajempi pääsy EU:hun sijoittautuneisiin verkkomedioihin, myös julkisten digialan keskittymien kautta, ja EU:n kulttuurisisältöön siitä kiinnostuneelle yleisölle eteläisissä naapurimaissa,

| i) | tuetaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten täytäntöönpanoa ja ratifiointia; pyritään varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot ja eteläiset naapurimaat allekirjoittavat, ratifioivat ja panevat täytäntöön Istanbulin yleissopimuksen ja CEDAW-yleissopimuksen; pannaan merkille 25. marraskuuta 2020 annettu komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteinen tiedonanto sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (JOIN(2020)0017) ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma, kannustetaan kaikkia eteläisen naapuruston kumppaneita poistamaan, tutkimaan ja ehkäisemään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää ja varmistetaan naisten merkityksellinen ja yhdenvertainen aktiivinen osallistuminen kaikkiin julkisen elämän ja päätöksenteon aloihin sekä naisten oikeuksien edistäminen; tuetaan sitä, että kaikissa eteläisen naapuruston kumppanimaissa pannaan täysimääräisesti täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000), jossa arvioidaan konfliktien suhteetonta vaikutusta naisiin ja tyttöihin ja annetaan ohjeita työhön ja toimiin, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja vahvistetaan naisten osallistumista, suojelua ja oikeuksia konfliktin kaikissa vaiheissa konfliktinestosta konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen, |
| --- | --- |

i)

tuetaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten täytäntöönpanoa ja ratifiointia; pyritään varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot ja eteläiset naapurimaat allekirjoittavat, ratifioivat ja panevat täytäntöön Istanbulin yleissopimuksen ja CEDAW-yleissopimuksen; pannaan merkille 25. marraskuuta 2020 annettu komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteinen tiedonanto sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (JOIN(2020)0017) ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma, kannustetaan kaikkia eteläisen naapuruston kumppaneita poistamaan, tutkimaan ja ehkäisemään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää ja varmistetaan naisten merkityksellinen ja yhdenvertainen aktiivinen osallistuminen kaikkiin julkisen elämän ja päätöksenteon aloihin sekä naisten oikeuksien edistäminen; tuetaan sitä, että kaikissa eteläisen naapuruston kumppanimaissa pannaan täysimääräisesti täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000), jossa arvioidaan konfliktien suhteetonta vaikutusta naisiin ja tyttöihin ja annetaan ohjeita työhön ja toimiin, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja vahvistetaan naisten osallistumista, suojelua ja oikeuksia konfliktin kaikissa vaiheissa konfliktinestosta konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen,

| j) | pidetään tärkeänä eteläisten naapurimaiden ja Euroopan välistä hallittua muuttoliikettä, jota hallinnoidaan solidaarisuuden, tasapainon ja jaetun vastuun periaatteiden mukaisesti, samalla kun torjutaan salakuljetusta ja ihmiskauppaa, |
| --- | --- |

j)

pidetään tärkeänä eteläisten naapurimaiden ja Euroopan välistä hallittua muuttoliikettä, jota hallinnoidaan solidaarisuuden, tasapainon ja jaetun vastuun periaatteiden mukaisesti, samalla kun torjutaan salakuljetusta ja ihmiskauppaa,

| k) | varmistetaan, että EU, sen jäsenvaltiot ja sen eteläisen naapuruston kumppanit harjoittavat edelleen muuttoliikepolitiikkaa, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon muuttajien ja pakolaisten ihmisoikeudet sellaisina kuin ne on vahvistettu kansainvälisessä, alueellisessa ja kansallisessa oikeudessa; tehostetaan EU:n toimia maissa, joissa ihmisoikeuksien puolustajat sekä kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöpohjaiset järjestöt, myös ne, jotka suojelevat muuttajien ja turvapaikanhakijoiden henkeä, ovat uhattuina; annetaan tunnustusta humanitaaristen järjestöjen tärkeälle ja välttämättömälle työlle ja rahoitetaan sitä riittävästi varmistaen, että EU:n tähän tarkoitukseen myöntämän rahoituksen näkyvyys on hyvä, |
| --- | --- |

k)

varmistetaan, että EU, sen jäsenvaltiot ja sen eteläisen naapuruston kumppanit harjoittavat edelleen muuttoliikepolitiikkaa, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon muuttajien ja pakolaisten ihmisoikeudet sellaisina kuin ne on vahvistettu kansainvälisessä, alueellisessa ja kansallisessa oikeudessa; tehostetaan EU:n toimia maissa, joissa ihmisoikeuksien puolustajat sekä kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöpohjaiset järjestöt, myös ne, jotka suojelevat muuttajien ja turvapaikanhakijoiden henkeä, ovat uhattuina; annetaan tunnustusta humanitaaristen järjestöjen tärkeälle ja välttämättömälle työlle ja rahoitetaan sitä riittävästi varmistaen, että EU:n tähän tarkoitukseen myöntämän rahoituksen näkyvyys on hyvä,

| l) | taataan, että eteläisten naapurimaiden muuttoliikkeeseen osoitettu NDICI-rahoitus kohdennetaan ensisijaisesti ohjelmiin, joilla pyritään puuttumaan pakkomuuton perimmäisiin syihin esimerkiksi parantamalla elintasoa alueella, |
| --- | --- |

l)

taataan, että eteläisten naapurimaiden muuttoliikkeeseen osoitettu NDICI-rahoitus kohdennetaan ensisijaisesti ohjelmiin, joilla pyritään puuttumaan pakkomuuton perimmäisiin syihin esimerkiksi parantamalla elintasoa alueella,

| m) | kehotetaan EU:ta ja sen eteläisen naapuruston kumppaneita omaksumaan koordinoidumpi, kokonaisvaltaisempi ja jäsennellympi lähestymistapa muuttoliikkeeseen ottaen huomioon, että on tärkeää puuttua pakkomuuton perimmäisiin syihin; pyritään vähentämään laitonta maahantuloa jäsenvaltioiden alueelle; asetetaan etusijalle suhteissa kolmansiin maihin sellaisten muuttajien takaisinotto, joilla ei ole oikeutta jäädä EU:hun, noudattaen asianmukaisesti palauttamiskiellon ja kansainvälisen oikeuden velvoitteita; muistutetaan, että edistyminen on mahdollista vain yhdistämällä paikallista inhimillistä pääomaa ja ulkoista kehitystukea, että muuttoliike ei saisi johtaa aivovientiin ja että muuttoliike on haaste, joka vaikuttaa eteläisen Välimeren maiden vakauteen; korostetaan, että ”pakolainen” ei ole sama kuin ”taloudellisista syistä muuttava” ja että EU:n olisi siksi omaksuttava erilaisia lähestymistapoja näihin kahteen ryhmään; korostetaan, että EU:n olisi helpotettava turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten turvallisia reittejä EU:hun; kehotetaan jatkamaan yhteistyötä eteläisen naapuruston kumppaneiden kanssa pakolaisia koskevien kestävien ratkaisujen varmistamiseksi; muistutetaan, että eteläiseen Välimereen ja sen uusiin demokraattisiin järjestelmiin kohdistuu jännitteitä, kuten taloudellinen alikehitys, konfliktit, nuorten puutteelliset mahdollisuudet, rakenteellinen työttömyys ja lisäksi Afrikan sisäisen muuttoliikkeen haasteet ja ilmastonmuutoksen vaikutukset; otetaan kaikki nämä tekijät huomioon EU:n jatkuvassa vuoropuhelussa paikallisten toimijoiden kanssa, |
| --- | --- |

m)

kehotetaan EU:ta ja sen eteläisen naapuruston kumppaneita omaksumaan koordinoidumpi, kokonaisvaltaisempi ja jäsennellympi lähestymistapa muuttoliikkeeseen ottaen huomioon, että on tärkeää puuttua pakkomuuton perimmäisiin syihin; pyritään vähentämään laitonta maahantuloa jäsenvaltioiden alueelle; asetetaan etusijalle suhteissa kolmansiin maihin sellaisten muuttajien takaisinotto, joilla ei ole oikeutta jäädä EU:hun, noudattaen asianmukaisesti palauttamiskiellon ja kansainvälisen oikeuden velvoitteita; muistutetaan, että edistyminen on mahdollista vain yhdistämällä paikallista inhimillistä pääomaa ja ulkoista kehitystukea, että muuttoliike ei saisi johtaa aivovientiin ja että muuttoliike on haaste, joka vaikuttaa eteläisen Välimeren maiden vakauteen; korostetaan, että ”pakolainen” ei ole sama kuin ”taloudellisista syistä muuttava” ja että EU:n olisi siksi omaksuttava erilaisia lähestymistapoja näihin kahteen ryhmään; korostetaan, että EU:n olisi helpotettava turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten turvallisia reittejä EU:hun; kehotetaan jatkamaan yhteistyötä eteläisen naapuruston kumppaneiden kanssa pakolaisia koskevien kestävien ratkaisujen varmistamiseksi; muistutetaan, että eteläiseen Välimereen ja sen uusiin demokraattisiin järjestelmiin kohdistuu jännitteitä, kuten taloudellinen alikehitys, konfliktit, nuorten puutteelliset mahdollisuudet, rakenteellinen työttömyys ja lisäksi Afrikan sisäisen muuttoliikkeen haasteet ja ilmastonmuutoksen vaikutukset; otetaan kaikki nämä tekijät huomioon EU:n jatkuvassa vuoropuhelussa paikallisten toimijoiden kanssa,

| n) | tehostetaan kiireellisesti ja jatketaan kumppanuuksia ja yhteistyötä asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden kanssa, jotta voidaan ehkäistä ja torjua ilmastonmuutoksen välittömiä ja pitkän aikavälin haitallisia vaikutuksia, edistää ympäristönsuojelua ja kehittää ratkaisuja veden niukkuuteen puuttumiseksi keskittyen selviytymiskyvyn kehittämistoimiin, ja toimitaan vihreän siirtymän edistämiseksi ja nopeuttamiseksi Pariisin sopimuksen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti valtavirtaistamalla asianmukaiset ilmastoon liittyvät ehdot kaikkeen kolmansille maille annettavaan EU:n apuun EU:n tekemien ilmastositoumusten mukaisesti; muistutetaan, että ilmastotoimia ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevalla EU:n strategialla ei ole toivotun kaltaista tehoa ilman mittavia investointeja ja huomattavia parannuksia EU:n naapurustossa; tuetaan eteläisiä naapurimaita koskevan talous- ja investointisuunnitelman ilmastonsuojelua koskevia lippulaivahankkeita; varoitetaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista Maghrebin alueella erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja veden saatavuuden heikkenemisestä Maghrebin ja Mashreqin alueilla; muistutetaan, että veden saatavuus, uudelleen metsittäminen, hiilestä irtautuminen, kiertotalous ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan liiketoimintamallin omaksuminen ja tällaisten energialähteiden saatavuus ovat olennaisen tärkeitä eteläisten naapurimaiden ilmastoneutraaliuden kannalta ja niiden suojelemisessa ilmastonmuutoksen vaikutuksilta; muistutetaan lisäksi, että tämä puolestaan lisää EU:n mahdollisuuksia saavuttaa ilmastoneutraaliutta koskevat tavoitteensa; tuetaan alueellista vuoropuhelua ja yhteistyötä, jotka koskevat kestävää vesihuoltoa, teknologiaa ja veden saatavuutta, kuten veden säästämistä, uusiovettä ja suolanpoistoa koskevia suunnitelmia, uusiutuvan energian avulla, ja tuetaan lisäinvestointeja alueen uusiutuviin energialähteisiin, kuten tuuli- ja aurinkoenergiaan ja vihreään vetyyn; korostetaan, että uudelleenmetsitystä ja vähemmän vettä kuluttavia kestäviä maatalouskäytäntöjä koskevat kumppanuudet asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden kanssa ovat tärkeitä; korostetaan, että maatalousalan parhaita käytäntöjä on jo olemassa paitsi EU:ssa myös eteläisissä naapurimaissa, ja katsotaan siksi, että EU:lla voisi olla tärkeä rooli vuoropuhelun, yhteistyön ja etelä–etelä-kumppanuuden edistämisessä tällaisten käytäntöjen vaihtamiseksi, |
| --- | --- |

n)

tehostetaan kiireellisesti ja jatketaan kumppanuuksia ja yhteistyötä asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden kanssa, jotta voidaan ehkäistä ja torjua ilmastonmuutoksen välittömiä ja pitkän aikavälin haitallisia vaikutuksia, edistää ympäristönsuojelua ja kehittää ratkaisuja veden niukkuuteen puuttumiseksi keskittyen selviytymiskyvyn kehittämistoimiin, ja toimitaan vihreän siirtymän edistämiseksi ja nopeuttamiseksi Pariisin sopimuksen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti valtavirtaistamalla asianmukaiset ilmastoon liittyvät ehdot kaikkeen kolmansille maille annettavaan EU:n apuun EU:n tekemien ilmastositoumusten mukaisesti; muistutetaan, että ilmastotoimia ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevalla EU:n strategialla ei ole toivotun kaltaista tehoa ilman mittavia investointeja ja huomattavia parannuksia EU:n naapurustossa; tuetaan eteläisiä naapurimaita koskevan talous- ja investointisuunnitelman ilmastonsuojelua koskevia lippulaivahankkeita; varoitetaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista Maghrebin alueella erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja veden saatavuuden heikkenemisestä Maghrebin ja Mashreqin alueilla; muistutetaan, että veden saatavuus, uudelleen metsittäminen, hiilestä irtautuminen, kiertotalous ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan liiketoimintamallin omaksuminen ja tällaisten energialähteiden saatavuus ovat olennaisen tärkeitä eteläisten naapurimaiden ilmastoneutraaliuden kannalta ja niiden suojelemisessa ilmastonmuutoksen vaikutuksilta; muistutetaan lisäksi, että tämä puolestaan lisää EU:n mahdollisuuksia saavuttaa ilmastoneutraaliutta koskevat tavoitteensa; tuetaan alueellista vuoropuhelua ja yhteistyötä, jotka koskevat kestävää vesihuoltoa, teknologiaa ja veden saatavuutta, kuten veden säästämistä, uusiovettä ja suolanpoistoa koskevia suunnitelmia, uusiutuvan energian avulla, ja tuetaan lisäinvestointeja alueen uusiutuviin energialähteisiin, kuten tuuli- ja aurinkoenergiaan ja vihreään vetyyn; korostetaan, että uudelleenmetsitystä ja vähemmän vettä kuluttavia kestäviä maatalouskäytäntöjä koskevat kumppanuudet asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden kanssa ovat tärkeitä; korostetaan, että maatalousalan parhaita käytäntöjä on jo olemassa paitsi EU:ssa myös eteläisissä naapurimaissa, ja katsotaan siksi, että EU:lla voisi olla tärkeä rooli vuoropuhelun, yhteistyön ja etelä–etelä-kumppanuuden edistämisessä tällaisten käytäntöjen vaihtamiseksi,

| o) | tuetaan aktiivisesti yhteisiä toimenpiteitä, joilla pyritään säilyttämään, suojelemaan, ennallistamaan ja käyttämään kestävällä tavalla Välimeren alueen rikasta luonnon monimuotoisuutta ainutlaatuisena eläin- ja kasvilajien monipuolistamiskeskuksena, ja varmistetaan luonnonvarojen, myös veden, kestävä hallinta ja vahvistetaan kestäviä elintarvikejärjestelmiä; autetaan parantamaan meren elollisten luonnonvarojen hoidon seurantaa ja valvontaa sekä sitä koskevaa tehokasta alueellista yhteistyötä, |
| --- | --- |

o)

tuetaan aktiivisesti yhteisiä toimenpiteitä, joilla pyritään säilyttämään, suojelemaan, ennallistamaan ja käyttämään kestävällä tavalla Välimeren alueen rikasta luonnon monimuotoisuutta ainutlaatuisena eläin- ja kasvilajien monipuolistamiskeskuksena, ja varmistetaan luonnonvarojen, myös veden, kestävä hallinta ja vahvistetaan kestäviä elintarvikejärjestelmiä; autetaan parantamaan meren elollisten luonnonvarojen hoidon seurantaa ja valvontaa sekä sitä koskevaa tehokasta alueellista yhteistyötä,

| p) | laaditaan analyysi myönteisestä roolista, joka EU:lla ja EU:n tiiviimmillä suhteilla eteläisiin naapurimaihin voi olla niiden hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, ja yhteisistä toimista, joilla ne voivat monipuolistaa energialähteitään ja lisätä energiatoimituksiaan uusiutuvista ja kestävistä energialähteistä; esitetään hyvissä ajoin strategia siitä, miten eteläisten naapurimaiden roolia voidaan lisätä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon edistämisessä Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisesti; tuetaan teknisesti ja taloudellisesti eteläisten naapurimaiden pyrkimyksiä monipuolistaa energiatoimituksiaan tehostamalla uusiutuvan energian tuotantoa keskittyen erityisesti aurinko- ja tuulienergiaan; korostetaan, että vihreän energian markkinoiden kehittäminen voi edistää uusien työpaikkojen luomista ja sen vuoksi lisätä työllisyysastetta energiasiirtymää toteuttavissa maissa, |
| --- | --- |

p)

laaditaan analyysi myönteisestä roolista, joka EU:lla ja EU:n tiiviimmillä suhteilla eteläisiin naapurimaihin voi olla niiden hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, ja yhteisistä toimista, joilla ne voivat monipuolistaa energialähteitään ja lisätä energiatoimituksiaan uusiutuvista ja kestävistä energialähteistä; esitetään hyvissä ajoin strategia siitä, miten eteläisten naapurimaiden roolia voidaan lisätä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon edistämisessä Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisesti; tuetaan teknisesti ja taloudellisesti eteläisten naapurimaiden pyrkimyksiä monipuolistaa energiatoimituksiaan tehostamalla uusiutuvan energian tuotantoa keskittyen erityisesti aurinko- ja tuulienergiaan; korostetaan, että vihreän energian markkinoiden kehittäminen voi edistää uusien työpaikkojen luomista ja sen vuoksi lisätä työllisyysastetta energiasiirtymää toteuttavissa maissa,

| q) | jatketaan EU:n aktiivista toimintaa kaikkien eteläisen ja itäisen Välimeren maiden välisen vuoropuhelun ja yhteistyön helpottamisessa energia-alalla edistäen tarvittaessa yhteisymmärrystä, vuoropuhelua ja lopullisia ratkaisuja merirajojen merkitsemisestä kansainvälisen oikeuden, myös YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), mukaisesti; jatketaan EU:n aktiivista toimintaa tätä koskevan vuoropuhelun ja yhteistyön helpottamisessa, jotta voidaan turvata asianomaisten maiden alueellinen koskemattomuus ja talousvyöhyke, edistäen kansainvälisen oikeuden noudattamista ja lopullisia neuvottelusopimuksia merirajojen merkitsemisestä, |
| --- | --- |

q)

jatketaan EU:n aktiivista toimintaa kaikkien eteläisen ja itäisen Välimeren maiden välisen vuoropuhelun ja yhteistyön helpottamisessa energia-alalla edistäen tarvittaessa yhteisymmärrystä, vuoropuhelua ja lopullisia ratkaisuja merirajojen merkitsemisestä kansainvälisen oikeuden, myös YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), mukaisesti; jatketaan EU:n aktiivista toimintaa tätä koskevan vuoropuhelun ja yhteistyön helpottamisessa, jotta voidaan turvata asianomaisten maiden alueellinen koskemattomuus ja talousvyöhyke, edistäen kansainvälisen oikeuden noudattamista ja lopullisia neuvottelusopimuksia merirajojen merkitsemisestä,

| r) | edistetään ja toteutetaan kiireellisesti toimenpiteitä EU:n sekä maakaasua ja muunlaista energiaa tuottavien eteläisen ja itäisen Välimeren maiden välisen liitäntäkapasiteetin vahvistamiseksi asiaankuuluvien EU:n keskusten kautta; tarkastellaan erityisesti asianmukaisia putki-, satama- ja muita infrastruktuureja ja -teknologiaa, jotka sopivat vihreälle vedylle lukkiutumisvaikutuksen välttämiseksi sekä EU:ssa että eteläisissä naapurimaissa kaikkien tuottajamaiden ja kaikkien jäsenvaltioiden hyödyksi; todetaan jälleen, että riippuvuuksia öljystä ja maakaasusta olisi vähennettävä hyvissä ajoin kokonaisvaltaisella vihreällä siirtymällä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti, ja tuetaan myös vihreää siirtymää eteläisissä naapurimaissa; pannaan merkille, että itäisen Välimeren kaasufoorumi toimii myönteisen alueellisen yhteistyön foorumina, |
| --- | --- |

r)

edistetään ja toteutetaan kiireellisesti toimenpiteitä EU:n sekä maakaasua ja muunlaista energiaa tuottavien eteläisen ja itäisen Välimeren maiden välisen liitäntäkapasiteetin vahvistamiseksi asiaankuuluvien EU:n keskusten kautta; tarkastellaan erityisesti asianmukaisia putki-, satama- ja muita infrastruktuureja ja -teknologiaa, jotka sopivat vihreälle vedylle lukkiutumisvaikutuksen välttämiseksi sekä EU:ssa että eteläisissä naapurimaissa kaikkien tuottajamaiden ja kaikkien jäsenvaltioiden hyödyksi; todetaan jälleen, että riippuvuuksia öljystä ja maakaasusta olisi vähennettävä hyvissä ajoin kokonaisvaltaisella vihreällä siirtymällä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti, ja tuetaan myös vihreää siirtymää eteläisissä naapurimaissa; pannaan merkille, että itäisen Välimeren kaasufoorumi toimii myönteisen alueellisen yhteistyön foorumina,

| s) | edistetään myös sähköverkkojen yhteenliittämistä EU:n energialähteiden monipuolistamiseksi ja sen uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energiansaannin lisäämiseksi, |
| --- | --- |

s)

edistetään myös sähköverkkojen yhteenliittämistä EU:n energialähteiden monipuolistamiseksi ja sen uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energiansaannin lisäämiseksi,

| t) | otetaan huomioon sinisen talouden potentiaali kestävän kasvun ja talousmahdollisuuksien edistämisessä Välimeren molemmin puolin sisällyttäen se asianmukaisesti taloudellisen kehityksen suunnitteluun, |
| --- | --- |

t)

otetaan huomioon sinisen talouden potentiaali kestävän kasvun ja talousmahdollisuuksien edistämisessä Välimeren molemmin puolin sisällyttäen se asianmukaisesti taloudellisen kehityksen suunnitteluun,

| u) | hyödynnetään joidenkin jäsenvaltioiden erittäin myönteisiä kokemuksia startup-yritysten tukemisesta ja niiden työn edistämisestä yrityshautomojen tai -kiihdyttämöjen avulla, erityisesti terveydenhuollon, uusiutuvan energian, tekoälyn, uusien teknologioiden ja koulutuksen kaltaisilla keskeisillä aloilla; perustetaan ja tuetaan yrityshautomoja tai -kiihdyttämöjä asiaankuuluvissa eteläisissä naapurimaissa, tuetaan paikallisten startup-yritysten perustamista ja lisätään niiden digitaalisia ja vihreitä valmiuksia; kannatetaan sitä, että on tärkeää parantaa edelleen asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden digitaalista infrastruktuuria ja sisällyttää nämä maat EU:n digitaalistrategiaan; korostetaan, että tämä on edellytys taloudelliselle kehitykselle, sosioekonomiselle yhdentymiselle ja laajemmille koulutusmahdollisuuksille; johdetaan EU:n televiestintäyritysten ja asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden teleyritysten välisten investointien ja kumppanuuksien edistämistä, jotta voidaan tarjota pääsy nykyaikaiseen digitaaliseen infrastruktuuriin, erityisesti 5G-matkaviestinverkkoihin, jotka perustuvat EU:n teknologiaan, ja varoitetaan, että tämän laiminlyönti tarjoaa kilpailuedun, myös poliittisesti, kolmansille maille, jotka pyrkivät lisäämään vaikutusvaltaansa sekä taloudellista ja poliittista läsnäoloaan alueella; muistutetaan, että EU:n ja eteläisten naapurimaiden välinen tiivis poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö ovat tärkeitä kehitettäessä asianmukaisia kyberturvallisuuspolitiikkoja, joilla suojellaan kaikkien käyttäjien perusoikeuksia ja -vapauksia EU:n arvojen mukaisesti, ja kumppanuuksia kyberturvallisuusnormeja käsittelevillä kansainvälisillä foorumeilla, jotta voidaan luoda avoin, turvallinen ja luotettava kybertoimintaympäristö; hyödynnetään eteläistä StratCom-työryhmää tavoitteena kehittää edelleen konkreettista strategiaa disinformaation torjumiseksi sekä Venäjän, Kiinan ja muiden alueellisten mahtien valeuutisten ja propagandan torjumiseksi eteläisissä naapurimaissa sekä EU:ssa; ilmaistaan syvä huoli Venäjän ja Kiinan sosiaalisen median alustoilla ja perinteisessä mediassa aggressiivisesti johtamien disinformaatiokampanjoiden vaikutuksista EU:n jäsenvaltioissa; kehotetaan eteläisten naapurimaiden hallituksia sallimaan esteetön pääsy internetiin ja vaalimaan toisinajattelijoiden sananvapautta ilman kostotoimien pelkoa; kehotetaan eteläisten naapurimaiden hallituksia kunnioittamaan ja suojelemaan sananvapautta, tiedonvälityksen vapautta ja lehdistönvapautta sekä verkossa että sen ulkopuolella; rahoitetaan ohjelmia, joilla tuetaan sananvapautta ja yksityisyydensuojaa, internetiin pääsyä ja verkkoetiikkaa, |
| --- | --- |

u)

hyödynnetään joidenkin jäsenvaltioiden erittäin myönteisiä kokemuksia startup-yritysten tukemisesta ja niiden työn edistämisestä yrityshautomojen tai -kiihdyttämöjen avulla, erityisesti terveydenhuollon, uusiutuvan energian, tekoälyn, uusien teknologioiden ja koulutuksen kaltaisilla keskeisillä aloilla; perustetaan ja tuetaan yrityshautomoja tai -kiihdyttämöjä asiaankuuluvissa eteläisissä naapurimaissa, tuetaan paikallisten startup-yritysten perustamista ja lisätään niiden digitaalisia ja vihreitä valmiuksia; kannatetaan sitä, että on tärkeää parantaa edelleen asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden digitaalista infrastruktuuria ja sisällyttää nämä maat EU:n digitaalistrategiaan; korostetaan, että tämä on edellytys taloudelliselle kehitykselle, sosioekonomiselle yhdentymiselle ja laajemmille koulutusmahdollisuuksille; johdetaan EU:n televiestintäyritysten ja asiaankuuluvien eteläisten naapurimaiden teleyritysten välisten investointien ja kumppanuuksien edistämistä, jotta voidaan tarjota pääsy nykyaikaiseen digitaaliseen infrastruktuuriin, erityisesti 5G-matkaviestinverkkoihin, jotka perustuvat EU:n teknologiaan, ja varoitetaan, että tämän laiminlyönti tarjoaa kilpailuedun, myös poliittisesti, kolmansille maille, jotka pyrkivät lisäämään vaikutusvaltaansa sekä taloudellista ja poliittista läsnäoloaan alueella; muistutetaan, että EU:n ja eteläisten naapurimaiden välinen tiivis poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö ovat tärkeitä kehitettäessä asianmukaisia kyberturvallisuuspolitiikkoja, joilla suojellaan kaikkien käyttäjien perusoikeuksia ja -vapauksia EU:n arvojen mukaisesti, ja kumppanuuksia kyberturvallisuusnormeja käsittelevillä kansainvälisillä foorumeilla, jotta voidaan luoda avoin, turvallinen ja luotettava kybertoimintaympäristö; hyödynnetään eteläistä StratCom-työryhmää tavoitteena kehittää edelleen konkreettista strategiaa disinformaation torjumiseksi sekä Venäjän, Kiinan ja muiden alueellisten mahtien valeuutisten ja propagandan torjumiseksi eteläisissä naapurimaissa sekä EU:ssa; ilmaistaan syvä huoli Venäjän ja Kiinan sosiaalisen median alustoilla ja perinteisessä mediassa aggressiivisesti johtamien disinformaatiokampanjoiden vaikutuksista EU:n jäsenvaltioissa; kehotetaan eteläisten naapurimaiden hallituksia sallimaan esteetön pääsy internetiin ja vaalimaan toisinajattelijoiden sananvapautta ilman kostotoimien pelkoa; kehotetaan eteläisten naapurimaiden hallituksia kunnioittamaan ja suojelemaan sananvapautta, tiedonvälityksen vapautta ja lehdistönvapautta sekä verkossa että sen ulkopuolella; rahoitetaan ohjelmia, joilla tuetaan sananvapautta ja yksityisyydensuojaa, internetiin pääsyä ja verkkoetiikkaa,

| v) | varmistetaan riittävät resurssit uuden Välimeren alueen toimintaohjelman oikea-aikaiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon myös keinona tukea EU:hun sijoittautuneiden yritysten pitkän aikavälin investointeja ja kumppanuuksia eteläisissä naapurimaissa; huomautetaan, että pandemian ja Ukrainan sodan seurauksena monet EU:hun sijoittautuneet yritykset siirtävät parhaillaan toimituksiaan ja tuotantolinjojaan takaisin kotimaihinsa tai lähelle; todetaan, että tämä tarjoaa sekä EU:lle että eteläisille naapurimaille ainutlaatuisen tilaisuuden varmistaa uuden Välimeren alueen toimintaohjelman ja talous- ja investointisuunnitelman oikea-aikaisen ja täysimääräisen täytäntöönpanon kautta ympäristö, jossa voidaan tukea EU:hun sijoittautuneita yrityksiä, jotka haluavat siirtää toimintojaan lähelle, ja edistää pitkän aikavälin investointeja eteläisiin naapurimaihin ja luoda siten tiiviimpiä poliittisia yhteyksiä ja läheisempää yhteistyötä eteläisten naapurimaiden kanssa, |
| --- | --- |

v)

varmistetaan riittävät resurssit uuden Välimeren alueen toimintaohjelman oikea-aikaiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon myös keinona tukea EU:hun sijoittautuneiden yritysten pitkän aikavälin investointeja ja kumppanuuksia eteläisissä naapurimaissa; huomautetaan, että pandemian ja Ukrainan sodan seurauksena monet EU:hun sijoittautuneet yritykset siirtävät parhaillaan toimituksiaan ja tuotantolinjojaan takaisin kotimaihinsa tai lähelle; todetaan, että tämä tarjoaa sekä EU:lle että eteläisille naapurimaille ainutlaatuisen tilaisuuden varmistaa uuden Välimeren alueen toimintaohjelman ja talous- ja investointisuunnitelman oikea-aikaisen ja täysimääräisen täytäntöönpanon kautta ympäristö, jossa voidaan tukea EU:hun sijoittautuneita yrityksiä, jotka haluavat siirtää toimintojaan lähelle, ja edistää pitkän aikavälin investointeja eteläisiin naapurimaihin ja luoda siten tiiviimpiä poliittisia yhteyksiä ja läheisempää yhteistyötä eteläisten naapurimaiden kanssa,

| w) | sisällytetään taloudelliset ja työntekijöiden oikeudet uuteen toimintasuunnitelmaan, innovoidaan ja edistetään strategioita, jotka perustuvat etelärajan tapahtumien perusteelliseen analysointiin, ja keskitytään ihmisarvoiseen työhön, kestävään kehitykseen ja kansainvälisiin työelämän normeihin; otetaan ammattiyhdistysliike tehokkaasti mukaan kansallisiin kuulemisiin ja kannustetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun; pyritään lopettamaan lapsityövoiman käyttö ja takaamaan oikeus palkkaan ja korvaukseen sekä järjestäytymisvapaus ja lopetetaan orjuutta muistuttavat tilanteet ja syrjintä sekä tarkastellaan myös tarvetta tarjota riittävää suojelua alueen pakolaisille; kannustetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin ja edistetään naisten ja nuorten osallistumista ammattiliittorakenteisiin ja poliittisiin foorumeihin, |
| --- | --- |

w)

sisällytetään taloudelliset ja työntekijöiden oikeudet uuteen toimintasuunnitelmaan, innovoidaan ja edistetään strategioita, jotka perustuvat etelärajan tapahtumien perusteelliseen analysointiin, ja keskitytään ihmisarvoiseen työhön, kestävään kehitykseen ja kansainvälisiin työelämän normeihin; otetaan ammattiyhdistysliike tehokkaasti mukaan kansallisiin kuulemisiin ja kannustetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun; pyritään lopettamaan lapsityövoiman käyttö ja takaamaan oikeus palkkaan ja korvaukseen sekä järjestäytymisvapaus ja lopetetaan orjuutta muistuttavat tilanteet ja syrjintä sekä tarkastellaan myös tarvetta tarjota riittävää suojelua alueen pakolaisille; kannustetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin ja edistetään naisten ja nuorten osallistumista ammattiliittorakenteisiin ja poliittisiin foorumeihin,

| x) | edistetään eteläisen Välimeren alueen alueellista, alueiden sisäistä ja kahdenvälistä yhdentymistä, jotta voidaan erityisesti poistaa mahdollisia rajoihin, liikenteeseen tai kauppaan liittyviä esteitä alueen maiden väliltä ja edistää aktiivisesti tiiviimpiä yhteyksiä ja kumppanuuksia; asetetaan strategiseksi painopisteeksi EU:n ja eteläisten naapurimaiden välisten kauppasuhteiden parantaminen pyrkimällä kohti tavaroiden ja palvelujen Euro–Välimeri-vapaakauppa-aluetta; keskitytään edelleen investointien, palvelujen ja kestävän kehityksen helpottamiseen, |
| --- | --- |

x)

edistetään eteläisen Välimeren alueen alueellista, alueiden sisäistä ja kahdenvälistä yhdentymistä, jotta voidaan erityisesti poistaa mahdollisia rajoihin, liikenteeseen tai kauppaan liittyviä esteitä alueen maiden väliltä ja edistää aktiivisesti tiiviimpiä yhteyksiä ja kumppanuuksia; asetetaan strategiseksi painopisteeksi EU:n ja eteläisten naapurimaiden välisten kauppasuhteiden parantaminen pyrkimällä kohti tavaroiden ja palvelujen Euro–Välimeri-vapaakauppa-aluetta; keskitytään edelleen investointien, palvelujen ja kestävän kehityksen helpottamiseen,

| y) | muistutetaan EU:n pitkäaikaisesta sitoutumisesta asiaa koskeviin YK:n päätöslauselmiin, erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston tammikuussa 2022 antamaan päätöslauselmaan, ja palautetaan mieliin 17. helmikuuta 2022 annettu parlamentin päätöslauselma yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta Lähi-idän rauhanprosessin yhteydessä sellaisen kahden valtion ratkaisun pohjalta, jossa turvallinen Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen, alueellisesti yhtenäinen, suvereeni ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden vallitessa, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja yhdessä sovittuihin vastaavien maa-alueiden vaihtoihin ja jossa Jerusalem on molempien valtioiden pääkaupunki; muistutetaan, että Israelin siirtokunnat miehitetyillä palestiinalaisalueilla ovat kansainvälisen oikeuden nojalla laittomia; kehotetaan lopettamaan toimet, jotka voisivat heikentää kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuutta paikan päällä, ja olemaan jatkamatta siirtokuntien perustamista ja terrorismia, koska ne rikkovat kansainvälistä oikeutta eivätkä edistä kestävää ja kattavaa rauhaa; varoitetaan, että nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa Lähi-idän rauhanprosessi voi edistyä vain EU:n ja Yhdysvaltojen voimakkaalla poliittisella sitoutumisella ja panostuksella; edistetään Israelin ja palestiinalaisten välisiä suoria neuvotteluja, |
| --- | --- |

y)

muistutetaan EU:n pitkäaikaisesta sitoutumisesta asiaa koskeviin YK:n päätöslauselmiin, erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston tammikuussa 2022 antamaan päätöslauselmaan, ja palautetaan mieliin 17. helmikuuta 2022 annettu parlamentin päätöslauselma yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta Lähi-idän rauhanprosessin yhteydessä sellaisen kahden valtion ratkaisun pohjalta, jossa turvallinen Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen, alueellisesti yhtenäinen, suvereeni ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden vallitessa, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja yhdessä sovittuihin vastaavien maa-alueiden vaihtoihin ja jossa Jerusalem on molempien valtioiden pääkaupunki; muistutetaan, että Israelin siirtokunnat miehitetyillä palestiinalaisalueilla ovat kansainvälisen oikeuden nojalla laittomia; kehotetaan lopettamaan toimet, jotka voisivat heikentää kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuutta paikan päällä, ja olemaan jatkamatta siirtokuntien perustamista ja terrorismia, koska ne rikkovat kansainvälistä oikeutta eivätkä edistä kestävää ja kattavaa rauhaa; varoitetaan, että nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa Lähi-idän rauhanprosessi voi edistyä vain EU:n ja Yhdysvaltojen voimakkaalla poliittisella sitoutumisella ja panostuksella; edistetään Israelin ja palestiinalaisten välisiä suoria neuvotteluja,

| z) | tuetaan edelleen sekä poliittisesti että taloudellisesti asiaankuuluvien YK:n elinten, kuten YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön, työtä siten, että EU:n tätä koskeva rahoitus ja tuki näkyvät asianmukaisesti, ja synergiassa EU:n tavoitteiden kanssa, |
| --- | --- |

z)

tuetaan edelleen sekä poliittisesti että taloudellisesti asiaankuuluvien YK:n elinten, kuten YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön, työtä siten, että EU:n tätä koskeva rahoitus ja tuki näkyvät asianmukaisesti, ja synergiassa EU:n tavoitteiden kanssa,

| aa) | tunnustetaan EU:n rahoitusavun merkitys palestiinalaishallinnolle ja Palestiinan kansalaisyhteiskunnalle paikan päällä, erityisesti kun se tarjoaa tukea ihmisille vakavien elintarvikekriisien ja energiapulan aikana, ja edistetään oikeanlaisia olosuhteita Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurausten lievittämiseksi, kuten puheenjohtaja Ursula von der Leyen korosti viimeisimmällä vierailullaan Ramallahiin 14. kesäkuuta 2022; korostetaan, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoitusta ei saa keskeyttää ilman näyttöä väärinkäytöksistä, |
| --- | --- |

aa)

tunnustetaan EU:n rahoitusavun merkitys palestiinalaishallinnolle ja Palestiinan kansalaisyhteiskunnalle paikan päällä, erityisesti kun se tarjoaa tukea ihmisille vakavien elintarvikekriisien ja energiapulan aikana, ja edistetään oikeanlaisia olosuhteita Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurausten lievittämiseksi, kuten puheenjohtaja Ursula von der Leyen korosti viimeisimmällä vierailullaan Ramallahiin 14. kesäkuuta 2022; korostetaan, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoitusta ei saa keskeyttää ilman näyttöä väärinkäytöksistä,

| ab) | tuetaan edelleen yhteistyötä koko alueella; pannaan merkille Abraham-sopimukset, jotka ovat johtaneet Israelin, Bahrainin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Marokon ja Sudanin vastavuoroiseen tunnustamiseen, ja se, että ne tarjoavat tilaisuuden vahvistaa näiden valtioiden välistä yhteistyötä, |
| --- | --- |

ab)

tuetaan edelleen yhteistyötä koko alueella; pannaan merkille Abraham-sopimukset, jotka ovat johtaneet Israelin, Bahrainin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Marokon ja Sudanin vastavuoroiseen tunnustamiseen, ja se, että ne tarjoavat tilaisuuden vahvistaa näiden valtioiden välistä yhteistyötä,

| ac) | kannustetaan alueelliseen yhteistyöhön ja tuetaan Israelin ja arabivaltioiden välisten suhteiden normalisointia sekä edistetään palestiinalaishallinnon täysimääräistä osallistamista rauhan, turvallisuuden ja vakauden saavuttamista alueella koskevien EU:n ja Yhdysvaltojen ponnistelujen mukaisesti sekä YK:n kehyksen, arabien rauhanaloitteen ja Oslon sopimusten mukaisesti; hyödynnetään tämä tilaisuus edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä alueella Lähi-idän rauhanprosessin ja kahden valtion ratkaisun sekä kansainvälisen oikeuden noudattamisen tukemiseksi, |
| --- | --- |

ac)

kannustetaan alueelliseen yhteistyöhön ja tuetaan Israelin ja arabivaltioiden välisten suhteiden normalisointia sekä edistetään palestiinalaishallinnon täysimääräistä osallistamista rauhan, turvallisuuden ja vakauden saavuttamista alueella koskevien EU:n ja Yhdysvaltojen ponnistelujen mukaisesti sekä YK:n kehyksen, arabien rauhanaloitteen ja Oslon sopimusten mukaisesti; hyödynnetään tämä tilaisuus edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä alueella Lähi-idän rauhanprosessin ja kahden valtion ratkaisun sekä kansainvälisen oikeuden noudattamisen tukemiseksi,

| ad) | tuetaan aktiivisesti EU:n Global Gateway -strategian puitteissa ja synergiassa eteläisten naapurimaiden talous- ja investointisuunnitelman kanssa alustavia suunnitelmia luoda saumaton kauppayhteys rautatie- ja meriyhteyksien avulla Kaakkois-Aasian ja Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden, Jordanian, Israelin, Palestiinan ja Kreikan välille EU:hun tuotavien tavaroiden ja energianvarojen saapumispaikkoina ja vaihtoehtona uudelle silkkitielle; muistutetaan, että tämä vaihtoehtoinen reitti monipuolistaisi entisestään EU:n toimitusreittejä ja lisäisi EU:n energiavarmuutta, vahvistaisi eteläisten naapurimaiden potentiaalia talouskasvuun ja tehostaisi entisestään alueellista yhdentymisprosessia ja alueellista vuoropuhelua sekä edistäisi pitkäaikaista kumppanuutta, yhteistyötä ja rauhaa alueen kaikkien maiden kesken, |
| --- | --- |

ad)

tuetaan aktiivisesti EU:n Global Gateway -strategian puitteissa ja synergiassa eteläisten naapurimaiden talous- ja investointisuunnitelman kanssa alustavia suunnitelmia luoda saumaton kauppayhteys rautatie- ja meriyhteyksien avulla Kaakkois-Aasian ja Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden, Jordanian, Israelin, Palestiinan ja Kreikan välille EU:hun tuotavien tavaroiden ja energianvarojen saapumispaikkoina ja vaihtoehtona uudelle silkkitielle; muistutetaan, että tämä vaihtoehtoinen reitti monipuolistaisi entisestään EU:n toimitusreittejä ja lisäisi EU:n energiavarmuutta, vahvistaisi eteläisten naapurimaiden potentiaalia talouskasvuun ja tehostaisi entisestään alueellista yhdentymisprosessia ja alueellista vuoropuhelua sekä edistäisi pitkäaikaista kumppanuutta, yhteistyötä ja rauhaa alueen kaikkien maiden kesken,

| ae) | pannaan täytäntöön uusi Välimeren alueen toimintaohjelma vahvistamalla EU:n tukea vapaalle, vahvalle ja riippumattomalle kansalaisyhteiskunnalle koko Välimeren alueella ja käymällä vuoropuhelua paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja kuulemalla niitä; vahvistetaan EU:n edustustojen ja Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) välisiä yhteyksiä; muistutetaan, että nämä ovat merkittäviä ja olennaisen tärkeitä kestävää ja oikeudenmukaista taloudellista ja inhimillistä kehitystä edistäviä tekijöitä ja lähempänä kansalaisia siten, että täytäntöönpanostrategiat voivat tavoittaa kaikki yhteisöt, myös maantieteellisesti tai sosioekonomisesti heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt, sekä ihmisoikeuksien puolustajat; korostetaan, että EU:n kansalaisyhteiskunnan järjestöille antaman tuen ehtona ei saisi olla kansallisten viranomaisten hyväksyntä ja että tuki on poikkeuksetta välttämätöntä kaikissa alueen maissa; valtuutetaan eteläisissä naapurimaissa sijaitsevat EU:n edustustot lisäämään yhteyksiä paikallis- ja alueviranomaisiin ja koko yhteiskuntaan aluekehityksen edistäjinä erityisesti neuvoteltaessa kumppanuutta ja investointeja eteläisissä naapurimaissa koskevista EU:n painopisteistä; valtuutetaan lisäksi EU:n edustustot eteläisissä naapurimaissa perustamaan korkean tason neuvoa-antavia toimikuntia, jotka heijastavat kyseisten maiden sosiaalista, taloudellista ja poliittista monimuotoisuutta ja koostuvat talous-, media-, kulttuuri- ja tiedealan sekä kansalaisyhteiskunnan johtajista ja näkyvistä nuorisojohtajista sekä kyseisten maiden työmarkkinaosapuolista ja johtavista ihmisoikeuksien puolustajista ja joiden antama panos vastaa paremmin keskeisten sidosryhmien näkemyksiä EU:n politiikan painopisteistä ja EU:n suunnittelemasta politiikan rakenteesta, |
| --- | --- |

ae)

pannaan täytäntöön uusi Välimeren alueen toimintaohjelma vahvistamalla EU:n tukea vapaalle, vahvalle ja riippumattomalle kansalaisyhteiskunnalle koko Välimeren alueella ja käymällä vuoropuhelua paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja kuulemalla niitä; vahvistetaan EU:n edustustojen ja Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) välisiä yhteyksiä; muistutetaan, että nämä ovat merkittäviä ja olennaisen tärkeitä kestävää ja oikeudenmukaista taloudellista ja inhimillistä kehitystä edistäviä tekijöitä ja lähempänä kansalaisia siten, että täytäntöönpanostrategiat voivat tavoittaa kaikki yhteisöt, myös maantieteellisesti tai sosioekonomisesti heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt, sekä ihmisoikeuksien puolustajat; korostetaan, että EU:n kansalaisyhteiskunnan järjestöille antaman tuen ehtona ei saisi olla kansallisten viranomaisten hyväksyntä ja että tuki on poikkeuksetta välttämätöntä kaikissa alueen maissa; valtuutetaan eteläisissä naapurimaissa sijaitsevat EU:n edustustot lisäämään yhteyksiä paikallis- ja alueviranomaisiin ja koko yhteiskuntaan aluekehityksen edistäjinä erityisesti neuvoteltaessa kumppanuutta ja investointeja eteläisissä naapurimaissa koskevista EU:n painopisteistä; valtuutetaan lisäksi EU:n edustustot eteläisissä naapurimaissa perustamaan korkean tason neuvoa-antavia toimikuntia, jotka heijastavat kyseisten maiden sosiaalista, taloudellista ja poliittista monimuotoisuutta ja koostuvat talous-, media-, kulttuuri- ja tiedealan sekä kansalaisyhteiskunnan johtajista ja näkyvistä nuorisojohtajista sekä kyseisten maiden työmarkkinaosapuolista ja johtavista ihmisoikeuksien puolustajista ja joiden antama panos vastaa paremmin keskeisten sidosryhmien näkemyksiä EU:n politiikan painopisteistä ja EU:n suunnittelemasta politiikan rakenteesta,

| af) | käsitellään ihmisoikeustilannetta ja kansalaisyhteiskunnan kohtaamia haasteita ja tuetaan konkreettisia aloitteita, joilla vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja riippumattomia tiedotusvälineitä; varmistetaan, että kumppanimaat panevat tehokkaasti täytäntöön työelämän normit ja puuttuvat ILO:n normien rikkomiseen, |
| --- | --- |

af)

käsitellään ihmisoikeustilannetta ja kansalaisyhteiskunnan kohtaamia haasteita ja tuetaan konkreettisia aloitteita, joilla vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja riippumattomia tiedotusvälineitä; varmistetaan, että kumppanimaat panevat tehokkaasti täytäntöön työelämän normit ja puuttuvat ILO:n normien rikkomiseen,

| ag) | kannustetaan ja annetaan apua eteläisen naapuruuspolitiikan avulla uudistuksiin demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien, hyvän hallintotavan ja korruption torjunnan aloilla alueen ihmisten ja vakauden hyväksi, |
| --- | --- |

ag)

kannustetaan ja annetaan apua eteläisen naapuruuspolitiikan avulla uudistuksiin demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien, hyvän hallintotavan ja korruption torjunnan aloilla alueen ihmisten ja vakauden hyväksi,

| ah) | kehotetaan kaikkia eteläisen Välimeren maita sallimaan tiede- ja kansalaisjärjestöille vapaa, turvallinen ja kansainvälinen toimintatila ennen Egyptin isännöimää COP27-konferenssia, |
| --- | --- |

ah)

kehotetaan kaikkia eteläisen Välimeren maita sallimaan tiede- ja kansalaisjärjestöille vapaa, turvallinen ja kansainvälinen toimintatila ennen Egyptin isännöimää COP27-konferenssia,

| ai) | esitetään kunnianhimoinen EU:n toimintasuunnitelma ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten rankaisematta jättämisen torjumiseksi, kuten parlamentti pyysi maaliskuussa 2021, asettaen välittömästi etusijalle Syyria, jossa on meneillään alueen tappavin konflikti vuosikymmeniin, ja korostetaan, että on pyrittävä saamaan aikaan vakaa, turvallinen, yhtenäinen ja vauras Libya, mikä on kaikkien etujen mukaista, |
| --- | --- |

ai)

esitetään kunnianhimoinen EU:n toimintasuunnitelma ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten rankaisematta jättämisen torjumiseksi, kuten parlamentti pyysi maaliskuussa 2021, asettaen välittömästi etusijalle Syyria, jossa on meneillään alueen tappavin konflikti vuosikymmeniin, ja korostetaan, että on pyrittävä saamaan aikaan vakaa, turvallinen, yhtenäinen ja vauras Libya, mikä on kaikkien etujen mukaista,

| aj) | esitetään vuotuisia päivityksiä uuden Välimeren alueen toimintaohjelman täytäntöönpanoon kiinnittäen erityistä huomiota talous- ja investointisuunnitelmaa varten käytettävissä olevien rahoitusvarojen maksamiseen; kuullaan säännöllisesti parlamenttia uuden Välimeren alueen toimintaohjelman ja talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvästä vuotuisesta ja monivuotisesta ohjelmasuunnittelusta; tiedotetaan säännöllisesti parlamentille uuden Välimeren alueen toimintaohjelman tilanteesta, erityisesti sen viiden painopisteen täytäntöönpanosta sekä yhteisten asiakirjojen ja kumppanuuden painopisteiden valmiiksi saattamisesta ja toteuttamisesta, ja annetaan sille tietoa mainitusta täytäntöönpanosta ja sen suositusten jatkotoimista kaikilla EU:n politiikan aloilla sekä uusista hankkeista ja ohjelmista, joilla vahvistetaan EU:n kumppanuusvalmiuksia eteläisten naapurimaiden kanssa, |
| --- | --- |

aj)

esitetään vuotuisia päivityksiä uuden Välimeren alueen toimintaohjelman täytäntöönpanoon kiinnittäen erityistä huomiota talous- ja investointisuunnitelmaa varten käytettävissä olevien rahoitusvarojen maksamiseen; kuullaan säännöllisesti parlamenttia uuden Välimeren alueen toimintaohjelman ja talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvästä vuotuisesta ja monivuotisesta ohjelmasuunnittelusta; tiedotetaan säännöllisesti parlamentille uuden Välimeren alueen toimintaohjelman tilanteesta, erityisesti sen viiden painopisteen täytäntöönpanosta sekä yhteisten asiakirjojen ja kumppanuuden painopisteiden valmiiksi saattamisesta ja toteuttamisesta, ja annetaan sille tietoa mainitusta täytäntöönpanosta ja sen suositusten jatkotoimista kaikilla EU:n politiikan aloilla sekä uusista hankkeista ja ohjelmista, joilla vahvistetaan EU:n kumppanuusvalmiuksia eteläisten naapurimaiden kanssa,

| ak) | toteutetaan asiaankuuluvia toimia kulttuurien ja uskontojen välisen vuoropuhelun edistämiseksi, sillä ne tarjoavat arvokkaan tilaisuuden edistää ihmisoikeuksia ja vapauksia, puuttua yhdessä uskonnolliseen fundamentalismiin, syrjintään, muslimeihin kohdistuvaan vihaan ja antisemitismiin sekä torjua yhdessä radikalisoitumista, vihaan ja väkivaltaan yllyttämistä ja terrorismia; palautetaan mieliin parlamentin puhemiehen aikomus nimittää uskontojen välisen vuoropuhelun lähettiläs ja otetaan nykyinen komission uskontojen välisen vuoropuhelun lähettiläs ja parlamentin lähettiläs tiiviisti mukaan uskontojen välistä vuoropuhelua koskeviin yhteisiin toimiin eteläisten naapurimaiden kanssa, |
| --- | --- |

ak)

toteutetaan asiaankuuluvia toimia kulttuurien ja uskontojen välisen vuoropuhelun edistämiseksi, sillä ne tarjoavat arvokkaan tilaisuuden edistää ihmisoikeuksia ja vapauksia, puuttua yhdessä uskonnolliseen fundamentalismiin, syrjintään, muslimeihin kohdistuvaan vihaan ja antisemitismiin sekä torjua yhdessä radikalisoitumista, vihaan ja väkivaltaan yllyttämistä ja terrorismia; palautetaan mieliin parlamentin puhemiehen aikomus nimittää uskontojen välisen vuoropuhelun lähettiläs ja otetaan nykyinen komission uskontojen välisen vuoropuhelun lähettiläs ja parlamentin lähettiläs tiiviisti mukaan uskontojen välistä vuoropuhelua koskeviin yhteisiin toimiin eteläisten naapurimaiden kanssa,

| al) | hyödynnetään uutta Välimeren alueen toimintaohjelmaa, jotta voidaan luoda vahva kehys Välimeren alueen vuoropuhelulle ja yhteistyölle kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi sekä tietoisuuden lisäämiseksi sen arvosta, mihin kuuluu matkailun ja taloudellisten mahdollisuuksien edistäminen entisestään; tehostetaan sellaisten Euroopan neuvoston määrittämien kulttuurireittien säilyttämistä ja tunnetuksi tekemistä, joihin myös eteläiset naapurimaat osallistuvat ja joita ovat muun muassa El legado andalusí -reitti, Aeneas-reitti, oliivipuureitti, Iter Vitis -reitti ja Foinikialaisten reitti, |
| --- | --- |

al)

hyödynnetään uutta Välimeren alueen toimintaohjelmaa, jotta voidaan luoda vahva kehys Välimeren alueen vuoropuhelulle ja yhteistyölle kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi sekä tietoisuuden lisäämiseksi sen arvosta, mihin kuuluu matkailun ja taloudellisten mahdollisuuksien edistäminen entisestään; tehostetaan sellaisten Euroopan neuvoston määrittämien kulttuurireittien säilyttämistä ja tunnetuksi tekemistä, joihin myös eteläiset naapurimaat osallistuvat ja joita ovat muun muassa El legado andalusí -reitti, Aeneas-reitti, oliivipuureitti, Iter Vitis -reitti ja Foinikialaisten reitti,

| am) | hyödynnetään tilaisuutta lisätä edelleen EU:n valmiuksia tavoittaa eteläisten naapurimaiden hallitukset ja parlamentit ja käydä vuoropuhelua niiden kanssa Euroopan parlamentin pitkäaikaisten ja tehokkaiden parlamenttien välisen vuoropuhelun, demokratiatuen ja parlamentaarisen diplomatian valmiuksien avulla ottaen erityisesti huomioon Euroopan parlamentin parlamenttien välisistä suhteista vastaavat valtuuskunnat ja niiden mahdollisuudet edistää tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien valiokuntien kanssa demokraattista ja poliittista vuoropuhelua tiiviissä yhteistyössä eteläisten naapurimaiden kanssa, |
| --- | --- |

am)

hyödynnetään tilaisuutta lisätä edelleen EU:n valmiuksia tavoittaa eteläisten naapurimaiden hallitukset ja parlamentit ja käydä vuoropuhelua niiden kanssa Euroopan parlamentin pitkäaikaisten ja tehokkaiden parlamenttien välisen vuoropuhelun, demokratiatuen ja parlamentaarisen diplomatian valmiuksien avulla ottaen erityisesti huomioon Euroopan parlamentin parlamenttien välisistä suhteista vastaavat valtuuskunnat ja niiden mahdollisuudet edistää tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien valiokuntien kanssa demokraattista ja poliittista vuoropuhelua tiiviissä yhteistyössä eteläisten naapurimaiden kanssa,

| an) | varmistetaan myönteinen yhteys uuden Välimeren alueen toimintaohjelman sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden valmiuksien välillä, jotta voidaan muodostaa samanmielisten maiden koalitio tukemaan sääntöihin perustuvaa ja tehokasta monenvälistä järjestelmää, jolla voidaan edistää kansainvälisen yhteisön valmiuksia vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin; sisällytetään uuteen Välimeren alueen toimintaohjelmaan lujitettu vuoropuhelu sen merkityksestä, että eteläiset naapurimaat lähentyvät EU:hun poliittisen vuoropuhelun, vakauden ja talouskasvun lisäksi myös silloin, kun kyse on valmiuksista edistää rauhaa ja vakautta, pitää kiinni kansainvälisen oikeuden periaatteista ja sen kunnioittamisesta, kuten Ukrainaa vastaan käytävän hyökkäyssodan tapauksessa, torjua ääriliikkeitä ja vaalia demokraattisia arvoja, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia YK:n järjestelmässä ja asiaankuuluvilla monenvälisillä foorumeilla, |
| --- | --- |

an)

varmistetaan myönteinen yhteys uuden Välimeren alueen toimintaohjelman sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden valmiuksien välillä, jotta voidaan muodostaa samanmielisten maiden koalitio tukemaan sääntöihin perustuvaa ja tehokasta monenvälistä järjestelmää, jolla voidaan edistää kansainvälisen yhteisön valmiuksia vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin; sisällytetään uuteen Välimeren alueen toimintaohjelmaan lujitettu vuoropuhelu sen merkityksestä, että eteläiset naapurimaat lähentyvät EU:hun poliittisen vuoropuhelun, vakauden ja talouskasvun lisäksi myös silloin, kun kyse on valmiuksista edistää rauhaa ja vakautta, pitää kiinni kansainvälisen oikeuden periaatteista ja sen kunnioittamisesta, kuten Ukrainaa vastaan käytävän hyökkäyssodan tapauksessa, torjua ääriliikkeitä ja vaalia demokraattisia arvoja, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia YK:n järjestelmässä ja asiaankuuluvilla monenvälisillä foorumeilla,

| ao) | tehdään yhteistyötä kaikkien eteläisen naapuruston kumppaneiden kanssa, jotta voidaan kehittää toimintalinjoja, jotka perustuvat Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja sen kestävän kehityksen tavoitteisiin ja joilla pyritään vahvistamaan oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintotapaa sekä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista, |
| --- | --- |

ao)

tehdään yhteistyötä kaikkien eteläisen naapuruston kumppaneiden kanssa, jotta voidaan kehittää toimintalinjoja, jotka perustuvat Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja sen kestävän kehityksen tavoitteisiin ja joilla pyritään vahvistamaan oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintotapaa sekä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista,

| ap) | kannustetaan neuvostoa hyödyntämään täysimääräisesti EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää, jos alueella tapahtuu vakavia ihmisoikeusloukkauksia; pyritään laajentamaan tämän tärkeän välineen soveltamisala koskemaan myös korruptiota, |
| --- | --- |

ap)

kannustetaan neuvostoa hyödyntämään täysimääräisesti EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää, jos alueella tapahtuu vakavia ihmisoikeusloukkauksia; pyritään laajentamaan tämän tärkeän välineen soveltamisala koskemaan myös korruptiota,

| aq) | tuomitaan jälleen kuolemanrangaistusten käyttö; kehotetaan asianomaisia eteläisen naapuruston kumppaneita keskeyttämään välittömästi kuolemanrangaistuksen käyttö askeleena kohti sen poistamista ja muuntamaan kaikki kuolemantuomiot muiksi rangaistuksiksi; |
| --- | --- |

aq)

tuomitaan jälleen kuolemanrangaistusten käyttö; kehotetaan asianomaisia eteläisen naapuruston kumppaneita keskeyttämään välittömästi kuolemanrangaistuksen käyttö askeleena kohti sen poistamista ja muuntamaan kaikki kuolemantuomiot muiksi rangaistuksiksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, alueiden komitealle, Välimeren unionin sihteeristölle ja sen parlamentaariselle edustajakokoukselle sekä Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Välimeren unioniin ja sen parlamentaariseen ulottuvuuteen kuuluvien valtioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 90.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Yhtenäinen menettely vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2023/C 125/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0483),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0347/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. lokakuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. lokakuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 109 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 109 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0228/2022),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 148.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

Vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekeminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Hyväksyntä)

(2023/C 125/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07978/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07978/2022),

| — | ottaa huomioon luonnoksen muutoksiksi vuoden 1992 kansainväliseen sokerisopimukseen (07978/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen muutoksiksi vuoden 1992 kansainväliseen sokerisopimukseen (07978/2022),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0181/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0229/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä muutosten tekemiselle sopimukseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

EU:n ja Mauritiuksen kalastuskumppanuussopimus: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus 2017-2021 – pöytäkirjan voimassaolon jatkaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Hyväksyntä)

(2023/C 125/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05657/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05657/2022),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevaksi kirjeenvaihtona tehdyksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan väliseksi sopimukseksi (05658/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevaksi kirjeenvaihtona tehdyksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan väliseksi sopimukseksi (05658/2022),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0166/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0211/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Mauritiuksen tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Lisätalousarvioesitys nro 2/2022: varainhoitovuoden 2021 ylijäämän ottaminen talousarvioon

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2022 varainhoitovuodeksi 2022 – varainhoitovuoden 2021 ylijäämän ottaminen talousarvioon (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5),

| — | ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2022 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2022 (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2022 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2022 (COM(2022)0250),

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2022 vahvistaman ja 16. elokuuta 2022 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2022 (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2022 vahvistaman ja 16. elokuuta 2022 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2022 (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0226/2022),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2022 tarkoituksena on ottaa vuoden 2022 talousarvioon varainhoitovuoden 2021 ylijäämä, joka on 3 227,1 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2022 tarkoituksena on ottaa vuoden 2022 talousarvioon varainhoitovuoden 2021 ylijäämä, joka on 3 227,1 miljoonaa euroa;

| B. | ottaa huomioon, että ylijäämä muodostui pääasiassa 2 574,8 miljoonan euron suuruisesta tulojen positiivisesta toteutumasta sekä 652,3 miljoonan euron suuruisesta määrärahojen ennakoitua vähäisemmästä käytöstä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ylijäämä muodostui pääasiassa 2 574,8 miljoonan euron suuruisesta tulojen positiivisesta toteutumasta sekä 652,3 miljoonan euron suuruisesta määrärahojen ennakoitua vähäisemmästä käytöstä;

| C. | ottaa huomioon, että tulopuolella ylijäämä johtuu pääasiassa tullimaksujen odotettua suuremmasta määrästä (1 688,7 miljoonaa euroa) ja unionin talousarvion käyttöön vuoden viimeisinä kuukausina asetetuista ennusteita korkeammista rahoitustuotoista, viivästyskoroista ja sakoista (1 110,8 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tulopuolella ylijäämä johtuu pääasiassa tullimaksujen odotettua suuremmasta määrästä (1 688,7 miljoonaa euroa) ja unionin talousarvion käyttöön vuoden viimeisinä kuukausina asetetuista ennusteita korkeammista rahoitustuotoista, viivästyskoroista ja sakoista (1 110,8 miljoonaa euroa);

| D. | ottaa huomioon, että menopuolella komissiolta jäi vuonna 2021 käyttämättä maksumäärärahoja 81 miljoonaa euroa ja 250 miljoonaa euroa vuodelta 2020 siirrettyjä määrärahoja (tästä määrästä 183 miljoonaa euroa liittyi hätätilanteen tukivälineeseen) ja että muiden toimielinten osalta vuonna 2021 vastaavat määrät olivat 117 miljoonaa euroa ja 77 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että menopuolella komissiolta jäi vuonna 2021 käyttämättä maksumäärärahoja 81 miljoonaa euroa ja 250 miljoonaa euroa vuodelta 2020 siirrettyjä määrärahoja (tästä määrästä 183 miljoonaa euroa liittyi hätätilanteen tukivälineeseen) ja että muiden toimielinten osalta vuonna 2021 vastaavat määrät olivat 117 miljoonaa euroa ja 77 miljoonaa euroa;

| 1. | panee merkille komission antaman lisätalousarvioesityksen nro 2/2022, jonka ainoana tarkoituksena on sisällyttää talousarvioon vuoden 2021 ylijäämä, 3 227,1 miljoonaa euroa, varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti; panee merkille, että vuoden 2021 ylijäämä (3 227,1 miljoonaa euroa) on erityisen suuri; muistuttaa tässä yhteydessä, että komission on noudatettava talousarvion toteuttamisessa moitteettoman varainhoidon periaatteita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklan ja varainhoitoasetuksen 33 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että covid-19-rokotteiden hankintaan vuonna 2021 tarkoitettua 183 miljoonan euron määrää ei käytetty komission suunnitelmien mukaisesti eikä määrärahoja kohdennettu uudelleen muihin tarpeisiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toistaa kantansa, jonka mukaan kaikki käytettävissä olevat unionin talousarviovälineet, ylijäämä mukaan lukien, olisi aktivoitava, jotta Ukrainalle ja etulinjan maille voidaan edelleen tarjota mahdollisimman vahvaa taloudellista ja rahoituksellista tukea ja jotta voidaan vahvistaa entisestään unionin solidaarisuusvalmiuksia käsitellä Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan unionille ja sen kansalaisille aiheuttamia sosiaalisia, energiaan ja maatalouteen liittyviä sekä taloudellisia seurauksia; varoittaa, että nämä kiireelliset tarpeet edellyttävät lisätukea unionin talousarviosta, ja on valmis tukemaan asiaankuuluvia lisäyksiä unionin vuoden 2022 talousarvioon tulevilla lisätalousarvioilla, ja kehottaa komissiota esittämään tarvittaessa lisätalousarvioita, joilla otetaan käyttöön uusia varoja näihin haasteisiin vastaamiseksi; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita osoittamaan vuoden 2021 ylijäämästä johtuvat, odotettavissa olevat merkittävät vähennykset BKTL-perusteisiin maksuosuuksiinsa sellaisten toimien budjetointiin, joilla lievitetään tämän Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota aloitetun laittoman ja perusteettoman hyökkäyssodan aiheuttamia vakavia seurauksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että komission mukaan kilpailun alalla määrätyt sakot tuottivat 957 miljoonaa euroa vuonna 2021; toteaa jälleen, että määrärahojen vajaakäytöstä johtuvan mahdollisen ylijäämän lisäksi unionin talousarviossa olisi oltava mahdollista käyttää uudelleen sakoista saadut tai maksuviivästyksistä johtuvat tulot ilman, että BKTL-maksuosuuksia pienennetään vastaavasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 3/2022 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Vakavaraisuusasetuksen muuttaminen kriisinratkaisun osalta (ketjutusehdotus) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävästä menetelmästä (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 125/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0665),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0398/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 13. tammikuuta 2022 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 13. tammikuuta 2022 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. joulukuuta 2021 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. joulukuuta 2021 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0020/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 122, 17.3.2022, s. 33.

(2)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Väliaikainen mietintö monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevasta vuoden 2021 ehdotuksesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2022 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevasta vuoden 2021 ehdotuksesta (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310, 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta (COM(2021)0569),

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (COM(2021)0568),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (1), jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (1), jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan väliaikaisen mietinnön (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan väliaikaisen mietinnön (A9-0227/2022),

| A. | ottaa huomioon, että komission 22. joulukuuta 2021 esittämät ehdotukset unionin talousarvion uusista omista varoista ja vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta liittyvät erottamattomasti 14. heinäkuuta 2021 esitettyyn 55-valmiuspakettiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission 22. joulukuuta 2021 esittämät ehdotukset unionin talousarvion uusista omista varoista ja vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta liittyvät erottamattomasti 14. heinäkuuta 2021 esitettyyn 55-valmiuspakettiin;

| B. | toteaa, että SEUT 311 artiklassa edellytetään unionin huolehtivan siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että SEUT 311 artiklassa edellytetään unionin huolehtivan siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat;

| C. | toteaa, että parlamentin pitkäaikaisen kannan mukaisesti uusia politiikkasitoumuksia ja -tavoitteita varten on myönnettävä uusia varoja eikä niiden rahoitus saa tapahtua muiden unionin ohjelmien ja painopisteiden kustannuksella; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että parlamentin pitkäaikaisen kannan mukaisesti uusia politiikkasitoumuksia ja -tavoitteita varten on myönnettävä uusia varoja eikä niiden rahoitus saa tapahtua muiden unionin ohjelmien ja painopisteiden kustannuksella;

| D. | ottaa huomioon, että sosiaalisen ilmastorahaston täysimääräinen sisällyttäminen unionin talousarvioon on SEUT 310 artiklan 1 kohdasta johtuva velvoite ja se on ennakkoedellytys muun muassa sille, että voidaan noudattaa yhteisömenetelmää, taata parlamentaarinen vastuuvelvollisuus ja valvonta, varmistaa rahoituksen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun ennustettavuus ja turvata unionin tasolla tehtyjen talousarviopäätösten avoimuus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sosiaalisen ilmastorahaston täysimääräinen sisällyttäminen unionin talousarvioon on SEUT 310 artiklan 1 kohdasta johtuva velvoite ja se on ennakkoedellytys muun muassa sille, että voidaan noudattaa yhteisömenetelmää, taata parlamentaarinen vastuuvelvollisuus ja valvonta, varmistaa rahoituksen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun ennustettavuus ja turvata unionin tasolla tehtyjen talousarviopäätösten avoimuus;

| E. | katsoo, että jos hiilen hinta nousee alkuperäiseen oletukseen verrattuna, sosiaaliselle ilmastorahastolle olisi osoitettava vuosittain hiilen hinnan nousua vastaavat lisämäärärahat, jotta voidaan edelleen tukea haavoittuvia kotitalouksia ja liikenteen käyttäjiä ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä; katsoo, että tällaiset vuosittaiset täydennykset olisi otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä siten, että otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” enimmäismäärää ja maksumäärärahojen enimmäismäärää mukautetaan automaattisesti hiilen hinnan vaihtelun mukaan; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että jos hiilen hinta nousee alkuperäiseen oletukseen verrattuna, sosiaaliselle ilmastorahastolle olisi osoitettava vuosittain hiilen hinnan nousua vastaavat lisämäärärahat, jotta voidaan edelleen tukea haavoittuvia kotitalouksia ja liikenteen käyttäjiä ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä; katsoo, että tällaiset vuosittaiset täydennykset olisi otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä siten, että otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” enimmäismäärää ja maksumäärärahojen enimmäismäärää mukautetaan automaattisesti hiilen hinnan vaihtelun mukaan;

| F. | ottaa huomioon, että SEUT 312 artiklan 5 kohdan ja toimielinten välisessä sopimuksessa tarkemmin määriteltyjen ehtojen mukaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen uuden tai tarkistetun monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että SEUT 312 artiklan 5 kohdan ja toimielinten välisessä sopimuksessa tarkemmin määriteltyjen ehtojen mukaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen uuden tai tarkistetun monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamista;

| 1. | on päättänyt soveltaa 55-valmiuspakettia koskevaan kantaan rajoittuvaa ja täysin sen mukaista lähestymistapaa ja ilmaisee siten kantansa ainoastaan 22. joulukuuta 2021 annettuun komission ehdotukseen vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa kuitenkin, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen laajempi tarkistus on tarpeen, koska se vietiin jo sen ensimmäisenä vuonna äärirajoilleen; viittaa unionin kohtaamiin moninaisiin kriiseihin ja haasteisiin, joita ovat erityisesti Ukrainan sota ja sen seuraukset, sekä niiden aiheuttamiin huomattaviin rahoitustarpeisiin; kehottaa siksi komissiota tarkastelemaan perusteellisesti nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toimintaa ja esittämään lainsäädäntöehdotuksen monivuotisen rahoituskehyksen kattavasta tarkistamisesta mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä; aikoo esittää tarkistusta koskevia tarkempia pyyntöjä asiaa koskevassa erillisessä mietinnössä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | antaa täyden tukensa sosiaalisen ilmastorahaston sisällyttämiselle unionin talousarvioon ja monivuotiseen rahoituskehykseen, mikä vastaa sen pitkäaikaista kantaa, jonka mukaan kaikki unionin ohjelmat ja rahastot on sisällytettävä talousarvioon; panee siksi tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen, joka toimii lähtökohtana otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän ja maksumäärärahojen enimmäismäärän korottamiselle, mikä on välttämätön edellytys sille, että sosiaalisen ilmastorahaston rahoitus ei haittaa unionin muita ohjelmia ja painopisteitä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää kuitenkin, että tarvitaan joitakin muutoksia, jotta voidaan huomioida 55-valmiuspakettia ja sosiaalisen ilmastorahaston tarkistettuja rahoituspuitteita koskeva parlamentin kanta, jossa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna, asiaa koskevat säännökset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee ehdotusta uusiin omiin varoihin perustuvasta erityisestä vuosittaisesta mukautuksesta; katsoo sen noudattavan toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettua periaatetta, jonka mukaan Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksuun liittyvät unionin talousarviosta maksettavat menot eivät saisi johtaa ohjelmiin liittyvien menojen tai investointivälineiden varojen perusteettomaan vähentämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä, samalla kun noudatetaan tulojen yleiskatteisuutta koskevaa budjettiperiaatetta; vahvistaa näin ollen, että tällainen vuosittainen mukautus on riippuvainen uusien omien varojen käyttöönotosta toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun etenemissuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää neuvostoa ja komissiota ottamaan huomioon seuraavat suositukset ja muutokset:






  i) | sosiaalisen ilmastorahaston rahoituspuitteiden tarkistamisen vaikutus olisi otettava huomioon koko tässä asetuksessa, myös sen liitteessä; |
| --- | --- | --- |

6.

i)

sosiaalisen ilmastorahaston rahoituspuitteiden tarkistamisen vaikutus olisi otettava huomioon koko tässä asetuksessa, myös sen liitteessä;

| ii) | otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin ja maksumäärärahojen enimmäismäärään olisi tehtävä automaattinen tekninen mukautus sen varmistamiseksi, että sosiaaliselle ilmastorahastolle osoitetaan lisämäärärahoja, mikäli hiilen hinta nousee alkuperäistä oletusta korkeammalle tasolle; |
| --- | --- |

ii)

otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin ja maksumäärärahojen enimmäismäärään olisi tehtävä automaattinen tekninen mukautus sen varmistamiseksi, että sosiaaliselle ilmastorahastolle osoitetaan lisämäärärahoja, mikäli hiilen hinta nousee alkuperäistä oletusta korkeammalle tasolle;

| iii) | uusiin omiin varoihin perustuvaa erityistä vuosittaista mukautusta olisi muutettava sen varmistamiseksi, että sen voimassaoloa voidaan SEUT 312 artiklan 4 kohdan mukaisesti jatkaa, jos seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksyminen viivästyy. |
| --- | --- |

iii)

uusiin omiin varoihin perustuvaa erityistä vuosittaista mukautusta olisi muutettava sen varmistamiseksi, että sen voimassaoloa voidaan SEUT 312 artiklan 4 kohdan mukaisesti jatkaa, jos seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksyminen viivästyy.

| iv) | edotusta neuvoston asetukseksi olisi muutettava seuraavasti: |
| --- | --- |

iv)

edotusta neuvoston asetukseksi olisi muutettava seuraavasti:

Muutos 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| (3) | Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (14) mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] (15) perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien 2025, 2026 ja 2027 osalta. |

Komission teksti

Muutos

(3)

Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (14) mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] (15) perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien 2025, 2026 ja 2027 osalta.

| (3) | Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (14) mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] (15) perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien
  2024,
  2025, 2026 ja 2027 osalta.
  Jos hiilen hinta on alkuperäistä oletusta korkeampi, sosiaaliselle ilmastorahastolle olisi osoitettava vuosittain hiilen hinnan nousua vastaavat lisämäärärahat, jotta voidaan edelleen tukea haavoittuvia kotitalouksia ja liikenteen käyttäjiä ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä. Tällaiset vuosittaiset täydennykset olisi otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä siten, että otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärää ja maksumäärärahojen enimmäismäärää mukautetaan automaattisesti hiilen hinnan vaihtelun mukaan. |
| --- | --- |

(3)

Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (14) mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] (15) perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien
  2024,
  2025, 2026 ja 2027 osalta.
  Jos hiilen hinta on alkuperäistä oletusta korkeampi, sosiaaliselle ilmastorahastolle olisi osoitettava vuosittain hiilen hinnan nousua vastaavat lisämäärärahat, jotta voidaan edelleen tukea haavoittuvia kotitalouksia ja liikenteen käyttäjiä ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä. Tällaiset vuosittaiset täydennykset olisi otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä siten, että otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärää ja maksumäärärahojen enimmäismäärää mukautetaan automaattisesti hiilen hinnan vaihtelun mukaan.

Muutos 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| | (3 a) | Komission olisi esitettävä ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ennen 1 päivää heinäkuuta 2025, jotta toimielimet voisivat hyväksyä sen riittävän ajoissa ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisen aloittamisajankohtaa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa vahvistettuja monivuotisen rahoituskehyksen viimeistä vuotta vastaavia enimmäismääriä ja muita toimenpiteitä, mukaan lukien 2 luvussa esitetyt monivuotisen rahoituskehyksen mukautukset, sovelletaan edelleen, jos uutta monivuotista rahoituskehystä ei hyväksytä ennen tässä asetuksessa vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä. |

Komission teksti

Muutos

(3 a)

Komission olisi esitettävä ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ennen 1 päivää heinäkuuta 2025, jotta toimielimet voisivat hyväksyä sen riittävän ajoissa ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisen aloittamisajankohtaa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan 4 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa vahvistettuja monivuotisen rahoituskehyksen viimeistä vuotta vastaavia enimmäismääriä ja muita toimenpiteitä, mukaan lukien 2 luvussa esitetyt monivuotisen rahoituskehyksen mukautukset, sovelletaan edelleen, jos uutta monivuotista rahoituskehystä ei hyväksytä ennen tässä asetuksessa vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä.

Muutos 3

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| (1) | Korvataan 4 artiklan 4 kohta
  seuraavasti: |

Komission teksti

Muutos

(1)

Korvataan 4 artiklan 4 kohta
  seuraavasti:

| (1) | Muutetaan 4 artikla
  seuraavasti: |
| --- | --- |

(1)

Muutetaan 4 artikla
  seuraavasti:

| (a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

| | ”f) | se laskee hiilen hinnan vaihteluun perustuvat lisämäärärahat ja 4 b artiklassa tarkoitetun vuosittaisen mukautuksen tuloksen.”; |
| --- | --- | --- |

”f)

se laskee hiilen hinnan vaihteluun perustuvat lisämäärärahat ja 4 b artiklassa tarkoitetun vuosittaisen mukautuksen tuloksen.”;

| (b) | korvataan 4 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia ei tehdä varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 a, 6 ja 7 artiklan soveltamista.”

”4.   Muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia ei tehdä varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 a
  , 4 b
  , 6 ja 7 artiklan soveltamista.”

Muutos 4

Muutos 4

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

1 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| (2) | Lisätään
  4 a artikla
  seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Muutos

Muutos

(2)

Lisätään
  4 a artikla
  seuraavasti:

4 a artikla

| (2) | Lisätään
  artiklat
  seuraavasti: |
| --- | --- |

(2)

Lisätään
  artiklat
  seuraavasti:

artiklat

”4 a artikla

”4 a artikla

Uusiin omiin varoihin perustuva erityinen vuosittainen mukautus

Uusiin omiin varoihin perustuva erityinen vuosittainen mukautus

1.   Sen jälkeen kun varainhoitovuoden n – 1 alustava tilinpäätös on toimitettu varainhoitoasetuksen 245 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tehdään sekä alaotsakkeen 2b maksusitoumusmäärärahojen menojen enimmäismäärään että kuluvan vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärään mukautus ylöspäin vuodesta 2024 alkaen.

1.   Sen jälkeen kun varainhoitovuoden n – 1 alustava tilinpäätös on toimitettu varainhoitoasetuksen 245 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tehdään sekä alaotsakkeen 2b maksusitoumusmäärärahojen menojen enimmäismäärään että kuluvan vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärään mukautus ylöspäin vuodesta 2024 alkaen.

2.   Tämä vuosittainen mukautus on suuruudeltaan seuraava:

2.   Tämä vuosittainen mukautus on suuruudeltaan seuraava:

| a) | vuosien 2024, 2025 ja 2026 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja; |
| --- | --- |

a)

vuosien 2024, 2025 ja 2026 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja;

| a) | vuosien 2024, 2025 ja 2026 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja; |
| --- | --- |

a)

vuosien 2024, 2025 ja 2026 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja;

| b) | vuoden 2027 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja, joista on vähennetty kiinteä
  8 000
   miljoonan euron määrä (vuoden 2018 hintoina). |
| --- | --- |

b)

vuoden 2027 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja, joista on vähennetty kiinteä
  8 000
   miljoonan euron määrä (vuoden 2018 hintoina).

8 000

| b) | vuoden 2027 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja, joista on vähennetty kiinteä
  2 800
   miljoonan euron määrä (vuoden 2018 hintoina). |
| --- | --- |

b)

vuoden 2027 osalta määrä, joka vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun alustavaan tilinpäätökseen otettuja, omia varoja koskevan päätöksen 2 artiklan 1 kohdan e, f ja g alakohdassa tarkoitetuista varoista peräisin olevia tuloja, joista on vähennetty kiinteä
  2 800
   miljoonan euron määrä (vuoden 2018 hintoina).

2 800

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut vuosittaiset mukautukset saavat olla enintään 15 000  miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) vuodessa vuosina 2024–2027.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut vuosittaiset mukautukset saavat olla enintään 15 000  miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) vuodessa vuosina 2024–2027.

3.   Komissio ilmoittaa 2 kohdassa tarkoitettujen vuosittaisten mukautusten tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15 päivän kuluessa varainhoitovuoden n – 1 alustavan tilinpäätöksen toimittamisesta varainhoitoasetuksen 245 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”

3.   Komissio ilmoittaa 2 kohdassa tarkoitettujen vuosittaisten mukautusten tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15 päivän kuluessa varainhoitovuoden n – 1 alustavan tilinpäätöksen toimittamisesta varainhoitoasetuksen 245 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

4 b artikla

4 b artikla

Hiilen hinnan vaihteluun perustuva erityinen vuosittainen mukautus

Hiilen hinnan vaihteluun perustuva erityinen vuosittainen mukautus

1.
     
  Otsakkeen 3 ’Luonnonvarat ja ympäristö’ maksusitoumusmäärärahojen menojen enimmäismäärään ja kuluvan vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärään tehdään vuosittainen mukautus ylöspäin vuodesta 2025 alkaen, jos vuonna n – 1 laskettu hiilen keskihinta on alkuperäistä oletusta korkeampi.

2.
     
  Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vuosittainen mukautus ylöspäin vastaa määrää, joka on laskettu kertomalla sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) [XXX] 9 artiklassa vahvistetuista rahoituspuitteista saatavat vuosittaiset määrärahat prosenttiosuudella, jolla vuonna n – 1 laskettu hiilen keskihinta on ylittänyt alkuperäisen oletuksen.
  ”

Muutos 5

Muutos 5

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 3 kohta

1 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| (3) | Korvataan 11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Muutos

Muutos

(3)

Korvataan 11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

| (3) | Korvataan 11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(3)

Korvataan 11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Edellä 4 a artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja ylöspäin mukautuksia vastaavat määrät muodostavat tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien lisäyksen.”

”Edellä 4 a artiklan 1 kohdassa
  , 4 b artiklassa
  ja 5 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja ylöspäin mukautuksia vastaavat määrät muodostavat tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien lisäyksen.”

Muutos 6

Muutos 6

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 4 kohta

1 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Muutos |
| --- | --- |
| (4) | Korvataan liite I 
  tämän asetuksen liitteellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Muutos

Muutos

(4)

Korvataan liite I 
  tämän asetuksen liitteellä.

tämän asetuksen liitteellä.

| (4) | Korvataan liite I 
  seuraavasti: |
| --- | --- |

(4)

Korvataan liite I 
  seuraavasti:

seuraavasti:

”LIITE I

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS (EU-27)

| (milj. euroa, vuoden 2018 hintoina) |
| --- |
| MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Yhteensä 2021–2027 |
| 1. | Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous |

(milj. euroa, vuoden 2018 hintoina)

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Yhteensä 2021–2027

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Koheesio, palautumiskyky ja arvot |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2a. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio |
| --- | --- |

2a.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Palautumiskyky ja arvot |
| --- | --- |

2b.

Palautumiskyky ja arvot

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Luonnonvarat ja ympäristö |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

josta: Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Muuttoliike ja rajaturvallisuus |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Turvallisuus ja puolustus |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Naapurialueet ja muu maailma |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | EU:n yleinen hallinto |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

josta: Toimielinten hallintomenot

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

MAKSUMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]”.

| 7. | on valmis aloittamaan neuvottelut komission ehdotuksen parantamiseksi; |
| --- | --- |

7.

on valmis aloittamaan neuvottelut komission ehdotuksen parantamiseksi;

o

o o

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  EUVL [...], [...], s. [...].

15

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  EUVL [...], [...], s. [...].

15

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Metsäkatoasetus ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 125/21)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Metsät tuottavat monenlaisia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä, kuten puutavaraa ja muita metsätuotteita sekä ihmiskunnan kannalta olennaisia ympäristöpalveluja, sillä niissä on suurin osa maapallon mantereiden luonnon monimuotoisuudesta. Ne ylläpitävät ekosysteemitoimintoja, auttavat suojelemaan ilmastojärjestelmää, tuottavat puhdasta ilmaa ja ovat keskeisessä asemassa vesien ja maaperän puhdistamisessa sekä veden sitomisessa maaperään. Lisäksi metsät tarjoavat elinkeinon ja tuloja noin kolmannekselle maailman väestöstä, ja niiden hävittämisellä on vakavia seurauksia kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, myös metsien ekosysteemeistä voimakkaasti riippuvaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, toimeentuloon (18). Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen vähentävät myös välttämättömiä hiilinieluja ja lisäävät todennäköisyyttä
  , että uudet taudit tarttuvat eläimistä ihmisiin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Metsät tuottavat monenlaisia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä, kuten puutavaraa ja muita metsätuotteita sekä ihmiskunnan kannalta olennaisia ympäristöpalveluja, sillä niissä on suurin osa maapallon mantereiden luonnon monimuotoisuudesta. Ne ylläpitävät ekosysteemitoimintoja, auttavat suojelemaan ilmastojärjestelmää, tuottavat puhdasta ilmaa ja ovat keskeisessä asemassa vesien ja maaperän puhdistamisessa sekä veden sitomisessa maaperään. Lisäksi metsät tarjoavat elinkeinon ja tuloja noin kolmannekselle maailman väestöstä, ja niiden hävittämisellä on vakavia seurauksia kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, myös metsien ekosysteemeistä voimakkaasti riippuvaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, toimeentuloon (18). Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen vähentävät myös välttämättömiä hiilinieluja ja lisäävät todennäköisyyttä
  , että uudet taudit tarttuvat eläimistä ihmisiin
  .

| (1) | Metsät tuottavat monenlaisia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä, kuten puutavaraa ja muita metsätuotteita sekä ihmiskunnan kannalta olennaisia ympäristöpalveluja, sillä niissä on suurin osa maapallon mantereiden luonnon monimuotoisuudesta. Ne ylläpitävät ekosysteemitoimintoja, auttavat suojelemaan ilmastojärjestelmää, tuottavat puhdasta ilmaa ja ovat keskeisessä asemassa vesien ja maaperän puhdistamisessa sekä veden sitomisessa maaperään
  ja vesivarantojen täydentymisessä, ja yli neljännes nykyaikaisista lääkkeistä on peräisin trooppisten metsien kasveista. Suuret metsäalueet toimivat kosteuden lähteenä ja auttavat estämään manneralueiden aavikoitumista
  . Lisäksi metsät tarjoavat elinkeinon ja tuloja noin kolmannekselle maailman väestöstä, ja niiden hävittämisellä on vakavia seurauksia kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, myös metsien ekosysteemeistä voimakkaasti riippuvaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, toimeentuloon (18). Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  vähentävät myös välttämättömiä hiilinieluja
  . Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen ja metsien muuntaminen lisäävät luonnonvaraisten eläinten, tuotantoeläinten ja ihmisten välisiä kontakteja
  ja lisäävät
  näin ollen uusien tautien leviämisen
  todennäköisyyttä
  ja uusien epidemioiden ja pandemioiden riskiä
  . |
| --- | --- |

(1)

Metsät tuottavat monenlaisia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä, kuten puutavaraa ja muita metsätuotteita sekä ihmiskunnan kannalta olennaisia ympäristöpalveluja, sillä niissä on suurin osa maapallon mantereiden luonnon monimuotoisuudesta. Ne ylläpitävät ekosysteemitoimintoja, auttavat suojelemaan ilmastojärjestelmää, tuottavat puhdasta ilmaa ja ovat keskeisessä asemassa vesien ja maaperän puhdistamisessa sekä veden sitomisessa maaperään
  ja vesivarantojen täydentymisessä, ja yli neljännes nykyaikaisista lääkkeistä on peräisin trooppisten metsien kasveista. Suuret metsäalueet toimivat kosteuden lähteenä ja auttavat estämään manneralueiden aavikoitumista
  . Lisäksi metsät tarjoavat elinkeinon ja tuloja noin kolmannekselle maailman väestöstä, ja niiden hävittämisellä on vakavia seurauksia kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, myös metsien ekosysteemeistä voimakkaasti riippuvaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, toimeentuloon (18). Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  vähentävät myös välttämättömiä hiilinieluja
  . Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen ja metsien muuntaminen lisäävät luonnonvaraisten eläinten, tuotantoeläinten ja ihmisten välisiä kontakteja
  ja lisäävät
  näin ollen uusien tautien leviämisen
  todennäköisyyttä
  ja uusien epidemioiden ja pandemioiden riskiä
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen etenevät hälyttävällä vauhdilla. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö arvioi, että vuosina 1990–2020 menetettiin koko maailmassa noin 420 miljoonaa hehtaaria metsää, mikä on noin 10 prosenttia maailmassa jäljellä olevista metsistä ja Euroopan unionin pinta-alaa suurempi ala (19). Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen vauhdittavat puolestaan merkittävästi ilmaston maailmanlaajuista lämpenemistä ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, jotka ovat aikamme tärkeimmät ympäristöhaasteet. Maailmassa menetetään kuitenkin edelleen 10 miljoonaa hehtaaria metsää joka vuosi. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen etenevät hälyttävällä vauhdilla. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö arvioi, että vuosina 1990–2020 menetettiin koko maailmassa noin 420 miljoonaa hehtaaria metsää, mikä on noin 10 prosenttia maailmassa jäljellä olevista metsistä ja Euroopan unionin pinta-alaa suurempi ala (19). Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen vauhdittavat puolestaan merkittävästi ilmaston maailmanlaajuista lämpenemistä ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, jotka ovat aikamme tärkeimmät ympäristöhaasteet. Maailmassa menetetään kuitenkin edelleen 10 miljoonaa hehtaaria metsää joka vuosi.

| (2) | Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  etenevät hälyttävällä vauhdilla. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö arvioi, että vuosina 1990–2020 menetettiin koko maailmassa noin 420 miljoonaa hehtaaria metsää, mikä on noin 10 prosenttia maailmassa jäljellä olevista metsistä ja Euroopan unionin pinta-alaa suurempi ala (19). Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  vauhdittavat puolestaan merkittävästi ilmaston maailmanlaajuista lämpenemistä ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, jotka ovat aikamme tärkeimmät ympäristöhaasteet. Maailmassa menetetään kuitenkin edelleen 10 miljoonaa hehtaaria metsää joka vuosi.
  Myös ilmastonmuutos vaikuttaa voimakkaasti metsiin, ja tulevina vuosikymmeninä on vastattava moniin haasteisiin metsien sopeutumis- ja selviytymiskyvyn varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  etenevät hälyttävällä vauhdilla. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö arvioi, että vuosina 1990–2020 menetettiin koko maailmassa noin 420 miljoonaa hehtaaria metsää, mikä on noin 10 prosenttia maailmassa jäljellä olevista metsistä ja Euroopan unionin pinta-alaa suurempi ala (19). Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  vauhdittavat puolestaan merkittävästi ilmaston maailmanlaajuista lämpenemistä ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, jotka ovat aikamme tärkeimmät ympäristöhaasteet. Maailmassa menetetään kuitenkin edelleen 10 miljoonaa hehtaaria metsää joka vuosi.
  Myös ilmastonmuutos vaikuttaa voimakkaasti metsiin, ja tulevina vuosikymmeninä on vastattava moniin haasteisiin metsien sopeutumis- ja selviytymiskyvyn varmistamiseksi.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen edistävät maailmanlaajuista ilmastokriisiä monin eri tavoin. Ne lisäävät ennen kaikkea kasvihuonekaasupäästöjä niihin liittyvien metsäpalojen seurauksena ja heikentävät jatkuvasti hiilinielukapasiteettia. Lisäksi ne heikentävät niistä kärsivän alueen kykyä sietää ilmastonmuutosta ja vähentävät merkittävästi kyseisen alueen luonnon monimuotoisuutta. Metsäkato yksinään aiheuttaa 11 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä (20). |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Metsäkato
  ja
  metsien tilan heikkeneminen edistävät maailmanlaajuista ilmastokriisiä monin eri tavoin. Ne lisäävät ennen kaikkea kasvihuonekaasupäästöjä niihin liittyvien metsäpalojen seurauksena ja heikentävät jatkuvasti hiilinielukapasiteettia. Lisäksi ne heikentävät niistä kärsivän alueen kykyä sietää ilmastonmuutosta ja vähentävät merkittävästi kyseisen alueen luonnon monimuotoisuutta. Metsäkato yksinään aiheuttaa 11 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä (20).

| (3) | Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  edistävät maailmanlaajuista ilmastokriisiä monin eri tavoin. Ne lisäävät ennen kaikkea kasvihuonekaasupäästöjä niihin liittyvien metsäpalojen seurauksena ja heikentävät jatkuvasti hiilinielukapasiteettia. Lisäksi ne heikentävät niistä kärsivän alueen kykyä sietää ilmastonmuutosta ja vähentävät merkittävästi kyseisen alueen luonnon monimuotoisuutta
  ja kestävyyttä tauteja ja tuhoojia vastaan
  . Metsäkato yksinään aiheuttaa 11 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä (20). |
| --- | --- |

(3)

Metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  edistävät maailmanlaajuista ilmastokriisiä monin eri tavoin. Ne lisäävät ennen kaikkea kasvihuonekaasupäästöjä niihin liittyvien metsäpalojen seurauksena ja heikentävät jatkuvasti hiilinielukapasiteettia. Lisäksi ne heikentävät niistä kärsivän alueen kykyä sietää ilmastonmuutosta ja vähentävät merkittävästi kyseisen alueen luonnon monimuotoisuutta
  ja kestävyyttä tauteja ja tuhoojia vastaan
  . Metsäkato yksinään aiheuttaa 11 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä (20).

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Äkillinen ilmastonmuutos johtaa luonnon monimuotoisuuden maailmanlaajuiseen köyhtymiseen, joka puolestaan pahentaa ilmastonmuutosta; nämä kaksi tekijää liittyvät erottamattomasti toisiinsa, kuten viimeaikaiset tutkimukset ovat vahvistaneet. Luonnon monimuotoisuus
  auttaa hillitsemään ilmastonmuutosta
  . Hyönteiset, linnut ja nisäkkäät toimivat pölyttäjinä ja siementen levittäjinä ja voivat suoraan tai välillisesti auttaa tehostamaan hiilen varastointia. Metsät myös huolehtivat vesivarojen jatkuvasta uusiutumisesta sekä ehkäisevät kuivuutta ja siitä paikallisyhteisöille, myös alkuperäiskansoille, aiheutuvia haitallisia vaikutuksia. Metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen voimakas vähentäminen sekä metsien ja muiden ekosysteemien järjestelmällinen ennallistaminen ovat merkittävin yksittäinen luontoon perustuva mahdollisuus hillitä ilmastonmuutosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Äkillinen ilmastonmuutos johtaa luonnon monimuotoisuuden maailmanlaajuiseen köyhtymiseen, joka puolestaan pahentaa ilmastonmuutosta; nämä kaksi tekijää liittyvät erottamattomasti toisiinsa, kuten viimeaikaiset tutkimukset ovat vahvistaneet. Luonnon monimuotoisuus
  auttaa hillitsemään ilmastonmuutosta
  . Hyönteiset, linnut ja nisäkkäät toimivat pölyttäjinä ja siementen levittäjinä ja voivat suoraan tai välillisesti auttaa tehostamaan hiilen varastointia. Metsät myös huolehtivat vesivarojen jatkuvasta uusiutumisesta sekä ehkäisevät kuivuutta ja siitä paikallisyhteisöille, myös alkuperäiskansoille, aiheutuvia haitallisia vaikutuksia. Metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen voimakas vähentäminen sekä metsien ja muiden ekosysteemien järjestelmällinen ennallistaminen ovat merkittävin yksittäinen luontoon perustuva mahdollisuus hillitä ilmastonmuutosta.

| (4) | Äkillinen ilmastonmuutos johtaa luonnon monimuotoisuuden maailmanlaajuiseen köyhtymiseen, joka puolestaan pahentaa ilmastonmuutosta; nämä kaksi tekijää liittyvät erottamattomasti toisiinsa, kuten viimeaikaiset tutkimukset ovat vahvistaneet. Luonnon monimuotoisuus
  ja ekosysteemit ovat olennaisen tärkeitä ilmastokestävän kehityksen kannalta

   (1a). Hyönteiset, linnut ja nisäkkäät toimivat pölyttäjinä ja siementen levittäjinä ja voivat suoraan tai välillisesti auttaa tehostamaan hiilen varastointia. Metsät myös huolehtivat vesivarojen jatkuvasta uusiutumisesta sekä ehkäisevät kuivuutta ja siitä paikallisyhteisöille, myös alkuperäiskansoille, aiheutuvia haitallisia vaikutuksia. Metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  voimakas vähentäminen sekä metsien ja muiden ekosysteemien järjestelmällinen ennallistaminen ovat merkittävin yksittäinen luontoon perustuva mahdollisuus hillitä ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

(4)

Äkillinen ilmastonmuutos johtaa luonnon monimuotoisuuden maailmanlaajuiseen köyhtymiseen, joka puolestaan pahentaa ilmastonmuutosta; nämä kaksi tekijää liittyvät erottamattomasti toisiinsa, kuten viimeaikaiset tutkimukset ovat vahvistaneet. Luonnon monimuotoisuus
  ja ekosysteemit ovat olennaisen tärkeitä ilmastokestävän kehityksen kannalta

   (1a). Hyönteiset, linnut ja nisäkkäät toimivat pölyttäjinä ja siementen levittäjinä ja voivat suoraan tai välillisesti auttaa tehostamaan hiilen varastointia. Metsät myös huolehtivat vesivarojen jatkuvasta uusiutumisesta sekä ehkäisevät kuivuutta ja siitä paikallisyhteisöille, myös alkuperäiskansoille, aiheutuvia haitallisia vaikutuksia. Metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  voimakas vähentäminen sekä metsien ja muiden ekosysteemien järjestelmällinen ennallistaminen ovat merkittävin yksittäinen luontoon perustuva mahdollisuus hillitä ilmastonmuutosta.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Luonnon monimuotoisuus on olennaisen tärkeä tekijä ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen sietokyvyn kannalta niin paikallisella kuin maailmanlaajuisella tasolla. Yli puolet maailman bruttokansantuotteesta on luonnosta ja sen tarjoamista palveluista riippuvaista. Kolme merkittävää talouden alaa – rakennusala, maatalous ja elintarvike- ja juomateollisuus – ovat kaikki vahvasti riippuvaisia luonnosta. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen uhkaa kestävää veden kiertokulkua ja elintarvikejärjestelmiämme sekä vaarantaa elintarviketurvamme ja ravitsemuksemme. Yli 75 prosenttia maailman ravintokasvityypeistä on riippuvaisia eläinten suorittamasta pölytyksestä. Lisäksi monet teollisuuden alat ovat riippuvaisia geneettisestä monimuotoisuudesta
  ja
  ekosysteemipalveluista,
  jotka
  ovat ratkaisevan tärkeitä tuotantopanoksia etenkin lääkkeiden tuotannossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Luonnon monimuotoisuus on olennaisen tärkeä tekijä ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen sietokyvyn kannalta niin paikallisella kuin maailmanlaajuisella tasolla. Yli puolet maailman bruttokansantuotteesta on luonnosta ja sen tarjoamista palveluista riippuvaista. Kolme merkittävää talouden alaa – rakennusala, maatalous ja elintarvike- ja juomateollisuus – ovat kaikki vahvasti riippuvaisia luonnosta. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen uhkaa kestävää veden kiertokulkua ja elintarvikejärjestelmiämme sekä vaarantaa elintarviketurvamme ja ravitsemuksemme. Yli 75 prosenttia maailman ravintokasvityypeistä on riippuvaisia eläinten suorittamasta pölytyksestä. Lisäksi monet teollisuuden alat ovat riippuvaisia geneettisestä monimuotoisuudesta
  ja
  ekosysteemipalveluista,
  jotka
  ovat ratkaisevan tärkeitä tuotantopanoksia etenkin lääkkeiden tuotannossa.

| (5) | Luonnon monimuotoisuus on olennaisen tärkeä tekijä ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen sietokyvyn kannalta niin paikallisella kuin maailmanlaajuisella tasolla. Yli puolet maailman bruttokansantuotteesta on luonnosta ja sen tarjoamista palveluista riippuvaista. Kolme merkittävää talouden alaa – rakennusala, maatalous ja elintarvike- ja juomateollisuus – ovat kaikki vahvasti riippuvaisia luonnosta. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen uhkaa kestävää veden kiertokulkua ja elintarvikejärjestelmiämme sekä vaarantaa elintarviketurvamme ja ravitsemuksemme. Yli 75 prosenttia maailman ravintokasvityypeistä on riippuvaisia eläinten suorittamasta pölytyksestä. Lisäksi monet teollisuuden alat ovat riippuvaisia geneettisestä monimuotoisuudesta
  sekä
  ekosysteemipalveluista,
  joita esiintyy monimuotoisissa, luonnollisesti uudistuvissa metsissä, joissa on kestäviä monitahoisia symbioottisia suhteita, sillä ne
  ovat ratkaisevan tärkeitä tuotantopanoksia etenkin lääkkeiden
  , muun muassa mikrobilääkkeiden,
  tuotannossa.
  Lisäksi haihdunta eli prosessi, jossa puut ottavat vettä maasta ja vapauttavat sitä ilmakehään lehtiensä kautta, on merkittävä ilmakehän veden lähde, ja sen arvioidaan tuottavan lähes puolet kaikesta sadannasta. Metsäkato vaikuttaa näin ollen voimakkaasti sadantaan ja vesivirtojen luonnolliseen säätelyyn sekä metsissä että niitä ympäröivillä alueilla. Metsäkadon vaikutus maapallon veden kiertokulkujärjestelmään uhkaa olla yhtä tuhoisa kuin sen vaikutus ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

(5)

Luonnon monimuotoisuus on olennaisen tärkeä tekijä ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen sietokyvyn kannalta niin paikallisella kuin maailmanlaajuisella tasolla. Yli puolet maailman bruttokansantuotteesta on luonnosta ja sen tarjoamista palveluista riippuvaista. Kolme merkittävää talouden alaa – rakennusala, maatalous ja elintarvike- ja juomateollisuus – ovat kaikki vahvasti riippuvaisia luonnosta. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen uhkaa kestävää veden kiertokulkua ja elintarvikejärjestelmiämme sekä vaarantaa elintarviketurvamme ja ravitsemuksemme. Yli 75 prosenttia maailman ravintokasvityypeistä on riippuvaisia eläinten suorittamasta pölytyksestä. Lisäksi monet teollisuuden alat ovat riippuvaisia geneettisestä monimuotoisuudesta
  sekä
  ekosysteemipalveluista,
  joita esiintyy monimuotoisissa, luonnollisesti uudistuvissa metsissä, joissa on kestäviä monitahoisia symbioottisia suhteita, sillä ne
  ovat ratkaisevan tärkeitä tuotantopanoksia etenkin lääkkeiden
  , muun muassa mikrobilääkkeiden,
  tuotannossa.
  Lisäksi haihdunta eli prosessi, jossa puut ottavat vettä maasta ja vapauttavat sitä ilmakehään lehtiensä kautta, on merkittävä ilmakehän veden lähde, ja sen arvioidaan tuottavan lähes puolet kaikesta sadannasta. Metsäkato vaikuttaa näin ollen voimakkaasti sadantaan ja vesivirtojen luonnolliseen säätelyyn sekä metsissä että niitä ympäröivillä alueilla. Metsäkadon vaikutus maapallon veden kiertokulkujärjestelmään uhkaa olla yhtä tuhoisa kuin sen vaikutus ilmastonmuutokseen.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja metsäkato ovat äärimmäisen vakavia maailmanlaajuisia huolenaiheita, jotka vaikuttavat ihmiskunnan selviytymiseen ja kestäviin elinolosuhteisiin maapallolla. Ilmastonmuutoksen kiihtyminen, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ympäristön tilan heikkeneminen sekä konkreettiset esimerkit niiden tuhoisista vaikutuksista luontoon, ihmisten elinoloihin ja paikallisiin talouksiin ovat johtaneet siihen, että vihreä siirtymä on tunnustettu aikamme keskeiseksi tavoitteeksi ja sukupolvien väliseen oikeudenmukaisuuteen liittyväksi kysymykseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja metsäkato ovat äärimmäisen vakavia maailmanlaajuisia huolenaiheita, jotka vaikuttavat ihmiskunnan selviytymiseen ja kestäviin elinolosuhteisiin maapallolla. Ilmastonmuutoksen kiihtyminen, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ympäristön tilan heikkeneminen sekä konkreettiset esimerkit niiden tuhoisista vaikutuksista luontoon, ihmisten elinoloihin ja paikallisiin talouksiin ovat johtaneet siihen, että vihreä siirtymä on tunnustettu aikamme keskeiseksi tavoitteeksi ja sukupolvien väliseen oikeudenmukaisuuteen liittyväksi kysymykseksi.

| (6) | Ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja metsäkato ovat äärimmäisen vakavia maailmanlaajuisia huolenaiheita, jotka vaikuttavat ihmiskunnan selviytymiseen ja kestäviin elinolosuhteisiin maapallolla. Ilmastonmuutoksen kiihtyminen, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ympäristön tilan heikkeneminen sekä konkreettiset esimerkit niiden tuhoisista vaikutuksista luontoon, ihmisten elinoloihin ja paikallisiin talouksiin ovat johtaneet siihen, että vihreä siirtymä on tunnustettu aikamme keskeiseksi tavoitteeksi ja
  sukupuolten tasa-arvoon sekä
  sukupolvien väliseen oikeudenmukaisuuteen liittyväksi kysymykseksi. |
| --- | --- |

(6)

Ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja metsäkato ovat äärimmäisen vakavia maailmanlaajuisia huolenaiheita, jotka vaikuttavat ihmiskunnan selviytymiseen ja kestäviin elinolosuhteisiin maapallolla. Ilmastonmuutoksen kiihtyminen, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ympäristön tilan heikkeneminen sekä konkreettiset esimerkit niiden tuhoisista vaikutuksista luontoon, ihmisten elinoloihin ja paikallisiin talouksiin ovat johtaneet siihen, että vihreä siirtymä on tunnustettu aikamme keskeiseksi tavoitteeksi ja
  sukupuolten tasa-arvoon sekä
  sukupolvien väliseen oikeudenmukaisuuteen liittyväksi kysymykseksi.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Vuonna 2020 tilastoiduissa 227:ssä ympäristön ja maaoikeuksien puolustajiin kohdistuneessa kuolemaan johtaneessa hyökkäyksessä 70 prosenttia murhatuista työskenteli puolustaakseen maailman metsiä metsäkadolta ja teolliselta kehittämiseltä. Nämä hyökkäykset kohdistuvat suhteettomasti alkuperäiskansoihin, jotka olivat kohteena joka kolmannessa vuonna 2020 tilastoiduista murhista. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Vuonna 2020 tilastoiduissa 227:ssä ympäristön ja maaoikeuksien puolustajiin kohdistuneessa kuolemaan johtaneessa hyökkäyksessä 70 prosenttia murhatuista työskenteli puolustaakseen maailman metsiä metsäkadolta ja teolliselta kehittämiseltä. Nämä hyökkäykset kohdistuvat suhteettomasti alkuperäiskansoihin, jotka olivat kohteena joka kolmannessa vuonna 2020 tilastoiduista murhista.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Unionin kulutus on maailmanlaajuisesti merkittävä metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen aiheuttaja. Aloitteen vaikutustenarvioinnissa arvioitiin, että EU:n kulutus ja tuotanto aiheuttavat ilman asianmukaisia sääntelytoimia kuuden
  soveltamisalaan kuuluvan
  hyödykkeen (puu, nautaeläimet, soija, palmuöljy, kaakao ja kahvi) osalta vuosittain noin 248 000 hehtaaria metsäkatoa vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Unionin kulutus on maailmanlaajuisesti merkittävä metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen aiheuttaja. Aloitteen vaikutustenarvioinnissa arvioitiin, että EU:n kulutus ja tuotanto aiheuttavat ilman asianmukaisia sääntelytoimia kuuden
  soveltamisalaan kuuluvan
  hyödykkeen (puu, nautaeläimet, soija, palmuöljy, kaakao ja kahvi) osalta vuosittain noin 248 000 hehtaaria metsäkatoa vuoteen 2030 mennessä.

| (7) | Unionin kulutus on maailmanlaajuisesti merkittävä metsäkadon
  , luonnon ekosysteemien muuntamisen sekä luonnon ekosysteemien
  ja metsien tilan heikkenemisen
  sekä metsien muuntamisen
  aiheuttaja. Aloitteen vaikutustenarvioinnissa arvioitiin, että EU:n kulutus ja tuotanto aiheuttavat ilman asianmukaisia sääntelytoimia
  yksistään
  kuuden hyödykkeen (puu, nautaeläimet, soija, palmuöljy, kaakao ja kahvi) osalta vuosittain noin 248 000 hehtaaria metsäkatoa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(7)

Unionin kulutus on maailmanlaajuisesti merkittävä metsäkadon
  , luonnon ekosysteemien muuntamisen sekä luonnon ekosysteemien
  ja metsien tilan heikkenemisen
  sekä metsien muuntamisen
  aiheuttaja. Aloitteen vaikutustenarvioinnissa arvioitiin, että EU:n kulutus ja tuotanto aiheuttavat ilman asianmukaisia sääntelytoimia
  yksistään
  kuuden hyödykkeen (puu, nautaeläimet, soija, palmuöljy, kaakao ja kahvi) osalta vuosittain noin 248 000 hehtaaria metsäkatoa vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Euroopan metsäministerikonferenssin Euroopan metsien tilaa koskevassa vuoden 2020 raportissa (21) todetaan EU:n metsien tilanteesta, että vuosina 1990–2020 metsien pinta-ala Euroopassa on kasvanut 9 prosentilla, biomassaan varastoituneen hiilen määrä 50 prosentilla ja puun tarjonta 40 prosentilla. Kuitenkin vain vajaat 5 prosenttia Euroopan metsistä katsotaan koskemattomiksi tai luonnonmetsiksi
  Euroopan ympäristökeskuksen ympäristön tilaa koskevan vuoden 2020 raportin

   (22) 
  mukaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Euroopan metsäministerikonferenssin Euroopan metsien tilaa koskevassa vuoden 2020 raportissa (21) todetaan EU:n metsien tilanteesta, että vuosina 1990–2020 metsien pinta-ala Euroopassa on kasvanut 9 prosentilla, biomassaan varastoituneen hiilen määrä 50 prosentilla ja puun tarjonta 40 prosentilla. Kuitenkin vain vajaat 5 prosenttia Euroopan metsistä katsotaan koskemattomiksi tai luonnonmetsiksi
  Euroopan ympäristökeskuksen ympäristön tilaa koskevan vuoden 2020 raportin

   (22) 
  mukaan
  .

| (8) | Euroopan metsäministerikonferenssin Euroopan metsien tilaa koskevassa vuoden 2020 raportissa (21) todetaan EU:n metsien tilanteesta, että vuosina 1990–2020 metsien pinta-ala Euroopassa on kasvanut 9 prosentilla, biomassaan varastoituneen hiilen määrä 50 prosentilla ja puun tarjonta 40 prosentilla. Kuitenkin
  myös luonnonmetsiä ja vanhoja metsiä tehohoidetaan entistä enemmän, ja niiden luonnon ainutlaatuinen monimuotoisuus ja rakennepiirteet ovat vaarassa. Lisäksi
  vain vajaat 5 prosenttia Euroopan metsistä katsotaan
  tällä hetkellä
  koskemattomiksi tai luonnonmetsiksi
  , ja ilmastonmuutos johtaa erilaisiin uhkiin aina äärimmäisistä sääolosuhteista tuholaistauteihin. Metsäekosysteemien on selviydyttävä monenlaisista ihmisen toiminnan aiheuttamista paineista. Tällaisia ovat muun muassa toimet, jotka vaikuttavat suoraan ekosysteemeihin ja elinympäristöihin, kuten tietyt metsänhoitokäytännöt. Erityisesti tehohoidetuilla tasaikäisillä metsillä voi olla vakavia vaikutuksia kokonaisiin luontotyyppeihin avohakkuiden ja kuolleen puuaineksen poistamisen vuoksi

   (22)

  . |
| --- | --- |

(8)

Euroopan metsäministerikonferenssin Euroopan metsien tilaa koskevassa vuoden 2020 raportissa (21) todetaan EU:n metsien tilanteesta, että vuosina 1990–2020 metsien pinta-ala Euroopassa on kasvanut 9 prosentilla, biomassaan varastoituneen hiilen määrä 50 prosentilla ja puun tarjonta 40 prosentilla. Kuitenkin
  myös luonnonmetsiä ja vanhoja metsiä tehohoidetaan entistä enemmän, ja niiden luonnon ainutlaatuinen monimuotoisuus ja rakennepiirteet ovat vaarassa. Lisäksi
  vain vajaat 5 prosenttia Euroopan metsistä katsotaan
  tällä hetkellä
  koskemattomiksi tai luonnonmetsiksi
  , ja ilmastonmuutos johtaa erilaisiin uhkiin aina äärimmäisistä sääolosuhteista tuholaistauteihin. Metsäekosysteemien on selviydyttävä monenlaisista ihmisen toiminnan aiheuttamista paineista. Tällaisia ovat muun muassa toimet, jotka vaikuttavat suoraan ekosysteemeihin ja elinympäristöihin, kuten tietyt metsänhoitokäytännöt. Erityisesti tehohoidetuilla tasaikäisillä metsillä voi olla vakavia vaikutuksia kokonaisiin luontotyyppeihin avohakkuiden ja kuolleen puuaineksen poistamisen vuoksi

   (22)

  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Komissio esitti vuonna 2019 monia aloitteita, joilla puututaan maailmanlaajuisiin ympäristökriiseihin, sekä metsäkatoa koskevia erityistoimia. Tiedonannossaan EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (23) komissio määritteli yhdeksi päätavoitteeksi maankäyttöön kohdistuvan unionin kulutusjalanjäljen pienentämisen ja ihmisten kannustamisen unionissa kuluttamaan tuotteita, joiden toimitusketjut ovat metsäkatoa aiheuttamattomia. Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (24) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, talouskasvuun pyritään resurssien käyttöä lisäämättä eikä yhtäkään ihmistä tai aluetta jätetä huomiotta. Tavoitteena on suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Lisäksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on muun muassa puhtaan ilman, puhtaan veden, terveen maaperän ja luonnon monimuotoisuuden tarjoaminen kansalaisille ja tuleville sukupolville. Tämän vuoksi vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (25), Pellolta pöytään -strategiassa (26), EU:n metsästrategiassa (27), EU:n saasteettomuustoimintasuunnitelmassa (28) ja muissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa laadituissa asiaan liittyvissä strategioissa (29) korostetaan entisestään metsien suojelua ja selviytymiskykyä koskevien toimien merkitystä. EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteena on erityisesti suojella luontoa ja kääntää ekosysteemien heikkenemisen kehityssuunta. Lisäksi EU:n biotalousstrategialla (30) vahvistetaan ympäristön ja ekosysteemien suojelua ja vastataan samalla elintarvikkeiden, rehujen, energian, raaka-aineiden ja tuotteiden kasvavaan kysyntään etsimällä uusia tuotanto- ja kulutustapoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Komissio esitti vuonna 2019 monia aloitteita, joilla puututaan maailmanlaajuisiin ympäristökriiseihin, sekä metsäkatoa koskevia erityistoimia. Tiedonannossaan EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (23) komissio määritteli yhdeksi päätavoitteeksi maankäyttöön kohdistuvan unionin kulutusjalanjäljen pienentämisen ja ihmisten kannustamisen unionissa kuluttamaan tuotteita, joiden toimitusketjut ovat metsäkatoa aiheuttamattomia. Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (24) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, talouskasvuun pyritään resurssien käyttöä lisäämättä eikä yhtäkään ihmistä tai aluetta jätetä huomiotta. Tavoitteena on suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Lisäksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on muun muassa puhtaan ilman, puhtaan veden, terveen maaperän ja luonnon monimuotoisuuden tarjoaminen kansalaisille ja tuleville sukupolville. Tämän vuoksi vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (25), Pellolta pöytään -strategiassa (26), EU:n metsästrategiassa (27), EU:n saasteettomuustoimintasuunnitelmassa (28) ja muissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa laadituissa asiaan liittyvissä strategioissa (29) korostetaan entisestään metsien suojelua ja selviytymiskykyä koskevien toimien merkitystä. EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteena on erityisesti suojella luontoa ja kääntää ekosysteemien heikkenemisen kehityssuunta. Lisäksi EU:n biotalousstrategialla (30) vahvistetaan ympäristön ja ekosysteemien suojelua ja vastataan samalla elintarvikkeiden, rehujen, energian, raaka-aineiden ja tuotteiden kasvavaan kysyntään etsimällä uusia tuotanto- ja kulutustapoja.

| (9) | Komissio esitti vuonna 2019 monia aloitteita, joilla puututaan maailmanlaajuisiin ympäristökriiseihin, sekä metsäkatoa koskevia erityistoimia. Tiedonannossaan EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (23) komissio määritteli yhdeksi päätavoitteeksi maankäyttöön kohdistuvan unionin kulutusjalanjäljen pienentämisen ja ihmisten kannustamisen unionissa kuluttamaan tuotteita, joiden toimitusketjut ovat metsäkatoa aiheuttamattomia. Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (24) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen
  ja rakentuu kestävän ja sääntöihin perustuvan vapaakaupan varaan
  , samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, talouskasvuun pyritään resurssien käyttöä lisäämättä eikä yhtäkään ihmistä tai aluetta jätetä huomiotta. Tavoitteena on suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Lisäksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on muun muassa puhtaan ilman, puhtaan veden, terveen maaperän ja luonnon monimuotoisuuden tarjoaminen kansalaisille ja tuleville sukupolville. Tämän vuoksi vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (25), Pellolta pöytään -strategiassa (26), EU:n metsästrategiassa (27), EU:n saasteettomuustoimintasuunnitelmassa (28) ja muissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa laadituissa asiaan liittyvissä strategioissa (29) korostetaan entisestään metsien suojelua ja selviytymiskykyä koskevien toimien merkitystä. EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteena on erityisesti suojella luontoa ja kääntää ekosysteemien heikkenemisen kehityssuunta. Lisäksi EU:n biotalousstrategialla (30) vahvistetaan ympäristön ja ekosysteemien suojelua ja vastataan samalla elintarvikkeiden, rehujen, energian, raaka-aineiden ja tuotteiden kasvavaan kysyntään etsimällä uusia tuotanto- ja kulutustapoja. |
| --- | --- |

(9)

Komissio esitti vuonna 2019 monia aloitteita, joilla puututaan maailmanlaajuisiin ympäristökriiseihin, sekä metsäkatoa koskevia erityistoimia. Tiedonannossaan EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (23) komissio määritteli yhdeksi päätavoitteeksi maankäyttöön kohdistuvan unionin kulutusjalanjäljen pienentämisen ja ihmisten kannustamisen unionissa kuluttamaan tuotteita, joiden toimitusketjut ovat metsäkatoa aiheuttamattomia. Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (24) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen
  ja rakentuu kestävän ja sääntöihin perustuvan vapaakaupan varaan
  , samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, talouskasvuun pyritään resurssien käyttöä lisäämättä eikä yhtäkään ihmistä tai aluetta jätetä huomiotta. Tavoitteena on suojella, hoitaa ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten ja tulevien sukupolvien terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Lisäksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on muun muassa puhtaan ilman, puhtaan veden, terveen maaperän ja luonnon monimuotoisuuden tarjoaminen kansalaisille ja tuleville sukupolville. Tämän vuoksi vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (25), Pellolta pöytään -strategiassa (26), EU:n metsästrategiassa (27), EU:n saasteettomuustoimintasuunnitelmassa (28) ja muissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa laadituissa asiaan liittyvissä strategioissa (29) korostetaan entisestään metsien suojelua ja selviytymiskykyä koskevien toimien merkitystä. EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteena on erityisesti suojella luontoa ja kääntää ekosysteemien heikkenemisen kehityssuunta. Lisäksi EU:n biotalousstrategialla (30) vahvistetaan ympäristön ja ekosysteemien suojelua ja vastataan samalla elintarvikkeiden, rehujen, energian, raaka-aineiden ja tuotteiden kasvavaan kysyntään etsimällä uusia tuotanto- ja kulutustapoja.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmaisseet huolensa vääjäämättömästä metsäkadosta. Ne ovat korostaneet, että koska metsien suojelua, ennallistamista ja kestävää hoitoa koskevat nykyiset maailmanlaajuisen tason politiikat ja toimet eivät riitä pysäyttämään metsäkatoa
  ja
  metsien tilan heikkenemistä, tarvitaan tehostettuja unionin toimia, jotta voidaan edistää tehokkaammin kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) saavuttamista kaikkien Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltioiden vuonna 2015 hyväksymän kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti. Neuvosto tuki erityisesti komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” esitettyä komission ilmoitusta, jonka mukaan komissio aikoo arvioida täydentäviä sääntelyyn liittyviä ja muita toimenpiteitä ja esittää niihin liittyviä ehdotuksia (31). |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmaisseet huolensa vääjäämättömästä metsäkadosta. Ne ovat korostaneet, että koska metsien suojelua, ennallistamista ja kestävää hoitoa koskevat nykyiset maailmanlaajuisen tason politiikat ja toimet eivät riitä pysäyttämään metsäkatoa
  ja
  metsien tilan heikkenemistä, tarvitaan tehostettuja unionin toimia, jotta voidaan edistää tehokkaammin kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) saavuttamista kaikkien Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltioiden vuonna 2015 hyväksymän kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti. Neuvosto tuki erityisesti komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” esitettyä komission ilmoitusta, jonka mukaan komissio aikoo arvioida täydentäviä sääntelyyn liittyviä ja muita toimenpiteitä ja esittää niihin liittyviä ehdotuksia (31).

| (10) | Jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmaisseet huolensa vääjäämättömästä metsäkadosta. Ne ovat korostaneet, että koska metsien suojelua, ennallistamista ja kestävää hoitoa koskevat nykyiset maailmanlaajuisen tason politiikat ja toimet eivät riitä pysäyttämään metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  , metsien muuntamista ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä
  , tarvitaan tehostettuja unionin toimia, jotta voidaan edistää tehokkaammin kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) saavuttamista kaikkien Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltioiden vuonna 2015 hyväksymän kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti
  . Komissio ja jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet YK:n toiminnan vuosikymmeneen kestävän kehityksen tavoitteiden alalla, YK:n ekosysteemien ennallistamisen vuosikymmeneen ja YK:n perheviljelmien vuosikymmeneen
  . Neuvosto tuki erityisesti komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” esitettyä komission ilmoitusta, jonka mukaan komissio aikoo arvioida täydentäviä sääntelyyn liittyviä ja muita toimenpiteitä ja esittää niihin liittyviä ehdotuksia (31). |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmaisseet huolensa vääjäämättömästä metsäkadosta. Ne ovat korostaneet, että koska metsien suojelua, ennallistamista ja kestävää hoitoa koskevat nykyiset maailmanlaajuisen tason politiikat ja toimet eivät riitä pysäyttämään metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  , metsien muuntamista ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä
  , tarvitaan tehostettuja unionin toimia, jotta voidaan edistää tehokkaammin kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) saavuttamista kaikkien Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltioiden vuonna 2015 hyväksymän kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti
  . Komissio ja jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet YK:n toiminnan vuosikymmeneen kestävän kehityksen tavoitteiden alalla, YK:n ekosysteemien ennallistamisen vuosikymmeneen ja YK:n perheviljelmien vuosikymmeneen
  . Neuvosto tuki erityisesti komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” esitettyä komission ilmoitusta, jonka mukaan komissio aikoo arvioida täydentäviä sääntelyyn liittyviä ja muita toimenpiteitä ja esittää niihin liittyviä ehdotuksia (31).

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Euroopan parlamentti on korostanut, että maailman metsien jatkuva tuhoaminen
  liittyy
  suurelta osin maataloustuotannon laajenemiseen, erityisesti metsien muuttamiseen maatalousmaaksi, jota käytetään monien sellaisten tuotteiden ja hyödykkeiden tuottamiseen, joiden kysyntä on suuri. Parlamentti antoi 22 päivänä lokakuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 225 artiklan mukaisesti päätöslauselman (32), jossa komissiota pyydetään esittämään SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotus ”EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi”. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Euroopan parlamentti on korostanut, että maailman metsien jatkuva tuhoaminen
  liittyy
  suurelta osin maataloustuotannon laajenemiseen, erityisesti metsien muuttamiseen maatalousmaaksi, jota käytetään monien sellaisten tuotteiden ja hyödykkeiden tuottamiseen, joiden kysyntä on suuri. Parlamentti antoi 22 päivänä lokakuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 225 artiklan mukaisesti päätöslauselman (32), jossa komissiota pyydetään esittämään SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotus ”EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi”.

| (11) | Euroopan parlamentti on korostanut, että maailman metsien
  ja luonnon ekosysteemien
  jatkuva tuhoaminen
  ja niiden tilan heikkeneminen sekä niiden muuntaminen samoin kuin ihmisoikeusloukkaukset liittyvät
  suurelta osin maataloustuotannon laajenemiseen, erityisesti metsien muuttamiseen maatalousmaaksi, jota käytetään monien sellaisten tuotteiden ja hyödykkeiden tuottamiseen, joiden kysyntä on suuri. Parlamentti antoi 22 päivänä lokakuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 225 artiklan mukaisesti päätöslauselman (32), jossa komissiota pyydetään esittämään SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotus ”EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi”
  pakollisen asianmukaisen huolellisuuden pohjalta
  . |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentti on korostanut, että maailman metsien
  ja luonnon ekosysteemien
  jatkuva tuhoaminen
  ja niiden tilan heikkeneminen sekä niiden muuntaminen samoin kuin ihmisoikeusloukkaukset liittyvät
  suurelta osin maataloustuotannon laajenemiseen, erityisesti metsien muuttamiseen maatalousmaaksi, jota käytetään monien sellaisten tuotteiden ja hyödykkeiden tuottamiseen, joiden kysyntä on suuri. Parlamentti antoi 22 päivänä lokakuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 225 artiklan mukaisesti päätöslauselman (32), jossa komissiota pyydetään esittämään SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotus ”EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi”
  pakollisen asianmukaisen huolellisuuden pohjalta
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjunta on tärkeä osa toimenpidepakettia, jota tarvitaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja seuraavien sopimusten ja sitoumusten noudattamiseksi: Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukainen unionin sitoumus, vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimus (33) sekä oikeudellisesti sitova EU:n ilmastolainsäädännön mukainen sitoumus saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjunta on tärkeä osa toimenpidepakettia, jota tarvitaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja seuraavien sopimusten ja sitoumusten noudattamiseksi: Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukainen unionin sitoumus, vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimus (33) sekä oikeudellisesti sitova EU:n ilmastolainsäädännön mukainen sitoumus saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

| (12) | Metsäkadon
  , luonnon ekosysteemien muuntamisen, luonnon ekosysteemien
  ja metsien tilan heikkenemisen
  sekä metsien muuntamisen
  torjunta on tärkeä osa toimenpidepakettia, jota tarvitaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja seuraavien sopimusten ja sitoumusten noudattamiseksi: Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukainen unionin sitoumus, vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimus (33) sekä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2022/591 hyväksytty kahdeksas ympäristöalan toimintaohjelma (33a)



  ja
  oikeudellisesti sitova EU:n ilmastolainsäädännön mukainen sitoumus saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(12)

Metsäkadon
  , luonnon ekosysteemien muuntamisen, luonnon ekosysteemien
  ja metsien tilan heikkenemisen
  sekä metsien muuntamisen
  torjunta on tärkeä osa toimenpidepakettia, jota tarvitaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja seuraavien sopimusten ja sitoumusten noudattamiseksi: Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukainen unionin sitoumus, vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimus (33) sekä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2022/591 hyväksytty kahdeksas ympäristöalan toimintaohjelma (33a)



  ja
  oikeudellisesti sitova EU:n ilmastolainsäädännön mukainen sitoumus saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen ja metsien muuntamisen torjunta on myös tärkeä osa toimenpidepakettia, jota tarvitaan luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen torjumiseksi ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja luonnon ennallistamista koskevien EU:n tavoitteiden mukaisten unionin sitoumusten täyttämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen ja metsien muuntamisen torjunta on myös tärkeä osa toimenpidepakettia, jota tarvitaan luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen torjumiseksi ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja luonnon ennallistamista koskevien EU:n tavoitteiden mukaisten unionin sitoumusten täyttämiseksi.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 b) | Aarniometsät ovat ainutlaatuisia ja korvaamattomia. Viljelymetsät ja istutetut metsät ovat biologiselta monimuotoisuudeltaan köyhempiä eivätkä suojele ympäristöä yhtä hyvin kuin aarniometsät ja luonnonmetsät. Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä on näin ollen syytä erottaa eri metsätyypit selkeästi toisistaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 b)

Aarniometsät ovat ainutlaatuisia ja korvaamattomia. Viljelymetsät ja istutetut metsät ovat biologiselta monimuotoisuudeltaan köyhempiä eivätkä suojele ympäristöä yhtä hyvin kuin aarniometsät ja luonnonmetsät. Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä on näin ollen syytä erottaa eri metsätyypit selkeästi toisistaan.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen, metsien muuntamisen sekä muiden ekosysteemien muuntamisen ja niiden tilan heikkenemisen torjuminen edellyttää myös, että lisätään kuluttajien tietoisuutta terveemmistä kulutustottumuksista, joiden ympäristöjalanjälki on pienempi. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen, metsien muuntamisen sekä muiden ekosysteemien muuntamisen ja niiden tilan heikkenemisen torjuminen edellyttää myös, että lisätään kuluttajien tietoisuutta terveemmistä kulutustottumuksista, joiden ympäristöjalanjälki on pienempi.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 b) | Tuotantoeläinten ravinnoksi tuotetut kasviproteiinit edistävät merkittävästi metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä ja metsien muuntamista sekä muiden ekosysteemien muuntamista maailmanlaajuisesti. Metsäkatoa ja muiden ekosysteemien muuntamista voidaan torjua erityisesti vähentämällä unionin riippuvuutta tuoduista kasviproteiineista ja edistämällä kasviproteiinien paikallista ja kestävää tuotantoa. Tämän asetuksen tavoitteiden toteutumiseen on liityttävä unionin proteiiniomavaraisuuden lisääminen ja unionin kasviproteiinistrategian toteuttaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 b)

Tuotantoeläinten ravinnoksi tuotetut kasviproteiinit edistävät merkittävästi metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä ja metsien muuntamista sekä muiden ekosysteemien muuntamista maailmanlaajuisesti. Metsäkatoa ja muiden ekosysteemien muuntamista voidaan torjua erityisesti vähentämällä unionin riippuvuutta tuoduista kasviproteiineista ja edistämällä kasviproteiinien paikallista ja kestävää tuotantoa. Tämän asetuksen tavoitteiden toteutumiseen on liityttävä unionin proteiiniomavaraisuuden lisääminen ja unionin kasviproteiinistrategian toteuttaminen.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Unioni toi ja kulutti kolmanneksen maailmanlaajuisen kaupan kohteena olevista metsäkatoon liittyvistä maataloustuotteista vuosina 1990–2008. Kyseisenä ajanjaksona unionin kulutus oli syynä 10 prosenttiin tavaroiden tai palvelujen tuotantoon liittyvästä maailmanlaajuisesta metsäkadosta. EU:n kulutus aiheuttaa edelleen suhteettoman suuren osuuden metsäkadosta, vaikka sen suhteellinen osuus pieneneekin nykyään. Unionin olisi sen vuoksi toteutettava toimia minimoidakseen maailmanlaajuisen metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen, joka johtuu unionissa tapahtuvasta tiettyjen hyödykkeiden ja tuotteiden kulutuksesta. Tällä tavoin sen olisi pyrittävä vähentämään omaa osuuttaan kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä sekä edistämään kestäviä tuotanto- ja kulutustapoja niin unionissa kuin koko maailmassa. Jotta unionin politiikalla olisi mahdollisimman suuri vaikutus, sillä olisi pyrittävä vaikuttamaan maailmanmarkkinoihin eikä vain unioniin suuntautuviin toimitusketjuihin. Kumppanuudet ja tehokas kansainvälinen yhteistyö tuottaja- ja kuluttajamaiden kanssa ovat tässä yhteydessä olennaisen tärkeitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Unioni toi ja kulutti kolmanneksen maailmanlaajuisen kaupan kohteena olevista metsäkatoon liittyvistä maataloustuotteista vuosina 1990–2008. Kyseisenä ajanjaksona unionin kulutus oli syynä 10 prosenttiin tavaroiden tai palvelujen tuotantoon liittyvästä maailmanlaajuisesta metsäkadosta. EU:n kulutus aiheuttaa edelleen suhteettoman suuren osuuden metsäkadosta, vaikka sen suhteellinen osuus pieneneekin nykyään. Unionin olisi sen vuoksi toteutettava toimia minimoidakseen maailmanlaajuisen metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen, joka johtuu unionissa tapahtuvasta tiettyjen hyödykkeiden ja tuotteiden kulutuksesta. Tällä tavoin sen olisi pyrittävä vähentämään omaa osuuttaan kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä sekä edistämään kestäviä tuotanto- ja kulutustapoja niin unionissa kuin koko maailmassa. Jotta unionin politiikalla olisi mahdollisimman suuri vaikutus, sillä olisi pyrittävä vaikuttamaan maailmanmarkkinoihin eikä vain unioniin suuntautuviin toimitusketjuihin. Kumppanuudet ja tehokas kansainvälinen yhteistyö tuottaja- ja kuluttajamaiden kanssa ovat tässä yhteydessä olennaisen tärkeitä.

| (14) | Unioni toi ja kulutti kolmanneksen maailmanlaajuisen kaupan kohteena olevista metsäkatoon liittyvistä maataloustuotteista vuosina 1990–2008. Kyseisenä ajanjaksona unionin kulutus oli syynä 10 prosenttiin tavaroiden tai palvelujen tuotantoon liittyvästä maailmanlaajuisesta metsäkadosta. EU:n kulutus aiheuttaa edelleen suhteettoman suuren osuuden metsäkadosta, vaikka sen suhteellinen osuus pieneneekin nykyään. Unionin olisi sen vuoksi toteutettava toimia minimoidakseen maailmanlaajuisen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  , joka johtuu unionissa tapahtuvasta tiettyjen hyödykkeiden ja tuotteiden kulutuksesta. Tällä tavoin sen olisi pyrittävä vähentämään omaa osuuttaan kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä sekä edistämään kestäviä tuotanto- ja kulutustapoja niin unionissa kuin koko maailmassa. Jotta unionin politiikalla olisi mahdollisimman suuri vaikutus, sillä olisi pyrittävä vaikuttamaan maailmanmarkkinoihin eikä vain unioniin suuntautuviin toimitusketjuihin. Kumppanuudet ja tehokas kansainvälinen yhteistyö
  , myös vapaakauppasopimukset,
  tuottaja- ja kuluttajamaiden kanssa ovat tässä yhteydessä olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

(14)

Unioni toi ja kulutti kolmanneksen maailmanlaajuisen kaupan kohteena olevista metsäkatoon liittyvistä maataloustuotteista vuosina 1990–2008. Kyseisenä ajanjaksona unionin kulutus oli syynä 10 prosenttiin tavaroiden tai palvelujen tuotantoon liittyvästä maailmanlaajuisesta metsäkadosta. EU:n kulutus aiheuttaa edelleen suhteettoman suuren osuuden metsäkadosta, vaikka sen suhteellinen osuus pieneneekin nykyään. Unionin olisi sen vuoksi toteutettava toimia minimoidakseen maailmanlaajuisen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  , joka johtuu unionissa tapahtuvasta tiettyjen hyödykkeiden ja tuotteiden kulutuksesta. Tällä tavoin sen olisi pyrittävä vähentämään omaa osuuttaan kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä sekä edistämään kestäviä tuotanto- ja kulutustapoja niin unionissa kuin koko maailmassa. Jotta unionin politiikalla olisi mahdollisimman suuri vaikutus, sillä olisi pyrittävä vaikuttamaan maailmanmarkkinoihin eikä vain unioniin suuntautuviin toimitusketjuihin. Kumppanuudet ja tehokas kansainvälinen yhteistyö
  , myös vapaakauppasopimukset,
  tuottaja- ja kuluttajamaiden kanssa ovat tässä yhteydessä olennaisen tärkeitä.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen pysäyttäminen on olennainen osa kestävän kehityksen tavoitteita (SDG). Tällä asetuksella olisi edistettävä erityisesti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka koskevat maanpäällistä elämää (SDG 15), ilmastotoimia (SDG 13), vastuullista kuluttamista ja tuotantoa (SDG 12), nälän poistamista (SDG 2) ja terveyttä ja hyvinvointia (SDG 3). Tavoitetta 15.2 eli metsäkadon pysäyttämistä vuoteen 2020 mennessä ei ole saavutettu, minkä vuoksi on toteutettava kiireesti kunnianhimoisia ja tuloksellisia toimia. Tämän asetuksen on myös tarkoitus vastata metsiä koskevaan New Yorkin julkilausumaan, joka on oikeudellisesti sitomaton poliittinen julkilausuma. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen pysäyttäminen on olennainen osa kestävän kehityksen tavoitteita (SDG). Tällä asetuksella olisi edistettävä erityisesti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka koskevat maanpäällistä elämää (SDG 15), ilmastotoimia (SDG 13), vastuullista kuluttamista ja tuotantoa (SDG 12), nälän poistamista (SDG 2) ja terveyttä ja hyvinvointia (SDG 3). Tavoitetta 15.2 eli metsäkadon pysäyttämistä vuoteen 2020 mennessä ei ole saavutettu, minkä vuoksi on toteutettava kiireesti kunnianhimoisia ja tuloksellisia toimia. Tämän asetuksen on myös tarkoitus vastata metsiä koskevaan New Yorkin julkilausumaan, joka on oikeudellisesti sitomaton poliittinen julkilausuma.

| (15) | Metsäkadon
  , metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien
  muuntamisen sekä muiden ekosysteemien muuntamisen ja niiden
  tilan heikkenemisen pysäyttäminen on olennainen osa kestävän kehityksen tavoitteita (SDG). Tällä asetuksella olisi edistettävä erityisesti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka koskevat maanpäällistä elämää (SDG 15), ilmastotoimia (SDG 13), vastuullista kuluttamista ja tuotantoa (SDG 12), nälän poistamista (SDG 2) ja terveyttä ja hyvinvointia (SDG 3). Tavoitetta 15.2 eli metsäkadon pysäyttämistä vuoteen 2020 mennessä ei ole saavutettu, minkä vuoksi on toteutettava kiireesti kunnianhimoisia ja tuloksellisia toimia. Tämän asetuksen on myös tarkoitus vastata metsiä koskevaan New Yorkin julkilausumaan, joka on oikeudellisesti sitomaton poliittinen julkilausuma. |
| --- | --- |

(15)

Metsäkadon
  , metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien
  muuntamisen sekä muiden ekosysteemien muuntamisen ja niiden
  tilan heikkenemisen pysäyttäminen on olennainen osa kestävän kehityksen tavoitteita (SDG). Tällä asetuksella olisi edistettävä erityisesti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka koskevat maanpäällistä elämää (SDG 15), ilmastotoimia (SDG 13), vastuullista kuluttamista ja tuotantoa (SDG 12), nälän poistamista (SDG 2) ja terveyttä ja hyvinvointia (SDG 3). Tavoitetta 15.2 eli metsäkadon pysäyttämistä vuoteen 2020 mennessä ei ole saavutettu, minkä vuoksi on toteutettava kiireesti kunnianhimoisia ja tuloksellisia toimia. Tämän asetuksen on myös tarkoitus vastata metsiä koskevaan New Yorkin julkilausumaan, joka on oikeudellisesti sitomaton poliittinen julkilausuma.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Tällä asetuksella on tarkoitus vastata myös Glasgow'ssa annettuun metsiä ja maankäyttöä koskevaan johtajien julkilausumaan (37), jossa todetaan, että maankäyttöön, ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen niin maailmanlaajuisesti kuin kansainvälisesti edellyttää muutokseen tähtääviä lisätoimia seuraavilla toisiinsa kytkeytyvillä aloilla: kestävä tuotanto ja kulutus; infrastruktuurin kehittäminen; kauppa, rahoitus ja sijoitustoiminta; sekä pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen tukeminen. Julistuksen allekirjoittajat
  korostivat julistuksessa myös
  , että ne vahvistavat yhteisiä pyrkimyksiään helpottaa kansainvälisesti ja kansallisesti kauppa- ja kehityspolitiikkoja, jotka edistävät kestävää kehitystä ja kestävää hyödykkeiden tuotantoa ja kulutusta, tähtäävät maiden yhteisen edun saavuttamiseen
  eivätkä edistä metsäkatoa ja maaperän huonontumista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Tällä asetuksella on tarkoitus vastata myös Glasgow'ssa annettuun metsiä ja maankäyttöä koskevaan johtajien julkilausumaan (37), jossa todetaan, että maankäyttöön, ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen niin maailmanlaajuisesti kuin kansainvälisesti edellyttää muutokseen tähtääviä lisätoimia seuraavilla toisiinsa kytkeytyvillä aloilla: kestävä tuotanto ja kulutus; infrastruktuurin kehittäminen; kauppa, rahoitus ja sijoitustoiminta; sekä pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen tukeminen. Julistuksen allekirjoittajat
  korostivat julistuksessa myös
  , että ne vahvistavat yhteisiä pyrkimyksiään helpottaa kansainvälisesti ja kansallisesti kauppa- ja kehityspolitiikkoja, jotka edistävät kestävää kehitystä ja kestävää hyödykkeiden tuotantoa ja kulutusta, tähtäävät maiden yhteisen edun saavuttamiseen
  eivätkä edistä metsäkatoa ja maaperän huonontumista
  .

| (17) | Tällä asetuksella on tarkoitus vastata myös Glasgow'ssa annettuun metsiä ja maankäyttöä koskevaan johtajien julkilausumaan (37), jossa todetaan, että maankäyttöön, ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen niin maailmanlaajuisesti kuin kansainvälisesti edellyttää muutokseen tähtääviä lisätoimia seuraavilla toisiinsa kytkeytyvillä aloilla: kestävä tuotanto ja kulutus; infrastruktuurin kehittäminen; kauppa, rahoitus ja sijoitustoiminta; sekä pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen tukeminen. Julistuksen allekirjoittajat
  sitoutuivat metsäkadon ja maaperän huonontumisen pysäyttämiseen ja niitä koskevan kehityksen suunnan kääntämiseen vuoteen 2030 mennessä ja korostivat
  , että ne vahvistavat yhteisiä pyrkimyksiään helpottaa kansainvälisesti ja kansallisesti kauppa- ja kehityspolitiikkoja, jotka edistävät kestävää kehitystä ja kestävää hyödykkeiden tuotantoa ja kulutusta
  ja
  tähtäävät maiden yhteisen edun saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(17)

Tällä asetuksella on tarkoitus vastata myös Glasgow'ssa annettuun metsiä ja maankäyttöä koskevaan johtajien julkilausumaan (37), jossa todetaan, että maankäyttöön, ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen niin maailmanlaajuisesti kuin kansainvälisesti edellyttää muutokseen tähtääviä lisätoimia seuraavilla toisiinsa kytkeytyvillä aloilla: kestävä tuotanto ja kulutus; infrastruktuurin kehittäminen; kauppa, rahoitus ja sijoitustoiminta; sekä pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen tukeminen. Julistuksen allekirjoittajat
  sitoutuivat metsäkadon ja maaperän huonontumisen pysäyttämiseen ja niitä koskevan kehityksen suunnan kääntämiseen vuoteen 2030 mennessä ja korostivat
  , että ne vahvistavat yhteisiä pyrkimyksiään helpottaa kansainvälisesti ja kansallisesti kauppa- ja kehityspolitiikkoja, jotka edistävät kestävää kehitystä ja kestävää hyödykkeiden tuotantoa ja kulutusta
  ja
  tähtäävät maiden yhteisen edun saavuttamiseen.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Unioni on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenenä sitoutunut edistämään yleismaailmallista, sääntöihin perustuvaa, avointa, läpinäkyvää, ennakoitavaa, osallistavaa, syrjimätöntä ja oikeudenmukaista monenvälistä kauppajärjestelmää WTO:n puitteissa sekä avointa, kestävää ja määrätietoista kauppapolitiikkaa. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat sen vuoksi sekä unionissa tuotetut hyödykkeet ja tuotteet että unioniin tuodut hyödykkeet ja tuotteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Unioni on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenenä sitoutunut edistämään yleismaailmallista, sääntöihin perustuvaa, avointa, läpinäkyvää, ennakoitavaa, osallistavaa, syrjimätöntä ja oikeudenmukaista monenvälistä kauppajärjestelmää WTO:n puitteissa sekä avointa, kestävää ja määrätietoista kauppapolitiikkaa. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat sen vuoksi sekä unionissa tuotetut hyödykkeet ja tuotteet että unioniin tuodut hyödykkeet ja tuotteet.

| (18) | Unioni on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenenä sitoutunut edistämään yleismaailmallista, sääntöihin perustuvaa, avointa, läpinäkyvää, ennakoitavaa, osallistavaa, syrjimätöntä ja oikeudenmukaista monenvälistä kauppajärjestelmää WTO:n puitteissa sekä avointa, kestävää ja määrätietoista kauppapolitiikkaa.
  Kaikkien unionin käyttöön ottamien ja kauppaan vaikuttavien toimenpiteiden edellytetään olevan WTO:n sääntöjen mukaisia. Lisäksi kaikissa unionin käyttöön ottamissa ja kauppaan vaikuttavissa toimenpiteissä on tarpeen ottaa huomioon unionin kauppakumppanien mahdolliset reaktiot ja varmistaa, että toimenpiteen täytäntöönpano ei kohtuuttomasti rajoita tai häiritse kauppaa, sekä ottaa samalla huomioon, että uusiutumattomien luonnonvarojen suojelu menee kaiken muun edelle.
  Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat sen vuoksi sekä unionissa tuotetut hyödykkeet ja tuotteet että unioniin tuodut hyödykkeet ja tuotteet
  , ja siinä keskitytään niihin hyödykkeisiin ja tuotteisiin, joihin liittyy suurin riski siitä, että ne johtavat metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen
  . |
| --- | --- |

(18)

Unioni on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenenä sitoutunut edistämään yleismaailmallista, sääntöihin perustuvaa, avointa, läpinäkyvää, ennakoitavaa, osallistavaa, syrjimätöntä ja oikeudenmukaista monenvälistä kauppajärjestelmää WTO:n puitteissa sekä avointa, kestävää ja määrätietoista kauppapolitiikkaa.
  Kaikkien unionin käyttöön ottamien ja kauppaan vaikuttavien toimenpiteiden edellytetään olevan WTO:n sääntöjen mukaisia. Lisäksi kaikissa unionin käyttöön ottamissa ja kauppaan vaikuttavissa toimenpiteissä on tarpeen ottaa huomioon unionin kauppakumppanien mahdolliset reaktiot ja varmistaa, että toimenpiteen täytäntöönpano ei kohtuuttomasti rajoita tai häiritse kauppaa, sekä ottaa samalla huomioon, että uusiutumattomien luonnonvarojen suojelu menee kaiken muun edelle.
  Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat sen vuoksi sekä unionissa tuotetut hyödykkeet ja tuotteet että unioniin tuodut hyödykkeet ja tuotteet
  , ja siinä keskitytään niihin hyödykkeisiin ja tuotteisiin, joihin liittyy suurin riski siitä, että ne johtavat metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen
  .

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen haasteisiin, jotka maailmalla ovat edessään, voidaan puuttua ainoastaan maailmanlaajuisin toimin. Unionin olisi oltava vahva globaali toimija, joka paitsi näyttää esimerkkiä niin myös ottaa johtoaseman kansainvälisessä yhteistyössä pyrittäessä luomaan avoin ja oikeudenmukainen monenvälinen järjestelmä, jossa kestävä kauppa toimii vihreän siirtymän keskeisenä mahdollistajana niin, että voidaan sekä torjua ilmastonmuutosta että pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen haasteisiin, jotka maailmalla ovat edessään, voidaan puuttua ainoastaan maailmanlaajuisin toimin. Unionin olisi oltava vahva globaali toimija, joka paitsi näyttää esimerkkiä niin myös ottaa johtoaseman kansainvälisessä yhteistyössä pyrittäessä luomaan avoin ja oikeudenmukainen monenvälinen järjestelmä, jossa kestävä kauppa toimii vihreän siirtymän keskeisenä mahdollistajana niin, että voidaan sekä torjua ilmastonmuutosta että pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Tässä asetus on jatkoa myös komission tiedonannolle ”Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (38), jossa todetaan, että EU:lla on edessään uusia sisäisiä ja ulkoisia haasteita ja etenkin että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan digitaalistrategiassa on määritelty uusi kestävämpi kasvumalli, joten EU tarvitsee uuden kauppapoliittisen strategian, jolla tuetaan EU:n sisä- ja ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja edistetään kestävyyden lisäämistä, sillä EU on sitoutunut saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.
  Kauppapolitiikkaa on hyödynnettävä kaikilta osin covid-19-pandemiasta toipumisessa
  ,
  talouden vihreässä siirtymässä
  ja
  digitaalisessa muutoksessa sekä Euroopan selviytymiskyvyn rakentamisessa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Tässä asetus on jatkoa myös komission tiedonannolle ”Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (38), jossa todetaan, että EU:lla on edessään uusia sisäisiä ja ulkoisia haasteita ja etenkin että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan digitaalistrategiassa on määritelty uusi kestävämpi kasvumalli, joten EU tarvitsee uuden kauppapoliittisen strategian, jolla tuetaan EU:n sisä- ja ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja edistetään kestävyyden lisäämistä, sillä EU on sitoutunut saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.
  Kauppapolitiikkaa on hyödynnettävä kaikilta osin covid-19-pandemiasta toipumisessa
  ,
  talouden vihreässä siirtymässä
  ja
  digitaalisessa muutoksessa sekä Euroopan selviytymiskyvyn rakentamisessa
  .

| (19) | Tässä asetus on jatkoa myös komission tiedonannolle ”Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (38), jossa todetaan, että EU:lla on edessään uusia sisäisiä ja ulkoisia haasteita ja etenkin että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan digitaalistrategiassa on määritelty uusi kestävämpi kasvumalli, joten EU tarvitsee uuden kauppapoliittisen strategian, jolla tuetaan EU:n sisä- ja ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja edistetään kestävyyden lisäämistä, sillä EU on sitoutunut saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.
  Kauppa ja kansainvälinen yhteistyö voivat olla tärkeitä välineitä korkeampien kestävyysnormien vakiinnuttamisessa erityisesti aloilla
  ,
  jotka ovat kytköksissä metsiin
  ja
  niihin liittyviin arvoketjuihin. Nykyisten vapaakauppasopimusten arviointi on kuitenkin osoittanut, että niiden täytäntöönpanossa ja sen valvonnassa on joissakin tapauksissa ollut puutteita ja että unionin kauppa- ja investointipolitiikkaa on tarpeen virtaviivaistaa niin, että maailmanlaajuiseen metsäkadon haasteeseen voidaan vastata tehokkaammin
  . |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetus on jatkoa myös komission tiedonannolle ”Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (38), jossa todetaan, että EU:lla on edessään uusia sisäisiä ja ulkoisia haasteita ja etenkin että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan digitaalistrategiassa on määritelty uusi kestävämpi kasvumalli, joten EU tarvitsee uuden kauppapoliittisen strategian, jolla tuetaan EU:n sisä- ja ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja edistetään kestävyyden lisäämistä, sillä EU on sitoutunut saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.
  Kauppa ja kansainvälinen yhteistyö voivat olla tärkeitä välineitä korkeampien kestävyysnormien vakiinnuttamisessa erityisesti aloilla
  ,
  jotka ovat kytköksissä metsiin
  ja
  niihin liittyviin arvoketjuihin. Nykyisten vapaakauppasopimusten arviointi on kuitenkin osoittanut, että niiden täytäntöönpanossa ja sen valvonnassa on joissakin tapauksissa ollut puutteita ja että unionin kauppa- ja investointipolitiikkaa on tarpeen virtaviivaistaa niin, että maailmanlaajuiseen metsäkadon haasteeseen voidaan vastata tehokkaammin
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Jotta voidaan antaa uutta pontta vapaakauppasopimuksiin liittyvälle unionin työlle, varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin yrityksille ja täyttää metsien suojelemista edellyttävien Pariisin sopimuksen ja biodiversiteettisopimuksen mukaiset unionin sitoumukset, unionin kauppapolitiikassa olisi keskityttävä panemaan nykyiset kauppasopimukset täytäntöön ja valvomaan niiden täytäntöönpanoa sekä käymään neuvotteluja sellaisista uusista kauppasopimuksista ja tekemään sellaisia uusia kauppasopimuksia, joihin sisältyy vahvoja, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä kestävästä kehityksestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Jotta voidaan antaa uutta pontta vapaakauppasopimuksiin liittyvälle unionin työlle, varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin yrityksille ja täyttää metsien suojelemista edellyttävien Pariisin sopimuksen ja biodiversiteettisopimuksen mukaiset unionin sitoumukset, unionin kauppapolitiikassa olisi keskityttävä panemaan nykyiset kauppasopimukset täytäntöön ja valvomaan niiden täytäntöönpanoa sekä käymään neuvotteluja sellaisista uusista kauppasopimuksista ja tekemään sellaisia uusia kauppasopimuksia, joihin sisältyy vahvoja, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä kestävästä kehityksestä.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Neuvotteluvaltuutuksiin olisi sisällytettävä metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen sekä muiden ekosysteemien muuntamiseen ja niiden tilan heikkenemiseen liittyviä vahvoja lausekkeita, ja uusien kauppaetuuksien myöntämiseen olisi sisällytettävä asianomaisia raaka-aineita koskevia kestävyysvertailuarvoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 b)

Neuvotteluvaltuutuksiin olisi sisällytettävä metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen sekä muiden ekosysteemien muuntamiseen ja niiden tilan heikkenemiseen liittyviä vahvoja lausekkeita, ja uusien kauppaetuuksien myöntämiseen olisi sisällytettävä asianomaisia raaka-aineita koskevia kestävyysvertailuarvoja.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 c) | Kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen, paikallisviranomaisten ja yksityisen sektorin, mukaan lukien pk-yritykset ja pienviljelijät, olisi aina voitava osallistua täysipainoisesti mihin tahansa kumppanuuteen tai yhteistyöhön kauppakumppanin kanssa työmarkkinaosapuolten riippumattomuus huomioon ottaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 c)

Kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen, paikallisviranomaisten ja yksityisen sektorin, mukaan lukien pk-yritykset ja pienviljelijät, olisi aina voitava osallistua täysipainoisesti mihin tahansa kumppanuuteen tai yhteistyöhön kauppakumppanin kanssa työmarkkinaosapuolten riippumattomuus huomioon ottaen.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 d) | Vapaakauppasopimuksiin sisältyvissä julkisia hankintoja koskevissa määräyksissä olisi otettava huomioon sosiaalinen, ekologinen ja vastuullinen liiketoiminta. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 d)

Vapaakauppasopimuksiin sisältyvissä julkisia hankintoja koskevissa määräyksissä olisi otettava huomioon sosiaalinen, ekologinen ja vastuullinen liiketoiminta.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 e) | Tämän asetuksen ohella olisi tehtävä vahvoja kumppanuussopimuksia, jotka perustuvat kauppaan ja yhteistyöhön asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tärkeimpien tuottajamaiden kanssa, ottaen huomioon pienviljelijöiden ja paikallisyhteisöjen erityiset edut. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 e)

Tämän asetuksen ohella olisi tehtävä vahvoja kumppanuussopimuksia, jotka perustuvat kauppaan ja yhteistyöhön asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tärkeimpien tuottajamaiden kanssa, ottaen huomioon pienviljelijöiden ja paikallisyhteisöjen erityiset edut.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Tällä asetuksella olisi täydennettävä komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (39), ehdotettuja muita toimenpiteitä, erityisesti seuraavia: 1) toimiminen yhdessä tuottajamaiden kanssa ja niiden tukeminen puuttumisessa metsäkadon perimmäisiin syihin, joita ovat muun muassa heikko hallinto, lainsäädännön täytäntöönpanon tehottomuus ja lahjonta, sekä 2) tärkeiden kuluttajamaiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lujittaminen
  tavoitteena edistää
  sellaisten vastaavien toimenpiteiden
  toteuttamista
  , joilla pyritään estämään metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen liittyvien toimitusketjujen tuotteiden saattaminen niiden markkinoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Tällä asetuksella olisi täydennettävä komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (39), ehdotettuja muita toimenpiteitä, erityisesti seuraavia: 1) toimiminen yhdessä tuottajamaiden kanssa ja niiden tukeminen puuttumisessa metsäkadon perimmäisiin syihin, joita ovat muun muassa heikko hallinto, lainsäädännön täytäntöönpanon tehottomuus ja lahjonta, sekä 2) tärkeiden kuluttajamaiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lujittaminen
  tavoitteena edistää
  sellaisten vastaavien toimenpiteiden
  toteuttamista
  , joilla pyritään estämään metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen liittyvien toimitusketjujen tuotteiden saattaminen niiden markkinoille.

| (20) | Tällä asetuksella olisi täydennettävä komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (39), ehdotettuja muita toimenpiteitä, erityisesti seuraavia: 1) toimiminen yhdessä tuottajamaiden kanssa ja niiden tukeminen puuttumisessa metsäkadon perimmäisiin syihin, joita ovat muun muassa heikko hallinto, lainsäädännön täytäntöönpanon tehottomuus ja lahjonta, sekä 2) tärkeiden kuluttajamaiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lujittaminen
  muun muassa edistämällä kauppasopimuksia, jotka sisältävät metsänsuojelua koskevia määräyksiä ja joilla kannustetaan tekemään kauppaa metsäkatoa aiheuttamattomilla maatalous- ja metsäpohjaisilla tuotteilla, ja
  sellaisten vastaavien toimenpiteiden
  toteuttaminen
  , joilla pyritään estämään metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  liittyvien toimitusketjujen tuotteiden saattaminen niiden markkinoille. |
| --- | --- |

(20)

Tällä asetuksella olisi täydennettävä komission tiedonannossa ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (39), ehdotettuja muita toimenpiteitä, erityisesti seuraavia: 1) toimiminen yhdessä tuottajamaiden kanssa ja niiden tukeminen puuttumisessa metsäkadon perimmäisiin syihin, joita ovat muun muassa heikko hallinto, lainsäädännön täytäntöönpanon tehottomuus ja lahjonta, sekä 2) tärkeiden kuluttajamaiden kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön lujittaminen
  muun muassa edistämällä kauppasopimuksia, jotka sisältävät metsänsuojelua koskevia määräyksiä ja joilla kannustetaan tekemään kauppaa metsäkatoa aiheuttamattomilla maatalous- ja metsäpohjaisilla tuotteilla, ja
  sellaisten vastaavien toimenpiteiden
  toteuttaminen
  , joilla pyritään estämään metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  liittyvien toimitusketjujen tuotteiden saattaminen niiden markkinoille.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Tässä asetuksessa olisi noudatettava kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatetta, ja sillä olisi sen vuoksi edistettävä ja helpotettava yhteistyötä kehitysmaiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden kanssa antamalla teknistä ja taloudellista apua sekä vaihtamalla metsien säilyttämistä, suojelua ja kestävää käyttöä koskevia tietoja ja hyviä käytäntöjä, antaen erityistä tunnustusta yksityisen sektorin toteuttamille kestävyysaloitteille. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Tässä asetuksessa olisi noudatettava kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatetta, ja sillä olisi sen vuoksi edistettävä ja helpotettava yhteistyötä kehitysmaiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden kanssa antamalla teknistä ja taloudellista apua sekä vaihtamalla metsien säilyttämistä, suojelua ja kestävää käyttöä koskevia tietoja ja hyviä käytäntöjä, antaen erityistä tunnustusta yksityisen sektorin toteuttamille kestävyysaloitteille.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 b) | Asianomaisen kehitysmaan ja sen yleisen ympäristötilanteen sekä sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen mukaan olisi harkittava kestävyyteen liittyvää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon ympäristöulottuvuus sekä sosiaaliset ja taloudelliset ulottuvuudet, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ollessa kyseessä. Unionin toimenpiteet eivät saisi johtaa haavoittuvassa asemassa olevien väestönosien tulojen ehtymiseen, työpaikkojen menetyksiin tai kehitysmaiden saavutusten heikkenemiseen, ja niillä olisi vältettävä tarjoamasta kannustimia laittomiin toimiin, sillä monet niistä ovat yhteydessä kansainväliseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen, jonka vaikutukset ovat vieläkin tuhoisampia ympäristölle ja yhteiskunnalle. Olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon covid-19-pandemian kielteinen vaikutus edistymiseen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti pandemian suhteeton vaikutus köyhiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin sekä työllisyyteen ja eriarvoisuuteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 b)

Asianomaisen kehitysmaan ja sen yleisen ympäristötilanteen sekä sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen mukaan olisi harkittava kestävyyteen liittyvää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon ympäristöulottuvuus sekä sosiaaliset ja taloudelliset ulottuvuudet, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ollessa kyseessä. Unionin toimenpiteet eivät saisi johtaa haavoittuvassa asemassa olevien väestönosien tulojen ehtymiseen, työpaikkojen menetyksiin tai kehitysmaiden saavutusten heikkenemiseen, ja niillä olisi vältettävä tarjoamasta kannustimia laittomiin toimiin, sillä monet niistä ovat yhteydessä kansainväliseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen, jonka vaikutukset ovat vieläkin tuhoisampia ympäristölle ja yhteiskunnalle. Olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon covid-19-pandemian kielteinen vaikutus edistymiseen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti pandemian suhteeton vaikutus köyhiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin sekä työllisyyteen ja eriarvoisuuteen.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Komission olisi jatkettava yhteistyötä tuottajamaiden kanssa ja yleisesti ottaen yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja elinten kanssa sekä vahvistettava tukea ja kannustimia, joilla tuetaan metsien suojelua ja metsäkatoa aiheuttamattomaan tuotantoon siirtymistä, alkuperäiskansojen roolin tunnustamista, hallinnon ja
  maanomistusoikeuksien
  parantamista, lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan lisäämistä sekä kestävän metsätalouden,
  ilmastonmuutokseen sopeutuvan maatalouden
  ,
  kestävän tehostamisen ja
  monipuolistamisen sekä agroekologian ja peltometsäviljelyn edistämistä. Komission olisi tässä yhteydessä tunnustettava alkuperäiskansojen rooli metsien suojelussa. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi jo olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten ja niistä opittujen asioiden pohjalta tehtävä yhteistyötä tuotantomaiden kanssa näiden pyynnöstä, jotta voidaan
  hyödyntää metsien monikäyttöisyyttä, tukea maita siirtymisessä kestävään metsätalouteen ja
  vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin samalla, kun täytetään paikalliset tarpeet ja otetaan huomioon pienviljelijöiden kohtaamat haasteet maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi toteutettavien toimien tehostamisesta annetun tiedonannon mukaisesti. Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan avulla olisi autettava tuottajamaita suojelemaan ja ennallistamaan metsiä sekä käyttämään niitä kestävällä tavalla, jotta voidaan edistää tämän asetuksen tavoitteena olevaa metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen hillitsemistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Komission olisi jatkettava yhteistyötä tuottajamaiden kanssa ja yleisesti ottaen yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja elinten kanssa sekä vahvistettava tukea ja kannustimia, joilla tuetaan metsien suojelua ja metsäkatoa aiheuttamattomaan tuotantoon siirtymistä, alkuperäiskansojen roolin tunnustamista, hallinnon ja
  maanomistusoikeuksien
  parantamista, lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan lisäämistä sekä kestävän metsätalouden,
  ilmastonmuutokseen sopeutuvan maatalouden
  ,
  kestävän tehostamisen ja
  monipuolistamisen sekä agroekologian ja peltometsäviljelyn edistämistä. Komission olisi tässä yhteydessä tunnustettava alkuperäiskansojen rooli metsien suojelussa. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi jo olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten ja niistä opittujen asioiden pohjalta tehtävä yhteistyötä tuotantomaiden kanssa näiden pyynnöstä, jotta voidaan
  hyödyntää metsien monikäyttöisyyttä, tukea maita siirtymisessä kestävään metsätalouteen ja
  vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin samalla, kun täytetään paikalliset tarpeet ja otetaan huomioon pienviljelijöiden kohtaamat haasteet maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi toteutettavien toimien tehostamisesta annetun tiedonannon mukaisesti. Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan avulla olisi autettava tuottajamaita suojelemaan ja ennallistamaan metsiä sekä käyttämään niitä kestävällä tavalla, jotta voidaan edistää tämän asetuksen tavoitteena olevaa metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen hillitsemistä.

| (21) | Komission olisi
  jäsenvaltioiden kanssa koordinoiden
  jatkettava yhteistyötä tuottajamaiden kanssa ja yleisesti ottaen yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja elinten
  sekä kentällä toimivien asiaankuuluvien sidosryhmien
  kanssa sekä vahvistettava tukea ja kannustimia, joilla tuetaan metsien suojelua ja
  ennallistamista ja
  metsäkatoa aiheuttamattomaan tuotantoon siirtymistä, alkuperäiskansojen
  ja paikallisyhteisöjen
  roolin
  ja oikeuksien
  tunnustamista
  ja vahvistamista
  , hallinnon ja
  maanhallintaoikeuksien
  parantamista,
  oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen,
  lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan lisäämistä sekä
  luonnonläheisen
  kestävän metsätalouden,
  joka perustuu indikaattoreihin ja kynnysarvoihin
  ,
  ekomatkailun, ilmastonmuutokseen sopeutuvan maatalouden,
  monipuolistamisen sekä agroekologian ja peltometsäviljelyn edistämistä. Komission olisi tässä yhteydessä tunnustettava
  täysimääräisesti
  alkuperäiskansojen
  ja paikallisyhteisöjen
  rooli
  ja oikeudet
  metsien suojelussa. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi jo olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten ja niistä opittujen asioiden pohjalta tehtävä yhteistyötä tuotantomaiden kanssa näiden pyynnöstä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin samalla, kun täytetään paikalliset tarpeet ja otetaan huomioon pienviljelijöiden kohtaamat haasteet maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi toteutettavien toimien tehostamisesta annetun tiedonannon mukaisesti.
  Säännöillä ja vaatimuksilla olisi pyrittävä pienentämään kolmansien maiden pienviljelijöiden taakkaa ja vähentämään esteitä heidän unionin markkinoille pääsylleen ja kansainväliseen kauppaan osallistumiselleen.
  Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan avulla olisi autettava tuottajamaita suojelemaan ja ennallistamaan metsiä sekä käyttämään niitä kestävällä tavalla, jotta voidaan edistää tämän asetuksen tavoitteena olevaa metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  hillitsemistä
  sekä tukea metsien ennallistamista muun muassa käyttämällä digitaaliteknologiaa ja paikkatietoja
  . |
| --- | --- |

(21)

Komission olisi
  jäsenvaltioiden kanssa koordinoiden
  jatkettava yhteistyötä tuottajamaiden kanssa ja yleisesti ottaen yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja elinten
  sekä kentällä toimivien asiaankuuluvien sidosryhmien
  kanssa sekä vahvistettava tukea ja kannustimia, joilla tuetaan metsien suojelua ja
  ennallistamista ja
  metsäkatoa aiheuttamattomaan tuotantoon siirtymistä, alkuperäiskansojen
  ja paikallisyhteisöjen
  roolin
  ja oikeuksien
  tunnustamista
  ja vahvistamista
  , hallinnon ja
  maanhallintaoikeuksien
  parantamista,
  oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen,
  lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan lisäämistä sekä
  luonnonläheisen
  kestävän metsätalouden,
  joka perustuu indikaattoreihin ja kynnysarvoihin
  ,
  ekomatkailun, ilmastonmuutokseen sopeutuvan maatalouden,
  monipuolistamisen sekä agroekologian ja peltometsäviljelyn edistämistä. Komission olisi tässä yhteydessä tunnustettava
  täysimääräisesti
  alkuperäiskansojen
  ja paikallisyhteisöjen
  rooli
  ja oikeudet
  metsien suojelussa. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi jo olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten ja niistä opittujen asioiden pohjalta tehtävä yhteistyötä tuotantomaiden kanssa näiden pyynnöstä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin samalla, kun täytetään paikalliset tarpeet ja otetaan huomioon pienviljelijöiden kohtaamat haasteet maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi toteutettavien toimien tehostamisesta annetun tiedonannon mukaisesti.
  Säännöillä ja vaatimuksilla olisi pyrittävä pienentämään kolmansien maiden pienviljelijöiden taakkaa ja vähentämään esteitä heidän unionin markkinoille pääsylleen ja kansainväliseen kauppaan osallistumiselleen.
  Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan avulla olisi autettava tuottajamaita suojelemaan ja ennallistamaan metsiä sekä käyttämään niitä kestävällä tavalla, jotta voidaan edistää tämän asetuksen tavoitteena olevaa metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  hillitsemistä
  sekä tukea metsien ennallistamista muun muassa käyttämällä digitaaliteknologiaa ja paikkatietoja
  .

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Tässä asetuksessa tunnustetaan hyödykkeiden viennin taloudellinen merkitys kolmansille maille sekä ne erityiset haasteet, joita pienviljelijät, erityisesti naiset, voivat kohdata. Koska pienviljelijöiden osuus kyseisten hyödykkeiden tuotannosta voi olla hyvin suuri, on syytä kiinnittää erityistä huomiota haasteisiin, joita pienviljelijät kohtaavat tämän asetuksen täytäntöönpanossa. On ratkaisevan tärkeää, että pienviljelijöiltä ostavat toimijat antavat oikea-aikaista taloudellista ja teknistä tukea auttaakseen pienviljelijöitä täyttämään uudet unionin markkinoille pääsyä koskevat vaatimukset. Kestävien käytäntöjen, kuten agroekologian ja yhteisömetsänhoidon, tukemiseksi unionin olisi puututtava metsäkatoa suoraan ja välillisesti aiheuttaviin tekijöihin, muun muassa köyhyyteen, edistämällä unioniin vietäviä tavaroita tuottavien pienviljelijöiden toimeentuloa ja turvaamalla riittävät resurssit, jotta voidaan tukea erityisesti kolmansien maiden pienviljelijöitä tämän asetuksen vaatimusten noudattamisessa ja helpottaa heidän pääsyään unionin markkinoille. Samalla uskottavan jäljitettävyysjärjestelmän perustaminen voi lisätä pienviljelijöiden toimintamahdollisuuksia, koska sen ansiosta voidaan välttää luvattujen kestävyyspalkkioiden maksamatta jättäminen, mahdollistaa sähköiset maksut tuottajille käyttämällä kansallista jäljitettävyysjärjestelmää ja siten torjua petoksia ja antaa paikallisviranomaisille mahdollisuus kerätä tietoa viljelylohkojen määrästä ja valvoa viljelijöiden määrää. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Tässä asetuksessa tunnustetaan hyödykkeiden viennin taloudellinen merkitys kolmansille maille sekä ne erityiset haasteet, joita pienviljelijät, erityisesti naiset, voivat kohdata. Koska pienviljelijöiden osuus kyseisten hyödykkeiden tuotannosta voi olla hyvin suuri, on syytä kiinnittää erityistä huomiota haasteisiin, joita pienviljelijät kohtaavat tämän asetuksen täytäntöönpanossa. On ratkaisevan tärkeää, että pienviljelijöiltä ostavat toimijat antavat oikea-aikaista taloudellista ja teknistä tukea auttaakseen pienviljelijöitä täyttämään uudet unionin markkinoille pääsyä koskevat vaatimukset. Kestävien käytäntöjen, kuten agroekologian ja yhteisömetsänhoidon, tukemiseksi unionin olisi puututtava metsäkatoa suoraan ja välillisesti aiheuttaviin tekijöihin, muun muassa köyhyyteen, edistämällä unioniin vietäviä tavaroita tuottavien pienviljelijöiden toimeentuloa ja turvaamalla riittävät resurssit, jotta voidaan tukea erityisesti kolmansien maiden pienviljelijöitä tämän asetuksen vaatimusten noudattamisessa ja helpottaa heidän pääsyään unionin markkinoille. Samalla uskottavan jäljitettävyysjärjestelmän perustaminen voi lisätä pienviljelijöiden toimintamahdollisuuksia, koska sen ansiosta voidaan välttää luvattujen kestävyyspalkkioiden maksamatta jättäminen, mahdollistaa sähköiset maksut tuottajille käyttämällä kansallista jäljitettävyysjärjestelmää ja siten torjua petoksia ja antaa paikallisviranomaisille mahdollisuus kerätä tietoa viljelylohkojen määrästä ja valvoa viljelijöiden määrää.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Komission tiedonannossa ilmoitetaan myös metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä sekä maailman metsäpinta-alan muutoksia ja niiden aiheuttajia käsittelevän EU:n seurantakeskuksen, jäljempänä ”EU:n seurantakeskus”, perustamisesta. Komissio ottaa keskuksen käyttöön maailman metsäpinta-alan muutosten ja niiden aiheuttajien seurannan parantamiseksi. EU:n seurantakeskus parantaa lisäksi jo olemassa olevien seurantavälineiden, kuten Copernicus-tuotteiden, avulla julkisten tahojen, kuluttajien ja yritysten mahdollisuuksia saada tietoja toimitusketjuista. Se tarjoaa myös helppotajuisia tietoja ja dataa, jotka osoittavat, miten metsäkato, metsien tilan heikkeneminen sekä maailman metsäpinta-alan muutokset ovat sidoksissa hyödykkeiden ja tuotteiden kysyntään ja kauppaan EU:ssa. EU:n seurantakeskus tukee näin ollen suoraan tämän asetuksen täytäntöönpanoa tarjoamalla tieteellistä näyttöä maailmanlaajuisesta metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä sekä niihin liittyvästä kaupasta. EU:n seurantakeskus tekee tiivistä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen, tutkimuslaitosten ja kolmansien maiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Komission tiedonannossa ilmoitetaan myös metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä sekä maailman metsäpinta-alan muutoksia ja niiden aiheuttajia käsittelevän EU:n seurantakeskuksen, jäljempänä ”EU:n seurantakeskus”, perustamisesta. Komissio ottaa keskuksen käyttöön maailman metsäpinta-alan muutosten ja niiden aiheuttajien seurannan parantamiseksi. EU:n seurantakeskus parantaa lisäksi jo olemassa olevien seurantavälineiden, kuten Copernicus-tuotteiden, avulla julkisten tahojen, kuluttajien ja yritysten mahdollisuuksia saada tietoja toimitusketjuista. Se tarjoaa myös helppotajuisia tietoja ja dataa, jotka osoittavat, miten metsäkato, metsien tilan heikkeneminen sekä maailman metsäpinta-alan muutokset ovat sidoksissa hyödykkeiden ja tuotteiden kysyntään ja kauppaan EU:ssa. EU:n seurantakeskus tukee näin ollen suoraan tämän asetuksen täytäntöönpanoa tarjoamalla tieteellistä näyttöä maailmanlaajuisesta metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä sekä niihin liittyvästä kaupasta. EU:n seurantakeskus tekee tiivistä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen, tutkimuslaitosten ja kolmansien maiden kanssa.

| (22) | Komission tiedonannossa ilmoitetaan myös metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä sekä maailman metsäpinta-alan muutoksia ja niiden aiheuttajia käsittelevän EU:n seurantakeskuksen, jäljempänä ”EU:n seurantakeskus”, perustamisesta. Komissio ottaa keskuksen käyttöön maailman metsäpinta-alan muutosten ja niiden aiheuttajien seurannan parantamiseksi. EU:n seurantakeskus parantaa lisäksi jo olemassa olevien seurantavälineiden, kuten Copernicus-tuotteiden
  ja muiden julkisesti tai yksityisesti saatavilla olevien lähteiden
  , avulla julkisten tahojen, kuluttajien ja yritysten mahdollisuuksia saada tietoja toimitusketjuista. Se tarjoaa myös helppotajuisia tietoja ja dataa, jotka osoittavat, miten metsäkato, metsien tilan heikkeneminen sekä maailman metsäpinta-alan muutokset ovat sidoksissa hyödykkeiden ja tuotteiden kysyntään ja kauppaan EU:ssa. EU:n seurantakeskus tukee näin ollen suoraan tämän asetuksen täytäntöönpanoa tarjoamalla tieteellistä näyttöä maailmanlaajuisesta metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä sekä niihin liittyvästä kaupasta.
  Seurantakeskuksella olisi oltava käytössään vakaat ja riittävät resurssit, ja sen olisi osallistuttava sellaisen toimijoille, kauppaa käyville, kansalaisyhteiskunnalle ja toimivaltaisille viranomaisille tarkoitetun nopean hälytysjärjestelmän perustamiseen, joka ilmoittaa, jos metsäpinta-alan analyysissa paljastuu metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä aiheuttavaa toimintaa. Tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi komission olisi myös tarkasteltava, miten EU:n seurantakeskus voi osallistua tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön – mukaan lukien maanhallintaoikeudet ja menettelyllinen oikeus antaa vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus – analysoimiseen.
  EU:n seurantakeskus tekee tiivistä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen, tutkimuslaitosten
  , kansalaisjärjestöjen, toimijoiden
  ja kolmansien maiden kanssa.
  Seurantakeskus tekee yhteistyötä myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa niiden paikan päällä tekemistä tarkastuksista saatavien tietojen ja tulosten keskittämiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Komission tiedonannossa ilmoitetaan myös metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä sekä maailman metsäpinta-alan muutoksia ja niiden aiheuttajia käsittelevän EU:n seurantakeskuksen, jäljempänä ”EU:n seurantakeskus”, perustamisesta. Komissio ottaa keskuksen käyttöön maailman metsäpinta-alan muutosten ja niiden aiheuttajien seurannan parantamiseksi. EU:n seurantakeskus parantaa lisäksi jo olemassa olevien seurantavälineiden, kuten Copernicus-tuotteiden
  ja muiden julkisesti tai yksityisesti saatavilla olevien lähteiden
  , avulla julkisten tahojen, kuluttajien ja yritysten mahdollisuuksia saada tietoja toimitusketjuista. Se tarjoaa myös helppotajuisia tietoja ja dataa, jotka osoittavat, miten metsäkato, metsien tilan heikkeneminen sekä maailman metsäpinta-alan muutokset ovat sidoksissa hyödykkeiden ja tuotteiden kysyntään ja kauppaan EU:ssa. EU:n seurantakeskus tukee näin ollen suoraan tämän asetuksen täytäntöönpanoa tarjoamalla tieteellistä näyttöä maailmanlaajuisesta metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä sekä niihin liittyvästä kaupasta.
  Seurantakeskuksella olisi oltava käytössään vakaat ja riittävät resurssit, ja sen olisi osallistuttava sellaisen toimijoille, kauppaa käyville, kansalaisyhteiskunnalle ja toimivaltaisille viranomaisille tarkoitetun nopean hälytysjärjestelmän perustamiseen, joka ilmoittaa, jos metsäpinta-alan analyysissa paljastuu metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä aiheuttavaa toimintaa. Tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi komission olisi myös tarkasteltava, miten EU:n seurantakeskus voi osallistua tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön – mukaan lukien maanhallintaoikeudet ja menettelyllinen oikeus antaa vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus – analysoimiseen.
  EU:n seurantakeskus tekee tiivistä yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen, tutkimuslaitosten
  , kansalaisjärjestöjen, toimijoiden
  ja kolmansien maiden kanssa.
  Seurantakeskus tekee yhteistyötä myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa niiden paikan päällä tekemistä tarkastuksista saatavien tietojen ja tulosten keskittämiseksi.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | EU:n
  nykyisessä lainsäädäntökehyksessä
  keskitytään laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan torjuntaan eikä
  siinä
  puututa suoraan metsäkatoon. Se koostuu puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 995/2010 (40) ja Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT -lupajärjestelmän perustamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 2173/2005 (41).
  Molempia asetuksia arvioitiin toimivuustarkastuksessa
  , jossa
  todettiin
  , että vaikka
  lainsäädännöllä on ollut myönteinen vaikutus metsähallintoon
  ,
  asetusten tavoitteita eli laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan hillitsemistä
  ja
  laittomasti korjatun puutavaran kulutuksen vähentämistä EU:ssa ei ole saavutettu

   (42)

  . Siinä pääteltiin myös
  ,
  että puutavaran laillisuuteen keskittyminen ei yksinään riitä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

EU:n
  nykyisessä lainsäädäntökehyksessä
  keskitytään laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan torjuntaan eikä
  siinä
  puututa suoraan metsäkatoon. Se koostuu puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 995/2010 (40) ja Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT -lupajärjestelmän perustamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 2173/2005 (41).
  Molempia asetuksia arvioitiin toimivuustarkastuksessa
  , jossa
  todettiin
  , että vaikka
  lainsäädännöllä on ollut myönteinen vaikutus metsähallintoon
  ,
  asetusten tavoitteita eli laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan hillitsemistä
  ja
  laittomasti korjatun puutavaran kulutuksen vähentämistä EU:ssa ei ole saavutettu

   (42)

  . Siinä pääteltiin myös
  ,
  että puutavaran laillisuuteen keskittyminen ei yksinään riitä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen
  .

| (23) | EU:n
  nykyinen metsäkehys on metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja puukaupasta annettu EU:n toimintasuunnitelma, jossa
  keskitytään laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan torjuntaan eikä puututa suoraan metsäkatoon. Se koostuu puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 995/2010 (40) ja Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT -lupajärjestelmän perustamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 2173/2005 (41)

  , jolla pannaan täytäntöön vapaaehtoiset kumppanuussopimukset
  .
  Näiden kahden asetuksen tuloksista ja täytäntöönpanosta tehtiin toimivuustarkastus
  , jossa
  havaittiin
  , että vaikka
  molemmilla oli saavutettu jonkin verran menestystä
  ,
  eräät täytäntöönpanohaasteet ovat estäneet edistymästä kohti niiden tavoitteiden täysimääräistä saavuttamista. Yhtäältä asetuksen (EU) N:o 995/2010 mukaisen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän soveltaminen ja toiminta
  ja
  toisaalta se, että vapaaehtoisten kumppanuussopimusten prosessissa on mukana rajallinen määrä maita ja vain yhdellä (Indonesia) on tähän mennessä käytössä toimiva lupajärjestelmä
  ,
  ovat heikentäneet tuloksellisuutta laittomasti korjatun puutavaran kulutuksen vähentämistä EU:ssa koskevan tavoitteen saavuttamisessa
  . |
| --- | --- |

(23)

EU:n
  nykyinen metsäkehys on metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja puukaupasta annettu EU:n toimintasuunnitelma, jossa
  keskitytään laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan torjuntaan eikä puututa suoraan metsäkatoon. Se koostuu puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 995/2010 (40) ja Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT -lupajärjestelmän perustamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 2173/2005 (41)

  , jolla pannaan täytäntöön vapaaehtoiset kumppanuussopimukset
  .
  Näiden kahden asetuksen tuloksista ja täytäntöönpanosta tehtiin toimivuustarkastus
  , jossa
  havaittiin
  , että vaikka
  molemmilla oli saavutettu jonkin verran menestystä
  ,
  eräät täytäntöönpanohaasteet ovat estäneet edistymästä kohti niiden tavoitteiden täysimääräistä saavuttamista. Yhtäältä asetuksen (EU) N:o 995/2010 mukaisen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän soveltaminen ja toiminta
  ja
  toisaalta se, että vapaaehtoisten kumppanuussopimusten prosessissa on mukana rajallinen määrä maita ja vain yhdellä (Indonesia) on tähän mennessä käytössä toimiva lupajärjestelmä
  ,
  ovat heikentäneet tuloksellisuutta laittomasti korjatun puutavaran kulutuksen vähentämistä EU:ssa koskevan tavoitteen saavuttamisessa
  .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Saatavilla olevat raportit vahvistavat, että huomattava osa meneillään olevasta metsien hävittämisestä on tuotantomaan lainsäädännön mukaan laillista. Eräässä tuoreessa raportissa (43) arvioidaan, että vuosina 2013–2019 noin 30 prosenttia metsien hävittämisestä trooppisten maiden maatalouden liiketoimintaa varten oli laillista. Koska saatavilla olevat tiedot koskevat yleensä heikon hallinnon maita, laittoman metsien hävittämisen todellinen maailmanlaajuinen osuus saattaa olla arvioitua pienempi. Tiedoista käy kuitenkin selkeästi ilmi, että tuotantomaassa laillisen metsien hävittämisen huomiotta jättäminen heikentää
  poliittisten
  toimien vaikuttavuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Saatavilla olevat raportit vahvistavat, että huomattava osa meneillään olevasta metsien hävittämisestä on tuotantomaan lainsäädännön mukaan laillista. Eräässä tuoreessa raportissa (43) arvioidaan, että vuosina 2013–2019 noin 30 prosenttia metsien hävittämisestä trooppisten maiden maatalouden liiketoimintaa varten oli laillista. Koska saatavilla olevat tiedot koskevat yleensä heikon hallinnon maita, laittoman metsien hävittämisen todellinen maailmanlaajuinen osuus saattaa olla arvioitua pienempi. Tiedoista käy kuitenkin selkeästi ilmi, että tuotantomaassa laillisen metsien hävittämisen huomiotta jättäminen heikentää
  poliittisten
  toimien vaikuttavuutta.

| (24) | Saatavilla olevat raportit vahvistavat, että huomattava osa meneillään olevasta metsien hävittämisestä on tuotantomaan lainsäädännön mukaan laillista. Eräässä tuoreessa raportissa (43) arvioidaan, että vuosina 2013–2019 noin 30 prosenttia metsien hävittämisestä trooppisten maiden maatalouden liiketoimintaa varten oli laillista. Koska saatavilla olevat tiedot koskevat yleensä heikon hallinnon maita, laittoman metsien hävittämisen todellinen maailmanlaajuinen osuus saattaa olla arvioitua pienempi. Tiedoista käy kuitenkin selkeästi ilmi, että tuotantomaassa laillisen metsien hävittämisen huomiotta jättäminen heikentää
  tämän alan
  toimien vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

(24)

Saatavilla olevat raportit vahvistavat, että huomattava osa meneillään olevasta metsien hävittämisestä on tuotantomaan lainsäädännön mukaan laillista. Eräässä tuoreessa raportissa (43) arvioidaan, että vuosina 2013–2019 noin 30 prosenttia metsien hävittämisestä trooppisten maiden maatalouden liiketoimintaa varten oli laillista. Koska saatavilla olevat tiedot koskevat yleensä heikon hallinnon maita, laittoman metsien hävittämisen todellinen maailmanlaajuinen osuus saattaa olla arvioitua pienempi. Tiedoista käy kuitenkin selkeästi ilmi, että tuotantomaassa laillisen metsien hävittämisen huomiotta jättäminen heikentää
  tämän alan
  toimien vaikuttavuutta.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Unionivetoiseen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen puuttumista koskevien mahdollisten poliittisten toimien vaikutustenarvioinnissa, neuvoston päätelmissä ja Euroopan parlamentin vuoden 2020 päätöslauselmassa todetaan selkeästi, että metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen on vahvistettava unionin tulevia toimenpiteitä ohjaaviksi kriteereiksi. Unionin uudessa oikeudellisessa kehyksessä olisi sen vuoksi käsiteltävä sekä laillisuutta että sitä, onko asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotanto metsäkatoa aiheuttamatonta. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Unionivetoiseen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen puuttumista koskevien mahdollisten poliittisten toimien vaikutustenarvioinnissa, neuvoston päätelmissä ja Euroopan parlamentin vuoden 2020 päätöslauselmassa todetaan selkeästi, että metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen on vahvistettava unionin tulevia toimenpiteitä ohjaaviksi kriteereiksi. Unionin uudessa oikeudellisessa kehyksessä olisi sen vuoksi käsiteltävä sekä laillisuutta että sitä, onko asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotanto metsäkatoa aiheuttamatonta.

| (25) | Unionivetoiseen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen puuttumista koskevien mahdollisten poliittisten toimien vaikutustenarvioinnissa, neuvoston päätelmissä ja Euroopan parlamentin vuoden 2020 päätöslauselmassa todetaan selkeästi, että metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen on vahvistettava unionin tulevia toimenpiteitä ohjaaviksi kriteereiksi.
  Vain laillisuuteen keskittyminen voisi mahdollisesti edistää alhaiseen vaatimustasoon perustuvaa kilpailua maissa, jotka ovat erittäin riippuvaisia maataloustuotteiden viennistä. Nämä maat saattaisivat tuntea houkutusta laskea ympäristönsuojelunsa tasoa helpottaakseen tuotteidensa pääsyä unionin markkinoille.
  Unionin uudessa oikeudellisessa kehyksessä olisi sen vuoksi käsiteltävä sekä laillisuutta että sitä, onko asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotanto metsäkatoa aiheuttamatonta
  ja onko alkuperäiskansojen ja paikallisväestön maanhallintaoikeudet edelleen suojattu
  . |
| --- | --- |

(25)

Unionivetoiseen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen puuttumista koskevien mahdollisten poliittisten toimien vaikutustenarvioinnissa, neuvoston päätelmissä ja Euroopan parlamentin vuoden 2020 päätöslauselmassa todetaan selkeästi, että metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen on vahvistettava unionin tulevia toimenpiteitä ohjaaviksi kriteereiksi.
  Vain laillisuuteen keskittyminen voisi mahdollisesti edistää alhaiseen vaatimustasoon perustuvaa kilpailua maissa, jotka ovat erittäin riippuvaisia maataloustuotteiden viennistä. Nämä maat saattaisivat tuntea houkutusta laskea ympäristönsuojelunsa tasoa helpottaakseen tuotteidensa pääsyä unionin markkinoille.
  Unionin uudessa oikeudellisessa kehyksessä olisi sen vuoksi käsiteltävä sekä laillisuutta että sitä, onko asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotanto metsäkatoa aiheuttamatonta
  ja onko alkuperäiskansojen ja paikallisväestön maanhallintaoikeudet edelleen suojattu
  .

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | ”Metsäkadon aiheuttamattomuuden” määritelmän olisi oltava riittävän laaja kattamaan
  sekä
  metsäkato
  että
  metsien tilan heikkeneminen. Sen olisi myös varmistettava oikeudellinen selkeys ja oltava mitattavissa määrällisten, objektiivisten ja kansainvälisesti tunnustettujen tietojen perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

”Metsäkadon aiheuttamattomuuden” määritelmän olisi oltava riittävän laaja kattamaan
  sekä
  metsäkato
  että
  metsien tilan heikkeneminen. Sen olisi myös varmistettava oikeudellinen selkeys ja oltava mitattavissa määrällisten, objektiivisten ja kansainvälisesti tunnustettujen tietojen perusteella.

| (26) | ”Metsäkadon aiheuttamattomuuden” määritelmän olisi oltava riittävän laaja kattamaan metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  . Sen olisi myös varmistettava oikeudellinen selkeys ja oltava mitattavissa määrällisten, objektiivisten ja kansainvälisesti tunnustettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(26)

”Metsäkadon aiheuttamattomuuden” määritelmän olisi oltava riittävän laaja kattamaan metsäkato, metsien tilan heikkeneminen
  ja metsien muuntaminen
  . Sen olisi myös varmistettava oikeudellinen selkeys ja oltava mitattavissa määrällisten, objektiivisten ja kansainvälisesti tunnustettujen tietojen perusteella.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Asetuksen olisi katettava hyödykkeet, joiden kulutuksella unionissa on suurin rooli maailmanlaajuisen metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen aiheuttajina ja joiden osalta unionin poliittiset toimet voivat tuottaa suurimmat hyödyt kaupan yksikköarvoa kohti. Vaikutustenarviointia tukevan tutkimuksen yhteydessä tehtiin laaja katsaus tieteellisen kirjallisuuden primaareihin tiedonlähteisiin, joissa arvioidaan EU:n kulutuksen vaikutuksia maailmanlaajuiseen metsäkatoon ja yhdistetään kyseinen
  kulutusjalanjälki
  tiettyihin hyödykkeisiin. Tutkimukselle tehtiin ristiintarkastus laajan sidosryhmäkuulemisen avulla. Tämän prosessin tuloksena saatiin ensimmäinen luettelo
  kahdeksasta hyödykkeestä
  . Puu sisällytettiin suoraan asetuksen soveltamisalaan, koska se kuului jo puutavara-asetuksen soveltamisalaan.
  Hyödykkeiden luetteloa supistettiin sen jälkeen vaikutustenarvioinnissa tehdyn tehokkuusanalyysin perusteella. Tehokkuusanalyysissa verrattiin
  tuoreen tutkimuksen (44)

  arvioiden mukaisia EU:n kulutukseen liittyviä metsäkatohehtaareja kunkin hyödykkeen EU:hun tuonnin keskimääräiseen arvoon. Tehokkuusanalyysiin käytetyssä
  tutkimuksessa
  analysoitiin kaikkiaan kahdeksan hyödykettä, joista seuraavat kuusi
  vastaavat
  tutkimuksen mukaan
  suurimmasta osasta EU-vetoista metsäkatoa: palmuöljy (33,95  %), soija (32,83  %), puu (8,62  %), kaakao (7,54  %), kahvi (7,01  %) ja naudanliha (5,01  %). |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Asetuksen olisi katettava hyödykkeet, joiden kulutuksella unionissa on suurin rooli maailmanlaajuisen metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen aiheuttajina ja joiden osalta unionin poliittiset toimet voivat tuottaa suurimmat hyödyt kaupan yksikköarvoa kohti. Vaikutustenarviointia tukevan tutkimuksen yhteydessä tehtiin laaja katsaus tieteellisen kirjallisuuden primaareihin tiedonlähteisiin, joissa arvioidaan EU:n kulutuksen vaikutuksia maailmanlaajuiseen metsäkatoon ja yhdistetään kyseinen
  kulutusjalanjälki
  tiettyihin hyödykkeisiin. Tutkimukselle tehtiin ristiintarkastus laajan sidosryhmäkuulemisen avulla. Tämän prosessin tuloksena saatiin ensimmäinen luettelo
  kahdeksasta hyödykkeestä
  . Puu sisällytettiin suoraan asetuksen soveltamisalaan, koska se kuului jo puutavara-asetuksen soveltamisalaan.
  Hyödykkeiden luetteloa supistettiin sen jälkeen vaikutustenarvioinnissa tehdyn tehokkuusanalyysin perusteella. Tehokkuusanalyysissa verrattiin
  tuoreen tutkimuksen (44)

  arvioiden mukaisia EU:n kulutukseen liittyviä metsäkatohehtaareja kunkin hyödykkeen EU:hun tuonnin keskimääräiseen arvoon. Tehokkuusanalyysiin käytetyssä
  tutkimuksessa
  analysoitiin kaikkiaan kahdeksan hyödykettä, joista seuraavat kuusi
  vastaavat
  tutkimuksen mukaan
  suurimmasta osasta EU-vetoista metsäkatoa: palmuöljy (33,95  %), soija (32,83  %), puu (8,62  %), kaakao (7,54  %), kahvi (7,01  %) ja naudanliha (5,01  %).

| (27) | Asetuksen olisi katettava hyödykkeet, joiden kulutuksella unionissa on suurin rooli maailmanlaajuisen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  aiheuttajina ja joiden osalta unionin poliittiset toimet voivat tuottaa suurimmat hyödyt kaupan yksikköarvoa kohti. Vaikutustenarviointia tukevan tutkimuksen yhteydessä tehtiin laaja katsaus tieteellisen kirjallisuuden primaareihin tiedonlähteisiin, joissa arvioidaan EU:n kulutuksen vaikutuksia maailmanlaajuiseen metsäkatoon ja yhdistetään kyseinen
  ympäristöjalanjälki
  tiettyihin hyödykkeisiin. Tutkimukselle tehtiin ristiintarkastus laajan sidosryhmäkuulemisen avulla. Tämän prosessin tuloksena saatiin ensimmäinen luettelo
  hyödykkeistä
  . Puu sisällytettiin suoraan asetuksen soveltamisalaan, koska se kuului jo puutavara-asetuksen soveltamisalaan.
  Tehokkuusanalyysiin käytetyn
  tuoreen tutkimuksen (44)

  mukaan seuraavat kuusi
  tutkimuksessa
  analysoiduista hyödykkeistä
  vastaavat suurimmasta osasta EU-vetoista metsäkatoa: palmuöljy (33,95  %), soija (32,83  %), puu (8,62  %), kaakao (7,54  %), kahvi (7,01  %) ja naudanliha (5,01  %).
  Unioniin tuotavaan lihaan olisi sovellettava samoja sääntöjä kuin unionissa tuotettuun lihaan. Sian-, siipikarjan- sekä lampaan- ja vuohenlihan olisi siksi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, jotta voidaan varmistaa, että unionin ulkopuolella kasvatetut ja sen jälkeen unioniin tuotavat eläimet on ruokittu metsäkatoa aiheuttamattomilla hyödykkeillä tai tuotteilla. Myös kumin ja maissin olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä ne vaikuttavat maailmanlaajuiseen metsäkatoon. Komissiolla olisi oltava valta antaa delegoituja säädöksiä liitteen I soveltamisalan laajentamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Asetuksen olisi katettava hyödykkeet, joiden kulutuksella unionissa on suurin rooli maailmanlaajuisen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  aiheuttajina ja joiden osalta unionin poliittiset toimet voivat tuottaa suurimmat hyödyt kaupan yksikköarvoa kohti. Vaikutustenarviointia tukevan tutkimuksen yhteydessä tehtiin laaja katsaus tieteellisen kirjallisuuden primaareihin tiedonlähteisiin, joissa arvioidaan EU:n kulutuksen vaikutuksia maailmanlaajuiseen metsäkatoon ja yhdistetään kyseinen
  ympäristöjalanjälki
  tiettyihin hyödykkeisiin. Tutkimukselle tehtiin ristiintarkastus laajan sidosryhmäkuulemisen avulla. Tämän prosessin tuloksena saatiin ensimmäinen luettelo
  hyödykkeistä
  . Puu sisällytettiin suoraan asetuksen soveltamisalaan, koska se kuului jo puutavara-asetuksen soveltamisalaan.
  Tehokkuusanalyysiin käytetyn
  tuoreen tutkimuksen (44)

  mukaan seuraavat kuusi
  tutkimuksessa
  analysoiduista hyödykkeistä
  vastaavat suurimmasta osasta EU-vetoista metsäkatoa: palmuöljy (33,95  %), soija (32,83  %), puu (8,62  %), kaakao (7,54  %), kahvi (7,01  %) ja naudanliha (5,01  %).
  Unioniin tuotavaan lihaan olisi sovellettava samoja sääntöjä kuin unionissa tuotettuun lihaan. Sian-, siipikarjan- sekä lampaan- ja vuohenlihan olisi siksi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, jotta voidaan varmistaa, että unionin ulkopuolella kasvatetut ja sen jälkeen unioniin tuotavat eläimet on ruokittu metsäkatoa aiheuttamattomilla hyödykkeillä tai tuotteilla. Myös kumin ja maissin olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä ne vaikuttavat maailmanlaajuiseen metsäkatoon. Komissiolla olisi oltava valta antaa delegoituja säädöksiä liitteen I soveltamisalan laajentamiseksi.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Rahoituslaitosten olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, koska niiden palvelut voivat johtaa sellaisten toimien tukemiseen, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen. Kaikki rahoituslaitosten pankki-, sijoitus- ja vakuutustoiminta olisi sen vuoksi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan, jotta estetään niitä tukemasta hankkeita, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen tai metsien muuntamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Rahoituslaitosten olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, koska niiden palvelut voivat johtaa sellaisten toimien tukemiseen, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen. Kaikki rahoituslaitosten pankki-, sijoitus- ja vakuutustoiminta olisi sen vuoksi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan, jotta estetään niitä tukemasta hankkeita, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen tai metsien muuntamiseen.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat velvoitteet, jotta voidaan torjua tehokkaasti metsäkatoa
  ja
  metsien tilan heikkenemistä sekä edistää metsäkatoa aiheuttamattomia toimitusketjuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat velvoitteet, jotta voidaan torjua tehokkaasti metsäkatoa
  ja
  metsien tilan heikkenemistä sekä edistää metsäkatoa aiheuttamattomia toimitusketjuja.

| (29) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat velvoitteet, jotta voidaan torjua tehokkaasti metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  ja metsien muuntamista
  sekä edistää metsäkatoa aiheuttamattomia toimitusketjuja
  samoin kuin ihmisoikeuksien suojelua sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien suojelua niin unionissa kuin kolmansissa maissa
  . |
| --- | --- |

(29)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat velvoitteet, jotta voidaan torjua tehokkaasti metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  ja metsien muuntamista
  sekä edistää metsäkatoa aiheuttamattomia toimitusketjuja
  samoin kuin ihmisoikeuksien suojelua sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien suojelua niin unionissa kuin kolmansissa maissa
  .

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 a) | Arvioitaessa riskiä siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, jotka on tarkoitus saattaa unionin markkinoille tai viedä unionin markkinoilta, eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, olisi otettava huomioon metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen liittyvät ihmisoikeusloukkaukset, mukaan lukien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden oikeudet. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 a)

Arvioitaessa riskiä siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, jotka on tarkoitus saattaa unionin markkinoille tai viedä unionin markkinoilta, eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, olisi otettava huomioon metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen liittyvät ihmisoikeusloukkaukset, mukaan lukien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden oikeudet.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Monet kansainväliset järjestöt ja elimet (esim. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli, YK:n ympäristöohjelma, Pariisin sopimus, Kansainvälinen luonnonsuojelujärjestö, biodiversiteettisopimus) ovat käsitelleet metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä, ja tämän asetuksen määritelmät perustuvat niiden työhön. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Monet kansainväliset järjestöt ja elimet (esim. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli, YK:n ympäristöohjelma, Pariisin sopimus, Kansainvälinen luonnonsuojelujärjestö, biodiversiteettisopimus) ovat käsitelleet metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä, ja tämän asetuksen määritelmät perustuvat niiden työhön.

| (30) | Monet kansainväliset järjestöt ja elimet (esim. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli, YK:n ympäristöohjelma, Pariisin sopimus, Kansainvälinen luonnonsuojelujärjestö, biodiversiteettisopimus) ovat käsitelleet metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä
  sekä muiden ekosysteemien muuntamista ja niiden tilan heikkenemistä
  , ja tämän asetuksen määritelmät perustuvat niiden työhön. |
| --- | --- |

(30)

Monet kansainväliset järjestöt ja elimet (esim. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli, YK:n ympäristöohjelma, Pariisin sopimus, Kansainvälinen luonnonsuojelujärjestö, biodiversiteettisopimus) ovat käsitelleet metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä
  sekä muiden ekosysteemien muuntamista ja niiden tilan heikkenemistä
  , ja tämän asetuksen määritelmät perustuvat niiden työhön.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Olisi asetettava määrätty aikaraja, johon nähden arvioitaisiin, onko kyseessä oleva maa-alue ollut metsäkadon
  tai
  metsien tilan heikkenemisen kohteena. Se tarkoittaisi, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat hyödykkeet ja tuotteet eivät saisi saapua unionin markkinoille eikä niitä saisi viedä, jos ne on tuotettu kyseisen päivän jälkeen metsäkadon
  tai
  metsien tilan heikkenemisen kohteena olevalla maalla. Aikarajan olisi mahdollistettava asianmukainen tarkastus ja seuranta
  sekä vastattava
  voimassa
  olevia kansainvälisiä sitoumuksia
  , kuten kestävän kehityksen
  tavoitteita
  ja metsiä
  koskevaa
  New Yorkin
  julkilausumaa
  , ja siten minimoitava toimitusketjujen äkilliset häiriöt samalla, kun poistetaan kaikki kannustimet metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen johtavien toimien nopeuttamiseen tämän asetuksen voimaantulon vuoksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Olisi asetettava määrätty aikaraja, johon nähden arvioitaisiin, onko kyseessä oleva maa-alue ollut metsäkadon
  tai
  metsien tilan heikkenemisen kohteena. Se tarkoittaisi, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat hyödykkeet ja tuotteet eivät saisi saapua unionin markkinoille eikä niitä saisi viedä, jos ne on tuotettu kyseisen päivän jälkeen metsäkadon
  tai
  metsien tilan heikkenemisen kohteena olevalla maalla. Aikarajan olisi mahdollistettava asianmukainen tarkastus ja seuranta
  sekä vastattava
  voimassa
  olevia kansainvälisiä sitoumuksia
  , kuten kestävän kehityksen
  tavoitteita
  ja metsiä
  koskevaa
  New Yorkin
  julkilausumaa
  , ja siten minimoitava toimitusketjujen äkilliset häiriöt samalla, kun poistetaan kaikki kannustimet metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen johtavien toimien nopeuttamiseen tämän asetuksen voimaantulon vuoksi.

| (31) | Olisi asetettava määrätty aikaraja, johon nähden arvioitaisiin, onko kyseessä oleva maa-alue ollut metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  kohteena. Se tarkoittaisi, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat hyödykkeet ja tuotteet eivät saisi saapua unionin markkinoille eikä niitä saisi viedä, jos ne on tuotettu kyseisen päivän jälkeen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  kohteena olevalla maalla. Aikarajan olisi mahdollistettava asianmukainen tarkastus ja seuranta
  ottaen huomioon
  voimassa
  olevat kansainväliset sitoumukset
  , kuten kestävän kehityksen
  tavoitteet
  ja metsiä
  koskeva
  New Yorkin
  julkilausuma
  , ja siten minimoitava toimitusketjujen äkilliset häiriöt samalla, kun poistetaan kaikki kannustimet metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  johtavien toimien nopeuttamiseen tämän asetuksen voimaantulon vuoksi. |
| --- | --- |

(31)

Olisi asetettava määrätty aikaraja, johon nähden arvioitaisiin, onko kyseessä oleva maa-alue ollut metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  kohteena. Se tarkoittaisi, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat hyödykkeet ja tuotteet eivät saisi saapua unionin markkinoille eikä niitä saisi viedä, jos ne on tuotettu kyseisen päivän jälkeen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  kohteena olevalla maalla. Aikarajan olisi mahdollistettava asianmukainen tarkastus ja seuranta
  ottaen huomioon
  voimassa
  olevat kansainväliset sitoumukset
  , kuten kestävän kehityksen
  tavoitteet
  ja metsiä
  koskeva
  New Yorkin
  julkilausuma
  , ja siten minimoitava toimitusketjujen äkilliset häiriöt samalla, kun poistetaan kaikki kannustimet metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  johtavien toimien nopeuttamiseen tämän asetuksen voimaantulon vuoksi.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Jotta voidaan vahvistaa unionin panosta metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen pysäyttämiseen ja varmistaa, että metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen liittyvistä toimitusketjuista peräisin olevia hyödykkeitä ja tuotteita ei saateta unionin markkinoille, asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saa saattaa unionin markkinoille, asettaa saataville niillä ja viedä unionin markkinoilta vain, jos ne ovat metsäkatoa aiheuttamattomia ja ne on tuotettu
  tuotantomaan
  asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Edellä mainitun vahvistamiseksi asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi aina liitettävä asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Jotta voidaan vahvistaa unionin panosta metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen pysäyttämiseen ja varmistaa, että metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen liittyvistä toimitusketjuista peräisin olevia hyödykkeitä ja tuotteita ei saateta unionin markkinoille, asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saa saattaa unionin markkinoille, asettaa saataville niillä ja viedä unionin markkinoilta vain, jos ne ovat metsäkatoa aiheuttamattomia ja ne on tuotettu
  tuotantomaan
  asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Edellä mainitun vahvistamiseksi asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi aina liitettävä asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus.

| (32) | Jotta voidaan vahvistaa unionin panosta metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  pysäyttämiseen ja varmistaa, että metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  liittyvistä toimitusketjuista peräisin olevia hyödykkeitä ja tuotteita ei saateta unionin markkinoille
  tai viedä unionin markkinoilta
  , asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saa saattaa unionin markkinoille, asettaa saataville niillä ja viedä unionin markkinoilta vain, jos ne ovat metsäkatoa aiheuttamattomia ja ne on tuotettu asiaa koskevan
  kansallisen
  lainsäädännön
  ja kansainvälisen oikeuden ja asiaa koskevien kansallisten ja kansainvälisten normien
  mukaisesti. Edellä mainitun vahvistamiseksi asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi aina liitettävä asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan vahvistaa unionin panosta metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  pysäyttämiseen ja varmistaa, että metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  liittyvistä toimitusketjuista peräisin olevia hyödykkeitä ja tuotteita ei saateta unionin markkinoille
  tai viedä unionin markkinoilta
  , asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saa saattaa unionin markkinoille, asettaa saataville niillä ja viedä unionin markkinoilta vain, jos ne ovat metsäkatoa aiheuttamattomia ja ne on tuotettu asiaa koskevan
  kansallisen
  lainsäädännön
  ja kansainvälisen oikeuden ja asiaa koskevien kansallisten ja kansainvälisten normien
  mukaisesti. Edellä mainitun vahvistamiseksi asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi aina liitettävä asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Toimijoiden olisi toteuttava systeemiseen lähestymistapaan perustuvat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, joita ne aikovat saattaa unionin markkinoille, ovat tässä asetuksessa säädettyjen metsäkadon aiheuttamattomuutta ja laillisuutta koskevien vaatimusten mukaisia. Tätä varten toimijoiden olisi laadittava ja toteutettava asianmukaisen huolellisuuden menettelyt. Tässä asetuksessa vaadittavaan asianmukaisen huolellisuuden menettelyyn olisi kuuluttava seuraavat
  kolme
  osatekijää: tiedonantovaatimukset, riskinarviointi
  ja
  riskiä vähentävät toimenpiteet. Asianmukaisen huolellisuuden menettelyt olisi suunniteltava siten, että niiden avulla saadaan tietoa unionin markkinoille saatettavien hyödykkeiden ja tuotteiden lähteistä ja toimittajista sekä tietoja, jotka osoittavat, ettei niihin liity metsäkatoa
  eikä
  metsien tilan heikkenemistä ja että laillisuutta koskevat vaatimukset täyttyvät. Osoittaminen voidaan tehdä muun muassa yksilöimällä tuotantomaa
  ja -alue
  , mukaan lukien
  asianomaisten maa-alueiden maantieteelliset koordinaatit
  . Näissä ajanmääritykseen, paikannukseen ja/tai
  maanhavannointiin
  perustuvissa
  maantieteellisissä koordinaateissa
  voitaisiin hyödyntää unionin avaruusohjelmista (EGNOS/Galileo ja Copernicus) saatavaa avaruusdataa ja -palveluja. Toimijoiden olisi tehtävä riskinarviointi näiden tietojen pohjalta. Jos havaitaan riski, toimijoiden olisi vähennettävä sitä siten, että tuloksena on riskin torjuminen kokonaan tai merkityksettömän alhainen riski. Toimija saisi saattaa asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen unionin markkinoille tai viedä sen unionin markkinoilta vasta sitten, kun se on toteuttanut asianmukaisen huolellisuuden menettelyn vaaditut vaiheet ja todennut, ettei ole riskiä tai on vain merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole tämän asetuksen mukainen. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Toimijoiden olisi toteuttava systeemiseen lähestymistapaan perustuvat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, joita ne aikovat saattaa unionin markkinoille, ovat tässä asetuksessa säädettyjen metsäkadon aiheuttamattomuutta ja laillisuutta koskevien vaatimusten mukaisia. Tätä varten toimijoiden olisi laadittava ja toteutettava asianmukaisen huolellisuuden menettelyt. Tässä asetuksessa vaadittavaan asianmukaisen huolellisuuden menettelyyn olisi kuuluttava seuraavat
  kolme
  osatekijää: tiedonantovaatimukset, riskinarviointi
  ja
  riskiä vähentävät toimenpiteet. Asianmukaisen huolellisuuden menettelyt olisi suunniteltava siten, että niiden avulla saadaan tietoa unionin markkinoille saatettavien hyödykkeiden ja tuotteiden lähteistä ja toimittajista sekä tietoja, jotka osoittavat, ettei niihin liity metsäkatoa
  eikä
  metsien tilan heikkenemistä ja että laillisuutta koskevat vaatimukset täyttyvät. Osoittaminen voidaan tehdä muun muassa yksilöimällä tuotantomaa
  ja -alue
  , mukaan lukien
  asianomaisten maa-alueiden maantieteelliset koordinaatit
  . Näissä ajanmääritykseen, paikannukseen ja/tai
  maanhavannointiin
  perustuvissa
  maantieteellisissä koordinaateissa
  voitaisiin hyödyntää unionin avaruusohjelmista (EGNOS/Galileo ja Copernicus) saatavaa avaruusdataa ja -palveluja. Toimijoiden olisi tehtävä riskinarviointi näiden tietojen pohjalta. Jos havaitaan riski, toimijoiden olisi vähennettävä sitä siten, että tuloksena on riskin torjuminen kokonaan tai merkityksettömän alhainen riski. Toimija saisi saattaa asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen unionin markkinoille tai viedä sen unionin markkinoilta vasta sitten, kun se on toteuttanut asianmukaisen huolellisuuden menettelyn vaaditut vaiheet ja todennut, ettei ole riskiä tai on vain merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole tämän asetuksen mukainen.

| (33) | Toimijoiden olisi toteuttava systeemiseen lähestymistapaan perustuvat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, joita ne aikovat saattaa unionin markkinoille, ovat tässä asetuksessa säädettyjen metsäkadon aiheuttamattomuutta ja laillisuutta koskevien vaatimusten mukaisia. Tätä varten toimijoiden olisi laadittava ja toteutettava asianmukaisen huolellisuuden menettelyt. Tässä asetuksessa vaadittavaan asianmukaisen huolellisuuden menettelyyn olisi kuuluttava seuraavat
  neljä
  osatekijää: tiedonantovaatimukset, riskinarviointi, riskiä vähentävät toimenpiteet
  ja raportointivelvoitteet
  . Asianmukaisen huolellisuuden menettelyt olisi suunniteltava siten, että niiden avulla saadaan tietoa unionin markkinoille saatettavien hyödykkeiden ja tuotteiden lähteistä ja toimittajista sekä tietoja, jotka osoittavat, ettei niihin liity metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  eikä metsien muuntamista
  ja että laillisuutta koskevat vaatimukset täyttyvät
  ja että tuotantomaa on noudattanut laillisuutta koskevaa vaatimusta sekä ihmisoikeuksiin liittyviä kansainvälisen oikeuden vaatimuksia, mukaan lukien oikeus vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen
  . Osoittaminen voidaan tehdä muun muassa yksilöimällä tuotantomaa
  tai sen osia
  , mukaan lukien
  geopaikannuskoordinaatit
  . Näissä ajanmääritykseen, paikannukseen ja/tai
  maanhavainnointiin
  perustuvissa
  geopaikannuskoordinaateissa
  voitaisiin hyödyntää unionin avaruusohjelmista (EGNOS/Galileo ja Copernicus) saatavaa avaruusdataa ja -palveluja.
  Geopaikannusvaatimuksen soveltaminen voi olla erityisen haastavaa aloilla, joilla merkittävä osa tuottajista on pienviljelijöitä, ja tarvittaessa olisi tarjottava ohjausta sekä teknistä ja taloudellista tukea.
  Toimijoiden olisi tehtävä riskinarviointi näiden tietojen pohjalta. Jos havaitaan riski, toimijoiden olisi vähennettävä sitä siten, että tuloksena on riskin torjuminen kokonaan tai merkityksettömän alhainen riski. Toimija saisi saattaa asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen unionin markkinoille tai viedä sen unionin markkinoilta vasta sitten, kun se on toteuttanut asianmukaisen huolellisuuden menettelyn vaaditut vaiheet ja todennut, ettei ole riskiä tai on vain merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole tämän asetuksen mukainen.
  Avoimuuden edistämiseksi ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi toimijoiden olisi vuosittain raportoitava julkisesti soveltamastaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästä sekä velvoitteiden täyttämiseksi toteuttamistaan toimista. |
| --- | --- |

(33)

Toimijoiden olisi toteuttava systeemiseen lähestymistapaan perustuvat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, joita ne aikovat saattaa unionin markkinoille, ovat tässä asetuksessa säädettyjen metsäkadon aiheuttamattomuutta ja laillisuutta koskevien vaatimusten mukaisia. Tätä varten toimijoiden olisi laadittava ja toteutettava asianmukaisen huolellisuuden menettelyt. Tässä asetuksessa vaadittavaan asianmukaisen huolellisuuden menettelyyn olisi kuuluttava seuraavat
  neljä
  osatekijää: tiedonantovaatimukset, riskinarviointi, riskiä vähentävät toimenpiteet
  ja raportointivelvoitteet
  . Asianmukaisen huolellisuuden menettelyt olisi suunniteltava siten, että niiden avulla saadaan tietoa unionin markkinoille saatettavien hyödykkeiden ja tuotteiden lähteistä ja toimittajista sekä tietoja, jotka osoittavat, ettei niihin liity metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  eikä metsien muuntamista
  ja että laillisuutta koskevat vaatimukset täyttyvät
  ja että tuotantomaa on noudattanut laillisuutta koskevaa vaatimusta sekä ihmisoikeuksiin liittyviä kansainvälisen oikeuden vaatimuksia, mukaan lukien oikeus vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen
  . Osoittaminen voidaan tehdä muun muassa yksilöimällä tuotantomaa
  tai sen osia
  , mukaan lukien
  geopaikannuskoordinaatit
  . Näissä ajanmääritykseen, paikannukseen ja/tai
  maanhavainnointiin
  perustuvissa
  geopaikannuskoordinaateissa
  voitaisiin hyödyntää unionin avaruusohjelmista (EGNOS/Galileo ja Copernicus) saatavaa avaruusdataa ja -palveluja.
  Geopaikannusvaatimuksen soveltaminen voi olla erityisen haastavaa aloilla, joilla merkittävä osa tuottajista on pienviljelijöitä, ja tarvittaessa olisi tarjottava ohjausta sekä teknistä ja taloudellista tukea.
  Toimijoiden olisi tehtävä riskinarviointi näiden tietojen pohjalta. Jos havaitaan riski, toimijoiden olisi vähennettävä sitä siten, että tuloksena on riskin torjuminen kokonaan tai merkityksettömän alhainen riski. Toimija saisi saattaa asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen unionin markkinoille tai viedä sen unionin markkinoilta vasta sitten, kun se on toteuttanut asianmukaisen huolellisuuden menettelyn vaaditut vaiheet ja todennut, ettei ole riskiä tai on vain merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole tämän asetuksen mukainen.
  Avoimuuden edistämiseksi ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi toimijoiden olisi vuosittain raportoitava julkisesti soveltamastaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästä sekä velvoitteiden täyttämiseksi toteuttamistaan toimista.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 a) | Toimijoiden olisi toteutettava kohtuullisia toimia sen varmistamiseksi, että tuottajille, joilta ne hankkivat tuotteita, ja erityisesti pienviljelijöille maksetaan oikeudenmukainen hinta, jotta voidaan mahdollistaa heidän toimeentulonsa ja puuttua tehokkaasti köyhyyteen metsäkadon yhtenä perimmäisenä syynä. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 a)

Toimijoiden olisi toteutettava kohtuullisia toimia sen varmistamiseksi, että tuottajille, joilta ne hankkivat tuotteita, ja erityisesti pienviljelijöille maksetaan oikeudenmukainen hinta, jotta voidaan mahdollistaa heidän toimeentulonsa ja puuttua tehokkaasti köyhyyteen metsäkadon yhtenä perimmäisenä syynä.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 b) | Toimijoiden ja kauppaa käyvien sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava hyötyä unionin käyttöön asettamista välineistä kerätessään ja kirjatessaan asianmukaisen huolellisuuden menettelyssä tarvittavia tietoja. EGNOS/Galileo- ja Copernicus-järjestelmistä vastaavien virastojen olisi vahvistettava synergioitaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mahdollistamiseksi. Toimijoiden ja kauppaa käyvien olisi yhteistyössä komission kanssa tuettava viljelijöitä, erityisesti pienviljelijöitä, alkuperäiskansoja ja paikallisyhteisöjä, jotta ne voivat hankkia ja hyödyntää asianmukaisella tavalla tietojen keräämiseen tarvittavia välineitä, myös geopaikannusta, ja omaksua ne kestävällä tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 b)

Toimijoiden ja kauppaa käyvien sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava hyötyä unionin käyttöön asettamista välineistä kerätessään ja kirjatessaan asianmukaisen huolellisuuden menettelyssä tarvittavia tietoja. EGNOS/Galileo- ja Copernicus-järjestelmistä vastaavien virastojen olisi vahvistettava synergioitaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mahdollistamiseksi. Toimijoiden ja kauppaa käyvien olisi yhteistyössä komission kanssa tuettava viljelijöitä, erityisesti pienviljelijöitä, alkuperäiskansoja ja paikallisyhteisöjä, jotta ne voivat hankkia ja hyödyntää asianmukaisella tavalla tietojen keräämiseen tarvittavia välineitä, myös geopaikannusta, ja omaksua ne kestävällä tavalla.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Toimijoiden olisi otettava virallisesti vastuu niiden asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta, jotka ne aikovat saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, asettamalla saataville asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Tässä asetuksessa olisi säädettävä kyseisen vakuutuksen mallista. Tämän odotetaan helpottavan toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten toteuttamaa tämän asetuksen täytäntöönpanon valvontaa sekä saavan toimijat noudattamaan sääntöjä paremmin. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Toimijoiden olisi otettava virallisesti vastuu niiden asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta, jotka ne aikovat saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, asettamalla saataville asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Tässä asetuksessa olisi säädettävä kyseisen vakuutuksen mallista. Tämän odotetaan helpottavan toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten toteuttamaa tämän asetuksen täytäntöönpanon valvontaa sekä saavan toimijat noudattamaan sääntöjä paremmin.

| (34) | Toimijoiden
  , jotka saattavat asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen unionin markkinoille tai vievät tuotteen tai hyödykkeen kolmanteen maahan,
  olisi otettava virallisesti vastuu niiden asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta, jotka ne aikovat saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, asettamalla saataville asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Tässä asetuksessa olisi säädettävä kyseisen vakuutuksen mallista. Tämän odotetaan helpottavan toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten toteuttamaa tämän asetuksen täytäntöönpanon valvontaa sekä saavan toimijat noudattamaan sääntöjä paremmin. |
| --- | --- |

(34)

Toimijoiden
  , jotka saattavat asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen unionin markkinoille tai vievät tuotteen tai hyödykkeen kolmanteen maahan,
  olisi otettava virallisesti vastuu niiden asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta, jotka ne aikovat saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, asettamalla saataville asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Tässä asetuksessa olisi säädettävä kyseisen vakuutuksen mallista. Tämän odotetaan helpottavan toimivaltaisten viranomaisten ja tuomioistuinten toteuttamaa tämän asetuksen täytäntöönpanon valvontaa sekä saavan toimijat noudattamaan sääntöjä paremmin.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Kauppaa käyvien olisi oltava vastuussa sellaisten tietojen keräämisestä ja säilyttämisestä, joilla varmistetaan niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoketjun avoimuus, joita ne asettavat saataville markkinoilla. Suurilla kauppaa käyvillä, jotka eivät ole pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), on merkittävä vaikutus toimitusketjuihin ja tärkeä rooli sen varmistamisessa, että
  ne
  ovat metsäkatoa aiheuttamattomia, minkä vuoksi niillä olisi oltava samat velvoitteet kuin toimijoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Kauppaa käyvien olisi oltava vastuussa sellaisten tietojen keräämisestä ja säilyttämisestä, joilla varmistetaan niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoketjun avoimuus, joita ne asettavat saataville markkinoilla. Suurilla kauppaa käyvillä, jotka eivät ole pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), on merkittävä vaikutus toimitusketjuihin ja tärkeä rooli sen varmistamisessa, että
  ne
  ovat metsäkatoa aiheuttamattomia, minkä vuoksi niillä olisi oltava samat velvoitteet kuin toimijoilla.

| (36) | Kauppaa käyvien olisi oltava vastuussa sellaisten tietojen keräämisestä ja säilyttämisestä, joilla varmistetaan niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoketjun avoimuus, joita ne asettavat saataville markkinoilla. Suurilla kauppaa käyvillä, jotka eivät ole pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), on merkittävä vaikutus toimitusketjuihin ja tärkeä rooli sen varmistamisessa, että
  toimitusketjut
  ovat metsäkatoa aiheuttamattomia, minkä vuoksi niillä olisi oltava samat velvoitteet kuin toimijoilla. |
| --- | --- |

(36)

Kauppaa käyvien olisi oltava vastuussa sellaisten tietojen keräämisestä ja säilyttämisestä, joilla varmistetaan niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoketjun avoimuus, joita ne asettavat saataville markkinoilla. Suurilla kauppaa käyvillä, jotka eivät ole pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), on merkittävä vaikutus toimitusketjuihin ja tärkeä rooli sen varmistamisessa, että
  toimitusketjut
  ovat metsäkatoa aiheuttamattomia, minkä vuoksi niillä olisi oltava samat velvoitteet kuin toimijoilla.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Avoimuuden edistämiseksi ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi toimijoiden
  , jotka eivät ole pk-yrityksiä,
  olisi vuosittain raportoitava julkisesti soveltamastaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästä sekä velvoitteiden täyttämiseksi toteuttamistaan toimista. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Avoimuuden edistämiseksi ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi toimijoiden
  , jotka eivät ole pk-yrityksiä,
  olisi vuosittain raportoitava julkisesti soveltamastaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästä sekä velvoitteiden täyttämiseksi toteuttamistaan toimista.

| (37) | Avoimuuden edistämiseksi ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi toimijoiden olisi vuosittain raportoitava julkisesti soveltamastaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästä sekä velvoitteiden täyttämiseksi toteuttamistaan toimista. |
| --- | --- |

(37)

Avoimuuden edistämiseksi ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi toimijoiden olisi vuosittain raportoitava julkisesti soveltamastaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästä sekä velvoitteiden täyttämiseksi toteuttamistaan toimista.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Muita EU:n säädöksiä, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuviin haitallisiin vaikutuksiin liittyviä asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa, olisi sovellettava, mikäli tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, joilla olisi sama tavoite, luonne ja vaikutus ja joita voitaisiin mukauttaa tulevien lainsäädännön muutosten perusteella. Tämän asetuksen olemassaolo ei saisi sulkea pois sellaisten muiden EU:n säädösten soveltamista, joissa säädetään arvoketjuihin liittyvää asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia. Jos tällaisissa muissa EU:n säädöksissä säädetään yksityiskohtaisemmista säännöksistä tai lisävaatimuksista tämän asetuksen säännöksiin nähden, kyseisiä säännöksiä olisi sovellettava yhdessä tämän asetuksen säännösten kanssa. Jos tämä asetus sisältää yksityiskohtaisempia säännöksiä, niitä ei pitäisi tulkita tavalla, joka heikentää asianmukaista huolellisuutta koskevien muiden EU:n säädösten tehokasta soveltamista tai niiden yleisen tavoitteen saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Muita EU:n säädöksiä, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuviin haitallisiin vaikutuksiin liittyviä asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa, olisi sovellettava, mikäli tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, joilla olisi sama tavoite, luonne ja vaikutus ja joita voitaisiin mukauttaa tulevien lainsäädännön muutosten perusteella. Tämän asetuksen olemassaolo ei saisi sulkea pois sellaisten muiden EU:n säädösten soveltamista, joissa säädetään arvoketjuihin liittyvää asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia. Jos tällaisissa muissa EU:n säädöksissä säädetään yksityiskohtaisemmista säännöksistä tai lisävaatimuksista tämän asetuksen säännöksiin nähden, kyseisiä säännöksiä olisi sovellettava yhdessä tämän asetuksen säännösten kanssa. Jos tämä asetus sisältää yksityiskohtaisempia säännöksiä, niitä ei pitäisi tulkita tavalla, joka heikentää asianmukaista huolellisuutta koskevien muiden EU:n säädösten tehokasta soveltamista tai niiden yleisen tavoitteen saavuttamista.

| (38) | Muita EU:n säädöksiä, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuviin haitallisiin vaikutuksiin liittyviä asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa,
  kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2020/852 (1 a)



  sekä [tulevaa direktiiviä yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta] (1 b)



  ,
  olisi sovellettava, mikäli tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, joilla olisi sama tavoite, luonne ja vaikutus ja joita voitaisiin mukauttaa tulevien lainsäädännön muutosten perusteella.
  Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa, että hyödykkeet ja tuotteet ovat kestävyys- ja laillisuusvaatimusten mukaisia. Sitä sovelletaan ennakkoon ennen kuin hyödykkeitä tai tuotteita saatetaan unionin markkinoille tai viedään unionin markkinoilta.
  Tämän
  hyödykekohtaisen
  asetuksen olemassaolo ei saisi sulkea pois sellaisten muiden EU:n säädösten soveltamista, joissa säädetään arvoketjuihin liittyvää asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia. Jos tällaisissa muissa EU:n säädöksissä säädetään yksityiskohtaisemmista säännöksistä tai lisävaatimuksista tämän asetuksen säännöksiin nähden, kyseisiä säännöksiä olisi sovellettava yhdessä tämän asetuksen säännösten kanssa. Jos tämä asetus sisältää yksityiskohtaisempia säännöksiä, niitä ei pitäisi tulkita tavalla, joka heikentää asianmukaista huolellisuutta koskevien muiden EU:n säädösten tehokasta soveltamista tai niiden yleisen tavoitteen saavuttamista.
  Komission olisi annettava selkeät ja helppotajuiset ohjeet, jotka auttavat toimijoita ja kauppaa käyviä, erityisesti pk-yrityksiä, noudattamaan tämän asetuksen vaatimuksia ja joiden tavoitteena on pitää hallinnollinen ja taloudellinen rasite mahdollisimman pienenä. Ohjeiden olisi myös tuettava toimijoita siinä, miten ne voivat tehokkaasti täyttää asianmukaista huolellisuutta koskevat velvoitteensa, kun ne kuuluvat muiden päällekkäisten säädösten piiriin, joissa asetetaan muita asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia. |
| --- | --- |

(38)

Muita EU:n säädöksiä, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuviin haitallisiin vaikutuksiin liittyviä asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa,
  kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2020/852 (1 a)



  sekä [tulevaa direktiiviä yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta] (1 b)



  ,
  olisi sovellettava, mikäli tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, joilla olisi sama tavoite, luonne ja vaikutus ja joita voitaisiin mukauttaa tulevien lainsäädännön muutosten perusteella.
  Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa, että hyödykkeet ja tuotteet ovat kestävyys- ja laillisuusvaatimusten mukaisia. Sitä sovelletaan ennakkoon ennen kuin hyödykkeitä tai tuotteita saatetaan unionin markkinoille tai viedään unionin markkinoilta.
  Tämän
  hyödykekohtaisen
  asetuksen olemassaolo ei saisi sulkea pois sellaisten muiden EU:n säädösten soveltamista, joissa säädetään arvoketjuihin liittyvää asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia. Jos tällaisissa muissa EU:n säädöksissä säädetään yksityiskohtaisemmista säännöksistä tai lisävaatimuksista tämän asetuksen säännöksiin nähden, kyseisiä säännöksiä olisi sovellettava yhdessä tämän asetuksen säännösten kanssa. Jos tämä asetus sisältää yksityiskohtaisempia säännöksiä, niitä ei pitäisi tulkita tavalla, joka heikentää asianmukaista huolellisuutta koskevien muiden EU:n säädösten tehokasta soveltamista tai niiden yleisen tavoitteen saavuttamista.
  Komission olisi annettava selkeät ja helppotajuiset ohjeet, jotka auttavat toimijoita ja kauppaa käyviä, erityisesti pk-yrityksiä, noudattamaan tämän asetuksen vaatimuksia ja joiden tavoitteena on pitää hallinnollinen ja taloudellinen rasite mahdollisimman pienenä. Ohjeiden olisi myös tuettava toimijoita siinä, miten ne voivat tehokkaasti täyttää asianmukaista huolellisuutta koskevat velvoitteensa, kun ne kuuluvat muiden päällekkäisten säädösten piiriin, joissa asetetaan muita asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (38 a) | Metsäkadon ja ekosysteemien muuntamisen ja ihmisoikeusloukkausten, erityisesti alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien loukkausten, välillä on suora yhteys. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näiden tarpeisiin ja näiden ottamiseen täysipainoisesti mukaan tämän asetuksen täytäntöönpanoon. Olisi varmistettava kansainvälisten tekstien ja normien, mukaan lukien Yhdistyneiden kansakuntien julistus alkuperäiskansojen oikeuksista, tapaoikeuden mukaiset maanhallintaoikeudet sekä oikeus vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen, täysimääräinen noudattaminen. Olisi myös edistettävä työntekijöiden oikeuksia, sellaisina kuin ne on vahvistettu ILO:n keskeisissä yleissopimuksissa, naisten oikeuksia, oikeutta ympäristönsuojeluun ja oikeutta puolustaa ihmisoikeuksia ja ympäristöä. |

Komission teksti

Tarkistus

(38 a)

Metsäkadon ja ekosysteemien muuntamisen ja ihmisoikeusloukkausten, erityisesti alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien loukkausten, välillä on suora yhteys. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näiden tarpeisiin ja näiden ottamiseen täysipainoisesti mukaan tämän asetuksen täytäntöönpanoon. Olisi varmistettava kansainvälisten tekstien ja normien, mukaan lukien Yhdistyneiden kansakuntien julistus alkuperäiskansojen oikeuksista, tapaoikeuden mukaiset maanhallintaoikeudet sekä oikeus vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen, täysimääräinen noudattaminen. Olisi myös edistettävä työntekijöiden oikeuksia, sellaisina kuin ne on vahvistettu ILO:n keskeisissä yleissopimuksissa, naisten oikeuksia, oikeutta ympäristönsuojeluun ja oikeutta puolustaa ihmisoikeuksia ja ympäristöä.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Vastuun tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta olisi oltava jäsenvaltioilla, ja niiden toimivaltaisia viranomaisia olisi vaadittava varmistamaan, että tätä asetusta noudatetaan kaikilta osin. Tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta voidaan saavuttaa ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten, tulliviranomaisten ja komission välisen järjestelmällisen tietojenvaihdon ja yhteistyön avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Vastuun tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta olisi oltava jäsenvaltioilla, ja niiden toimivaltaisia viranomaisia olisi vaadittava varmistamaan, että tätä asetusta noudatetaan kaikilta osin. Tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta voidaan saavuttaa ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten, tulliviranomaisten ja komission välisen järjestelmällisen tietojenvaihdon ja yhteistyön avulla.

| (40) | Vastuun tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta olisi oltava jäsenvaltioilla, ja niiden toimivaltaisia viranomaisia olisi vaadittava varmistamaan, että tätä asetusta noudatetaan kaikilta osin. Tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta voidaan saavuttaa ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten, tulliviranomaisten ja komission välisen järjestelmällisen tietojenvaihdon ja yhteistyön avulla.
  Komission olisi erityisesti analysoitava jäsenvaltioiden soveltamia seuraamuksia ja vaihdettava tietoja niiden kanssa tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon edistämiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Vastuun tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta olisi oltava jäsenvaltioilla, ja niiden toimivaltaisia viranomaisia olisi vaadittava varmistamaan, että tätä asetusta noudatetaan kaikilta osin. Tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta voidaan saavuttaa ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten, tulliviranomaisten ja komission välisen järjestelmällisen tietojenvaihdon ja yhteistyön avulla.
  Komission olisi erityisesti analysoitava jäsenvaltioiden soveltamia seuraamuksia ja vaihdettava tietoja niiden kanssa tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon edistämiseksi.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset, toimijat ja kauppaa käyvät voisivat panna tämän asetuksen tehokkaasti täytäntöön ja noudattaa sitä, yleisön jäsenillä, joita asia koskee, olisi oltava mahdollisuus ryhtyä toimiin ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi ja siten ympäristön suojelemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset, toimijat ja kauppaa käyvät voisivat panna tämän asetuksen tehokkaasti täytäntöön ja noudattaa sitä, yleisön jäsenillä, joita asia koskee, olisi oltava mahdollisuus ryhtyä toimiin ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi ja siten ympäristön suojelemiseksi.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 b) | Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin on kansainvälisesti tunnustettu ihmisoikeus, joka on vahvistettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 8 artiklassa, tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 kohdassa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2 artiklan 3 kohdassa, ja se on myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa tarkoitettu unionin perusoikeus, minkä vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yleisön jäsenillä, joita asia koskee tai joihin tämän asetuksen rikkominen vaikuttaa, on asianmukainen mahdollisuus käyttää tehokkaita oikeussuojakeinoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 b)

Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin on kansainvälisesti tunnustettu ihmisoikeus, joka on vahvistettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 8 artiklassa, tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 kohdassa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2 artiklan 3 kohdassa, ja se on myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa tarkoitettu unionin perusoikeus, minkä vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yleisön jäsenillä, joita asia koskee tai joihin tämän asetuksen rikkominen vaikuttaa, on asianmukainen mahdollisuus käyttää tehokkaita oikeussuojakeinoja.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Tämän asetuksen vaikuttava ja tehokas täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ovat olennaisen tärkeitä sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten komission olisi perustettava tietojärjestelmä, jolla autetaan toimijoita ja toimivaltaisia viranomaisia markkinoille saatettuja asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevien tarpeellisten tietojen esittämisessä ja saamisessa, ja ylläpidettävä sitä. Toimijoiden olisi toimitettava tietojärjestelmään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Toimivaltaisilla viranomaisilla ja tulliviranomaisilla olisi oltava pääsy tietojärjestelmään, jotta ne voivat helpommin täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa. Myös suurella yleisöllä olisi oltava pääsy
  tietojärjestelmään
  , ja
  anonymisoidut tiedot
  olisi tarjottava avoimessa ja koneellisesti luettavassa muodossa unionin avoimen tiedon politiikan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Tämän asetuksen vaikuttava ja tehokas täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ovat olennaisen tärkeitä sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten komission olisi perustettava tietojärjestelmä, jolla autetaan toimijoita ja toimivaltaisia viranomaisia markkinoille saatettuja asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevien tarpeellisten tietojen esittämisessä ja saamisessa, ja ylläpidettävä sitä. Toimijoiden olisi toimitettava tietojärjestelmään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Toimivaltaisilla viranomaisilla ja tulliviranomaisilla olisi oltava pääsy tietojärjestelmään, jotta ne voivat helpommin täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa. Myös suurella yleisöllä olisi oltava pääsy
  tietojärjestelmään
  , ja
  anonymisoidut tiedot
  olisi tarjottava avoimessa ja koneellisesti luettavassa muodossa unionin avoimen tiedon politiikan mukaisesti.

| (41) | Tämän asetuksen vaikuttava ja tehokas täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ovat olennaisen tärkeitä sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten komission olisi perustettava tietojärjestelmä, jolla autetaan toimijoita ja toimivaltaisia viranomaisia markkinoille saatettuja asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevien tarpeellisten tietojen esittämisessä ja saamisessa, ja ylläpidettävä sitä. Toimijoiden olisi toimitettava tietojärjestelmään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Toimivaltaisilla viranomaisilla ja tulliviranomaisilla olisi oltava pääsy tietojärjestelmään, jotta ne voivat helpommin täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa
  , ja niiden olisi helpotettava tietojen siirtoa jäsenvaltioiden, toimivaltaisten viranomaisten ja tulliviranomaisten kesken
  . Myös suurella yleisöllä olisi oltava pääsy
  muihin kuin kaupallisesti arkaluonteisiin tietoihin
  , ja
  tiedot, lukuun ottamatta tietoja, jotka koskevat asetusta noudattamattomien toimijoiden ja kauppaa käyvien luetteloa,
  olisi
  anonymisoitava ja
  tarjottava avoimessa ja koneellisesti luettavassa muodossa unionin avoimen tiedon politiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Tämän asetuksen vaikuttava ja tehokas täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ovat olennaisen tärkeitä sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten komission olisi perustettava tietojärjestelmä, jolla autetaan toimijoita ja toimivaltaisia viranomaisia markkinoille saatettuja asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevien tarpeellisten tietojen esittämisessä ja saamisessa, ja ylläpidettävä sitä. Toimijoiden olisi toimitettava tietojärjestelmään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. Toimivaltaisilla viranomaisilla ja tulliviranomaisilla olisi oltava pääsy tietojärjestelmään, jotta ne voivat helpommin täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa
  , ja niiden olisi helpotettava tietojen siirtoa jäsenvaltioiden, toimivaltaisten viranomaisten ja tulliviranomaisten kesken
  . Myös suurella yleisöllä olisi oltava pääsy
  muihin kuin kaupallisesti arkaluonteisiin tietoihin
  , ja
  tiedot, lukuun ottamatta tietoja, jotka koskevat asetusta noudattamattomien toimijoiden ja kauppaa käyvien luetteloa,
  olisi
  anonymisoitava ja
  tarjottava avoimessa ja koneellisesti luettavassa muodossa unionin avoimen tiedon politiikan mukaisesti.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden osalta toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on tarkastaa, täyttävätkö ne tämän asetuksen mukaiset vaatimukset, kun taas tullin tehtävänä on varmistaa, että asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen viite on tarvittaessa saatavilla tulli-ilmoituksessa. Lisäksi tullin on siitä ajankohdasta alkaen, jolloin sähköinen rajapinta on käytössä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten, tarkastettava asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen tila tietojärjestelmästä toimivaltaisten viranomaisten tekemän alustavan riskianalyysin jälkeen ja toimittava sen mukaisesti (eli määrättävä hyödykettä tai tuotetta koskeva keskeytys tai kielto, jos tietojärjestelmässä olevan vakuutuksen tila niin edellyttää). Näiden erityisten valvontajärjestelyjen vuoksi tämän asetuksen soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan ei sovelleta asetuksen (EU) 2019/1020 VII lukua. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden osalta toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on tarkastaa, täyttävätkö ne tämän asetuksen mukaiset vaatimukset, kun taas tullin tehtävänä on varmistaa, että asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen viite on tarvittaessa saatavilla tulli-ilmoituksessa. Lisäksi tullin on siitä ajankohdasta alkaen, jolloin sähköinen rajapinta on käytössä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten, tarkastettava asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen tila tietojärjestelmästä toimivaltaisten viranomaisten tekemän alustavan riskianalyysin jälkeen ja toimittava sen mukaisesti (eli määrättävä hyödykettä tai tuotetta koskeva keskeytys tai kielto, jos tietojärjestelmässä olevan vakuutuksen tila niin edellyttää). Näiden erityisten valvontajärjestelyjen vuoksi tämän asetuksen soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan ei sovelleta asetuksen (EU) 2019/1020 VII lukua.

| (42) | Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden
  ja tuotteiden
  osalta toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on tarkastaa, täyttävätkö ne tämän asetuksen mukaiset vaatimukset
  muun muassa toimijoiden toimittamien asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten pohjalta
  , kun taas tullin tehtävänä on varmistaa, että asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen viite on tarvittaessa saatavilla tulli-ilmoituksessa. Lisäksi tullin on siitä ajankohdasta alkaen, jolloin sähköinen rajapinta on käytössä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten, tarkastettava asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen tila tietojärjestelmästä toimivaltaisten viranomaisten tekemän alustavan riskianalyysin jälkeen ja toimittava sen mukaisesti (eli määrättävä hyödykettä tai tuotetta koskeva keskeytys tai kielto, jos tietojärjestelmässä olevan vakuutuksen tila niin edellyttää). Näiden erityisten valvontajärjestelyjen vuoksi tämän asetuksen soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan ei sovelleta asetuksen (EU) 2019/1020 VII lukua. |
| --- | --- |

(42)

Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden
  ja tuotteiden
  osalta toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on tarkastaa, täyttävätkö ne tämän asetuksen mukaiset vaatimukset
  muun muassa toimijoiden toimittamien asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten pohjalta
  , kun taas tullin tehtävänä on varmistaa, että asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen viite on tarvittaessa saatavilla tulli-ilmoituksessa. Lisäksi tullin on siitä ajankohdasta alkaen, jolloin sähköinen rajapinta on käytössä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten, tarkastettava asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen tila tietojärjestelmästä toimivaltaisten viranomaisten tekemän alustavan riskianalyysin jälkeen ja toimittava sen mukaisesti (eli määrättävä hyödykettä tai tuotetta koskeva keskeytys tai kielto, jos tietojärjestelmässä olevan vakuutuksen tila niin edellyttää). Näiden erityisten valvontajärjestelyjen vuoksi tämän asetuksen soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan ei sovelleta asetuksen (EU) 2019/1020 VII lukua.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 a) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastukset tavalla, joka aiheuttaa vähiten haittaa kaupalle sekä toimijoiden ja kauppaa käyvien toiminnalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 a)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastukset tavalla, joka aiheuttaa vähiten haittaa kaupalle sekä toimijoiden ja kauppaa käyvien toiminnalle.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (43 a) | Komission olisi varmistettava asianmukaiset ja riittävät taloudelliset resurssit, myös nimenomaisesti teknistä tukea varten, mukaan lukien naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa kautta, jotta kumppanimaita voidaan auttaa tällä asetuksella vahvistettujen vaatimusten noudattamisessa. Näiden resurssien olisi oltava saatavilla jo ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja täysimääräistä täytäntöönpanoa, jotta voidaan parantaa vaikutuksista kärsivien yhteisöjen sopeutumisvalmiuksia kiinnittäen erityistä huomiota pienviljelijöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(43 a)

Komission olisi varmistettava asianmukaiset ja riittävät taloudelliset resurssit, myös nimenomaisesti teknistä tukea varten, mukaan lukien naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa kautta, jotta kumppanimaita voidaan auttaa tällä asetuksella vahvistettujen vaatimusten noudattamisessa. Näiden resurssien olisi oltava saatavilla jo ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja täysimääräistä täytäntöönpanoa, jotta voidaan parantaa vaikutuksista kärsivien yhteisöjen sopeutumisvalmiuksia kiinnittäen erityistä huomiota pienviljelijöihin.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (45) | Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden valvontaprosessin optimoimiseksi ja keventämiseksi on tarpeen perustaa sähköisiä rajapintoja, jotka mahdollistavat automaattisen tiedonsiirron tullijärjestelmien ja toimivaltaisten viranomaisten tietojärjestelmän välillä. EU:n tullialan yhdennetty palveluympäristö on luonteva vaihtoehto tällaisen tiedonsiirron tukemiseen. Rajapintojen olisi oltava pitkälle automatisoituja ja helppokäyttöisiä, ja
  lisärasitetta tulliviranomaisille olisi vältettävä
  . Koska erot tulli-ilmoituksessa ja asianmukaista huolellisuutta koskevassa vakuutuksessa ilmoitettavien tietojen välillä ovat vähäiset, on lisäksi aiheellista ehdottaa yritysten ja viranomaisten välisiin yhteyksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa
  kauppaa käyvät ja
  talouden toimijat asettavat asianomaista hyödykettä tai tuotetta koskevan asianmukaisen huolellisuuden vakuutuksen saataville kansallisen tullialan yhdennetyn palveluympäristön kautta, ja tämä vakuutus siirretään automaattisesti toimivaltaisten viranomaisten käyttämään tietojärjestelmään. Tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten olisi osallistuttava siirrettävien tietojen ja muiden teknisten vaatimusten määrittämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(45)

Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden valvontaprosessin optimoimiseksi ja keventämiseksi on tarpeen perustaa sähköisiä rajapintoja, jotka mahdollistavat automaattisen tiedonsiirron tullijärjestelmien ja toimivaltaisten viranomaisten tietojärjestelmän välillä. EU:n tullialan yhdennetty palveluympäristö on luonteva vaihtoehto tällaisen tiedonsiirron tukemiseen. Rajapintojen olisi oltava pitkälle automatisoituja ja helppokäyttöisiä, ja
  lisärasitetta tulliviranomaisille olisi vältettävä
  . Koska erot tulli-ilmoituksessa ja asianmukaista huolellisuutta koskevassa vakuutuksessa ilmoitettavien tietojen välillä ovat vähäiset, on lisäksi aiheellista ehdottaa yritysten ja viranomaisten välisiin yhteyksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa
  kauppaa käyvät ja
  talouden toimijat asettavat asianomaista hyödykettä tai tuotetta koskevan asianmukaisen huolellisuuden vakuutuksen saataville kansallisen tullialan yhdennetyn palveluympäristön kautta, ja tämä vakuutus siirretään automaattisesti toimivaltaisten viranomaisten käyttämään tietojärjestelmään. Tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten olisi osallistuttava siirrettävien tietojen ja muiden teknisten vaatimusten määrittämiseen.

| (45) | Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden valvontaprosessin optimoimiseksi ja keventämiseksi on tarpeen perustaa
  yhteentoimivia
  sähköisiä rajapintoja, jotka mahdollistavat automaattisen tiedonsiirron tullijärjestelmien ja toimivaltaisten viranomaisten tietojärjestelmän välillä. EU:n tullialan yhdennetty palveluympäristö on luonteva vaihtoehto tällaisen tiedonsiirron tukemiseen. Rajapintojen olisi oltava pitkälle automatisoituja ja helppokäyttöisiä, ja
  niiden olisi helpotettava tulliviranomaisten menettelyjä ja vähennettävä toimijoille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta
  . Koska erot tulli-ilmoituksessa ja asianmukaista huolellisuutta koskevassa vakuutuksessa ilmoitettavien tietojen välillä ovat vähäiset, on lisäksi aiheellista ehdottaa yritysten ja viranomaisten välisiin yhteyksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa talouden toimijat asettavat asianomaista hyödykettä tai tuotetta koskevan asianmukaisen huolellisuuden vakuutuksen saataville kansallisen tullialan yhdennetyn palveluympäristön kautta, ja tämä vakuutus siirretään automaattisesti toimivaltaisten viranomaisten käyttämään tietojärjestelmään. Tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten olisi osallistuttava siirrettävien tietojen ja muiden teknisten vaatimusten määrittämiseen. |
| --- | --- |

(45)

Unionin markkinoille saapuvien tai niiltä lähtevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden valvontaprosessin optimoimiseksi ja keventämiseksi on tarpeen perustaa
  yhteentoimivia
  sähköisiä rajapintoja, jotka mahdollistavat automaattisen tiedonsiirron tullijärjestelmien ja toimivaltaisten viranomaisten tietojärjestelmän välillä. EU:n tullialan yhdennetty palveluympäristö on luonteva vaihtoehto tällaisen tiedonsiirron tukemiseen. Rajapintojen olisi oltava pitkälle automatisoituja ja helppokäyttöisiä, ja
  niiden olisi helpotettava tulliviranomaisten menettelyjä ja vähennettävä toimijoille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta
  . Koska erot tulli-ilmoituksessa ja asianmukaista huolellisuutta koskevassa vakuutuksessa ilmoitettavien tietojen välillä ovat vähäiset, on lisäksi aiheellista ehdottaa yritysten ja viranomaisten välisiin yhteyksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa talouden toimijat asettavat asianomaista hyödykettä tai tuotetta koskevan asianmukaisen huolellisuuden vakuutuksen saataville kansallisen tullialan yhdennetyn palveluympäristön kautta, ja tämä vakuutus siirretään automaattisesti toimivaltaisten viranomaisten käyttämään tietojärjestelmään. Tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten olisi osallistuttava siirrettävien tietojen ja muiden teknisten vaatimusten määrittämiseen.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (46) | Riski siitä, että vaatimustenvastaisia hyödykkeitä ja tuotteita saatetaan unionin markkinoille, vaihtelee riippuen hyödykkeestä ja tuotteesta sekä sen alkuperä- ja tuotantomaasta. Toimijoihin, jotka hankkivat hyödykkeitä ja tuotteita sellaisista maista tai maiden osista, joissa riski kasvattaa, korjata tai tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tämän asetuksen vastaisesti on alhainen, olisi sovellettava pienempää määrää velvoitteita, mikä vähentäisi säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta.
  Suuririskistä
  maista tai maiden osista peräisin oleviin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi sovellettava toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tehostettua valvontaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Riski siitä, että vaatimustenvastaisia hyödykkeitä ja tuotteita saatetaan unionin markkinoille, vaihtelee riippuen hyödykkeestä ja tuotteesta sekä sen alkuperä- ja tuotantomaasta. Toimijoihin, jotka hankkivat hyödykkeitä ja tuotteita sellaisista maista tai maiden osista, joissa riski kasvattaa, korjata tai tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tämän asetuksen vastaisesti on alhainen, olisi sovellettava pienempää määrää velvoitteita, mikä vähentäisi säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta.
  Suuririskistä
  maista tai maiden osista peräisin oleviin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi sovellettava toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tehostettua valvontaa.

| (46) | Riski siitä, että vaatimustenvastaisia hyödykkeitä ja tuotteita saatetaan unionin markkinoille, vaihtelee riippuen hyödykkeestä ja tuotteesta sekä sen alkuperä- ja tuotantomaasta
  tai sen osista
  . Toimijoihin, jotka hankkivat hyödykkeitä ja tuotteita sellaisista maista tai maiden osista, joissa riski kasvattaa, korjata tai tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tämän asetuksen vastaisesti on alhainen, olisi sovellettava pienempää määrää velvoitteita, mikä vähentäisi säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta
  , paitsi silloin, jos toimija tietää tai sen on syytä uskoa, että on olemassa riskejä tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä
  .
  Jos toimivaltainen viranomainen tulee tietoiseksi riskistä, että tämän asetuksen vaatimuksia kierretään, esimerkiksi kun asianomainen suuririskisessä maassa tuotettu hyödyke tai tuote myöhemmin jalostetaan tai viedään unioniin alhaisen riskin maasta, mutta tulli-ilmoitus tai asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus osoittaa, että hyödyke tai tuote on tuotettu alhaisen riskin maassa, sen olisi lisätarkastuksin todennettava, esiintyykö vaatimustenvastaisuuksia, ja tarvittaessa toteutettava asianmukaiset toimet, kuten kyseisen hyödykkeen tai tuotteen takavarikointi ja markkinoille saattamisen keskeyttäminen, sekä suoritettava lisätarkastuksia. Suuririskisistä
  maista tai maiden osista peräisin oleviin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi sovellettava toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tehostettua valvontaa. |
| --- | --- |

(46)

Riski siitä, että vaatimustenvastaisia hyödykkeitä ja tuotteita saatetaan unionin markkinoille, vaihtelee riippuen hyödykkeestä ja tuotteesta sekä sen alkuperä- ja tuotantomaasta
  tai sen osista
  . Toimijoihin, jotka hankkivat hyödykkeitä ja tuotteita sellaisista maista tai maiden osista, joissa riski kasvattaa, korjata tai tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tämän asetuksen vastaisesti on alhainen, olisi sovellettava pienempää määrää velvoitteita, mikä vähentäisi säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta
  , paitsi silloin, jos toimija tietää tai sen on syytä uskoa, että on olemassa riskejä tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä
  .
  Jos toimivaltainen viranomainen tulee tietoiseksi riskistä, että tämän asetuksen vaatimuksia kierretään, esimerkiksi kun asianomainen suuririskisessä maassa tuotettu hyödyke tai tuote myöhemmin jalostetaan tai viedään unioniin alhaisen riskin maasta, mutta tulli-ilmoitus tai asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus osoittaa, että hyödyke tai tuote on tuotettu alhaisen riskin maassa, sen olisi lisätarkastuksin todennettava, esiintyykö vaatimustenvastaisuuksia, ja tarvittaessa toteutettava asianmukaiset toimet, kuten kyseisen hyödykkeen tai tuotteen takavarikointi ja markkinoille saattamisen keskeyttäminen, sekä suoritettava lisätarkastuksia. Suuririskisistä
  maista tai maiden osista peräisin oleviin hyödykkeisiin ja tuotteisiin olisi sovellettava toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tehostettua valvontaa.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Tästä syystä komission olisi sovellettava erilaisia perusteita arvioidessaan metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen riskiä maan tai sen osien tasolla. Perusteissa olisi otettava huomioon sekä määrälliset, objektiiviset ja kansainvälisesti tunnustetut tiedot että merkit maiden aktiivisesta osallistumisesta metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen torjuntaan. Näiden vertailuanalyysitietojen olisi helpotettava asianmukaisen huolellisuuden noudattamista unionin toimijoiden kannalta ja vaatimusten noudattamisen seurantaa ja valvontaa toimivaltaisten viranomaisten kannalta. Samalla niiden avulla myös kannustettaisiin tuottajamaita parantamaan maataloustuotantojärjestelmiensä kestävyyttä ja vähentämään niiden vaikutusta metsäkatoon. Näin edistettäisiin toimitusketjujen avoimuutta ja kestävyyttä. Vertailuanalyysijärjestelmän olisi perustuttava maiden luokitukseen kolmeen eri tasoon eli alhaisen, keskimääräisen ja suuren riskin maiksi. Asianmukaisen avoimuuden ja selkeyden varmistamiseksi komission olisi erityisesti asetettava julkisesti saataville vertailuanalyysiin käytetyt tiedot, ehdotetun luokituksen muutoksen syyt ja asianomaisen maan vastaus. Alhaisen riskin maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta toimijoiden olisi voitava soveltaa yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi puolestaan sovellettava tehostettua valvontaa suuririskisiksi määritellyistä maista tai maiden osista peräisin oleviin asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Tästä syystä komission olisi sovellettava erilaisia perusteita arvioidessaan metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen riskiä maan tai sen osien tasolla. Perusteissa olisi otettava huomioon sekä määrälliset, objektiiviset ja kansainvälisesti tunnustetut tiedot että merkit maiden aktiivisesta osallistumisesta metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen torjuntaan. Näiden vertailuanalyysitietojen olisi helpotettava asianmukaisen huolellisuuden noudattamista unionin toimijoiden kannalta ja vaatimusten noudattamisen seurantaa ja valvontaa toimivaltaisten viranomaisten kannalta. Samalla niiden avulla myös kannustettaisiin tuottajamaita parantamaan maataloustuotantojärjestelmiensä kestävyyttä ja vähentämään niiden vaikutusta metsäkatoon. Näin edistettäisiin toimitusketjujen avoimuutta ja kestävyyttä. Vertailuanalyysijärjestelmän olisi perustuttava maiden luokitukseen kolmeen eri tasoon eli alhaisen, keskimääräisen ja suuren riskin maiksi. Asianmukaisen avoimuuden ja selkeyden varmistamiseksi komission olisi erityisesti asetettava julkisesti saataville vertailuanalyysiin käytetyt tiedot, ehdotetun luokituksen muutoksen syyt ja asianomaisen maan vastaus. Alhaisen riskin maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta toimijoiden olisi voitava soveltaa yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi puolestaan sovellettava tehostettua valvontaa suuririskisiksi määritellyistä maista tai maiden osista peräisin oleviin asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia.

| (47) | Tästä syystä komission olisi sovellettava erilaisia perusteita arvioidessaan metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  riskiä maan tai sen osien tasolla. Perusteissa olisi otettava huomioon sekä määrälliset, objektiiviset ja kansainvälisesti tunnustetut tiedot että merkit maiden aktiivisesta osallistumisesta metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  torjuntaan
  sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien edistämiseen
  . Näiden vertailuanalyysitietojen olisi helpotettava asianmukaisen huolellisuuden noudattamista unionin toimijoiden kannalta ja vaatimusten noudattamisen seurantaa ja valvontaa toimivaltaisten viranomaisten kannalta. Samalla niiden avulla myös kannustettaisiin tuottajamaita parantamaan maataloustuotantojärjestelmiensä kestävyyttä ja vähentämään niiden vaikutusta metsäkatoon. Näin edistettäisiin toimitusketjujen avoimuutta ja kestävyyttä. Vertailuanalyysijärjestelmän olisi perustuttava maiden luokitukseen kolmeen eri tasoon eli alhaisen, keskimääräisen ja suuren riskin maiksi. Asianmukaisen avoimuuden ja selkeyden varmistamiseksi komission olisi erityisesti asetettava julkisesti saataville vertailuanalyysiin käytetyt tiedot, ehdotetun luokituksen muutoksen syyt ja asianomaisen maan vastaus. Alhaisen riskin maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta toimijoiden olisi voitava soveltaa yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi puolestaan sovellettava tehostettua valvontaa suuririskisiksi määritellyistä maista tai maiden osista peräisin oleviin asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(47)

Tästä syystä komission olisi sovellettava erilaisia perusteita arvioidessaan metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  riskiä maan tai sen osien tasolla. Perusteissa olisi otettava huomioon sekä määrälliset, objektiiviset ja kansainvälisesti tunnustetut tiedot että merkit maiden aktiivisesta osallistumisesta metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  torjuntaan
  sekä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksien edistämiseen
  . Näiden vertailuanalyysitietojen olisi helpotettava asianmukaisen huolellisuuden noudattamista unionin toimijoiden kannalta ja vaatimusten noudattamisen seurantaa ja valvontaa toimivaltaisten viranomaisten kannalta. Samalla niiden avulla myös kannustettaisiin tuottajamaita parantamaan maataloustuotantojärjestelmiensä kestävyyttä ja vähentämään niiden vaikutusta metsäkatoon. Näin edistettäisiin toimitusketjujen avoimuutta ja kestävyyttä. Vertailuanalyysijärjestelmän olisi perustuttava maiden luokitukseen kolmeen eri tasoon eli alhaisen, keskimääräisen ja suuren riskin maiksi. Asianmukaisen avoimuuden ja selkeyden varmistamiseksi komission olisi erityisesti asetettava julkisesti saataville vertailuanalyysiin käytetyt tiedot, ehdotetun luokituksen muutoksen syyt ja asianomaisen maan vastaus. Alhaisen riskin maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta toimijoiden olisi voitava soveltaa yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi puolestaan sovellettava tehostettua valvontaa suuririskisiksi määritellyistä maista tai maiden osista peräisin oleviin asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (47 a) | Jotta voitaisiin varmistaa, ettei tällä asetuksella luoda tarpeettomia kaupan rajoituksia, komission olisi tehtävä yhteistyötä keskimääräisen tai suuren riskin maiksi määritettyjen maiden ja näiden maiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa riskitason pienentämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(47 a)

Jotta voitaisiin varmistaa, ettei tällä asetuksella luoda tarpeettomia kaupan rajoituksia, komission olisi tehtävä yhteistyötä keskimääräisen tai suuren riskin maiksi määritettyjen maiden ja näiden maiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa riskitason pienentämiseksi.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (48) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi säännöllisesti tarkastettava toimijat ja kauppaa käyvät sen todentamiseksi, että ne tosiasiallisesti täyttävät tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia, jos ne saavat asiaa koskevia merkityksellisiä tietoja, kuten tietoja kolmansien osapuolten esittämistä perustelluista huolista. Jotta asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, asianomaiset toimijat ja kauppaa käyvät sekä niiden osuuksia hyödykkeistä ja tuotteista vastaavat määrät saataisiin riittävästi katetuiksi, olisi sovellettava kaksitahoista lähestymistapaa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tällöin tarkastettava tietty prosenttiosuus toimijoista ja kauppaa käyvistä samalla, kun tarkastukset kattaisivat myös tietyn prosenttiosuuden asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista. Prosenttiosuuksien olisi oltava suuremmat suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(48)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi säännöllisesti tarkastettava toimijat ja kauppaa käyvät sen todentamiseksi, että ne tosiasiallisesti täyttävät tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia, jos ne saavat asiaa koskevia merkityksellisiä tietoja, kuten tietoja kolmansien osapuolten esittämistä perustelluista huolista. Jotta asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, asianomaiset toimijat ja kauppaa käyvät sekä niiden osuuksia hyödykkeistä ja tuotteista vastaavat määrät saataisiin riittävästi katetuiksi, olisi sovellettava kaksitahoista lähestymistapaa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tällöin tarkastettava tietty prosenttiosuus toimijoista ja kauppaa käyvistä samalla, kun tarkastukset kattaisivat myös tietyn prosenttiosuuden asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista. Prosenttiosuuksien olisi oltava suuremmat suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta.

| (48) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi säännöllisesti tarkastettava toimijat ja kauppaa käyvät sen todentamiseksi, että ne tosiasiallisesti täyttävät tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia, jos ne saavat asiaa koskevia merkityksellisiä tietoja, kuten tietoja kolmansien osapuolten esittämistä perustelluista huolista. Jotta asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, asianomaiset toimijat ja kauppaa käyvät sekä niiden osuuksia hyödykkeistä ja tuotteista vastaavat määrät saataisiin riittävästi katetuiksi, olisi sovellettava kaksitahoista lähestymistapaa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tällöin tarkastettava tietty prosenttiosuus toimijoista ja kauppaa käyvistä samalla, kun tarkastukset kattaisivat myös tietyn prosenttiosuuden asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista. Prosenttiosuuksien olisi oltava suuremmat suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta
  , kun taas ne voivat olla pienemmät alhaisen riskin maiden tai niiden osien osalta
  . |
| --- | --- |

(48)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi säännöllisesti tarkastettava toimijat ja kauppaa käyvät sen todentamiseksi, että ne tosiasiallisesti täyttävät tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia, jos ne saavat asiaa koskevia merkityksellisiä tietoja, kuten tietoja kolmansien osapuolten esittämistä perustelluista huolista. Jotta asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, asianomaiset toimijat ja kauppaa käyvät sekä niiden osuuksia hyödykkeistä ja tuotteista vastaavat määrät saataisiin riittävästi katetuiksi, olisi sovellettava kaksitahoista lähestymistapaa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tällöin tarkastettava tietty prosenttiosuus toimijoista ja kauppaa käyvistä samalla, kun tarkastukset kattaisivat myös tietyn prosenttiosuuden asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista. Prosenttiosuuksien olisi oltava suuremmat suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta
  , kun taas ne voivat olla pienemmät alhaisen riskin maiden tai niiden osien osalta
  .

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 49 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (49) | Toimijoita ja kauppaa käyviä koskevissa toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksissa olisi tarkastettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmät sekä se, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen säännösten mukaisia. Tarkastusten olisi perustuttava riskiperusteiseen tarkastussuunnitelmaan. Suunnitelmassa olisi sovellettava riskinarviointiperusteita, joiden perusteella toimivaltaiset viranomaiset voisivat tehdä riskianalyysin toimijoiden ja kauppaa käyvien toimittamista asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista. Riskinarviointiperusteissa olisi otettava huomioon asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin tuotantomaassa liittyvä metsäkadon riski sekä tiedot siitä, miten toimijat ja kauppaa käyvät ovat aiemmin noudattaneet tämän asetuksen velvoitteita, ja kaikki muut toimivaltaisten viranomaisten saatavilla olevat asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava määrittää asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysin perusteella, mitkä toimijat, kauppaa käyvät ja asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tarkastettava. Riskianalyysi olisi tehtävä käyttämällä siinä tietojärjestelmässä olevia sähköisiä tietojenkäsittelymenetelmiä, johon viedään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(49)

Toimijoita ja kauppaa käyviä koskevissa toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksissa olisi tarkastettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmät sekä se, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen säännösten mukaisia. Tarkastusten olisi perustuttava riskiperusteiseen tarkastussuunnitelmaan. Suunnitelmassa olisi sovellettava riskinarviointiperusteita, joiden perusteella toimivaltaiset viranomaiset voisivat tehdä riskianalyysin toimijoiden ja kauppaa käyvien toimittamista asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista. Riskinarviointiperusteissa olisi otettava huomioon asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin tuotantomaassa liittyvä metsäkadon riski sekä tiedot siitä, miten toimijat ja kauppaa käyvät ovat aiemmin noudattaneet tämän asetuksen velvoitteita, ja kaikki muut toimivaltaisten viranomaisten saatavilla olevat asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava määrittää asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysin perusteella, mitkä toimijat, kauppaa käyvät ja asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tarkastettava. Riskianalyysi olisi tehtävä käyttämällä siinä tietojärjestelmässä olevia sähköisiä tietojenkäsittelymenetelmiä, johon viedään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset.

| (49) | Toimijoita ja kauppaa käyviä koskevissa toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksissa olisi tarkastettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmät sekä se, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen säännösten mukaisia. Tarkastusten olisi perustuttava riskiperusteiseen tarkastussuunnitelmaan. Suunnitelmassa olisi sovellettava riskinarviointiperusteita, joiden perusteella toimivaltaiset viranomaiset voisivat tehdä riskianalyysin toimijoiden ja kauppaa käyvien toimittamista asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista. Riskinarviointiperusteissa olisi otettava huomioon asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin tuotantomaassa liittyvä metsäkadon riski sekä tiedot siitä, miten toimijat ja kauppaa käyvät ovat aiemmin noudattaneet tämän asetuksen velvoitteita, ja kaikki muut toimivaltaisten viranomaisten saatavilla olevat asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava määrittää asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysin perusteella, mitkä toimijat, kauppaa käyvät ja asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tarkastettava. Riskianalyysi olisi tehtävä käyttämällä siinä tietojärjestelmässä olevia sähköisiä tietojenkäsittelymenetelmiä, johon viedään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset.
  Toimivaltaisten viranomaisten olisi tarvittaessa ja silloin, kun se on teknisesti mahdollista, suoritettava tarkastuksia myös paikan päällä tiiviissä yhteistyössä kolmansien maiden viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(49)

Toimijoita ja kauppaa käyviä koskevissa toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksissa olisi tarkastettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmät sekä se, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen säännösten mukaisia. Tarkastusten olisi perustuttava riskiperusteiseen tarkastussuunnitelmaan. Suunnitelmassa olisi sovellettava riskinarviointiperusteita, joiden perusteella toimivaltaiset viranomaiset voisivat tehdä riskianalyysin toimijoiden ja kauppaa käyvien toimittamista asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista. Riskinarviointiperusteissa olisi otettava huomioon asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin tuotantomaassa liittyvä metsäkadon riski sekä tiedot siitä, miten toimijat ja kauppaa käyvät ovat aiemmin noudattaneet tämän asetuksen velvoitteita, ja kaikki muut toimivaltaisten viranomaisten saatavilla olevat asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava määrittää asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysin perusteella, mitkä toimijat, kauppaa käyvät ja asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tarkastettava. Riskianalyysi olisi tehtävä käyttämällä siinä tietojärjestelmässä olevia sähköisiä tietojenkäsittelymenetelmiä, johon viedään asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset.
  Toimivaltaisten viranomaisten olisi tarvittaessa ja silloin, kun se on teknisesti mahdollista, suoritettava tarkastuksia myös paikan päällä tiiviissä yhteistyössä kolmansien maiden viranomaisten kanssa.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Jos asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysistä käy ilmi, että tiettyjen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden vaatimustenvastaisuuden riski on suuri, toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, joilla estetään niiden saattaminen unionin markkinoille tai asettaminen saataville niillä. Jos tällaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet olisivat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä, toimivaltaisten viranomaisten olisi pyydettävä tulliviranomaisilta vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttämistä tehdäkseen tarvittavat tarkastukset. Pyyntö olisi toimitettava käyttämällä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä sähköistä rajapintaa. Unionin markkinoille saattamisen tai niillä saataville asettamisen, vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttäminen olisi rajattava enintään
  kolmeen
  työpäivään, paitsi jos toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat lisäaikaa arvioidakseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen mukaisia. Siinä tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten olisi toteuttava väliaikaisia lisätoimenpiteitä keskeytysajan pidentämiseksi tai pyydettävä kyseistä pidennystä tulliviranomaisilta, jos asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Jos asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysistä käy ilmi, että tiettyjen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden vaatimustenvastaisuuden riski on suuri, toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, joilla estetään niiden saattaminen unionin markkinoille tai asettaminen saataville niillä. Jos tällaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet olisivat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä, toimivaltaisten viranomaisten olisi pyydettävä tulliviranomaisilta vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttämistä tehdäkseen tarvittavat tarkastukset. Pyyntö olisi toimitettava käyttämällä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä sähköistä rajapintaa. Unionin markkinoille saattamisen tai niillä saataville asettamisen, vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttäminen olisi rajattava enintään
  kolmeen
  työpäivään, paitsi jos toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat lisäaikaa arvioidakseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen mukaisia. Siinä tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten olisi toteuttava väliaikaisia lisätoimenpiteitä keskeytysajan pidentämiseksi tai pyydettävä kyseistä pidennystä tulliviranomaisilta, jos asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä.

| (50) | Jos asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysistä käy ilmi, että tiettyjen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden vaatimustenvastaisuuden riski on suuri, toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, joilla estetään niiden saattaminen unionin markkinoille tai asettaminen saataville niillä
  taikka niiden vienti unionista
  . Jos tällaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet olisivat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä, toimivaltaisten viranomaisten olisi pyydettävä tulliviranomaisilta vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttämistä tehdäkseen tarvittavat tarkastukset. Pyyntö olisi toimitettava käyttämällä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä sähköistä rajapintaa. Unionin markkinoille saattamisen tai niillä saataville asettamisen, vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttäminen olisi rajattava enintään
  viiteen
  työpäivään
  tai 72 tuntiin, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua
  , paitsi jos toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat lisäaikaa arvioidakseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen mukaisia. Siinä tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten olisi toteuttava väliaikaisia lisätoimenpiteitä keskeytysajan pidentämiseksi tai pyydettävä kyseistä pidennystä tulliviranomaisilta, jos asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä. |
| --- | --- |

(50)

Jos asianmukaista huolellisuutta koskevien vakuutusten riskianalyysistä käy ilmi, että tiettyjen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden vaatimustenvastaisuuden riski on suuri, toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, joilla estetään niiden saattaminen unionin markkinoille tai asettaminen saataville niillä
  taikka niiden vienti unionista
  . Jos tällaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet olisivat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä, toimivaltaisten viranomaisten olisi pyydettävä tulliviranomaisilta vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttämistä tehdäkseen tarvittavat tarkastukset. Pyyntö olisi toimitettava käyttämällä tulliviranomaisten ja toimivaltaisten viranomaisten välistä sähköistä rajapintaa. Unionin markkinoille saattamisen tai niillä saataville asettamisen, vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeyttäminen olisi rajattava enintään
  viiteen
  työpäivään
  tai 72 tuntiin, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua
  , paitsi jos toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat lisäaikaa arvioidakseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen mukaisia. Siinä tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten olisi toteuttava väliaikaisia lisätoimenpiteitä keskeytysajan pidentämiseksi tai pyydettävä kyseistä pidennystä tulliviranomaisilta, jos asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat saapumassa unionin markkinoille tai lähtemässä niiltä.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (50 a) | Toimijoiden olisi tuettava sitä, että niiden toimittajat, jotka ovat pienviljelijöitä, noudattavat tämän asetuksen vaatimuksia, muun muassa investoinneilla ja valmiuksien kehittämisellä sekä hinnoittelumekanismeilla, joilla taataan toimeentulo tuottajille, joilta ne hankkivat tuotteensa. |

Komission teksti

Tarkistus

(50 a)

Toimijoiden olisi tuettava sitä, että niiden toimittajat, jotka ovat pienviljelijöitä, noudattavat tämän asetuksen vaatimuksia, muun muassa investoinneilla ja valmiuksien kehittämisellä sekä hinnoittelumekanismeilla, joilla taataan toimeentulo tuottajille, joilta ne hankkivat tuotteensa.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (51) | Tarkastussuunnitelmaa olisi säännöllisin väliajoin päivitettävä sen täytäntöönpanon tulosten perusteella. Niiden toimijoiden tarkastuksia, jotka ovat jatkuvasti osoittaneet noudattavansa sääntöjä,
  voitaisiin
  harventaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(51)

Tarkastussuunnitelmaa olisi säännöllisin väliajoin päivitettävä sen täytäntöönpanon tulosten perusteella. Niiden toimijoiden tarkastuksia, jotka ovat jatkuvasti osoittaneet noudattavansa sääntöjä,
  voitaisiin
  harventaa.

| (51) | Tarkastussuunnitelmaa olisi säännöllisin väliajoin päivitettävä sen täytäntöönpanon tulosten perusteella. Niiden toimijoiden tarkastuksia, jotka ovat jatkuvasti osoittaneet noudattavansa sääntöjä,
  saatettaisiin
  harventaa. |
| --- | --- |

(51)

Tarkastussuunnitelmaa olisi säännöllisin väliajoin päivitettävä sen täytäntöönpanon tulosten perusteella. Niiden toimijoiden tarkastuksia, jotka ovat jatkuvasti osoittaneet noudattavansa sääntöjä,
  saatettaisiin
  harventaa.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (51 a) | Jos komissiolla on syytä uskoa, ettei jäsenvaltio toteuta riittävästi valvontaa varmistaakseen tämän asetuksen täytäntöönpanon, sille olisi annettava valtuudet tehdä vuoropuhelussa kyseisen jäsenvaltion kanssa muutoksia kyseisen jäsenvaltion tarkastussuunnitelmaan tilanteen korjaamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(51 a)

Jos komissiolla on syytä uskoa, ettei jäsenvaltio toteuta riittävästi valvontaa varmistaakseen tämän asetuksen täytäntöönpanon, sille olisi annettava valtuudet tehdä vuoropuhelussa kyseisen jäsenvaltion kanssa muutoksia kyseisen jäsenvaltion tarkastussuunnitelmaan tilanteen korjaamiseksi.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpano ja tehokas täytäntöönpanon valvonta, jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet poistaa markkinoilta vaatimustenvastaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ja tehdä niille palautusmenettely sekä toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä. Niiden olisi myös varmistettava, että tämän asetuksen säännösten rikkomisesta koituu toimijoille ja kauppaa käyville seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpano ja tehokas täytäntöönpanon valvonta, jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet poistaa markkinoilta vaatimustenvastaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ja tehdä niille palautusmenettely sekä toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä. Niiden olisi myös varmistettava, että tämän asetuksen säännösten rikkomisesta koituu toimijoille ja kauppaa käyville seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (52) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpano ja tehokas täytäntöönpanon valvonta, jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet poistaa markkinoilta vaatimustenvastaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ja tehdä niille palautusmenettely sekä toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä. Niiden olisi myös varmistettava, että tämän asetuksen säännösten rikkomisesta koituu toimijoille ja kauppaa käyville seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
  , ja että toimijat, jotka eivät noudata tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, ovat vastuussa haitasta, joka olisi voitu välttää noudattamalla asianmukaista huolellisuutta, ja velvollisia korvaamaan sen
  . |
| --- | --- |

(52)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpano ja tehokas täytäntöönpanon valvonta, jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet poistaa markkinoilta vaatimustenvastaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ja tehdä niille palautusmenettely sekä toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä. Niiden olisi myös varmistettava, että tämän asetuksen säännösten rikkomisesta koituu toimijoille ja kauppaa käyville seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
  , ja että toimijat, jotka eivät noudata tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, ovat vastuussa haitasta, joka olisi voitu välttää noudattamalla asianmukaista huolellisuutta, ja velvollisia korvaamaan sen
  .

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (52 a) | Komission olisi julkaistava niiden toimijoiden ja kauppaa käyvien nimet, jotka eivät noudata tätä asetusta. Tämä voisi auttaa muita toimijoita ja kauppaa käyviä niiden riskinarvioinneissa ja lisätä kuluttajien ja kansalaisyhteiskunnan niihin toimijoihin ja kauppaa käyviin, jotka eivät noudata asetusta, kohdistamaa painetta tehdä hankintansa metsäkatoa aiheuttamattomista toimitusketjuista. |

Komission teksti

Tarkistus

(52 a)

Komission olisi julkaistava niiden toimijoiden ja kauppaa käyvien nimet, jotka eivät noudata tätä asetusta. Tämä voisi auttaa muita toimijoita ja kauppaa käyviä niiden riskinarvioinneissa ja lisätä kuluttajien ja kansalaisyhteiskunnan niihin toimijoihin ja kauppaa käyviin, jotka eivät noudata asetusta, kohdistamaa painetta tehdä hankintansa metsäkatoa aiheuttamattomista toimitusketjuista.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Kun otetaan huomioon metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen sekä niihin liittyvän kaupan kansainvälinen luonne, toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä keskenään, jäsenvaltioiden tulliviranomaisten, komission sekä kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös tehtävä yhteistyötä muiden sellaisten EU:n säädösten valvonnasta ja täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia koskevia asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa. |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Kun otetaan huomioon metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen sekä niihin liittyvän kaupan kansainvälinen luonne, toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä keskenään, jäsenvaltioiden tulliviranomaisten, komission sekä kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös tehtävä yhteistyötä muiden sellaisten EU:n säädösten valvonnasta ja täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia koskevia asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa.

| (53) | Kun otetaan huomioon metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  sekä niihin liittyvän kaupan kansainvälinen luonne, toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä keskenään, jäsenvaltioiden tulliviranomaisten, komission sekä kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös tehtävä yhteistyötä muiden sellaisten EU:n säädösten valvonnasta ja täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia koskevia asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa. |
| --- | --- |

(53)

Kun otetaan huomioon metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  sekä niihin liittyvän kaupan kansainvälinen luonne, toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä keskenään, jäsenvaltioiden tulliviranomaisten, komission sekä kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös tehtävä yhteistyötä muiden sellaisten EU:n säädösten valvonnasta ja täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joissa asetetaan ihmisoikeuksiin tai ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia koskevia asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia arvoketjussa.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (53 a) | Jotta toimijoiden, jäsenvaltioiden viranomaisten ja asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten olisi helpompi saada faktapohjaisia, luotettavia ja ajantasaisia tietoja metsäkadosta ja jotta talouden toimijoiden olisi helpompi noudattaa tämän asetuksen vaatimuksia, komission olisi perustettava koko maailman metsäalueet kattava alusta, joka sisältää erilaisia välineitä, joiden avulla kaikki osapuolet voivat nopeasti edetä kohti metsäkadon aiheuttamattomuutta toimitusketjuissa. Alustalle olisi sisällytettävä temaattisia karttoja, maanpeitekartta aikasarjoineen, joissa noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettua aikarajaa, sekä erilaisia luokkia, joiden avulla voidaan tarkastella maiseman koostumusta. Alustan olisi myös tarjottava hälytysjärjestelmä, joka perustuu metsäpinta-alan muutosten kuukausittaiseen seurantaan, ja erilaisia analyyseja sekä käyttäjäystävällisiä ja suojattuja tuotoksia, joissa kuvataan, miten toimitusketjut liittyvät metsäkatoon. Jotta voidaan edistää mahdollisimman täsmällisten ja oikea-aikaisten tietojen käyttöä, kehittää riskinarviointia ja riskianalyyseja, parantaa ilmoitusten ja maiden vertailuanalyysien tarkastuksia ja kehittää samalla yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa, alusta olisi asetettava kaikkien toimijoiden, jäsenvaltioiden viranomaisten ja asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten saataville. Alustalla olisi käytettävä satelliittikuvia, myös Copernicus Sentinel -satelliiteista, joilla on valmiudet tarjota vaadittavat faktapohjaiset, luotettavat ja ajantasaiset tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

(53 a)

Jotta toimijoiden, jäsenvaltioiden viranomaisten ja asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten olisi helpompi saada faktapohjaisia, luotettavia ja ajantasaisia tietoja metsäkadosta ja jotta talouden toimijoiden olisi helpompi noudattaa tämän asetuksen vaatimuksia, komission olisi perustettava koko maailman metsäalueet kattava alusta, joka sisältää erilaisia välineitä, joiden avulla kaikki osapuolet voivat nopeasti edetä kohti metsäkadon aiheuttamattomuutta toimitusketjuissa. Alustalle olisi sisällytettävä temaattisia karttoja, maanpeitekartta aikasarjoineen, joissa noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettua aikarajaa, sekä erilaisia luokkia, joiden avulla voidaan tarkastella maiseman koostumusta. Alustan olisi myös tarjottava hälytysjärjestelmä, joka perustuu metsäpinta-alan muutosten kuukausittaiseen seurantaan, ja erilaisia analyyseja sekä käyttäjäystävällisiä ja suojattuja tuotoksia, joissa kuvataan, miten toimitusketjut liittyvät metsäkatoon. Jotta voidaan edistää mahdollisimman täsmällisten ja oikea-aikaisten tietojen käyttöä, kehittää riskinarviointia ja riskianalyyseja, parantaa ilmoitusten ja maiden vertailuanalyysien tarkastuksia ja kehittää samalla yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa, alusta olisi asetettava kaikkien toimijoiden, jäsenvaltioiden viranomaisten ja asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten saataville. Alustalla olisi käytettävä satelliittikuvia, myös Copernicus Sentinel -satelliiteista, joilla on valmiudet tarjota vaadittavat faktapohjaiset, luotettavat ja ajantasaiset tiedot.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (54) | Vaikka tässä asetuksessa käsitellään metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä vuoden 2019 tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi suunnitellulla tavalla, metsien suojelu ei saisi johtaa muiden luonnon ekosysteemien muuntamiseen tai huononemiseen. Ekosysteemit, kuten kosteikot, savannit ja suot ovat erittäin merkittäviä maailmanlaajuisten ilmastonmuutoksen torjuntatoimien kannalta sekä muiden kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta, ja niiden muuntaminen tai huonontaminen vaatii kiireesti erityistä huomiota. Komission olisi tältä osin arvioitava kahden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa asetuksen soveltamisala kattamaan muita ekosysteemejä ja uusia hyödykkeitä. Komission olisi samalla tarkistettava tämän asetuksen liitteessä I olevaa asianomaisten tuotteiden luetteloa delegoidulla säädöksellä. |

Komission teksti

Tarkistus

(54)

Vaikka tässä asetuksessa käsitellään metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä vuoden 2019 tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi suunnitellulla tavalla, metsien suojelu ei saisi johtaa muiden luonnon ekosysteemien muuntamiseen tai huononemiseen. Ekosysteemit, kuten kosteikot, savannit ja suot ovat erittäin merkittäviä maailmanlaajuisten ilmastonmuutoksen torjuntatoimien kannalta sekä muiden kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta, ja niiden muuntaminen tai huonontaminen vaatii kiireesti erityistä huomiota. Komission olisi tältä osin arvioitava kahden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa asetuksen soveltamisala kattamaan muita ekosysteemejä ja uusia hyödykkeitä. Komission olisi samalla tarkistettava tämän asetuksen liitteessä I olevaa asianomaisten tuotteiden luetteloa delegoidulla säädöksellä.

Poistetaan.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 55 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (55) | Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa toimijoille säädetyt tiedonantovaatimukset ovat edelleen ajankohtaisia ja tieteen ja teknologian kehityksen mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joilla täydennetään asianmukaisen huolellisuuden menettelyn edellyttämiä tiedonantovaatimuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja riskinarviointia ja riskien vähentämistä koskevia tietoja ja perusteita, joita toimijoiden on noudatettava, sekä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua tavaroiden luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi järjestelmällisesti oltava oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(55)

Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa toimijoille säädetyt tiedonantovaatimukset ovat edelleen ajankohtaisia ja tieteen ja teknologian kehityksen mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joilla täydennetään asianmukaisen huolellisuuden menettelyn edellyttämiä tiedonantovaatimuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja riskinarviointia ja riskien vähentämistä koskevia tietoja ja perusteita, joita toimijoiden on noudatettava, sekä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua tavaroiden luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi järjestelmällisesti oltava oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (55) | Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa toimijoille säädetyt tiedonantovaatimukset ovat edelleen ajankohtaisia ja tieteen ja teknologian kehityksen mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joilla täydennetään asianmukaisen huolellisuuden menettelyn edellyttämiä tiedonantovaatimuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja riskinarviointia ja riskien vähentämistä koskevia tietoja ja perusteita, joita toimijoiden on noudatettava, sekä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua tavaroiden luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  ja sidosryhmien kanssa
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi järjestelmällisesti oltava oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(55)

Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa toimijoille säädetyt tiedonantovaatimukset ovat edelleen ajankohtaisia ja tieteen ja teknologian kehityksen mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joilla täydennetään asianmukaisen huolellisuuden menettelyn edellyttämiä tiedonantovaatimuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja riskinarviointia ja riskien vähentämistä koskevia tietoja ja perusteita, joita toimijoiden on noudatettava, sekä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua tavaroiden luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  ja sidosryhmien kanssa
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi järjestelmällisesti oltava oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (57) | Asetuksessa (EY) N:o 2173/2005 säädetään unionin menettelyistä FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi puutavaraa tuottavien maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten vapaaehtoisten kumppanuussopimusten avulla. Euroopan unionin tekemien kahdenvälisten sitoumusten noudattamiseksi ja niiden kumppanimaiden kanssa saavutetun edistyksen ylläpitämiseksi, joilla on käytössä toimiva järjestelmä (FLEGT-lupia myönnetään), tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännös, jonka mukaan voimassa olevan FLEGT-luvan kattaman puun ja puuperäisten tuotteiden katsotaan täyttävän tämän asetuksen mukaisen laillisuutta koskevan vaatimuksen. |

Komission teksti

Tarkistus

(57)

Asetuksessa (EY) N:o 2173/2005 säädetään unionin menettelyistä FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi puutavaraa tuottavien maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten vapaaehtoisten kumppanuussopimusten avulla. Euroopan unionin tekemien kahdenvälisten sitoumusten noudattamiseksi ja niiden kumppanimaiden kanssa saavutetun edistyksen ylläpitämiseksi, joilla on käytössä toimiva järjestelmä (FLEGT-lupia myönnetään), tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännös, jonka mukaan voimassa olevan FLEGT-luvan kattaman puun ja puuperäisten tuotteiden katsotaan täyttävän tämän asetuksen mukaisen laillisuutta koskevan vaatimuksen.

| (57) | Asetuksessa (EY) N:o 2173/2005 säädetään unionin menettelyistä FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi puutavaraa tuottavien maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten vapaaehtoisten kumppanuussopimusten avulla.
  Vapaaehtoisilla kumppanuussopimuksilla pyritään edistämään metsäalan systeemisiä muutoksia, joiden tarkoituksena on saada metsänhoito kestäväksi, lopettaa laittomat hakkuut ja tukea maailmanlaajuisia pyrkimyksiä estää metsäkato. Vapaaehtoiset kumppanuussopimukset ovat sekä unionille että sen kumppanimaille merkittävä oikeudellinen kehys, josta on tullut mahdollinen kyseisten maiden hyvän yhteistyön ja toiminnan avulla. Uusien vapaaehtoisten kumppanuussopimusten tekemistä uusien kumppanien kanssa olisi edistettävä. Tämän asetuksen olisi perustuttava työhön, jota tehdään osana asetusta (EY) N:o 2173/2005, joka on jatkossakin tärkeä mekanismi maailman metsien suojelemiseksi.
  Euroopan unionin tekemien kahdenvälisten sitoumusten noudattamiseksi ja niiden kumppanimaiden kanssa saavutetun edistyksen ylläpitämiseksi, joilla on käytössä toimiva järjestelmä (FLEGT-lupia myönnetään),
  ja muiden kumppanien kannustamiseksi pääsemään tähän vaiheeseen
  tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännös, jonka mukaan voimassa olevan FLEGT-luvan kattaman puun ja puuperäisten tuotteiden katsotaan täyttävän tämän asetuksen mukaisen laillisuutta koskevan vaatimuksen
  , jolloin varmistettaisiin, että tämä osa asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta on helppo todentaa. Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen kumppanuuksia olisi tuettava riittävillä resursseilla sekä erityisellä hallinnon ja valmiuksien kehittämisen tuella. Asetus (EY) N:o 2173/2005 on myös jatkossa tärkeä järjestelmä puitteiden tarjoamiseksi useita sidosryhmiä käsittäville kuulemisille. |
| --- | --- |

(57)

Asetuksessa (EY) N:o 2173/2005 säädetään unionin menettelyistä FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi puutavaraa tuottavien maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten vapaaehtoisten kumppanuussopimusten avulla.
  Vapaaehtoisilla kumppanuussopimuksilla pyritään edistämään metsäalan systeemisiä muutoksia, joiden tarkoituksena on saada metsänhoito kestäväksi, lopettaa laittomat hakkuut ja tukea maailmanlaajuisia pyrkimyksiä estää metsäkato. Vapaaehtoiset kumppanuussopimukset ovat sekä unionille että sen kumppanimaille merkittävä oikeudellinen kehys, josta on tullut mahdollinen kyseisten maiden hyvän yhteistyön ja toiminnan avulla. Uusien vapaaehtoisten kumppanuussopimusten tekemistä uusien kumppanien kanssa olisi edistettävä. Tämän asetuksen olisi perustuttava työhön, jota tehdään osana asetusta (EY) N:o 2173/2005, joka on jatkossakin tärkeä mekanismi maailman metsien suojelemiseksi.
  Euroopan unionin tekemien kahdenvälisten sitoumusten noudattamiseksi ja niiden kumppanimaiden kanssa saavutetun edistyksen ylläpitämiseksi, joilla on käytössä toimiva järjestelmä (FLEGT-lupia myönnetään),
  ja muiden kumppanien kannustamiseksi pääsemään tähän vaiheeseen
  tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännös, jonka mukaan voimassa olevan FLEGT-luvan kattaman puun ja puuperäisten tuotteiden katsotaan täyttävän tämän asetuksen mukaisen laillisuutta koskevan vaatimuksen
  , jolloin varmistettaisiin, että tämä osa asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta on helppo todentaa. Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen kumppanuuksia olisi tuettava riittävillä resursseilla sekä erityisellä hallinnon ja valmiuksien kehittämisen tuella. Asetus (EY) N:o 2173/2005 on myös jatkossa tärkeä järjestelmä puitteiden tarjoamiseksi useita sidosryhmiä käsittäville kuulemisille.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (57 a) | Komission olisi avustettava vähiten kehittyneitä maita ja pk-yrityksiä tässä asetuksessa vahvistettujen normien ymmärtämisessä, täytäntöönpanossa ja noudattamisessa ylläpitämällä avointa yhteistyötä valmiuksien kehittämiseksi kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja tuottajien, erityisesti pientuottajien, kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(57 a)

Komission olisi avustettava vähiten kehittyneitä maita ja pk-yrityksiä tässä asetuksessa vahvistettujen normien ymmärtämisessä, täytäntöönpanossa ja noudattamisessa ylläpitämällä avointa yhteistyötä valmiuksien kehittämiseksi kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja tuottajien, erityisesti pientuottajien, kanssa.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 58 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (58) | Vaikka tässä asetuksessa käsitellään metsäkatoa
  ja
  metsien tilan heikkenemistä vuoden 2019 tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi suunnitellulla tavalla, metsien suojelu ei saisi johtaa muiden luonnon ekosysteemien muuntamiseen tai
  huononemiseen
  . Ekosysteemit, kuten kosteikot, savannit ja suot ovat erittäin merkittäviä maailmanlaajuisten ilmastonmuutoksen torjuntatoimien kannalta sekä muiden kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta, ja niiden muuntaminen tai
  huonontaminen
  vaatii
  kiireesti erityistä huomiota
  .
  Sen vuoksi
  olisi
  kahden
  vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta
  arvioitava
  ,
  onko tarpeen ja mahdollista laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan metsien lisäksi muita ekosysteemejä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(58)

Vaikka tässä asetuksessa käsitellään metsäkatoa
  ja
  metsien tilan heikkenemistä vuoden 2019 tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi suunnitellulla tavalla, metsien suojelu ei saisi johtaa muiden luonnon ekosysteemien muuntamiseen tai
  huononemiseen
  . Ekosysteemit, kuten kosteikot, savannit ja suot ovat erittäin merkittäviä maailmanlaajuisten ilmastonmuutoksen torjuntatoimien kannalta sekä muiden kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta, ja niiden muuntaminen tai
  huonontaminen
  vaatii
  kiireesti erityistä huomiota
  .
  Sen vuoksi
  olisi
  kahden
  vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta
  arvioitava
  ,
  onko tarpeen ja mahdollista laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan metsien lisäksi muita ekosysteemejä
  .

| (58) | Vaikka tässä asetuksessa käsitellään metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  ja metsien muuntamista
  vuoden 2019 tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi suunnitellulla tavalla, metsien suojelu ei saisi johtaa muiden luonnon ekosysteemien muuntamiseen tai
  niiden tilan heikkenemiseen
  . Ekosysteemit, kuten kosteikot, savannit ja suot ovat erittäin merkittäviä maailmanlaajuisten ilmastonmuutoksen
  ja biodiversiteettikriisin
  torjuntatoimien kannalta sekä muiden kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta, ja niiden muuntaminen tai
  niiden tilan heikkeneminen
  vaatii
  erityisiä kiireellisiä toimia ja on estettävä
  .
  Unionin kulutus on epäilemättä myös merkittävä biologisesti monimuotoisten ja runsashiilisten muiden kuin metsäekosysteemien muuntamisen ja niiden tilan heikkenemisen aiheuttaja kaikkialla maailmassa. Jotta voidaan pienentää unionin kaikkiin luonnon ekosysteemeihin jättämää jalanjälkeä,
  olisi
  viimeistään
  vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta
  tehtävä arviointi ja annettava lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen soveltamisalan laajentamisesta kattamaan metsien ja muiden puustoisten maiden lisäksi muita ekosysteemejä, ja tämän valmistelut olisi aloitettava viimeistään tämän asetuksen voimaantulopäivänä. Jos muiden ekosysteemien sisällyttämistä tähän asetukseen vielä viivytetään, on uhkana, että maataloustuotantoa siirretään metsistä muihin kuin metsäekosysteemeihin. Viimeksi mainittuihin kohdistuu myös yhä enemmän muuntamiseen ja tilan heikkenemiseen liittyviä paineita EU:n markkinoille tarkoitettujen hyödykkeiden tuotannon vuoksi. Komission olisi myös arvioitava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa asetuksen soveltamisala kattamaan uusia hyödykkeitä. Komission olisi samalla tarkistettava tämän asetuksen liitteessä I olevaa asianomaisten tuotteiden luetteloa delegoidulla säädöksellä. |
| --- | --- |

(58)

Vaikka tässä asetuksessa käsitellään metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  ja metsien muuntamista
  vuoden 2019 tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi suunnitellulla tavalla, metsien suojelu ei saisi johtaa muiden luonnon ekosysteemien muuntamiseen tai
  niiden tilan heikkenemiseen
  . Ekosysteemit, kuten kosteikot, savannit ja suot ovat erittäin merkittäviä maailmanlaajuisten ilmastonmuutoksen
  ja biodiversiteettikriisin
  torjuntatoimien kannalta sekä muiden kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta, ja niiden muuntaminen tai
  niiden tilan heikkeneminen
  vaatii
  erityisiä kiireellisiä toimia ja on estettävä
  .
  Unionin kulutus on epäilemättä myös merkittävä biologisesti monimuotoisten ja runsashiilisten muiden kuin metsäekosysteemien muuntamisen ja niiden tilan heikkenemisen aiheuttaja kaikkialla maailmassa. Jotta voidaan pienentää unionin kaikkiin luonnon ekosysteemeihin jättämää jalanjälkeä,
  olisi
  viimeistään
  vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta
  tehtävä arviointi ja annettava lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen soveltamisalan laajentamisesta kattamaan metsien ja muiden puustoisten maiden lisäksi muita ekosysteemejä, ja tämän valmistelut olisi aloitettava viimeistään tämän asetuksen voimaantulopäivänä. Jos muiden ekosysteemien sisällyttämistä tähän asetukseen vielä viivytetään, on uhkana, että maataloustuotantoa siirretään metsistä muihin kuin metsäekosysteemeihin. Viimeksi mainittuihin kohdistuu myös yhä enemmän muuntamiseen ja tilan heikkenemiseen liittyviä paineita EU:n markkinoille tarkoitettujen hyödykkeiden tuotannon vuoksi. Komission olisi myös arvioitava viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa asetuksen soveltamisala kattamaan uusia hyödykkeitä. Komission olisi samalla tarkistettava tämän asetuksen liitteessä I olevaa asianomaisten tuotteiden luetteloa delegoidulla säädöksellä.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 58 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (58 a) | Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin 22 päivänä lokakuuta 2020 EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi antamassaan päätöslauselmassa esittämä pyyntö muiden kuin metsäekosysteemien sisällyttämisestä tähän asetukseen sekä se, että samalla kannalla oli myös suuri enemmistö komission julkiseen kuulemiseen kysyntävetoisesta metsäkadosta, metsien tilan heikkenemisestä ja metsien muuntamisesta osallistuneista lähes 1,2  miljoonasta osallistujasta, komission olisi käytettävä tämän asetuksen soveltamisalan laajentamisesta kattamaan muita ekosysteemejä tekemänsä arvioinnin ja lainsäädäntöehdotuksen perustana määritelmiä, jotka koskevat ”luonnon ekosysteemejä”, ”luonnon ekosysteemien muuntamista” ja ”metsien ja luonnon ekosysteemien tilan heikkenemistä”, sekä määrättyä aikarajaa, joka on 31 päivä joulukuuta 2019, kuten tässä asetuksessa on vahvistettu. |

Komission teksti

Tarkistus

(58 a)

Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin 22 päivänä lokakuuta 2020 EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi antamassaan päätöslauselmassa esittämä pyyntö muiden kuin metsäekosysteemien sisällyttämisestä tähän asetukseen sekä se, että samalla kannalla oli myös suuri enemmistö komission julkiseen kuulemiseen kysyntävetoisesta metsäkadosta, metsien tilan heikkenemisestä ja metsien muuntamisesta osallistuneista lähes 1,2  miljoonasta osallistujasta, komission olisi käytettävä tämän asetuksen soveltamisalan laajentamisesta kattamaan muita ekosysteemejä tekemänsä arvioinnin ja lainsäädäntöehdotuksen perustana määritelmiä, jotka koskevat ”luonnon ekosysteemejä”, ”luonnon ekosysteemien muuntamista” ja ”metsien ja luonnon ekosysteemien tilan heikkenemistä”, sekä määrättyä aikarajaa, joka on 31 päivä joulukuuta 2019, kuten tässä asetuksessa on vahvistettu.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 60 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (60) | Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen torjunta vähentämällä unionin kulutuksen osuutta, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(60)

Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen torjunta vähentämällä unionin kulutuksen osuutta, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (60) | Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  torjunta vähentämällä unionin kulutuksen osuutta
  ja luomalla kannustimia metsäkadon vähentämiseen tuottajamaissa
  , vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  torjunta vähentämällä unionin kulutuksen osuutta
  ja luomalla kannustimia metsäkadon vähentämiseen tuottajamaissa
  , vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Toimijoille, kauppaa käyville ja toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava kohtuullinen aika valmistautua tämän asetuksen vaatimusten noudattamiseen, |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Toimijoille, kauppaa käyville ja toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava kohtuullinen aika valmistautua tämän asetuksen vaatimusten noudattamiseen,

| (61) | Toimitusketjun häiriöiden välttämiseksi ja kolmansiin maihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi kauppakumppaneille ja erityisesti pienviljelijöille,
  toimijoille, kauppaa käyville ja toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava kohtuullinen aika valmistautua tämän asetuksen vaatimusten noudattamiseen, |
| --- | --- |

(61)

Toimitusketjun häiriöiden välttämiseksi ja kolmansiin maihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi kauppakumppaneille ja erityisesti pienviljelijöille,
  toimijoille, kauppaa käyville ja toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava kohtuullinen aika valmistautua tämän asetuksen vaatimusten noudattamiseen,

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat nautaeläinten, kaakaon, kahvin, öljypalmujen, soijan ja puun, jäljempänä ”asianomaiset hyödykkeet”, ja liitteessä I lueteltujen tuotteiden, jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on käytetty niiden ravintona tai jotka on tehty käyttäen niitä, jäljempänä ”asianomaiset tuotteet”, saattamista unionin markkinoille ja asettamista saataville niillä sekä vientiä unionin markkinoilta ja joiden tavoitteena on | Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat nautaeläinten,
  sikojen, lampaiden ja vuohien, siipikarjan,
  kaakaon, kahvin, öljypalmujen
  ja palmuöljypohjaisten johdannaisten
  , soijan
  , maissin, kumin
  ja puun, jäljempänä ”asianomaiset hyödykkeet”, ja liitteessä I lueteltujen tuotteiden
  , mukaan lukien puuhiili ja painetut paperituotteet
  , jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on käytetty niiden ravintona tai jotka on tehty käyttäen niitä, jäljempänä ”asianomaiset tuotteet”, saattamista unionin markkinoille ja asettamista saataville niillä sekä vientiä unionin markkinoilta ja joiden tavoitteena on |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat nautaeläinten, kaakaon, kahvin, öljypalmujen, soijan ja puun, jäljempänä ”asianomaiset hyödykkeet”, ja liitteessä I lueteltujen tuotteiden, jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on käytetty niiden ravintona tai jotka on tehty käyttäen niitä, jäljempänä ”asianomaiset tuotteet”, saattamista unionin markkinoille ja asettamista saataville niillä sekä vientiä unionin markkinoilta ja joiden tavoitteena on

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat nautaeläinten,
  sikojen, lampaiden ja vuohien, siipikarjan,
  kaakaon, kahvin, öljypalmujen
  ja palmuöljypohjaisten johdannaisten
  , soijan
  , maissin, kumin
  ja puun, jäljempänä ”asianomaiset hyödykkeet”, ja liitteessä I lueteltujen tuotteiden
  , mukaan lukien puuhiili ja painetut paperituotteet
  , jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on käytetty niiden ravintona tai jotka on tehty käyttäen niitä, jäljempänä ”asianomaiset tuotteet”, saattamista unionin markkinoille ja asettamista saataville niillä sekä vientiä unionin markkinoilta ja joiden tavoitteena on

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | minimoida unionin vaikutus metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen maailmanlaajuisesti |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

minimoida unionin vaikutus metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen maailmanlaajuisesti

| (a) | minimoida unionin vaikutus metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

(a)

minimoida unionin vaikutus metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  maailmanlaajuisesti;

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | vähentää Euroopan unionin osuutta kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

vähentää Euroopan unionin osuutta kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä.

| (b) | vähentää Euroopan unionin osuutta kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä; |
| --- | --- |

(b)

vähentää Euroopan unionin osuutta kasvihuonekaasupäästöistä ja maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä;

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | edistää maailmanlaajuisen metsäkadon vähenemistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

edistää maailmanlaajuisen metsäkadon vähenemistä.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tässä asetuksessa säädetään myös velvoitteista rahoituslaitoksille, joiden päätoimipaikka on tai jotka toimivat unionissa ja jotka tarjoavat rahoituspalveluja luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, joiden taloudellinen toiminta muodostuu asianomaisten tässä artiklassa tarkoitettujen hyödykkeiden ja tuotteiden tuotannosta, toimittamisesta, saattamisesta unionin markkinoille tai viennistä unionin markkinoilta taikka liittyy niihin. |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä asetuksessa säädetään myös velvoitteista rahoituslaitoksille, joiden päätoimipaikka on tai jotka toimivat unionissa ja jotka tarjoavat rahoituspalveluja luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, joiden taloudellinen toiminta muodostuu asianomaisten tässä artiklassa tarkoitettujen hyödykkeiden ja tuotteiden tuotannosta, toimittamisesta, saattamisesta unionin markkinoille tai viennistä unionin markkinoilta taikka liittyy niihin.

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | ”metsäkadolla” metsien muuttamista maatalouden tarkoituksiin riippumatta siitä, onko muutos ihmisen toiminnan aiheuttama vai ei; |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

”metsäkadolla” metsien muuttamista maatalouden tarkoituksiin riippumatta siitä, onko muutos ihmisen toiminnan aiheuttama vai ei;

| (1) | ”metsäkadolla” metsien
  tai muun puustoisen maan
  muuttamista maatalouden tarkoituksiin
  tai viljelymetsäksi
  riippumatta siitä, onko muutos ihmisen toiminnan aiheuttama vai ei; |
| --- | --- |

(1)

”metsäkadolla” metsien
  tai muun puustoisen maan
  muuttamista maatalouden tarkoituksiin
  tai viljelymetsäksi
  riippumatta siitä, onko muutos ihmisen toiminnan aiheuttama vai ei;

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | ”ekosysteemin muuntamisella” luonnon ekosysteemin muuttamista muuhun maankäyttötarkoitukseen tai muutosta luonnon ekosysteemin lajien koostumuksessa, rakenteessa tai tehtävässä; tähän kuuluu vakava tilan heikkeneminen tai sellaisten hoitokäytäntöjen käyttöönotto, jotka aiheuttavat huomattavan ja pysyvän muutoksen ekosysteemin lajien koostumuksessa, rakenteessa tai tehtävässä; |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | ”käytöllä maatalouden tarkoituksiin” maan käyttöä yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista: sellaisten lyhytaikaisten tai yksivuotisten kasvien viljely, joiden kasvukausi kestää enintään vuoden; sellaisten pysyvien tai monivuotisten kasvien viljely, joiden kasvukausi kestää yli vuoden, mukaan lukien puukasvit; pysyvien tai lyhytaikaisten niittyjen tai laidunten viljely sekä kotieläinhoito; ja tilapäinen kesanto; |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 b) | ”muulla puustoisella maalla” pinta-alaltaan yli 0,5  hehtaarin maa-alaa, jota ei ole luokiteltu metsäksi ja jolla puiden korkeus on yli viisi metriä ja latvuspeittävyys 5–10 prosenttia tai jolla puut pystyvät saavuttamaan nämä kynnysarvot luonnollisessa elinympäristössä tai jolla pensaikkojen, tiheikköjen ja puiden yhteinen latvuspeittävyys on yli 10 prosenttia, lukuun ottamatta pääasiassa maatalouskäytössä tai kaupunkien maankäytössä olevia maita; |

Komission teksti

Tarkistus

(2 b)

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | ”luonnon ekosysteemillä” ekosysteemiä, mukaan lukien ihmisen hoidossa oleva ekosysteemi, joka muistuttaa olennaisesti lajien koostumuksen, rakenteen ja ekologisen tehtävän kannalta ekosysteemiä, joka sijaitsee tai voisi sijaita tietyllä alueella, jolla ihmisen vaikutus on ollut vähäinen; tähän kuuluu erityisesti paljon hiiltä sitova maa ja maa, jonka luonnon monimuotoisuuden arvo on suuri; |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | ”metsien tilan heikkenemisellä”
  korjuutoimia, jotka eivät ole kestäviä
  ja
  aiheuttavat metsäekosysteemien
  biologisen tai taloudellisen tuottavuuden ja monitahoisuuden vähenemistä tai menettämistä, joka
  johtaa metsistä saatavien hyötyjen
  ,
  kuten puun
  ,
  luonnon monimuotoisuuden ja
  muiden
  tuotteiden
  tai
  palvelujen kokonaistarjonnan vähenemiseen pitkällä aikavälillä
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

”metsien tilan heikkenemisellä”
  korjuutoimia, jotka eivät ole kestäviä
  ja
  aiheuttavat metsäekosysteemien
  biologisen tai taloudellisen tuottavuuden ja monitahoisuuden vähenemistä tai menettämistä, joka
  johtaa metsistä saatavien hyötyjen
  ,
  kuten puun
  ,
  luonnon monimuotoisuuden ja
  muiden
  tuotteiden
  tai
  palvelujen kokonaistarjonnan vähenemiseen pitkällä aikavälillä
  ;

| (6) | ”metsien
  ja muiden luonnon ekosysteemien
  tilan heikkenemisellä”
  metsien ja muun puustoisen maan
  ja
  muiden luonnon ekosysteemien
  biologisen tai taloudellisen tuottavuuden ja monitahoisuuden vähenemistä tai menettämistä, joka
  vaikuttaa niissä olevien lajien koostumukseen, rakenteeseen tai tehtävään
  ,
  riippumatta siitä
  ,
  onko se välittömästi ihmisen aiheuttamaa; tähän kuuluu metsien, muun puustoisen maan tai
  muiden
  luonnon ekosysteemien laiton hyödyntäminen sekä sellaisten hoitokäytäntöjen käyttö, joilla on merkittävä
  tai
  pysyvä vaikutus niiden kykyyn tukea luonnon monimuotoisuutta tai tuottaa ekosysteemipalveluja
  ; |
| --- | --- |

(6)

”metsien
  ja muiden luonnon ekosysteemien
  tilan heikkenemisellä”
  metsien ja muun puustoisen maan
  ja
  muiden luonnon ekosysteemien
  biologisen tai taloudellisen tuottavuuden ja monitahoisuuden vähenemistä tai menettämistä, joka
  vaikuttaa niissä olevien lajien koostumukseen, rakenteeseen tai tehtävään
  ,
  riippumatta siitä
  ,
  onko se välittömästi ihmisen aiheuttamaa; tähän kuuluu metsien, muun puustoisen maan tai
  muiden
  luonnon ekosysteemien laiton hyödyntäminen sekä sellaisten hoitokäytäntöjen käyttö, joilla on merkittävä
  tai
  pysyvä vaikutus niiden kykyyn tukea luonnon monimuotoisuutta tai tuottaa ekosysteemipalveluja
  ;

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | ”kestävillä korjuutoimilla” korjuuta, jonka yhteydessä otetaan huomioon maaperän laadun ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen kielteisten vaikutusten minimoimiseksi tavalla, jolla vältetään kantojen ja juurien korjuu, aarniometsien pilaantuminen tai niiden muuntaminen viljelymetsiksi ja herkällä maaperällä tapahtuva korjuu, minimoidaan laajat avohakkuut ja varmistetaan paikallisesti asianmukaiset rajat kuolleen puuaineksen korjuulle ja vaatimukset sellaisten hakkuumenetelmien käytöstä, joilla minimoidaan vaikutukset maaperän laatuun, mukaan luettuna maaperän tiivistyminen, sekä luonnon monimuotoisuuden ominaisuuksiin ja elinympäristöihin; |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Poistetaan.

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | ”metsäkadon aiheuttamattomuudella”, |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

”metsäkadon aiheuttamattomuudella”,

| (8) | ”metsäkadon aiheuttamattomuudella”, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, mukaan lukien hyödykkeet, joita käytetään asianomaisissa tuotteissa tai jotka sisältyvät niihin, on tuotettu maalla, joka ei ole ollut metsäkadon kohteena
  , ja ne eivät ole aiheuttaneet metsien tilan heikkenemistä tai metsien muuntamista tai myötävaikuttaneet siihen 31 päivän joulukuuta 2019 jälkeen; |
| --- | --- |

(8)

”metsäkadon aiheuttamattomuudella”, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, mukaan lukien hyödykkeet, joita käytetään asianomaisissa tuotteissa tai jotka sisältyvät niihin, on tuotettu maalla, joka ei ole ollut metsäkadon kohteena
  , ja ne eivät ole aiheuttaneet metsien tilan heikkenemistä tai metsien muuntamista tai myötävaikuttaneet siihen 31 päivän joulukuuta 2019 jälkeen;

| (a) | että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, mukaan lukien hyödykkeet, joita käytetään asianomaisissa tuotteissa tai jotka sisältyvät niihin, on tuotettu maalla, joka ei ole ollut metsäkadon kohteena
  31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, ja |
| --- | --- |

(a)

että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, mukaan lukien hyödykkeet, joita käytetään asianomaisissa tuotteissa tai jotka sisältyvät niihin, on tuotettu maalla, joka ei ole ollut metsäkadon kohteena
  31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, ja

| (b) | että puu on korjattu metsästä aiheuttamatta metsien tilan heikkenemistä 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen; |
| --- | --- |

(b)

että puu on korjattu metsästä aiheuttamatta metsien tilan heikkenemistä 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen;

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | ”tuotetulla” asianomaisella maa-alueella viljeltyä
  , kasvatettua, ravintona käytettyä
  tai sieltä korjattua tai hankittua; |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

”tuotetulla” asianomaisella maa-alueella viljeltyä
  , kasvatettua, ravintona käytettyä
  tai sieltä korjattua tai hankittua;

| (9) | ”tuotetulla” asianomaisella maa-alueella viljeltyä tai sieltä korjattua tai hankittua
  tai karjan osalta kaikkia asianomaisia maa-alueita, joita käytetään karjankasvatusprosessissa
  ; |
| --- | --- |

(9)

”tuotetulla” asianomaisella maa-alueella viljeltyä tai sieltä korjattua tai hankittua
  tai karjan osalta kaikkia asianomaisia maa-alueita, joita käytetään karjankasvatusprosessissa
  ;

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | ”merkityksettömän alhaisella riskillä”
  sitä
  ,
  että aihetta huoleen
  ei ole ilmennyt, kun on arvioitu sekä tuotekohtaisten että yleisten tietojen perusteella täysipainoisesti, ovatko
  asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet
  3 artiklan
  a
  ja
  b alakohdan mukaisia
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

”merkityksettömän alhaisella riskillä”
  sitä
  ,
  että aihetta huoleen
  ei ole ilmennyt, kun on arvioitu sekä tuotekohtaisten että yleisten tietojen perusteella täysipainoisesti, ovatko
  asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet
  3 artiklan
  a
  ja
  b alakohdan mukaisia
  ;

| (16) | ”merkityksettömän alhaisella riskillä”
  unionin markkinoille saatettuihin tai niiltä vietyihin asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin sovellettavaa riskitasoa
  ,
  jos näiden hyödykkeiden tai tuotteiden osalta
  ei ole ilmennyt
  aihetta huoleen
  , kun on arvioitu sekä tuotekohtaisten että yleisten tietojen perusteella täysipainoisesti, ovatko
  ne
  3 artiklan
  mukaisia,
  ja
  kun on sovellettu asianmukaisia riskiä vähentäviä toimenpiteitä
  ; |
| --- | --- |

(16)

”merkityksettömän alhaisella riskillä”
  unionin markkinoille saatettuihin tai niiltä vietyihin asianomaisiin hyödykkeisiin ja tuotteisiin sovellettavaa riskitasoa
  ,
  jos näiden hyödykkeiden tai tuotteiden osalta
  ei ole ilmennyt
  aihetta huoleen
  , kun on arvioitu sekä tuotekohtaisten että yleisten tietojen perusteella täysipainoisesti, ovatko
  ne
  3 artiklan
  mukaisia,
  ja
  kun on sovellettu asianmukaisia riskiä vähentäviä toimenpiteitä
  ;

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 16 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | ”merkityksellisellä yhteydenpidolla sidosryhmiin” asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten pienviljelijöiden ja alkuperäiskansojen, samoin kuin paikallisyhteisöjen, mukaan lukien naiset, huolien ja etujen ymmärtämistä kuulemalla niitä suoraan tavalla, jossa otetaan huomioon mahdolliset tehokkaan osallistumisen esteet; |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | ”vaatimustenvastaisilla tuotteilla” asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, joita ei ole tuotettu ”metsäkatoa aiheuttamattomalla” tavalla
  ja/
  tai joita ei ole tuotettu
  tuotantomaan
  asiaa
  koskevan lainsäädännön
  mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

”vaatimustenvastaisilla tuotteilla” asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, joita ei ole tuotettu ”metsäkatoa aiheuttamattomalla” tavalla
  ja/
  tai joita ei ole tuotettu
  tuotantomaan
  asiaa
  koskevan lainsäädännön
  mukaisesti;

| (18) | ”vaatimustenvastaisilla tuotteilla” asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, joita ei ole tuotettu ”metsäkatoa aiheuttamattomalla” tavalla tai joita ei ole tuotettu asiaa
  koskevien lakien ja normien
  mukaisesti
  , mukaan lukien alkuperäiskansojen oikeuksia ja paikallisyhteisöjen maanhallintaoikeuksia sekä oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen koskevat lait ja normit, ja joita ei ole käsitelty asianmukaista huolellisuutta koskevassa täsmällisessä vakuutuksessa
  ; |
| --- | --- |

(18)

”vaatimustenvastaisilla tuotteilla” asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, joita ei ole tuotettu ”metsäkatoa aiheuttamattomalla” tavalla tai joita ei ole tuotettu asiaa
  koskevien lakien ja normien
  mukaisesti
  , mukaan lukien alkuperäiskansojen oikeuksia ja paikallisyhteisöjen maanhallintaoikeuksia sekä oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen koskevat lait ja normit, ja joita ei ole käsitelty asianmukaista huolellisuutta koskevassa täsmällisessä vakuutuksessa
  ;

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | ”perustellulla huolella”
  aiheellista
  väitettä, joka perustuu puolueettomiin ja todennettavissa oleviin tietoihin tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä ja joka saattaa edellyttää toimivaltaisten viranomaisten toimia; |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

”perustellulla huolella”
  aiheellista
  väitettä, joka perustuu puolueettomiin ja todennettavissa oleviin tietoihin tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä ja joka saattaa edellyttää toimivaltaisten viranomaisten toimia;

| (21) | ”perustellulla huolella” väitettä, joka perustuu puolueettomiin ja todennettavissa oleviin tietoihin tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä ja joka saattaa edellyttää toimivaltaisten viranomaisten toimia; |
| --- | --- |

(21)

”perustellulla huolella” väitettä, joka perustuu puolueettomiin ja todennettavissa oleviin tietoihin tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä ja joka saattaa edellyttää toimivaltaisten viranomaisten toimia;

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 28 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | ”
  tuotantomaan
  asiaa
  koskevalla lainsäädännöllä
  ” tuotantomaassa sovellettavia sääntöjä, jotka koskevat tuotantoalueen oikeudellista asemaa maankäyttöoikeuksien, ympäristönsuojelun, kolmansien osapuolten oikeuksien ja tuotantomaassa sovellettavan lainsäädäntökehyksen mukaisten asiaa koskevien kauppa- ja tullisäännösten osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

”
  tuotantomaan
  asiaa
  koskevalla lainsäädännöllä
  ” tuotantomaassa sovellettavia sääntöjä, jotka koskevat tuotantoalueen oikeudellista asemaa maankäyttöoikeuksien, ympäristönsuojelun, kolmansien osapuolten oikeuksien ja tuotantomaassa sovellettavan lainsäädäntökehyksen mukaisten asiaa koskevien kauppa- ja tullisäännösten osalta.

| (28) | ”asiaa
  koskevilla laeilla ja normeilla
  ” |
| --- | --- |

(28)

”asiaa
  koskevilla laeilla ja normeilla
  ”

| (a) | tuotantomaassa sovellettavia sääntöjä, jotka koskevat tuotantoalueen oikeudellista asemaa maankäyttöoikeuksien, ympäristönsuojelun, kolmansien osapuolten oikeuksien ja tuotantomaassa sovellettavan lainsäädäntökehyksen mukaisten asiaa koskevien kauppa- ja tullisäännösten osalta; |
| --- | --- |

(a)

tuotantomaassa sovellettavia sääntöjä, jotka koskevat tuotantoalueen oikeudellista asemaa maankäyttöoikeuksien, ympäristönsuojelun, kolmansien osapuolten oikeuksien ja tuotantomaassa sovellettavan lainsäädäntökehyksen mukaisten asiaa koskevien kauppa- ja tullisäännösten osalta;

| (b) | ihmisoikeuksia, jotka on suojattu kansainvälisessä oikeudessa, erityisesti välineissä, joilla suojataan tapaoikeuden mukaisia maanhallintaoikeuksia sekä oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen, sellaisina kuin ne on vahvistettu muun muassa YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista, YK:n alkuperäiskansojen pysyvässä foorumissa sekä voimassa olevissa sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa ja itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevassa yleissopimuksessa (nro 169, 1989), jotka kattavat oikeuden ympäristönsuojeluun, oikeuden puolustaa ympäristöä ilman minkäänlaista vainoa ja häirintää ja muita kansainvälisesti tunnustettuja maan käyttöön, saatavuuteen tai omistukseen liittyviä ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

(b)

ihmisoikeuksia, jotka on suojattu kansainvälisessä oikeudessa, erityisesti välineissä, joilla suojataan tapaoikeuden mukaisia maanhallintaoikeuksia sekä oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan ennakkosuostumukseen, sellaisina kuin ne on vahvistettu muun muassa YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista, YK:n alkuperäiskansojen pysyvässä foorumissa sekä voimassa olevissa sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa ja itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevassa yleissopimuksessa (nro 169, 1989), jotka kattavat oikeuden ympäristönsuojeluun, oikeuden puolustaa ympäristöä ilman minkäänlaista vainoa ja häirintää ja muita kansainvälisesti tunnustettuja maan käyttöön, saatavuuteen tai omistukseen liittyviä ihmisoikeuksia;

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 28 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | ”vapaalla ja tietoon perustuvalla ennakkosuostumuksella” alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen kollektiivista ihmisoikeutta antaa ja peruuttaa suostumuksensa ennen minkä tahansa sellaisen toiminnan aloittamista, joka voi vaikuttaa niiden oikeuksiin, maahan, resursseihin, alueisiin, toimeentuloon ja ruokaturvaan; he käyttävät tätä oikeutta itse valitsemiensa edustajien välityksellä ja omien tapojensa, arvojensa ja normiensa mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 28 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 b) | ”ihmisoikeuksien puolustajilla” yksilöitä, ryhmiä ja yhteiskunnan elimiä, jotka edistävät ja suojelevat yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia; ihmisoikeuksien puolustajien tavoitteena on kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien edistäminen ja suojeleminen sekä taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien edistäminen, suojeleminen ja toteutuminen; lisäksi ihmisoikeuksien puolustajat edistävät ja suojelevat tiettyjen ryhmien, kuten alkuperäisyhteisöjen, jäsenten oikeuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

(28 b)

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 28 c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 c) | ”ympäristöön liittyvien ihmisoikeuksien puolustajilla” yksilöitä ja ryhmiä, jotka henkilökohtaisessa tai ammatillisessa ominaisuudessa ja rauhanomaisella tavalla pyrkivät suojelemaan ja edistämään ympäristöön, muun muassa veteen, ilmaan, maahan, kasveihin ja eläimiin, liittyviä ihmisoikeuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

(28 c)

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | ne on tuotettu
  tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön
  mukaisesti; ja |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

ne on tuotettu
  tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön
  mukaisesti; ja

| (b) | ne on tuotettu
  2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien
  mukaisesti; ja |
| --- | --- |

(b)

ne on tuotettu
  2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien
  mukaisesti; ja

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

3 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a artikla




  Rahoituslaitokset saavat tarjota rahoituspalveluja asiakkaille ainoastaan, jos rahoituslaitokset toteavat, että on olemassa vain merkityksettömän alhainen riski siitä, että kyseiset palvelut voivat suoraan tai välillisesti tukea toimia, jotka johtavat metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen tai metsien muuntamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a artikla

Rahoituslaitokset saavat tarjota rahoituspalveluja asiakkaille ainoastaan, jos rahoituslaitokset toteavat, että on olemassa vain merkityksettömän alhainen riski siitä, että kyseiset palvelut voivat suoraan tai välillisesti tukea toimia, jotka johtavat metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen tai metsien muuntamiseen.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Toimijoiden on noudatettava asianmukaista huolellisuutta ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä unionin markkinoilta, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat 3 artiklan
  a ja b alakohdan
  mukaisia. Tätä varten toimijoiden on käytettävä 8 artiklassa tarkoitettua menettelyistä ja toimenpiteistä muodostuvaa järjestelmää, jäljempänä ”asianmukaista huolellisuutta”. | 1.   Toimijoiden on noudatettava asianmukaista huolellisuutta ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä unionin markkinoilta, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat 3 artiklan mukaisia. Tätä varten toimijoiden on käytettävä 8 artiklassa tarkoitettua menettelyistä ja toimenpiteistä muodostuvaa järjestelmää, jäljempänä ”asianmukaista huolellisuutta”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Toimijoiden on noudatettava asianmukaista huolellisuutta ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä unionin markkinoilta, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat 3 artiklan
  a ja b alakohdan
  mukaisia. Tätä varten toimijoiden on käytettävä 8 artiklassa tarkoitettua menettelyistä ja toimenpiteistä muodostuvaa järjestelmää, jäljempänä ”asianmukaista huolellisuutta”.

1.   Toimijoiden on noudatettava asianmukaista huolellisuutta ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä unionin markkinoilta, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat 3 artiklan mukaisia. Tätä varten toimijoiden on käytettävä 8 artiklassa tarkoitettua menettelyistä ja toimenpiteistä muodostuvaa järjestelmää, jäljempänä ”asianmukaista huolellisuutta”.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Toimijoiden, jotka ovat noudattaneet 8 artiklassa tarkoitettua asianmukaista huolellisuutta ja jotka ovat todenneet, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, on asetettava asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta toimivaltaisten viranomaisten saataville ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai vientiä. Kyseisessä vakuutuksessa on vahvistettava, että on noudatettu asianmukaista huolellisuutta
  eikä
  ole havaittu riskiä tai on havaittu vain merkityksettömän alhainen riski
  , ja vakuutukseen
  on sisällytettävä liitteessä II esitetyt asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat tiedot. | 2.   Toimijoiden, jotka ovat noudattaneet 8 artiklassa tarkoitettua asianmukaista huolellisuutta ja jotka ovat todenneet, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, on asetettava asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta toimivaltaisten viranomaisten saataville ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai vientiä. Kyseisessä
  sähköisesti saatavilla ja siirrettävissä olevassa ja varmennetussa
  vakuutuksessa on vahvistettava, että on noudatettu asianmukaista huolellisuutta
  , ja ilmoitettava toimet, jotka on toteutettu tältä osin sen todentamiseksi, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen mukaisia, sekä selitettävä arvio siitä, miksi ei
  ole havaittu riskiä tai on havaittu vain merkityksettömän alhainen riski
  . Siihen
  on sisällytettävä
  myös
  liitteessä II esitetyt asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat tiedot.
  Toimijoiden on ilman aiheetonta viivytystä julkaistava ja asetettava saataville vakuutukset ja varmennus hallinnollista, kansalaisyhteiskunnan harjoittamaa ja tieteellistä valvontaa varten ottaen huomioon tietosuojasäännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Toimijoiden, jotka ovat noudattaneet 8 artiklassa tarkoitettua asianmukaista huolellisuutta ja jotka ovat todenneet, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, on asetettava asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta toimivaltaisten viranomaisten saataville ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai vientiä. Kyseisessä vakuutuksessa on vahvistettava, että on noudatettu asianmukaista huolellisuutta
  eikä
  ole havaittu riskiä tai on havaittu vain merkityksettömän alhainen riski
  , ja vakuutukseen
  on sisällytettävä liitteessä II esitetyt asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat tiedot.

2.   Toimijoiden, jotka ovat noudattaneet 8 artiklassa tarkoitettua asianmukaista huolellisuutta ja jotka ovat todenneet, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, on asetettava asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta toimivaltaisten viranomaisten saataville ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai vientiä. Kyseisessä
  sähköisesti saatavilla ja siirrettävissä olevassa ja varmennetussa
  vakuutuksessa on vahvistettava, että on noudatettu asianmukaista huolellisuutta
  , ja ilmoitettava toimet, jotka on toteutettu tältä osin sen todentamiseksi, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen mukaisia, sekä selitettävä arvio siitä, miksi ei
  ole havaittu riskiä tai on havaittu vain merkityksettömän alhainen riski
  . Siihen
  on sisällytettävä
  myös
  liitteessä II esitetyt asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita koskevat tiedot.
  Toimijoiden on ilman aiheetonta viivytystä julkaistava ja asetettava saataville vakuutukset ja varmennus hallinnollista, kansalaisyhteiskunnan harjoittamaa ja tieteellistä valvontaa varten ottaen huomioon tietosuojasäännöt.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta

4 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Asettamalla asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen saataville
  toimija ottaa vastuun siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote on tämän asetuksen vaatimusten mukainen. Toimijoiden on säilytettävä tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista viiden vuoden ajan siitä päivästä alkaen, kun ne asetetaan saataville 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta. | 3.   Toimija ottaa vastuun siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote on tämän asetuksen vaatimusten mukainen. Toimijoiden on
  siksi toteutettava kohtuullisia, dokumentoituja toimia tukeakseen sitä, että pienviljelijät noudattavat tässä asetuksessa vahvistettuja säännöksiä ja vaatimuksia. Niiden on
  säilytettävä tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista viiden vuoden ajan siitä päivästä alkaen, kun ne asetetaan saataville 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta
  , ja jaettava asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset toimitusketjussa jäljempänä oleville toimijoille ja kauppaa käyville
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Asettamalla asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen saataville
  toimija ottaa vastuun siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote on tämän asetuksen vaatimusten mukainen. Toimijoiden on säilytettävä tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista viiden vuoden ajan siitä päivästä alkaen, kun ne asetetaan saataville 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta.

3.   Toimija ottaa vastuun siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote on tämän asetuksen vaatimusten mukainen. Toimijoiden on
  siksi toteutettava kohtuullisia, dokumentoituja toimia tukeakseen sitä, että pienviljelijät noudattavat tässä asetuksessa vahvistettuja säännöksiä ja vaatimuksia. Niiden on
  säilytettävä tiedot asianmukaista huolellisuutta koskevista vakuutuksista viiden vuoden ajan siitä päivästä alkaen, kun ne asetetaan saataville 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän kautta
  , ja jaettava asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset toimitusketjussa jäljempänä oleville toimijoille ja kauppaa käyville
  .

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 5 kohta – a alakohta

4 artikla – 5 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan
  a tai b alakohdan
  mukaisia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan
  a tai b alakohdan
  mukaisia;

a tai b alakohdan

| (a) | asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan mukaisia; |
| --- | --- |

(a)

asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan mukaisia;

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 5 kohta – b alakohta

4 artikla – 5 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | noudatettaessa asianmukaista huolellisuutta on käynyt ilmi vähäistä suurempi riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan
  a tai b alakohdan
  mukaisia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

noudatettaessa asianmukaista huolellisuutta on käynyt ilmi vähäistä suurempi riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan
  a tai b alakohdan
  mukaisia;

a tai b alakohdan

| (b) | noudatettaessa asianmukaista huolellisuutta on käynyt ilmi vähäistä suurempi riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan mukaisia; |
| --- | --- |

(b)

noudatettaessa asianmukaista huolellisuutta on käynyt ilmi vähäistä suurempi riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät ole 3 artiklan mukaisia;

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 5 a kohta (uusi)

4 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Toimijoilla on oltava käytössä järjestelmä perusteltujen huolien vastaanottamiseksi asianomaisilta osapuolilta, ja niiden on tutkittava perusteellisesti kaikki tämän järjestelmän mukaisesti ilmoitetut perustellut huolet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Toimijoilla on oltava käytössä järjestelmä perusteltujen huolien vastaanottamiseksi asianomaisilta osapuolilta, ja niiden on tutkittava perusteellisesti kaikki tämän järjestelmän mukaisesti ilmoitetut perustellut huolet.

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 6 kohta

4 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Toimijoiden, jotka ovat saaneet uusia tietoja, kuten perusteltuja huolia siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote, jonka ne ovat jo saattaneet markkinoille,
  ei
  ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on välittömästi ilmoitettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa ne ovat saattaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoille. Kun kyseessä on vienti unionin markkinoilta, toimijoiden on ilmoitettava asiasta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on tuotantomaa. | 6.   Toimijoiden, jotka ovat saaneet
  tai havainneet asiaa koskevia
  uusia tietoja, kuten perusteltuja huolia
  tai nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitettuja tietoja, jotka viittaavat vähäistä suurempaan riskiin
  siitä, että
  on olemassa vaara, ettei
  asianomainen hyödyke tai tuote, jonka ne ovat jo saattaneet markkinoille, ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on välittömästi ilmoitettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa ne ovat saattaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoille
  , sekä niille kauppaa käyville, joille ne ovat toimittaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen, jotta estetään niiden edelleen liikkuminen sisämarkkinoilla tai niiden vienti sisämarkkinoilta
  . Kun kyseessä on vienti unionin markkinoilta, toimijoiden on ilmoitettava asiasta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on tuotantomaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Toimijoiden, jotka ovat saaneet uusia tietoja, kuten perusteltuja huolia siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote, jonka ne ovat jo saattaneet markkinoille,
  ei
  ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on välittömästi ilmoitettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa ne ovat saattaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoille. Kun kyseessä on vienti unionin markkinoilta, toimijoiden on ilmoitettava asiasta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on tuotantomaa.

6.   Toimijoiden, jotka ovat saaneet
  tai havainneet asiaa koskevia
  uusia tietoja, kuten perusteltuja huolia
  tai nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitettuja tietoja, jotka viittaavat vähäistä suurempaan riskiin
  siitä, että
  on olemassa vaara, ettei
  asianomainen hyödyke tai tuote, jonka ne ovat jo saattaneet markkinoille, ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on välittömästi ilmoitettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa ne ovat saattaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoille
  , sekä niille kauppaa käyville, joille ne ovat toimittaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen, jotta estetään niiden edelleen liikkuminen sisämarkkinoilla tai niiden vienti sisämarkkinoilta
  . Kun kyseessä on vienti unionin markkinoilta, toimijoiden on ilmoitettava asiasta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on tuotantomaa.

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 7 kohta

4 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Toimijoiden on annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki mahdollinen apu, jolla helpotetaan 15 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä, myös järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat tai rekisterit. | 7.   
  Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava toimijoiden asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä vuosittain.
  Toimijoiden on
  myös
  annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki mahdollinen apu, jolla helpotetaan 15 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä, myös järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat tai rekisterit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Toimijoiden on annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki mahdollinen apu, jolla helpotetaan 15 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä, myös järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat tai rekisterit.

7.   
  Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava toimijoiden asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä vuosittain.
  Toimijoiden on
  myös
  annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki mahdollinen apu, jolla helpotetaan 15 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä, myös järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat tai rekisterit.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 7 a kohta (uusi)

4 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Toimijoiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet |
| | (a) | pitääkseen merkityksellisesti yhteyttä haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin, kuten pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin, toimitusketjussaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Toimijoiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet

(a)

(a)

pitääkseen merkityksellisesti yhteyttä haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin, kuten pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin, toimitusketjussaan;

pitääkseen merkityksellisesti yhteyttä haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin, kuten pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin, toimitusketjussaan;

| (b) | varmistaakseen, että nämä haavoittuvassa asemassa olevat sidosryhmät saavat riittävästi apua ja oikeudenmukaisen korvauksen niin, että niiden hyödykkeet ja tuotteet voivat olla sääntöjen mukaisia, erityisesti geopaikannusvaatimuksen osalta, ja varmistaakseen, että tämän asetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset jaetaan oikeudenmukaisesti arvoketjun eri toimijoiden kesken; ja |
| --- | --- |

(b)

(b)

varmistaakseen, että nämä haavoittuvassa asemassa olevat sidosryhmät saavat riittävästi apua ja oikeudenmukaisen korvauksen niin, että niiden hyödykkeet ja tuotteet voivat olla sääntöjen mukaisia, erityisesti geopaikannusvaatimuksen osalta, ja varmistaakseen, että tämän asetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset jaetaan oikeudenmukaisesti arvoketjun eri toimijoiden kesken; ja

varmistaakseen, että nämä haavoittuvassa asemassa olevat sidosryhmät saavat riittävästi apua ja oikeudenmukaisen korvauksen niin, että niiden hyödykkeet ja tuotteet voivat olla sääntöjen mukaisia, erityisesti geopaikannusvaatimuksen osalta, ja varmistaakseen, että tämän asetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset jaetaan oikeudenmukaisesti arvoketjun eri toimijoiden kesken; ja

| (c) | seuratakseen sovittujen sitoumusten täytäntöönpanoa varmistaen samalla, että määritettyihin haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin kohdistuviin haittavaikutuksiin puututaan. |
| --- | --- |

(c)

(c)

seuratakseen sovittujen sitoumusten täytäntöönpanoa varmistaen samalla, että määritettyihin haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin kohdistuviin haittavaikutuksiin puututaan.

seuratakseen sovittujen sitoumusten täytäntöönpanoa varmistaen samalla, että määritettyihin haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin kohdistuviin haittavaikutuksiin puututaan.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 a artikla (uusi)

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla |
| | Kauppaa käyvien velvoitteet ja kauppaa käyviä pk-yrityksiä koskevat poikkeukset |
| | 1.
     
  Kauppaa käyvät, jotka ovat pk-yrityksiä, saavat asettaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saataville markkinoilla ainoastaan, jos niillä on hallussaan 3 kohdassa vaaditut tiedot. |
| | 2.
     
  Kauppaa käyviä, jotka eivät ole pk-yrityksiä, on pidettävä toimijoina ja niihin on sovellettava tämän asetuksen 3, 4, 5 ja 8–12 artiklassa, 14 artiklan 9 kohdassa sekä 15 ja 20 artiklassa säädettyjä velvoitteita ja säännöksiä niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta, joita ne asettavat saataville unionin markkinoilla. |
| | 3.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä, on kerättävä ja säilytettävä seuraavat tiedot niistä asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ne aikovat asettaa saataville markkinoilla: |
| | (a) | asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet niille toimittaneiden toimijoiden tai kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja, jos se on saatavilla, verkko-osoite; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a artikla

4 a artikla

Kauppaa käyvien velvoitteet ja kauppaa käyviä pk-yrityksiä koskevat poikkeukset

Kauppaa käyvien velvoitteet ja kauppaa käyviä pk-yrityksiä koskevat poikkeukset

1.
     
  Kauppaa käyvät, jotka ovat pk-yrityksiä, saavat asettaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saataville markkinoilla ainoastaan, jos niillä on hallussaan 3 kohdassa vaaditut tiedot.

2.
     
  Kauppaa käyviä, jotka eivät ole pk-yrityksiä, on pidettävä toimijoina ja niihin on sovellettava tämän asetuksen 3, 4, 5 ja 8–12 artiklassa, 14 artiklan 9 kohdassa sekä 15 ja 20 artiklassa säädettyjä velvoitteita ja säännöksiä niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta, joita ne asettavat saataville unionin markkinoilla.

3.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä, on kerättävä ja säilytettävä seuraavat tiedot niistä asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ne aikovat asettaa saataville markkinoilla:

(a)

(a)

asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet niille toimittaneiden toimijoiden tai kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja, jos se on saatavilla, verkko-osoite;

asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet niille toimittaneiden toimijoiden tai kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja, jos se on saatavilla, verkko-osoite;

| (b) | niiden kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja, jos se on saatavilla, verkko-osoite, joille ne ovat toimittaneet asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

niiden kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja, jos se on saatavilla, verkko-osoite, joille ne ovat toimittaneet asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet.

niiden kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja, jos se on saatavilla, verkko-osoite, joille ne ovat toimittaneet asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet.

4.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä, on säilytettävä tässä artiklassa tarkoitetut tiedot vähintään viiden vuoden ajan ja toimitettava ne pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille.

5.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä ja jotka ovat saaneet tai havainneet uusia tietoja, kuten perusteltuja huolia siitä, että on olemassa vähäistä suurempi riski siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote, jonka ne ovat jo asettaneet saataville markkinoilla, ei ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on välittömästi ilmoitettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen saataville markkinoilla.

6.
     
  Kauppaa käyvien on riippumatta siitä, ovatko ne pk-yrityksiä vai eivät, annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki mahdollinen apu, jolla helpotetaan 16 artiklan mukaisten tarkastusten tekemistä, myös järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat tai rekisterit.

7.
     
  Komissio voi antaa teknistä apua pk-yrityksille, joilla ei ole keinoja täyttää tämän artiklan vaatimuksia.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Valtuutetun edustajan on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille pyynnöstä jäljennös toimeksiannosta jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä. | 2.   Valtuutetun edustajan on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille pyynnöstä jäljennös toimeksiannosta jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä
  sekä jäljennös sen jäsenvaltion kielellä, jossa asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus käsitellään, tai jos tämä ei ole mahdollista, englannin kielellä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Valtuutetun edustajan on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille pyynnöstä jäljennös toimeksiannosta jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä.

2.   Valtuutetun edustajan on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille pyynnöstä jäljennös toimeksiannosta jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä
  sekä jäljennös sen jäsenvaltion kielellä, jossa asianmukaista huolellisuutta koskeva vakuutus käsitellään, tai jos tämä ei ole mahdollista, englannin kielellä
  .

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | Poistetaan. |
| Kauppaa käyvien velvoitteet | |
| 1.
     
  Kauppaa käyvät, jotka ovat pk-yrityksiä, saavat asettaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saataville markkinoilla ainoastaan, jos niillä on hallussaan 2 kohdassa vaaditut tiedot. | |
| 2.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä, on kerättävä ja säilytettävä seuraavat tiedot niistä asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ne aikovat asettaa saataville markkinoilla: | |
| (a) | asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet niille toimittaneiden toimijoiden tai kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja jos se on saatavilla, verkko-osoite; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Kauppaa käyvien velvoitteet

Kauppaa käyvien velvoitteet

1.
     
  Kauppaa käyvät, jotka ovat pk-yrityksiä, saavat asettaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita saataville markkinoilla ainoastaan, jos niillä on hallussaan 2 kohdassa vaaditut tiedot.

2.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä, on kerättävä ja säilytettävä seuraavat tiedot niistä asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ne aikovat asettaa saataville markkinoilla:

(a)

(a)

asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet niille toimittaneiden toimijoiden tai kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja jos se on saatavilla, verkko-osoite;

asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet niille toimittaneiden toimijoiden tai kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja jos se on saatavilla, verkko-osoite;

| (b) | niiden kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja jos se on saatavilla, verkko-osoite, joille ne ovat toimittaneet asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

niiden kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja jos se on saatavilla, verkko-osoite, joille ne ovat toimittaneet asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet.

niiden kauppaa käyvien nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki, postiosoite, sähköpostiosoite ja jos se on saatavilla, verkko-osoite, joille ne ovat toimittaneet asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet.

3.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä, on säilytettävä tässä artiklassa tarkoitetut tiedot vähintään viiden vuoden ajan ja toimitettava ne pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille.

4.
     
  Kauppaa käyvien, jotka ovat pk-yrityksiä ja jotka ovat saaneet uusia tietoja, kuten perusteltuja huolia siitä, että asianomainen hyödyke tai tuote, jonka ne ovat jo asettaneet saataville markkinoilla, ei ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on välittömästi ilmoitettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen saataville markkinoilla.

5.
     
  Kauppaa käyviä, jotka eivät ole pk-yrityksiä, on pidettävä toimijoina ja niihin on sovellettava tämän asetuksen 3, 4, 5 ja 8–12 artiklassa, 14 artiklan 9 kohdassa sekä 15 ja 20 artiklassa säädettyjä velvoitteita ja säännöksiä niiden asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta, joita ne asettavat saataville unionin markkinoilla.

6.
     
  Kauppaa käyvien on annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki mahdollinen apu, jolla helpotetaan 16 artiklan mukaisten tarkastusten tekemistä, myös järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat tai rekisterit.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta

7 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7 artikla | 7 artikla |
| Kolmansiin maihin sijoittautuneiden toimijoiden toteuttama markkinoille saattaminen | Kolmansiin maihin sijoittautuneiden toimijoiden toteuttama markkinoille saattaminen |
| Jos unionin ulkopuolelle sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille, ensimmäistä unioniin sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa tai ottaa haltuunsa tällaisia asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, on pidettävä tässä asetuksessa tarkoitettuna toimijana. | Jos unionin ulkopuolelle sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö
  riippumatta tämän koosta
  saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille, ensimmäistä unioniin sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa tai ottaa haltuunsa tällaisia asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, on pidettävä tässä asetuksessa tarkoitettuna toimijana. |
| | Jos yksikään valmistaja tai maahantuoja ei ole sijoittautunut unioniin, verkossa toimivien markkinapaikkojen on noudatettava 8–11 artiklassa säädettyjä velvoitteita niiden tuotteiden ja hyödykkeiden osalta, joiden myyntiä ne helpottavat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 artikla

7 artikla

Kolmansiin maihin sijoittautuneiden toimijoiden toteuttama markkinoille saattaminen

Kolmansiin maihin sijoittautuneiden toimijoiden toteuttama markkinoille saattaminen

Jos unionin ulkopuolelle sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille, ensimmäistä unioniin sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa tai ottaa haltuunsa tällaisia asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, on pidettävä tässä asetuksessa tarkoitettuna toimijana.

Jos unionin ulkopuolelle sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö
  riippumatta tämän koosta
  saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille, ensimmäistä unioniin sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa tai ottaa haltuunsa tällaisia asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita, on pidettävä tässä asetuksessa tarkoitettuna toimijana.

riippumatta tämän koosta

Jos yksikään valmistaja tai maahantuoja ei ole sijoittautunut unioniin, verkossa toimivien markkinapaikkojen on noudatettava 8–11 artiklassa säädettyjä velvoitteita niiden tuotteiden ja hyödykkeiden osalta, joiden myyntiä ne helpottavat.

Jos yksikään valmistaja tai maahantuoja ei ole sijoittautunut unioniin, verkossa toimivien markkinapaikkojen on noudatettava 8–11 artiklassa säädettyjä velvoitteita niiden tuotteiden ja hyödykkeiden osalta, joiden myyntiä ne helpottavat.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 a kohta (uusi)

8 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tuotekomponentit, joiden osalta on jo noudatettu asianmukaista huolellisuutta 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, eivät edellytä ylimääräistä asianmukaisen huolellisuuden menettelyä. Niihin komponentteihin, joihin ei ole sovellettu asianmukaisen huolellisuuden menettelyä, sovelletaan edelleen asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Tuotekomponentit, joiden osalta on jo noudatettu asianmukaista huolellisuutta 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, eivät edellytä ylimääräistä asianmukaisen huolellisuuden menettelyä. Niihin komponentteihin, joihin ei ole sovellettu asianmukaisen huolellisuuden menettelyä, sovelletaan edelleen asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – johdantokappale

9 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimijoiden on kerättävä tietoja, asiakirjoja ja dataa, joilla osoitetaan, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen 3 artiklan mukaisia. Tätä varten toimijan on kerättävä, järjestettävä ja säilytettävä viiden vuoden ajan seuraavat tiedot
  asianomaisista hyödykkeistä
  tai
  tuotteista
  sekä niiden tueksi esitetyt todisteet: | Toimijoiden on kerättävä tietoja, asiakirjoja ja dataa, joilla osoitetaan, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen 3 artiklan mukaisia. Tätä varten toimijan on kerättävä, järjestettävä ja säilytettävä viiden vuoden ajan seuraavat tiedot
  kustakin asianomaisesta hyödykkeestä tai tuotteesta, joka on saatettu unionin markkinoille
  tai
  viety unionista,
  sekä niiden tueksi esitetyt todisteet: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimijoiden on kerättävä tietoja, asiakirjoja ja dataa, joilla osoitetaan, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen 3 artiklan mukaisia. Tätä varten toimijan on kerättävä, järjestettävä ja säilytettävä viiden vuoden ajan seuraavat tiedot
  asianomaisista hyödykkeistä
  tai
  tuotteista
  sekä niiden tueksi esitetyt todisteet:

asianomaisista hyödykkeistä

tuotteista

Toimijoiden on kerättävä tietoja, asiakirjoja ja dataa, joilla osoitetaan, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet ovat tämän asetuksen 3 artiklan mukaisia. Tätä varten toimijan on kerättävä, järjestettävä ja säilytettävä viiden vuoden ajan seuraavat tiedot
  kustakin asianomaisesta hyödykkeestä tai tuotteesta, joka on saatettu unionin markkinoille
  tai
  viety unionista,
  sekä niiden tueksi esitetyt todisteet:

kustakin asianomaisesta hyödykkeestä tai tuotteesta, joka on saatettu unionin markkinoille

viety unionista,

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – a alakohta

9 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kuvaus, mukaan lukien kauppanimi ja tyyppi sekä tarvittaessa lajin yleiskielinen nimi ja täydellinen tieteellinen nimi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kuvaus, mukaan lukien kauppanimi ja tyyppi sekä tarvittaessa lajin yleiskielinen nimi ja täydellinen tieteellinen nimi;

| (a) | asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kuvaus, mukaan lukien kauppanimi ja tyyppi sekä tarvittaessa lajin yleiskielinen nimi ja täydellinen tieteellinen nimi;
  tuotteen kuvaukseen on sisällyttävä luettelo hyödykkeistä, jotka sisältyvät siihen tai joita on käytetty kyseisen tuotteen valmistukseen; kun on kyse eläintuotteista, kuvaukseen on sisällyttävä luettelo eläinten ruokinnassa käytetyistä hyödykkeistä; |
| --- | --- |

(a)

asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kuvaus, mukaan lukien kauppanimi ja tyyppi sekä tarvittaessa lajin yleiskielinen nimi ja täydellinen tieteellinen nimi;
  tuotteen kuvaukseen on sisällyttävä luettelo hyödykkeistä, jotka sisältyvät siihen tai joita on käytetty kyseisen tuotteen valmistukseen; kun on kyse eläintuotteista, kuvaukseen on sisällyttävä luettelo eläinten ruokinnassa käytetyistä hyödykkeistä;

tuotteen kuvaukseen on sisällyttävä luettelo hyödykkeistä, jotka sisältyvät siihen tai joita on käytetty kyseisen tuotteen valmistukseen; kun on kyse eläintuotteista, kuvaukseen on sisällyttävä luettelo eläinten ruokinnassa käytetyistä hyödykkeistä;

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – c alakohta

9 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | tuotantomaan tunnistetiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

tuotantomaan tunnistetiedot;

| (c) | tuotantomaan
  tai sen osien
  tunnistetiedot; |
| --- | --- |

(c)

tuotantomaan
  tai sen osien
  tunnistetiedot;

tai sen osien

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – d alakohta

9 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | maantieteelliset koordinaatit
  sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu, sekä tuotantopäivä tai -ajanjakso; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

maantieteelliset koordinaatit
  sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu, sekä tuotantopäivä tai -ajanjakso;

maantieteelliset koordinaatit

| (d) | geopaikannuskoordinaatit
  sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu,
  tai geopaikannuskoordinaatit
  sekä
  leveys- ja pituusasteet niiden maa-alueiden muodostaman monikulmion jokaisesta pisteestä, joilla hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu; jos kyseisillä maa-alueilla esiintyy metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä, joka on yksilöity joko yksittäisen leveys- ja pituusasteen pisteen tai monikulmion avulla, merkitsee se automaattisesti sitä, että mitään näiltä maa-alueilta peräisin olevia tuotteita ja hyödykkeitä ei saa saattaa markkinoille, asettaa saataville markkinoilla tai viedä niiltä; toimijoiden on ilmoitettava hyödykkeen tai tuotteen
  tuotantopäivä tai -ajanjakso
  tai tuotannon korjuukausi
  ;
  siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittelemällä maa-alueiden koko, josta lähtien yritysten on esitettävä monikulmiot ainoana asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden geopaikannuskeinona; |
| --- | --- |

(d)

geopaikannuskoordinaatit
  sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu,
  tai geopaikannuskoordinaatit
  sekä
  leveys- ja pituusasteet niiden maa-alueiden muodostaman monikulmion jokaisesta pisteestä, joilla hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu; jos kyseisillä maa-alueilla esiintyy metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä, joka on yksilöity joko yksittäisen leveys- ja pituusasteen pisteen tai monikulmion avulla, merkitsee se automaattisesti sitä, että mitään näiltä maa-alueilta peräisin olevia tuotteita ja hyödykkeitä ei saa saattaa markkinoille, asettaa saataville markkinoilla tai viedä niiltä; toimijoiden on ilmoitettava hyödykkeen tai tuotteen
  tuotantopäivä tai -ajanjakso
  tai tuotannon korjuukausi
  ;
  siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittelemällä maa-alueiden koko, josta lähtien yritysten on esitettävä monikulmiot ainoana asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden geopaikannuskeinona;

geopaikannuskoordinaatit

tai geopaikannuskoordinaatit

leveys- ja pituusasteet niiden maa-alueiden muodostaman monikulmion jokaisesta pisteestä, joilla hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu; jos kyseisillä maa-alueilla esiintyy metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä, joka on yksilöity joko yksittäisen leveys- ja pituusasteen pisteen tai monikulmion avulla, merkitsee se automaattisesti sitä, että mitään näiltä maa-alueilta peräisin olevia tuotteita ja hyödykkeitä ei saa saattaa markkinoille, asettaa saataville markkinoilla tai viedä niiltä; toimijoiden on ilmoitettava hyödykkeen tai tuotteen

tai tuotannon korjuukausi

siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittelemällä maa-alueiden koko, josta lähtien yritysten on esitettävä monikulmiot ainoana asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden geopaikannuskeinona;

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – h alakohta

9 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (h) | riittävät ja todennettavissa olevat tiedot siitä, että tuotanto on toteutettu tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön
  mukaisesti
  sekä
  tiedot järjestelyistä, joilla annetaan oikeus käyttää kyseistä aluetta asianomaisen hyödykkeen tuotantoon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h)

riittävät ja todennettavissa olevat tiedot siitä, että tuotanto on toteutettu tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön
  mukaisesti
  sekä
  tiedot järjestelyistä, joilla annetaan oikeus käyttää kyseistä aluetta asianomaisen hyödykkeen tuotantoon.

mukaisesti

tiedot järjestelyistä, joilla annetaan oikeus käyttää kyseistä aluetta asianomaisen hyödykkeen tuotantoon.

| (h) | riittävät ja todennettavissa olevat tiedot siitä, että tuotanto on toteutettu tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön sekä
  2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien mukaisesti; |
| --- | --- |

(h)

riittävät ja todennettavissa olevat tiedot siitä, että tuotanto on toteutettu tuotantomaan asiaa koskevan lainsäädännön sekä
  2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien mukaisesti;

2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien mukaisesti;

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

9 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (h a) | riittävät ja todennettavissa olevat, riippumattomilla tarkastuksilla ja asianmukaisilla kuulemismenettelyillä saadut tiedot siitä, että asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseksi käytettyyn alueeseen ei kohdistu vaatimuksia alkuperäiskansoilla olevien, tapaoikeuden mukaisten tai muiden oikeutettujen maanhallintaoikeuksien perusteella taikka niiden käyttöön, omistukseen tai hallintaan liittyviä riitoja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h a)

(h a)

riittävät ja todennettavissa olevat, riippumattomilla tarkastuksilla ja asianmukaisilla kuulemismenettelyillä saadut tiedot siitä, että asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseksi käytettyyn alueeseen ei kohdistu vaatimuksia alkuperäiskansoilla olevien, tapaoikeuden mukaisten tai muiden oikeutettujen maanhallintaoikeuksien perusteella taikka niiden käyttöön, omistukseen tai hallintaan liittyviä riitoja;

riittävät ja todennettavissa olevat, riippumattomilla tarkastuksilla ja asianmukaisilla kuulemismenettelyillä saadut tiedot siitä, että asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseksi käytettyyn alueeseen ei kohdistu vaatimuksia alkuperäiskansoilla olevien, tapaoikeuden mukaisten tai muiden oikeutettujen maanhallintaoikeuksien perusteella taikka niiden käyttöön, omistukseen tai hallintaan liittyviä riitoja;

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – h b alakohta (uusi)

9 artikla – 1 kohta – h b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (h b) | riittävät ja todennettavissa olevat tiedot, joista käyvät ilmi sellaisten alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden ryhmien näkemykset, jotka vaativat maanhallintaoikeuksia asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseen käytetyn alueen osalta asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotannon suhteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h b)

(h b)

riittävät ja todennettavissa olevat tiedot, joista käyvät ilmi sellaisten alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden ryhmien näkemykset, jotka vaativat maanhallintaoikeuksia asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseen käytetyn alueen osalta asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotannon suhteen.

riittävät ja todennettavissa olevat tiedot, joista käyvät ilmi sellaisten alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden ryhmien näkemykset, jotka vaativat maanhallintaoikeuksia asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseen käytetyn alueen osalta asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotannon suhteen.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 a kohta (uusi)

9 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Rahoituslaitosten on kerättävä tiedot, asiakirjat ja data, jotka osoittavat, että rahoituspalvelujen tarjoaminen asiakkaille on 11 a artiklan mukaista. Tietoihin, asiakirjoihin ja dataan on sisällyttävä vähintään seuraavaa: |
| | (a) | kuvaus asiakkaan taloudellisesta toiminnasta, asiakkaan määräysvallassa olevien yhteisöjen toiminnasta ja asiakkaan käyttämien toimittajien taloudellisesta toiminnasta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Rahoituslaitosten on kerättävä tiedot, asiakirjat ja data, jotka osoittavat, että rahoituspalvelujen tarjoaminen asiakkaille on 11 a artiklan mukaista. Tietoihin, asiakirjoihin ja dataan on sisällyttävä vähintään seuraavaa:

(a)

(a)

kuvaus asiakkaan taloudellisesta toiminnasta, asiakkaan määräysvallassa olevien yhteisöjen toiminnasta ja asiakkaan käyttämien toimittajien taloudellisesta toiminnasta;

kuvaus asiakkaan taloudellisesta toiminnasta, asiakkaan määräysvallassa olevien yhteisöjen toiminnasta ja asiakkaan käyttämien toimittajien taloudellisesta toiminnasta;

| (b) | tiedot asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka on saatettu unionin markkinoille, asetettu saataville unionin markkinoilla tai viety unionin markkinoilta, sekä asiaan liittyvästä tämän asetuksen mukaisen asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta; |
| --- | --- |

(b)

(b)

tiedot asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka on saatettu unionin markkinoille, asetettu saataville unionin markkinoilla tai viety unionin markkinoilta, sekä asiaan liittyvästä tämän asetuksen mukaisen asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta;

tiedot asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka on saatettu unionin markkinoille, asetettu saataville unionin markkinoilla tai viety unionin markkinoilta, sekä asiaan liittyvästä tämän asetuksen mukaisen asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta;

| (c) | asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden käyttö a alakohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin, mukaan lukien tiedot asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, joita on tosiasiallisesti käytetty, ja niihin liittyvästä tämän asetuksen mukaisen asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta; |
| --- | --- |

(c)

(c)

asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden käyttö a alakohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin, mukaan lukien tiedot asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, joita on tosiasiallisesti käytetty, ja niihin liittyvästä tämän asetuksen mukaisen asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta;

asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden käyttö a alakohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin, mukaan lukien tiedot asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, joita on tosiasiallisesti käytetty, ja niihin liittyvästä tämän asetuksen mukaisen asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta;

| (d) | asiakkaan sekä a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja toimittajien hyväksymät ja toteuttamat toimintapolitiikat sen varmistamiseksi, että niiden toiminta ei aiheuta metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä tai metsien muuntamista; |
| --- | --- |

(d)

(d)

asiakkaan sekä a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja toimittajien hyväksymät ja toteuttamat toimintapolitiikat sen varmistamiseksi, että niiden toiminta ei aiheuta metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä tai metsien muuntamista;

asiakkaan sekä a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja toimittajien hyväksymät ja toteuttamat toimintapolitiikat sen varmistamiseksi, että niiden toiminta ei aiheuta metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä tai metsien muuntamista;

| (e) | tuotantomaan tunnistetiedot ja geopaikannuskoordinaatit sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita on tarkoitus tuottaa. |
| --- | --- |

(e)

(e)

tuotantomaan tunnistetiedot ja geopaikannuskoordinaatit sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita on tarkoitus tuottaa.

tuotantomaan tunnistetiedot ja geopaikannuskoordinaatit sekä leveys- ja pituusasteet kaikista niistä maa-alueista, joilla asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita on tarkoitus tuottaa.

Tarkistukset 128 ja 253

Tarkistukset 128 ja 253

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Komissio voi 33 artiklan mukaisesti hyväksyä delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään 1 kohtaa sellaisten asiaa koskevien lisätietojen hankkimisen osalta, jotka voivat olla tarpeen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän vaikuttavuuden varmistamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Komissio voi 33 artiklan mukaisesti hyväksyä delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään 1 kohtaa sellaisten asiaa koskevien lisätietojen hankkimisen osalta, jotka voivat olla tarpeen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän vaikuttavuuden varmistamiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio voi 33 artiklan mukaisesti hyväksyä delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään 1 ja 1 a kohtaa sellaisten asiaa koskevien lisätietojen hankkimisen osalta, jotka voivat olla tarpeen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän vaikuttavuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio voi 33 artiklan mukaisesti hyväksyä delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään 1 ja 1 a kohtaa sellaisten asiaa koskevien lisätietojen hankkimisen osalta, jotka voivat olla tarpeen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän vaikuttavuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Toimijoiden on todennettava ja analysoitava 9 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja muut asiaa koskevat asiakirjat ja toteutettava niiden perusteella riskinarviointi, jossa määritetään, onko olemassa riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, jotka on tarkoitus saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. Jos toimijat eivät pysty osoittamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, ne eivät saa saattaa asianomaista hyödykettä tai tuotetta unionin markkinoille eivätkä viedä sitä. | 1.   Toimijoiden
  ja rahoituslaitosten
  on todennettava ja analysoitava 9 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja muut asiaa koskevat asiakirjat ja toteutettava niiden perusteella riskinarviointi, jossa määritetään, onko olemassa riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, jotka on tarkoitus saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia.
  Jos toimija ei pysty asianmukaisesti keräämään tässä asetuksessa edellytettyjä tietoja, sillä on oikeus pyytää toimivaltaiselta viranomaiselta selvennystä tai apua täytäntöönpanossa.
  Jos toimijat eivät pysty osoittamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, ne eivät saa saattaa asianomaista hyödykettä tai tuotetta unionin markkinoille eivätkä viedä sitä.
  Jos rahoituslaitokset eivät pysty toteamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, ne eivät saa tarjota rahoituspalveluja kyseisille asiakkaille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Toimijoiden on todennettava ja analysoitava 9 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja muut asiaa koskevat asiakirjat ja toteutettava niiden perusteella riskinarviointi, jossa määritetään, onko olemassa riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, jotka on tarkoitus saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. Jos toimijat eivät pysty osoittamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, ne eivät saa saattaa asianomaista hyödykettä tai tuotetta unionin markkinoille eivätkä viedä sitä.

1.   Toimijoiden
  ja rahoituslaitosten
  on todennettava ja analysoitava 9 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja muut asiaa koskevat asiakirjat ja toteutettava niiden perusteella riskinarviointi, jossa määritetään, onko olemassa riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet, jotka on tarkoitus saattaa unionin markkinoille tai viedä niiltä, eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia.
  Jos toimija ei pysty asianmukaisesti keräämään tässä asetuksessa edellytettyjä tietoja, sillä on oikeus pyytää toimivaltaiselta viranomaiselta selvennystä tai apua täytäntöönpanossa.
  Jos toimijat eivät pysty osoittamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, ne eivät saa saattaa asianomaista hyödykettä tai tuotetta unionin markkinoille eivätkä viedä sitä.
  Jos rahoituslaitokset eivät pysty toteamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, ne eivät saa tarjota rahoituspalveluja kyseisille asiakkaille.

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

10 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | haavoittuvassa asemassa olevat kansat, alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt ja muut tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijat asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa tai sen osassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

haavoittuvassa asemassa olevat kansat, alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt ja muut tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijat asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa tai sen osassa;

haavoittuvassa asemassa olevat kansat, alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt ja muut tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijat asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa tai sen osassa;

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

10 artikla – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b b) | sellaisten vaateiden tai riita-asioiden olemassaolo, jotka koskevat tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien käyttöä, omistusta tai harjoittamista alueella, jota käytetään asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseen, riippumatta siitä, onko ne rekisteröity virallisesti vai ei; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b b)

(b b)

sellaisten vaateiden tai riita-asioiden olemassaolo, jotka koskevat tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien käyttöä, omistusta tai harjoittamista alueella, jota käytetään asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseen, riippumatta siitä, onko ne rekisteröity virallisesti vai ei;

sellaisten vaateiden tai riita-asioiden olemassaolo, jotka koskevat tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien käyttöä, omistusta tai harjoittamista alueella, jota käytetään asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuottamiseen, riippumatta siitä, onko ne rekisteröity virallisesti vai ei;

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – c alakohta

10 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | metsäkadon
  tai
  metsien tilan heikkenemisen esiintyminen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa ja -alueella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

metsäkadon
  tai
  metsien tilan heikkenemisen esiintyminen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa ja -alueella;

tai

| (c) | metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  esiintyminen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa ja -alueella; |
| --- | --- |

(c)

metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  tai metsien muuntamisen
  esiintyminen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen tuotantomaassa ja -alueella;

tai metsien muuntamisen

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – e alakohta

10 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | tuotantomaahan ja alkuperämaahan liittyvät huolenaiheet, kuten korruption määrä, asiakirjojen ja tietojen väärentämisen yleisyys, lainvalvonnan puute, aseellinen selkkaus tai YK:n turvallisuusneuvoston tai Euroopan unionin neuvoston määräämät pakotteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

tuotantomaahan ja alkuperämaahan liittyvät huolenaiheet, kuten korruption määrä, asiakirjojen ja tietojen väärentämisen yleisyys, lainvalvonnan puute, aseellinen selkkaus tai YK:n turvallisuusneuvoston tai Euroopan unionin neuvoston määräämät pakotteet;

| (e) | tuotantomaahan
  tai sen osiin 27 artiklan mukaisesti
  ja alkuperämaahan liittyvät huolenaiheet, kuten korruption määrä, asiakirjojen ja tietojen väärentämisen yleisyys,
  alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen maanhallintaoikeuksien ja oikeuksien puuttuminen, loukkaukset tai
  lainvalvonnan puute, aseellinen selkkaus tai YK:n turvallisuusneuvoston tai Euroopan unionin neuvoston määräämät pakotteet; |
| --- | --- |

(e)

tuotantomaahan
  tai sen osiin 27 artiklan mukaisesti
  ja alkuperämaahan liittyvät huolenaiheet, kuten korruption määrä, asiakirjojen ja tietojen väärentämisen yleisyys,
  alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen maanhallintaoikeuksien ja oikeuksien puuttuminen, loukkaukset tai
  lainvalvonnan puute, aseellinen selkkaus tai YK:n turvallisuusneuvoston tai Euroopan unionin neuvoston määräämät pakotteet;

tai sen osiin 27 artiklan mukaisesti

alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen maanhallintaoikeuksien ja oikeuksien puuttuminen, loukkaukset tai

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – f alakohta

10 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | asianomaisen toimitusketjun monimutkaisuus, erityisesti ongelmat hyödykkeiden ja/tai tuotteiden yhdistämisessä maa-alueeseen, jolla ne on tuotettu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

asianomaisen toimitusketjun monimutkaisuus, erityisesti ongelmat hyödykkeiden ja/tai tuotteiden yhdistämisessä maa-alueeseen, jolla ne on tuotettu;

| (f) | asianomaisen toimitusketjun monimutkaisuus, erityisesti ongelmat hyödykkeiden ja/tai tuotteiden yhdistämisessä maa-alueeseen, jolla ne on tuotettu
  , tai kansalliset tietosuojasäännöt, joissa kielletään tällaisten tietojen toimittaminen
  ; |
| --- | --- |

(f)

asianomaisen toimitusketjun monimutkaisuus, erityisesti ongelmat hyödykkeiden ja/tai tuotteiden yhdistämisessä maa-alueeseen, jolla ne on tuotettu
  , tai kansalliset tietosuojasäännöt, joissa kielletään tällaisten tietojen toimittaminen
  ;

, tai kansalliset tietosuojasäännöt, joissa kielletään tällaisten tietojen toimittaminen

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – g alakohta

10 artikla – 2 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | riski sekoittumisesta alkuperältään tuntemattomiin tuotteisiin tai tuotteisiin, jotka on tuotettu alueilla, joilla on esiintynyt tai esiintyy parhaillaan metsäkatoa
  tai
  metsien tilan heikkenemistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g)

riski sekoittumisesta alkuperältään tuntemattomiin tuotteisiin tai tuotteisiin, jotka on tuotettu alueilla, joilla on esiintynyt tai esiintyy parhaillaan metsäkatoa
  tai
  metsien tilan heikkenemistä;

tai

| (g) | riski sekoittumisesta alkuperältään tuntemattomiin tuotteisiin tai tuotteisiin, jotka on tuotettu alueilla, joilla on esiintynyt tai esiintyy parhaillaan metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  tai metsien muuntamista sekä asiaa koskevan lain rikkomista
  ; |
| --- | --- |

(g)

riski sekoittumisesta alkuperältään tuntemattomiin tuotteisiin tai tuotteisiin, jotka on tuotettu alueilla, joilla on esiintynyt tai esiintyy parhaillaan metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä
  tai metsien muuntamista sekä asiaa koskevan lain rikkomista
  ;

tai metsien muuntamista sekä asiaa koskevan lain rikkomista

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – h a alakohta (uusi)

10 artikla – 2 kohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (h a) | tulokset useiden sidosryhmien välisistä vuoropuheluista, joihin vaikutusten kohteena olevia osapuolia, kuten pienviljelijöitä, pk-yrityksiä, alkuperäiskansoja ja paikallisyhteisöjä, on kutsuttu osallistumaan aktiivisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h a)

(h a)

tulokset useiden sidosryhmien välisistä vuoropuheluista, joihin vaikutusten kohteena olevia osapuolia, kuten pienviljelijöitä, pk-yrityksiä, alkuperäiskansoja ja paikallisyhteisöjä, on kutsuttu osallistumaan aktiivisesti;

tulokset useiden sidosryhmien välisistä vuoropuheluista, joihin vaikutusten kohteena olevia osapuolia, kuten pienviljelijöitä, pk-yrityksiä, alkuperäiskansoja ja paikallisyhteisöjä, on kutsuttu osallistumaan aktiivisesti;

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta – i a alakohta (uusi)

10 artikla – 2 kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (i a) | nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitetut tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(i a)

(i a)

nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitetut tiedot;

nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitetut tiedot;

Tarkistus 245

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta

10 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden, jotka kuuluvat toimivaan lupajärjestelmään perustuvan voimassa olevan FLEGT-luvan piiriin, katsotaan olevan tämän asetuksen 3 artiklan b
  alakohdan mukaisia
  . | 3.   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden, jotka kuuluvat toimivaan lupajärjestelmään perustuvan voimassa olevan FLEGT-luvan piiriin, katsotaan olevan
  tuotantomaassa sovellettavien sääntöjen mukaisia, sellaisina kuin niistä on säädetty
  tämän asetuksen 3 artiklan b
  alakohdassa ja kuin ne on määritelty 2 artiklan 28 kohdan a alakohdassa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden, jotka kuuluvat toimivaan lupajärjestelmään perustuvan voimassa olevan FLEGT-luvan piiriin, katsotaan olevan tämän asetuksen 3 artiklan b
  alakohdan mukaisia
  .

3.   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden, jotka kuuluvat toimivaan lupajärjestelmään perustuvan voimassa olevan FLEGT-luvan piiriin, katsotaan olevan
  tuotantomaassa sovellettavien sääntöjen mukaisia, sellaisina kuin niistä on säädetty
  tämän asetuksen 3 artiklan b
  alakohdassa ja kuin ne on määritelty 2 artiklan 28 kohdan a alakohdassa
  .

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 4 kohta

10 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Lukuun ottamatta tapauksia, joissa 1 kohdan mukaisesti tehty analyysi antaa toimijalle mahdollisuuden varmistaa, ettei riskiä ole lainkaan tai on merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, toimijan on toteutettava ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä riskiä vähentäviä menettelyjä ja toimenpiteitä, jotka ovat riittäviä riskin torjumiseksi tai sen pienentämiseksi merkityksettömän alhaiselle tasolle. Tähän voi kuulua lisätietojen, -datan tai -asiakirjojen edellyttäminen, riippumattomien selvitysten tai tarkastusten tekeminen tai muut toimenpiteet, jotka liittyvät 9 artiklassa säädettyihin tiedonantovaatimuksiin. | 4.   Lukuun ottamatta tapauksia, joissa 1 kohdan mukaisesti tehty analyysi antaa toimijalle mahdollisuuden varmistaa, ettei riskiä ole lainkaan tai on merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, toimijan on toteutettava ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä riskiä vähentäviä menettelyjä ja toimenpiteitä, jotka ovat riittäviä riskin torjumiseksi tai sen pienentämiseksi merkityksettömän alhaiselle tasolle. Tähän voi kuulua lisätietojen, -datan tai -asiakirjojen edellyttäminen, riippumattomien selvitysten tai tarkastusten tekeminen
  , valmiuksien kehittäminen ja taloudelliset investoinnit pienviljelijöille
  tai muut toimenpiteet, jotka liittyvät 9 artiklassa säädettyihin tiedonantovaatimuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Lukuun ottamatta tapauksia, joissa 1 kohdan mukaisesti tehty analyysi antaa toimijalle mahdollisuuden varmistaa, ettei riskiä ole lainkaan tai on merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, toimijan on toteutettava ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä riskiä vähentäviä menettelyjä ja toimenpiteitä, jotka ovat riittäviä riskin torjumiseksi tai sen pienentämiseksi merkityksettömän alhaiselle tasolle. Tähän voi kuulua lisätietojen, -datan tai -asiakirjojen edellyttäminen, riippumattomien selvitysten tai tarkastusten tekeminen tai muut toimenpiteet, jotka liittyvät 9 artiklassa säädettyihin tiedonantovaatimuksiin.

4.   Lukuun ottamatta tapauksia, joissa 1 kohdan mukaisesti tehty analyysi antaa toimijalle mahdollisuuden varmistaa, ettei riskiä ole lainkaan tai on merkityksettömän alhainen riski siitä, että asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, toimijan on toteutettava ennen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattamista unionin markkinoille tai ennen niiden vientiä riskiä vähentäviä menettelyjä ja toimenpiteitä, jotka ovat riittäviä riskin torjumiseksi tai sen pienentämiseksi merkityksettömän alhaiselle tasolle. Tähän voi kuulua lisätietojen, -datan tai -asiakirjojen edellyttäminen, riippumattomien selvitysten tai tarkastusten tekeminen
  , valmiuksien kehittäminen ja taloudelliset investoinnit pienviljelijöille
  tai muut toimenpiteet, jotka liittyvät 9 artiklassa säädettyihin tiedonantovaatimuksiin.

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 4 a kohta (uusi)

10 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Toimijoiden on tarvittaessa varmistettava, että toteutetaan riskinarviointeja ja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, joilla huolehditaan asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoalueella olevien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden osallistumisesta ja kuulemisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Toimijoiden on tarvittaessa varmistettava, että toteutetaan riskinarviointeja ja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, joilla huolehditaan asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoalueella olevien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden osallistumisesta ja kuulemisesta.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 6 kohta – a alakohta

10 artikla – 6 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | riskinhallintaa koskevat mallimenetelmät, raportointi, tietojen kirjaaminen, sisäinen valvonta ja vaatimustenmukaisuuden hallinta, sekä toimijoilla, jotka eivät ole pk-yrityksiä, säännösten noudattamisen valvojan nimittäminen johtotasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

riskinhallintaa koskevat mallimenetelmät, raportointi, tietojen kirjaaminen, sisäinen valvonta ja vaatimustenmukaisuuden hallinta, sekä toimijoilla, jotka eivät ole pk-yrityksiä, säännösten noudattamisen valvojan nimittäminen johtotasolla;

| (a) | riskinhallintaa koskevat mallimenetelmät, raportointi, tietojen kirjaaminen, sisäinen valvonta ja vaatimustenmukaisuuden hallinta, sekä toimijoilla, jotka eivät ole pk-yrityksiä, säännösten noudattamisen valvojan nimittäminen johtotasolla
  täsmentäen samalla yhteystiedot tai ajan tasalla olevan sähköpostiosoitteen
  ; |
| --- | --- |

(a)

riskinhallintaa koskevat mallimenetelmät, raportointi, tietojen kirjaaminen, sisäinen valvonta ja vaatimustenmukaisuuden hallinta, sekä toimijoilla, jotka eivät ole pk-yrityksiä, säännösten noudattamisen valvojan nimittäminen johtotasolla
  täsmentäen samalla yhteystiedot tai ajan tasalla olevan sähköpostiosoitteen
  ;

täsmentäen samalla yhteystiedot tai ajan tasalla olevan sähköpostiosoitteen

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 7 kohta

10 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Riskinarvioinnit on dokumentoitava, niitä on tarkistettava vähintään kerran vuodessa ja ne on pyynnöstä asetettava toimivaltaisten viranomaisten saataville. | 7.   Riskinarvioinnit
  sekä tapauksen mukaan tehdyt päätökset riskien vähentämisestä
  on dokumentoitava, niitä on tarkistettava vähintään kerran vuodessa ja ne on pyynnöstä asetettava toimivaltaisten viranomaisten saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Riskinarvioinnit on dokumentoitava, niitä on tarkistettava vähintään kerran vuodessa ja ne on pyynnöstä asetettava toimivaltaisten viranomaisten saataville.

7.   Riskinarvioinnit
  sekä tapauksen mukaan tehdyt päätökset riskien vähentämisestä
  on dokumentoitava, niitä on tarkistettava vähintään kerran vuodessa ja ne on pyynnöstä asetettava toimivaltaisten viranomaisten saataville.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseksi 8 artiklan mukaisesti toimijoiden on perustettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä ja pidettävä sitä ajan tasalla, jotta varmistetaan, että ne voivat taata 3
  artiklan a ja b alakohdassa
  säädettyjen vaatimusten noudattamisen. Asianmukaisen huolellisuuden järjestelmää on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa, ja sitä on
  tarvittaessa
  mukautettava ottaen huomioon uudet kehityssuuntaukset, jotka voivat vaikuttaa asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseen. Toimijoiden on säilytettävä asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän (järjestelmien) päivityksiä koskevat tiedot viiden vuoden ajan. | 1.   Asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseksi 8 artiklan mukaisesti toimijoiden on perustettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä ja pidettävä sitä ajan tasalla, jotta varmistetaan, että ne voivat taata 3
  artiklassa
  säädettyjen vaatimusten noudattamisen. Asianmukaisen huolellisuuden järjestelmää on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa, ja sitä on mukautettava ottaen huomioon uudet kehityssuuntaukset, jotka voivat vaikuttaa asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseen
  , kun toimijat tulevat niistä tietoisiksi
  . Toimijoiden on säilytettävä asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän (järjestelmien) päivityksiä koskevat tiedot viiden vuoden ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseksi 8 artiklan mukaisesti toimijoiden on perustettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä ja pidettävä sitä ajan tasalla, jotta varmistetaan, että ne voivat taata 3
  artiklan a ja b alakohdassa
  säädettyjen vaatimusten noudattamisen. Asianmukaisen huolellisuuden järjestelmää on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa, ja sitä on
  tarvittaessa
  mukautettava ottaen huomioon uudet kehityssuuntaukset, jotka voivat vaikuttaa asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseen. Toimijoiden on säilytettävä asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän (järjestelmien) päivityksiä koskevat tiedot viiden vuoden ajan.

1.   Asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseksi 8 artiklan mukaisesti toimijoiden on perustettava asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä ja pidettävä sitä ajan tasalla, jotta varmistetaan, että ne voivat taata 3
  artiklassa
  säädettyjen vaatimusten noudattamisen. Asianmukaisen huolellisuuden järjestelmää on tarkasteltava uudelleen vähintään kerran vuodessa, ja sitä on mukautettava ottaen huomioon uudet kehityssuuntaukset, jotka voivat vaikuttaa asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseen
  , kun toimijat tulevat niistä tietoisiksi
  . Toimijoiden on säilytettävä asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän (järjestelmien) päivityksiä koskevat tiedot viiden vuoden ajan.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Jollei EU:n muissa sellaisissa säädöksissä toisin säädetä
  ,
  joissa vahvistetaan asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia kestäville arvoketjuille
  , toimijoiden
  , jotka eivät ole pk-yrityksiä
  , on vuosittain raportoitava julkisesti mahdollisimman laajalti, myös internetissä, asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästään sekä toimista, joita ne ovat toteuttaneet 8 artiklassa säädettyjen velvoitteidensa täyttämiseksi. Toimijat, jotka kuuluvat myös sellaisten muiden
  EU:n
  säädösten soveltamisalaan, joissa säädetään asianmukaista huolellisuutta koskevista vaatimuksista arvoketjuille, voivat täyttää tämän kohdan mukaiset raportointivelvoitteensa sisällyttämällä vaaditut tiedot muihin
  EU:n
  säädöksiin liittyvään raportointiin. | 2.   Toimijoiden on vuosittain raportoitava julkisesti mahdollisimman laajalti, myös internetissä, asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästään sekä toimista, joita ne ovat toteuttaneet 8
  , 9 ja 10
  artiklassa säädettyjen velvoitteidensa täyttämiseksi,
  asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta ja tuloksista sekä toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tukeakseen muun muassa investointien ja valmiuksien kehittämisen avulla sitä, että pienviljelijät noudattavat vaatimuksia
  . Toimijat, jotka kuuluvat myös sellaisten muiden
  unionin
  säädösten soveltamisalaan, joissa säädetään asianmukaista huolellisuutta koskevista vaatimuksista arvoketjuille, voivat täyttää tämän kohdan mukaiset raportointivelvoitteensa sisällyttämällä vaaditut tiedot muihin
  unionin
  säädöksiin liittyvään raportointiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Jollei EU:n muissa sellaisissa säädöksissä toisin säädetä
  ,
  joissa vahvistetaan asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia kestäville arvoketjuille
  , toimijoiden
  , jotka eivät ole pk-yrityksiä
  , on vuosittain raportoitava julkisesti mahdollisimman laajalti, myös internetissä, asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästään sekä toimista, joita ne ovat toteuttaneet 8 artiklassa säädettyjen velvoitteidensa täyttämiseksi. Toimijat, jotka kuuluvat myös sellaisten muiden
  EU:n
  säädösten soveltamisalaan, joissa säädetään asianmukaista huolellisuutta koskevista vaatimuksista arvoketjuille, voivat täyttää tämän kohdan mukaiset raportointivelvoitteensa sisällyttämällä vaaditut tiedot muihin
  EU:n
  säädöksiin liittyvään raportointiin.

2.   Toimijoiden on vuosittain raportoitava julkisesti mahdollisimman laajalti, myös internetissä, asianmukaisen huolellisuuden järjestelmästään sekä toimista, joita ne ovat toteuttaneet 8
  , 9 ja 10
  artiklassa säädettyjen velvoitteidensa täyttämiseksi,
  asianmukaisen huolellisuuden noudattamisesta ja tuloksista sekä toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tukeakseen muun muassa investointien ja valmiuksien kehittämisen avulla sitä, että pienviljelijät noudattavat vaatimuksia
  . Toimijat, jotka kuuluvat myös sellaisten muiden
  unionin
  säädösten soveltamisalaan, joissa säädetään asianmukaista huolellisuutta koskevista vaatimuksista arvoketjuille, voivat täyttää tämän kohdan mukaiset raportointivelvoitteensa sisällyttämällä vaaditut tiedot muihin
  unionin
  säädöksiin liittyvään raportointiin.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 a kohta (uusi)

11 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Raportteja koskevat kunkin toimittajan toimittamien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta seuraavat vaatimukset: |
| | (a) | niissä on annettava kaikki 9 artiklassa säädetyt tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Raportteja koskevat kunkin toimittajan toimittamien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta seuraavat vaatimukset:

(a)

(a)

niissä on annettava kaikki 9 artiklassa säädetyt tiedot;

niissä on annettava kaikki 9 artiklassa säädetyt tiedot;

| (b) | niissä on kuvattava tiedot ja todisteet, jotka on saatu ja joita on käytetty arvioitaessa, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet 3 artiklan mukaisia; |
| --- | --- |

(b)

(b)

niissä on kuvattava tiedot ja todisteet, jotka on saatu ja joita on käytetty arvioitaessa, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet 3 artiklan mukaisia;

niissä on kuvattava tiedot ja todisteet, jotka on saatu ja joita on käytetty arvioitaessa, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet 3 artiklan mukaisia;

| (c) | niissä on esitettävä 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutetun riskinarvioinnin päätelmät ja kuvattava 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti toteutetut riskiä vähentävät menettelyt tai toimenpiteet; |
| --- | --- |

(c)

(c)

niissä on esitettävä 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutetun riskinarvioinnin päätelmät ja kuvattava 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti toteutetut riskiä vähentävät menettelyt tai toimenpiteet;

niissä on esitettävä 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutetun riskinarvioinnin päätelmät ja kuvattava 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti toteutetut riskiä vähentävät menettelyt tai toimenpiteet;

| (d) | niihin on sisällyttävä päivämäärä, jona asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet saatettiin unionin markkinoille tai vietiin unionin markkinoilta, sekä paikka, jossa se tapahtui; ja |
| --- | --- |

(d)

(d)

niihin on sisällyttävä päivämäärä, jona asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet saatettiin unionin markkinoille tai vietiin unionin markkinoilta, sekä paikka, jossa se tapahtui; ja

niihin on sisällyttävä päivämäärä, jona asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet saatettiin unionin markkinoille tai vietiin unionin markkinoilta, sekä paikka, jossa se tapahtui; ja

| (e) | niissä on annettava todisteita asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoalueella olevien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden kuulemisesta. |
| --- | --- |

(e)

(e)

niissä on annettava todisteita asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoalueella olevien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden kuulemisesta.

niissä on annettava todisteita asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoalueella olevien alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden kuulemisesta.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Toimijoiden on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan kaikki asianmukaista huolellisuutta koskevat asiakirjat, kuten kaikki 8 artiklan mukaiset asiaa koskevat tiedot, toimenpiteet ja menettelyt. Toimijoiden on annettava
  ne
  pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville. | 3.   Toimijoiden on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan kaikki asianmukaista huolellisuutta koskevat asiakirjat, kuten kaikki 8 artiklan mukaiset asiaa koskevat tiedot, toimenpiteet ja menettelyt
  , jotka mahdollistavat kunkin markkinoille saatetun tuotteen tai hyödykkeen, suoritetun riskianalyysin ja saadun tuloksen kiistattoman tunnistamisen
  . Toimijoiden on annettava
  nämä asiakirjat
  pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Toimijoiden on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan kaikki asianmukaista huolellisuutta koskevat asiakirjat, kuten kaikki 8 artiklan mukaiset asiaa koskevat tiedot, toimenpiteet ja menettelyt. Toimijoiden on annettava
  ne
  pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville.

3.   Toimijoiden on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan kaikki asianmukaista huolellisuutta koskevat asiakirjat, kuten kaikki 8 artiklan mukaiset asiaa koskevat tiedot, toimenpiteet ja menettelyt
  , jotka mahdollistavat kunkin markkinoille saatetun tuotteen tai hyödykkeen, suoritetun riskianalyysin ja saadun tuloksen kiistattoman tunnistamisen
  . Toimijoiden on annettava
  nämä asiakirjat
  pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saataville.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 a artikla (uusi)

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | Rahoituslaitosten velvoitteet |
| | 1.
     
  Rahoituslaitosten on 3 artiklaa noudattaakseen noudatettava asianmukaista huolellisuutta ennen rahoituspalvelujen tarjoamista asiakkaille, joiden taloudellinen toiminta muodostuu asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kaupasta tai saattamisesta markkinoille tai liittyy näihin. |
| | 2.
     
  Asianmukaiseen huolellisuuteen on sisällyttävä |
| | (a) | tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavien 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen ja asiakirjojen kerääminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 a artikla

11 a artikla

Rahoituslaitosten velvoitteet

Rahoituslaitosten velvoitteet

1.
     
  Rahoituslaitosten on 3 artiklaa noudattaakseen noudatettava asianmukaista huolellisuutta ennen rahoituspalvelujen tarjoamista asiakkaille, joiden taloudellinen toiminta muodostuu asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kaupasta tai saattamisesta markkinoille tai liittyy näihin.

2.
     
  Asianmukaiseen huolellisuuteen on sisällyttävä

(a)

(a)

tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavien 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen ja asiakirjojen kerääminen;

tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavien 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen ja asiakirjojen kerääminen;

| (b) | 10 artiklassa tarkoitetut riskinarviointitoimenpiteet ja riskiä vähentävät toimenpiteet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

10 artiklassa tarkoitetut riskinarviointitoimenpiteet ja riskiä vähentävät toimenpiteet.

10 artiklassa tarkoitetut riskinarviointitoimenpiteet ja riskiä vähentävät toimenpiteet.

3.
     
  Rahoituslaitokset eivät saa tarjota rahoituspalveluja asiakkaille ennen kuin ne ovat toimittaneet toimivaltaisille viranomaisille asianmukaista huolellisuutta koskevan vakuutuksen.

4.
     
  Jos rahoituslaitokset ovat luoneet jatkuvan liikesuhteen asiakkaiden kanssa ennen ... päivää ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä], rahoituslaitosten on toteutettava asiaa koskeva asianmukaisen huolellisuuden velvoite ... päivään ...kuuta ... mennessä [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta].

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 b artikla (uusi)

11 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 b artikla





  1.
     
  Rahoituslaitosten on todennettava ja analysoitava 9 artiklan 1 a kohdan mukaisesti kerätyt tiedot ja muut asiaa koskevat asiakirjat ja toteutettava niiden perusteella riskinarviointi, jossa määritetään, onko olemassa riski siitä, että rahoituspalvelujen tarjoaminen asiakkaalle ei ole 12 a artiklan 1 kohdan mukaista. Jos rahoituslaitos ei pysty osoittamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, se ei saa tarjota rahoituspalveluja kyseiselle asiakkaalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 b artikla

1.
     
  Rahoituslaitosten on todennettava ja analysoitava 9 artiklan 1 a kohdan mukaisesti kerätyt tiedot ja muut asiaa koskevat asiakirjat ja toteutettava niiden perusteella riskinarviointi, jossa määritetään, onko olemassa riski siitä, että rahoituspalvelujen tarjoaminen asiakkaalle ei ole 12 a artiklan 1 kohdan mukaista. Jos rahoituslaitos ei pysty osoittamaan, että vaatimustenvastaisuuden riski on merkityksettömän alhainen, se ei saa tarjota rahoituspalveluja kyseiselle asiakkaalle.

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Saattaessaan asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita unionin markkinoille tai viedessään niitä unionin markkinoilta toimijoiden ei tarvitse täyttää 10 artiklan mukaisia velvoitteita, jos ne voivat varmistaa, että kaikki asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu sellaisissa maissa tai maiden osissa, joiden riski on määritetty alhaiseksi 27 artiklan mukaisesti. | 1.   Saattaessaan asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita unionin markkinoille tai viedessään niitä unionin markkinoilta toimijoiden ei tarvitse täyttää 10 artiklan
  2 kohdan a, b, b a, b b, c, d, e, h, h a tai j alakohdan tai 10 artiklan 6 kohdan
  mukaisia velvoitteita, jos ne voivat varmistaa, että kaikki asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu sellaisissa maissa tai maiden osissa, joiden riski on määritetty alhaiseksi 27 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Saattaessaan asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita unionin markkinoille tai viedessään niitä unionin markkinoilta toimijoiden ei tarvitse täyttää 10 artiklan mukaisia velvoitteita, jos ne voivat varmistaa, että kaikki asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu sellaisissa maissa tai maiden osissa, joiden riski on määritetty alhaiseksi 27 artiklan mukaisesti.

1.   Saattaessaan asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita unionin markkinoille tai viedessään niitä unionin markkinoilta toimijoiden ei tarvitse täyttää 10 artiklan
  2 kohdan a, b, b a, b b, c, d, e, h, h a tai j alakohdan tai 10 artiklan 6 kohdan
  mukaisia velvoitteita, jos ne voivat varmistaa, että kaikki asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu sellaisissa maissa tai maiden osissa, joiden riski on määritetty alhaiseksi 27 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

12 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos toimija kuitenkin hankkii tai saa tietoonsa tietoja, jotka viittaavat riskiin siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät välttämättä täytä tämän asetuksen vaatimuksia, kaikki 9 ja 10 artiklan velvoitteet on täytettävä. | 2.   Jos toimija kuitenkin hankkii tai saa tietoonsa
  asiaa koskevia
  tietoja, jotka viittaavat riskiin siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät välttämättä täytä tämän asetuksen vaatimuksia, kaikki 9 ja 10 artiklan velvoitteet on täytettävä.
  Toimijan on välittömästi toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos toimija kuitenkin hankkii tai saa tietoonsa tietoja, jotka viittaavat riskiin siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät välttämättä täytä tämän asetuksen vaatimuksia, kaikki 9 ja 10 artiklan velvoitteet on täytettävä.

2.   Jos toimija kuitenkin hankkii tai saa tietoonsa
  asiaa koskevia
  tietoja, jotka viittaavat riskiin siitä, että asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet eivät välttämättä täytä tämän asetuksen vaatimuksia, kaikki 9 ja 10 artiklan velvoitteet on täytettävä.
  Toimijan on välittömästi toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle.

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 a kohta (uusi)

12 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen saa tietoonsa mitä tahansa tietoja, jotka viittaisivat riskiin mahdollisesta tämän asetuksen vaatimusten kiertämisestä, mukaan lukien tapaukset, joissa asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita tuotetaan keskimääräisen riskin tai suuren riskin maassa ja jalostetaan sen jälkeen alhaisen riskin maassa tai tuodaan unioniin alhaisen riskin maasta, toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava 14 artiklan 6 kohdan mukaisia tarkastuksia ja tarvittaessa toteutettava 21 artiklan mukaisia väliaikaisia toimenpiteitä. Jos todetaan, että tätä asetusta ei noudateta, jäsenvaltion viranomaisten on toteutettava 22 ja 23 artiklan mukaisia lisätoimenpiteitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen saa tietoonsa mitä tahansa tietoja, jotka viittaisivat riskiin mahdollisesta tämän asetuksen vaatimusten kiertämisestä, mukaan lukien tapaukset, joissa asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita tuotetaan keskimääräisen riskin tai suuren riskin maassa ja jalostetaan sen jälkeen alhaisen riskin maassa tai tuodaan unioniin alhaisen riskin maasta, toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava 14 artiklan 6 kohdan mukaisia tarkastuksia ja tarvittaessa toteutettava 21 artiklan mukaisia väliaikaisia toimenpiteitä. Jos todetaan, että tätä asetusta ei noudateta, jäsenvaltion viranomaisten on toteutettava 22 ja 23 artiklan mukaisia lisätoimenpiteitä.

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | Ohjeet |
| | 1.
     
  Komissio antaa ... päivään ...kuuta ... [12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä käyttäjäystävälliset hyödykekohtaiset ohjeet, joilla selvennetään toimijoiden asianmukaista huolellisuutta koskevia vastuita ja jäljitettävyyssääntöjä, jotka on räätälöity vastaamaan kunkin toimijan toimitusketjua. Komissio ottaa huomioon muut unionin lainsäädännöstä, erityisesti [tulevasta yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavasta direktiivistä], johtuvat asianmukaisen huolellisuuden vaatimukset. |
| | 2.
     
  Ohjeissa otetaan erityisesti huomioon pk-yritysten tarpeet ja annetaan niille tietoa eri keinoista saada hallinnollista ja taloudellista apua, ja niissä annetaan ohjeita siitä, miten unionin eri säädösten mukaisiin päällekkäisiin asianmukaisen huolellisuuden sääntöihin sisältyvät vaatimukset voitaisiin panna täytäntöön tehokkaimmin. |
| | 3.
     
  Ohjeet laaditaan kuullen asiaankuuluvia sidosryhmiä, myös sidosryhmiä kolmansista maista, ja tarvittaessa ottaen huomioon sellaisten kansainvälisten elinten parhaat käytännöt, joilla on asianmukaisen huolellisuuden alan asiantuntemusta. |
| | 4.
     
  Komissio tarkastelee ohjeita säännöllisesti uudelleen ja saattaa ne ajan tasalle ottaen huomioon kyseisten alojen viimeisimmän kehityksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

12 a artikla

Ohjeet

Ohjeet

1.
     
  Komissio antaa ... päivään ...kuuta ... [12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä käyttäjäystävälliset hyödykekohtaiset ohjeet, joilla selvennetään toimijoiden asianmukaista huolellisuutta koskevia vastuita ja jäljitettävyyssääntöjä, jotka on räätälöity vastaamaan kunkin toimijan toimitusketjua. Komissio ottaa huomioon muut unionin lainsäädännöstä, erityisesti [tulevasta yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavasta direktiivistä], johtuvat asianmukaisen huolellisuuden vaatimukset.

2.
     
  Ohjeissa otetaan erityisesti huomioon pk-yritysten tarpeet ja annetaan niille tietoa eri keinoista saada hallinnollista ja taloudellista apua, ja niissä annetaan ohjeita siitä, miten unionin eri säädösten mukaisiin päällekkäisiin asianmukaisen huolellisuuden sääntöihin sisältyvät vaatimukset voitaisiin panna täytäntöön tehokkaimmin.

3.
     
  Ohjeet laaditaan kuullen asiaankuuluvia sidosryhmiä, myös sidosryhmiä kolmansista maista, ja tarvittaessa ottaen huomioon sellaisten kansainvälisten elinten parhaat käytännöt, joilla on asianmukaisen huolellisuuden alan asiantuntemusta.

4.
     
  Komissio tarkastelee ohjeita säännöllisesti uudelleen ja saattaa ne ajan tasalle ottaen huomioon kyseisten alojen viimeisimmän kehityksen.

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

13 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio asettaa toimivaltaisten viranomaisten luettelon julkisesti saataville verkkosivustollaan. Komissio päivittää luetteloa säännöllisesti jäsenvaltioilta saatujen asiaa koskevien päivitysten perusteella. | 3.   Komissio asettaa toimivaltaisten viranomaisten luettelon julkisesti saataville verkkosivustollaan
  ilman aiheetonta viivytystä
  . Komissio päivittää luetteloa säännöllisesti jäsenvaltioilta saatujen asiaa koskevien päivitysten perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio asettaa toimivaltaisten viranomaisten luettelon julkisesti saataville verkkosivustollaan. Komissio päivittää luetteloa säännöllisesti jäsenvaltioilta saatujen asiaa koskevien päivitysten perusteella.

3.   Komissio asettaa toimivaltaisten viranomaisten luettelon julkisesti saataville verkkosivustollaan
  ilman aiheetonta viivytystä
  . Komissio päivittää luetteloa säännöllisesti jäsenvaltioilta saatujen asiaa koskevien päivitysten perusteella.

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 4 kohta

13 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät valtuudet ja resurssit tämän asetuksen 3 luvussa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi. | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät valtuudet
  , toiminnallinen riippumattomuus
  ja resurssit tämän asetuksen 3 luvussa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät valtuudet ja resurssit tämän asetuksen 3 luvussa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät valtuudet
  , toiminnallinen riippumattomuus
  ja resurssit tämän asetuksen 3 luvussa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi.

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 6 kohta

13 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   
  Jäsenvaltiot voivat helpottaa
  merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä erityisesti auttaakseen toimijoita arvioimaan 9 artiklan mukaista riskiä, ja ne voivat helpottaa tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeviin parhaisiin käytänteisiin liittyvien merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä. | 6.   
  Jäsenvaltioiden on helpotettava
  merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä erityisesti auttaakseen toimijoita arvioimaan 9 artiklan mukaista riskiä, ja ne voivat helpottaa tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeviin parhaisiin käytänteisiin liittyvien merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   
  Jäsenvaltiot voivat helpottaa
  merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä erityisesti auttaakseen toimijoita arvioimaan 9 artiklan mukaista riskiä, ja ne voivat helpottaa tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeviin parhaisiin käytänteisiin liittyvien merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä.

6.   
  Jäsenvaltioiden on helpotettava
  merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä erityisesti auttaakseen toimijoita arvioimaan 9 artiklan mukaista riskiä, ja ne voivat helpottaa tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeviin parhaisiin käytänteisiin liittyvien merkityksellisten tietojen vaihtamista ja levittämistä.

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 a kohta (uusi)

13 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa tässä luvussa lueteltujen velvoitteiden, erityisesti toimijoita ja kauppaa käyviä koskevien tarkastusten, yhdenmukainen soveltaminen, komissio antaa ohjeita kaikille toimivaltaisille viranomaisille viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa tässä luvussa lueteltujen velvoitteiden, erityisesti toimijoita ja kauppaa käyviä koskevien tarkastusten, yhdenmukainen soveltaminen, komissio antaa ohjeita kaikille toimivaltaisille viranomaisille viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta].

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 b kohta (uusi)

13 artikla – 7 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava, noudattavatko rahoituslaitokset tämän asetuksen vaatimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava, noudattavatko rahoituslaitokset tämän asetuksen vaatimuksia.

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta

14 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava riskiperusteiseen lähestymistapaan perustuva suunnitelma edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemiseksi. Suunnitelmaan on sisällyttävä ainakin riskinarviointiperusteet, joita käytetään 4 kohdan mukaisessa riskianalyysissa, jonka perusteella tehdään tarkastuksia koskevat päätökset. Toimivaltaisten viranomaisten on riskinarviointiperusteita vahvistaessaan ja tarkistaessaan otettava
  erityisesti huomioon maiden
  tai
  maiden osien osalta 27 artiklan mukaisesti määritetty riski sekä tiedot siitä
  ,
  miten toimija
  tai
  ja kauppaa käyvä on aiemmin noudattanut tätä asetusta
  , sekä muut asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastusten tulosten ja suunnitelmien täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tarkistettava kyseiset suunnitelmat ja riskinarviointiperusteet säännöllisin väliajoin niiden vaikuttavuuden parantamiseksi.
  Toimivaltaisten viranomaisten on
  suunnitelmia tarkistaessaan
  harvennettava
  tarkastuksia niiden toimijoiden ja kauppaa käyvien osalta, jotka ovat osoittaneet noudattavansa johdonmukaisesti kaikkia tämän asetuksen vaatimuksia. | 3.   Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava riskiperusteiseen lähestymistapaan perustuva suunnitelma edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemiseksi. Suunnitelmaan
  , joka on julkistettava 19 artiklan mukaisesti,
  on sisällyttävä ainakin riskinarviointiperusteet, joita käytetään 4 kohdan mukaisessa riskianalyysissa, jonka perusteella tehdään tarkastuksia koskevat päätökset. Toimivaltaisten viranomaisten on riskinarviointiperusteita vahvistaessaan ja tarkistaessaan otettava
  huomioon toimijan tai kauppaa käyvän aiemmat tämän asetuksen rikkomiset, toimijan
  tai
  kauppaa käyvän markkinoille saattamien tai markkinoilla saataville asettamien tai unionin markkinoilta viemien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden määrä, ajanjakso
  ,
  joka on kulunut asianomaisten hyödykkeiden
  tai
  tuotteiden riskinarvioinnin loppuunsaattamisesta, sellaisten maa-alueiden tai monikulmioiden, joilla asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet tuotettiin
  ,
  läheisyys suhteessa metsiin
  sekä muut asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastusten tulosten ja suunnitelmien täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tarkistettava kyseiset suunnitelmat ja riskinarviointiperusteet säännöllisin väliajoin niiden vaikuttavuuden parantamiseksi.
  Toimivaltaiset viranomaiset voivat
  suunnitelmia tarkistaessaan
  harventaa
  tarkastuksia niiden toimijoiden ja kauppaa käyvien osalta, jotka ovat osoittaneet noudattavansa johdonmukaisesti kaikkia tämän asetuksen vaatimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava riskiperusteiseen lähestymistapaan perustuva suunnitelma edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemiseksi. Suunnitelmaan on sisällyttävä ainakin riskinarviointiperusteet, joita käytetään 4 kohdan mukaisessa riskianalyysissa, jonka perusteella tehdään tarkastuksia koskevat päätökset. Toimivaltaisten viranomaisten on riskinarviointiperusteita vahvistaessaan ja tarkistaessaan otettava
  erityisesti huomioon maiden
  tai
  maiden osien osalta 27 artiklan mukaisesti määritetty riski sekä tiedot siitä
  ,
  miten toimija
  tai
  ja kauppaa käyvä on aiemmin noudattanut tätä asetusta
  , sekä muut asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastusten tulosten ja suunnitelmien täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tarkistettava kyseiset suunnitelmat ja riskinarviointiperusteet säännöllisin väliajoin niiden vaikuttavuuden parantamiseksi.
  Toimivaltaisten viranomaisten on
  suunnitelmia tarkistaessaan
  harvennettava
  tarkastuksia niiden toimijoiden ja kauppaa käyvien osalta, jotka ovat osoittaneet noudattavansa johdonmukaisesti kaikkia tämän asetuksen vaatimuksia.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava riskiperusteiseen lähestymistapaan perustuva suunnitelma edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemiseksi. Suunnitelmaan
  , joka on julkistettava 19 artiklan mukaisesti,
  on sisällyttävä ainakin riskinarviointiperusteet, joita käytetään 4 kohdan mukaisessa riskianalyysissa, jonka perusteella tehdään tarkastuksia koskevat päätökset. Toimivaltaisten viranomaisten on riskinarviointiperusteita vahvistaessaan ja tarkistaessaan otettava
  huomioon toimijan tai kauppaa käyvän aiemmat tämän asetuksen rikkomiset, toimijan
  tai
  kauppaa käyvän markkinoille saattamien tai markkinoilla saataville asettamien tai unionin markkinoilta viemien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden määrä, ajanjakso
  ,
  joka on kulunut asianomaisten hyödykkeiden
  tai
  tuotteiden riskinarvioinnin loppuunsaattamisesta, sellaisten maa-alueiden tai monikulmioiden, joilla asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet tuotettiin
  ,
  läheisyys suhteessa metsiin
  sekä muut asiaan liittyvät tiedot. Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastusten tulosten ja suunnitelmien täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tarkistettava kyseiset suunnitelmat ja riskinarviointiperusteet säännöllisin väliajoin niiden vaikuttavuuden parantamiseksi.
  Toimivaltaiset viranomaiset voivat
  suunnitelmia tarkistaessaan
  harventaa
  tarkastuksia niiden toimijoiden ja kauppaa käyvien osalta, jotka ovat osoittaneet noudattavansa johdonmukaisesti kaikkia tämän asetuksen vaatimuksia.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 7 kohta

14 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Edellä 6 kohdassa tarkoitettujen keskeytysten on päätyttävä
  kolmen
  työpäivän kuluessa, elleivät toimivaltaiset viranomaiset mainitun ajan kuluessa tehtyjen tarkastusten tulosten perusteella katso tarvitsevansa lisäaikaa selvittääkseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on pidennettävä keskeytysaikaa 21 artiklan mukaisesti toteutettujen väliaikaisten lisätoimenpiteiden avulla tai, jos kyseessä ovat unionin markkinoille saapuvat tai niiltä lähtevät asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet, ilmoittamalla tulliviranomaisille tarpeesta jatkaa 24 artiklan 6 kohdan mukaista keskeytystä. | 7.   Edellä 6 kohdassa tarkoitettujen keskeytysten on päätyttävä
  viiden
  työpäivän kuluessa
  tai 72 tunnin kuluessa, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua
  , elleivät toimivaltaiset viranomaiset mainitun ajan kuluessa tehtyjen tarkastusten tulosten perusteella katso tarvitsevansa lisäaikaa selvittääkseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on pidennettävä keskeytysaikaa 21 artiklan mukaisesti toteutettujen väliaikaisten lisätoimenpiteiden avulla tai, jos kyseessä ovat unionin markkinoille saapuvat tai niiltä lähtevät asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet, ilmoittamalla tulliviranomaisille tarpeesta jatkaa 24 artiklan 6 kohdan mukaista keskeytystä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Edellä 6 kohdassa tarkoitettujen keskeytysten on päätyttävä
  kolmen
  työpäivän kuluessa, elleivät toimivaltaiset viranomaiset mainitun ajan kuluessa tehtyjen tarkastusten tulosten perusteella katso tarvitsevansa lisäaikaa selvittääkseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on pidennettävä keskeytysaikaa 21 artiklan mukaisesti toteutettujen väliaikaisten lisätoimenpiteiden avulla tai, jos kyseessä ovat unionin markkinoille saapuvat tai niiltä lähtevät asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet, ilmoittamalla tulliviranomaisille tarpeesta jatkaa 24 artiklan 6 kohdan mukaista keskeytystä.

7.   Edellä 6 kohdassa tarkoitettujen keskeytysten on päätyttävä
  viiden
  työpäivän kuluessa
  tai 72 tunnin kuluessa, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua
  , elleivät toimivaltaiset viranomaiset mainitun ajan kuluessa tehtyjen tarkastusten tulosten perusteella katso tarvitsevansa lisäaikaa selvittääkseen, ovatko asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on pidennettävä keskeytysaikaa 21 artiklan mukaisesti toteutettujen väliaikaisten lisätoimenpiteiden avulla tai, jos kyseessä ovat unionin markkinoille saapuvat tai niiltä lähtevät asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet, ilmoittamalla tulliviranomaisille tarpeesta jatkaa 24 artiklan 6 kohdan mukaista keskeytystä.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 9 kohta

14 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  viisi
  prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä, sekä
  viisi
  prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn asianomaisen hyödykkeen määrästä. | 9.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  kymmenen
  prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä
  ja tuotetta
  , sekä
  kymmenen
  prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn asianomaisen hyödykkeen
  ja tuotteen
  määrästä.
  Sellaisten hyödykkeiden tai tuotteiden osalta, jotka ovat peräisin 27 artiklassa tarkoitetuista alhaisen riskin maiksi luokitelluista maista tai niiden osista, jäsenvaltio voi vähentää vuotuiset tarkastukset viiteen prosenttiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  viisi
  prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä, sekä
  viisi
  prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn asianomaisen hyödykkeen määrästä.

9.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  kymmenen
  prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä
  ja tuotetta
  , sekä
  kymmenen
  prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn asianomaisen hyödykkeen
  ja tuotteen
  määrästä.
  Sellaisten hyödykkeiden tai tuotteiden osalta, jotka ovat peräisin 27 artiklassa tarkoitetuista alhaisen riskin maiksi luokitelluista maista tai niiden osista, jäsenvaltio voi vähentää vuotuiset tarkastukset viiteen prosenttiin.

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 11 kohta

14 artikla – 11 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11.   Toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava 1 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia, jos niiden hallussa on todisteita tai muita merkityksellisiä tietoja, myös kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämiin perusteltuihin huoliin perustuvia, jotka koskevat tämän asetuksen mahdollista noudattamatta jättämistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä. | 11.   Toimivaltaisten viranomaisten on
  ilman aiheetonta viivytystä
  suoritettava 1 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia, jos niiden hallussa on todisteita tai muita merkityksellisiä tietoja, myös
  nopeisiin hälytysjärjestelmiin tai
  kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämiin perusteltuihin huoliin perustuvia, jotka koskevat tämän asetuksen mahdollista noudattamatta jättämistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11.   Toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava 1 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia, jos niiden hallussa on todisteita tai muita merkityksellisiä tietoja, myös kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämiin perusteltuihin huoliin perustuvia, jotka koskevat tämän asetuksen mahdollista noudattamatta jättämistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä.

11.   Toimivaltaisten viranomaisten on
  ilman aiheetonta viivytystä
  suoritettava 1 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia, jos niiden hallussa on todisteita tai muita merkityksellisiä tietoja, myös
  nopeisiin hälytysjärjestelmiin tai
  kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämiin perusteltuihin huoliin perustuvia, jotka koskevat tämän asetuksen mahdollista noudattamatta jättämistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan mukaisten tarkastusten tekemistä.

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 12 kohta

14 artikla – 12 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12.   Tarkastukset on suoritettava ilman ennakkovaroitusta paitsi siinä tapauksessa, että toimijalle tai kauppaa käyvälle on ilmoitettava tarkastuksesta, jotta se voidaan varmasti suorittaa. | 12.   Tarkastukset on suoritettava ilman ennakkovaroitusta paitsi siinä tapauksessa, että toimijalle tai kauppaa käyvälle on ilmoitettava tarkastuksesta, jotta se voidaan varmasti suorittaa.
  Viranomaisten on perusteltava tällaiset ennakkoilmoitukset tarkastuskertomuksissaan, mukaan lukien tiedot ennakkovaroitusten lukumäärästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12.   Tarkastukset on suoritettava ilman ennakkovaroitusta paitsi siinä tapauksessa, että toimijalle tai kauppaa käyvälle on ilmoitettava tarkastuksesta, jotta se voidaan varmasti suorittaa.

12.   Tarkastukset on suoritettava ilman ennakkovaroitusta paitsi siinä tapauksessa, että toimijalle tai kauppaa käyvälle on ilmoitettava tarkastuksesta, jotta se voidaan varmasti suorittaa.
  Viranomaisten on perusteltava tällaiset ennakkoilmoitukset tarkastuskertomuksissaan, mukaan lukien tiedot ennakkovaroitusten lukumäärästä.

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 13 kohta

14 artikla – 13 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13.   Toimivaltaisten viranomaisten on kirjattava tarkastuksia koskevat tiedot, erityisesti tarkastusten luonne ja tulokset sekä toimenpiteet, joita on toteutettu vaatimustenvastaisuuden tapauksessa. Kutakin tarkastusta koskevat tiedot on säilytettävä vähintään
  viiden
  vuoden ajan. | 13.   Toimivaltaisten viranomaisten on kirjattava tarkastuksia koskevat tiedot, erityisesti tarkastusten luonne ja tulokset sekä toimenpiteet, joita on toteutettu vaatimustenvastaisuuden tapauksessa
  , mukaan lukien seuraamukset, jotka liittyvät tapauksiin, joissa tätä asetusta ei ole noudatettu
  . Kutakin tarkastusta koskevat tiedot on säilytettävä vähintään
  kymmenen
  vuoden ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13.   Toimivaltaisten viranomaisten on kirjattava tarkastuksia koskevat tiedot, erityisesti tarkastusten luonne ja tulokset sekä toimenpiteet, joita on toteutettu vaatimustenvastaisuuden tapauksessa. Kutakin tarkastusta koskevat tiedot on säilytettävä vähintään
  viiden
  vuoden ajan.

13.   Toimivaltaisten viranomaisten on kirjattava tarkastuksia koskevat tiedot, erityisesti tarkastusten luonne ja tulokset sekä toimenpiteet, joita on toteutettu vaatimustenvastaisuuden tapauksessa
  , mukaan lukien seuraamukset, jotka liittyvät tapauksiin, joissa tätä asetusta ei ole noudatettu
  . Kutakin tarkastusta koskevat tiedot on säilytettävä vähintään
  kymmenen
  vuoden ajan.

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 13 a kohta (uusi)

14 artikla – 13 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a.
     
  Komissio voi pyynnöstä antaa jäsenvaltioille teknistä tukea auttaakseen niitä tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämisessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten velvoitteita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a.
     
  Komissio voi pyynnöstä antaa jäsenvaltioille teknistä tukea auttaakseen niitä tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämisessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten velvoitteita.

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 13 b kohta (uusi)

14 artikla – 13 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 b.
     
  Jos komissio saa tiedon, ettei jäsenvaltio toteuta tarkastuksia, jotka ovat riittäviä varmistamaan, että asianomaiset unionin markkinoilla saataville asetetut tai unionin markkinoilta viedyt hyödykkeet ja tuotteet ovat tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisia, sille annetaan vuoropuhelussa kyseisen jäsenvaltion kanssa valtuudet tehdä muutoksia asianomaisen jäsenvaltion laatimaan 3 kohdassa tarkoitettuun suunnitelmaan sen varmistamiseksi, että tilanne korjataan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 b.
     
  Jos komissio saa tiedon, ettei jäsenvaltio toteuta tarkastuksia, jotka ovat riittäviä varmistamaan, että asianomaiset unionin markkinoilla saataville asetetut tai unionin markkinoilta viedyt hyödykkeet ja tuotteet ovat tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisia, sille annetaan vuoropuhelussa kyseisen jäsenvaltion kanssa valtuudet tehdä muutoksia asianomaisen jäsenvaltion laatimaan 3 kohdassa tarkoitettuun suunnitelmaan sen varmistamiseksi, että tilanne korjataan.

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 13 c kohta (uusi)

14 artikla – 13 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 c.
     
  Tämän asetuksen mukaisesti suoritettuja tarkastuksia koskevat tiedot sekä kertomukset niiden tuloksista ovat direktiivissä 2003/4/EY (1 a)



  tarkoitettuja ympäristötietoja, ja ne on asetettava saataville pyynnöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 c.
     
  Tämän asetuksen mukaisesti suoritettuja tarkastuksia koskevat tiedot sekä kertomukset niiden tuloksista ovat direktiivissä 2003/4/EY (1 a)



  tarkoitettuja ympäristötietoja, ja ne on asetettava saataville pyynnöstä.

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – otsikko

15 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimijoita koskevat tarkastukset | Toimijoita
  ja muita kauppaa käyviä kuin pk-yrityksiä
  koskevat tarkastukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimijoita koskevat tarkastukset

Toimijoita
  ja muita kauppaa käyviä kuin pk-yrityksiä
  koskevat tarkastukset

ja muita kauppaa käyviä kuin pk-yrityksiä

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

15 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | 21 artiklan nojalla toteutettujen väliaikaisten toimenpiteiden ja 22 artiklan nojalla toteutettujen korjaavien toimenpiteiden tutkiminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

21 artiklan nojalla toteutettujen väliaikaisten toimenpiteiden ja 22 artiklan nojalla toteutettujen korjaavien toimenpiteiden tutkiminen;

21 artiklan nojalla toteutettujen väliaikaisten toimenpiteiden ja 22 artiklan nojalla toteutettujen korjaavien toimenpiteiden tutkiminen;

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta – f alakohta

15 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien
  isotooppitestaus
  , joilla voidaan määrittää tarkka paikka, jossa asianomainen hyödyke tai tuote on tuotettu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien
  isotooppitestaus
  , joilla voidaan määrittää tarkka paikka, jossa asianomainen hyödyke tai tuote on tuotettu;

isotooppitestaus

| (f) | kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien
  anatominen, kemiallinen ja DNA-analyysi
  , joilla voidaan määrittää tarkka paikka, jossa asianomainen hyödyke tai tuote on tuotettu; |
| --- | --- |

(f)

kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien
  anatominen, kemiallinen ja DNA-analyysi
  , joilla voidaan määrittää tarkka paikka, jossa asianomainen hyödyke tai tuote on tuotettu;

anatominen, kemiallinen ja DNA-analyysi

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

15 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f a) | kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien anatominen, kemiallinen ja DNA-analyysi, joilla voidaan määrittää biologinen laji, johon tämä asetus vaikuttaa ja joka sisältyy asianomaiseen hyödykkeeseen tai tuotteeseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f a)

(f a)

kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien anatominen, kemiallinen ja DNA-analyysi, joilla voidaan määrittää biologinen laji, johon tämä asetus vaikuttaa ja joka sisältyy asianomaiseen hyödykkeeseen tai tuotteeseen;

kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, mukaan lukien anatominen, kemiallinen ja DNA-analyysi, joilla voidaan määrittää biologinen laji, johon tämä asetus vaikuttaa ja joka sisältyy asianomaiseen hyödykkeeseen tai tuotteeseen;

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta – g alakohta

15 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, joilla voidaan määrittää, onko asianomainen hyödyke tai tuote metsäkatoa aiheuttamaton, mukaan lukien maanhavainnointitiedot, kuten Copernicus-ohjelmasta ja -välineistä saadut tiedot, ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g)

kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, joilla voidaan määrittää, onko asianomainen hyödyke tai tuote metsäkatoa aiheuttamaton, mukaan lukien maanhavainnointitiedot, kuten Copernicus-ohjelmasta ja -välineistä saadut tiedot, ja

| (g) | kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, joilla voidaan määrittää, onko asianomainen hyödyke tai tuote metsäkatoa aiheuttamaton, mukaan lukien maanhavainnointitiedot, kuten Copernicus-ohjelmasta ja -välineistä
  tai muista julkisesti ja yksityisesti saatavilla olevista lähteistä
  saadut tiedot; ja |
| --- | --- |

(g)

kaikki tekniset ja tieteelliset keinot, joilla voidaan määrittää, onko asianomainen hyödyke tai tuote metsäkatoa aiheuttamaton, mukaan lukien maanhavainnointitiedot, kuten Copernicus-ohjelmasta ja -välineistä
  tai muista julkisesti ja yksityisesti saatavilla olevista lähteistä
  saadut tiedot; ja

tai muista julkisesti ja yksityisesti saatavilla olevista lähteistä

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – otsikko

16 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kauppaa käyviä koskevat tarkastukset | Kauppaa käyviä
  pk-yrityksiä
  koskevat tarkastukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kauppaa käyviä koskevat tarkastukset

Kauppaa käyviä
  pk-yrityksiä
  koskevat tarkastukset

pk-yrityksiä

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin voivat sisältyä testauksen kustannukset sekä varastointikustannukset ja sellaisista toimista aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät vaatimustenvastaisiksi todettuihin tuotteisiin, joiden osalta on toteutettava korjaavia toimenpiteitä
  ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, saattamista unionin markkinoille tai vientiä unionista
  . | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin voivat sisältyä
  muun muassa
  testauksen kustannukset sekä varastointikustannukset ja sellaisista toimista aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät vaatimustenvastaisiksi todettuihin tuotteisiin, joiden osalta on toteutettava korjaavia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin voivat sisältyä testauksen kustannukset sekä varastointikustannukset ja sellaisista toimista aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät vaatimustenvastaisiksi todettuihin tuotteisiin, joiden osalta on toteutettava korjaavia toimenpiteitä
  ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, saattamista unionin markkinoille tai vientiä unionista
  .

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin voivat sisältyä
  muun muassa
  testauksen kustannukset sekä varastointikustannukset ja sellaisista toimista aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät vaatimustenvastaisiksi todettuihin tuotteisiin, joiden osalta on toteutettava korjaavia toimenpiteitä.

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä keskenään, muiden jäsenvaltioiden viranomaisten, komission ja tarvittaessa kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa tämän asetusten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi. | 1.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä keskenään, muiden jäsenvaltioiden viranomaisten, komission ja tarvittaessa kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa tämän asetusten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi
  , mukaan lukien paikalla tehtävien tarkastusten täytäntöönpanon osalta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä keskenään, muiden jäsenvaltioiden viranomaisten, komission ja tarvittaessa kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa tämän asetusten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi.

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä keskenään, muiden jäsenvaltioiden viranomaisten, komission ja tarvittaessa kolmansien maiden hallintoviranomaisten kanssa tämän asetusten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi
  , mukaan lukien paikalla tehtävien tarkastusten täytäntöönpanon osalta
  .

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan edellyttämiä tietoja. Niihin kuuluu pääsyn järjestäminen toimijoita ja kauppaa käyviä koskeviin tietoihin, mukaan lukien asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset, ja näiden tietojen vaihto muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen noudattamisen valvonnan helpottamiseksi. | 3.   Toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan edellyttämiä tietoja. Niihin kuuluu pääsyn järjestäminen toimijoita ja kauppaa käyviä koskeviin tietoihin, mukaan lukien asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset,
  toteutettujen tarkastusten luonne ja tulokset sekä määrätyt seuraamukset,
  ja näiden tietojen vaihto muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen noudattamisen valvonnan helpottamiseksi.
  Toimivaltaisten viranomaisten on tietoja vaihtaessaan sovellettava tiukkoja tietosuojasääntöjä voimassa olevan tietosuojalainsäädännön mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan edellyttämiä tietoja. Niihin kuuluu pääsyn järjestäminen toimijoita ja kauppaa käyviä koskeviin tietoihin, mukaan lukien asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset, ja näiden tietojen vaihto muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen noudattamisen valvonnan helpottamiseksi.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan edellyttämiä tietoja. Niihin kuuluu pääsyn järjestäminen toimijoita ja kauppaa käyviä koskeviin tietoihin, mukaan lukien asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset,
  toteutettujen tarkastusten luonne ja tulokset sekä määrätyt seuraamukset,
  ja näiden tietojen vaihto muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen noudattamisen valvonnan helpottamiseksi.
  Toimivaltaisten viranomaisten on tietoja vaihtaessaan sovellettava tiukkoja tietosuojasääntöjä voimassa olevan tietosuojalainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta

18 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle, jos ne havaitsevat tämän asetuksen rikkomisen ja vakavia puutteita, jotka voivat vaikuttaa useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. Toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jos ne havaitsevat markkinoilla asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen, joka ei ole tämän asetuksen mukainen, jotta kaikissa jäsenvaltioissa voidaan toteuttaa kyseisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoilta poistaminen tai palautusmenettely. | 4.   Toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle, jos ne havaitsevat tämän asetuksen
  tosiasiallisen tai mahdollisen
  rikkomisen ja vakavia puutteita, jotka voivat vaikuttaa useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. Toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jos ne havaitsevat markkinoilla asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen, joka ei ole
  tai ei ehkä ole
  tämän asetuksen mukainen, jotta kaikissa jäsenvaltioissa voidaan toteuttaa kyseisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoilta poistaminen tai palautusmenettely
  tai tukea näiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamia valvontatoimia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle, jos ne havaitsevat tämän asetuksen rikkomisen ja vakavia puutteita, jotka voivat vaikuttaa useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. Toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jos ne havaitsevat markkinoilla asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen, joka ei ole tämän asetuksen mukainen, jotta kaikissa jäsenvaltioissa voidaan toteuttaa kyseisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoilta poistaminen tai palautusmenettely.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle, jos ne havaitsevat tämän asetuksen
  tosiasiallisen tai mahdollisen
  rikkomisen ja vakavia puutteita, jotka voivat vaikuttaa useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. Toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jos ne havaitsevat markkinoilla asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen, joka ei ole
  tai ei ehkä ole
  tämän asetuksen mukainen, jotta kaikissa jäsenvaltioissa voidaan toteuttaa kyseisen hyödykkeen tai tuotteen markkinoilta poistaminen tai palautusmenettely
  tai tukea näiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamia valvontatoimia
  .

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 a artikla (uusi)

18 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 18 a artikla |
| | Satelliittikuvat ja pääsy metsätietoihin |
| | Komissio perustaa alustan, jolla käytetään satelliittikuvia, myös Copernicus Sentinel -satelliiteista, ja joka kattaa metsäalueet ympäri maailmaa ja sisältää välineitä, joiden avulla kaikki osapuolet voivat nopeasti edetä kohti metsäkadon aiheuttamattomuutta toimitusketjuissa. Alusta tarjoaa |
| | (a) | temaattisia karttoja, mukaan lukien maanpeitekartta aikasarjoineen 2 artiklan 8 kohdassa määritellystä aikarajasta lähtien, ja erilaisia luokkia, joiden avulla voidaan tarkastella maiseman koostumusta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

18 a artikla

18 a artikla

Satelliittikuvat ja pääsy metsätietoihin

Satelliittikuvat ja pääsy metsätietoihin

Komissio perustaa alustan, jolla käytetään satelliittikuvia, myös Copernicus Sentinel -satelliiteista, ja joka kattaa metsäalueet ympäri maailmaa ja sisältää välineitä, joiden avulla kaikki osapuolet voivat nopeasti edetä kohti metsäkadon aiheuttamattomuutta toimitusketjuissa. Alusta tarjoaa

Komissio perustaa alustan, jolla käytetään satelliittikuvia, myös Copernicus Sentinel -satelliiteista, ja joka kattaa metsäalueet ympäri maailmaa ja sisältää välineitä, joiden avulla kaikki osapuolet voivat nopeasti edetä kohti metsäkadon aiheuttamattomuutta toimitusketjuissa. Alusta tarjoaa

(a)

(a)

temaattisia karttoja, mukaan lukien maanpeitekartta aikasarjoineen 2 artiklan 8 kohdassa määritellystä aikarajasta lähtien, ja erilaisia luokkia, joiden avulla voidaan tarkastella maiseman koostumusta;

temaattisia karttoja, mukaan lukien maanpeitekartta aikasarjoineen 2 artiklan 8 kohdassa määritellystä aikarajasta lähtien, ja erilaisia luokkia, joiden avulla voidaan tarkastella maiseman koostumusta;

| (b) | hälytysjärjestelmän, joka perustuu metsäpinta-alan muutosten kuukausittaiseen seurantaan; |
| --- | --- |

(b)

(b)

hälytysjärjestelmän, joka perustuu metsäpinta-alan muutosten kuukausittaiseen seurantaan;

hälytysjärjestelmän, joka perustuu metsäpinta-alan muutosten kuukausittaiseen seurantaan;

| (c) | erilaisia analyyseja sekä käyttäjäystävällisiä ja suojattuja tuotoksia, joissa kuvataan, miten toimitusketjut liittyvät metsäkatoon. |
| --- | --- |

(c)

(c)

erilaisia analyyseja sekä käyttäjäystävällisiä ja suojattuja tuotoksia, joissa kuvataan, miten toimitusketjut liittyvät metsäkatoon.

erilaisia analyyseja sekä käyttäjäystävällisiä ja suojattuja tuotoksia, joissa kuvataan, miten toimitusketjut liittyvät metsäkatoon.

Alusta on asetettava jäsenvaltioiden viranomaisten, asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten, toimijoiden ja kauppaa käyvien saataville.

Alusta on asetettava jäsenvaltioiden viranomaisten, asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten, toimijoiden ja kauppaa käyvien saataville.

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön ja komission saataville viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta tiedot tämän asetuksen soveltamisesta edellisenä kalenterivuotena. Näihin tietoihin on sisällyttävä niiden tarkastussuunnitelmat, toimijoille ja kauppaa käyville tehtyjen tarkastusten lukumäärä ja tulokset
  sekä näiden tarkastusten sisältö
  , tarkastettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden määrä suhteessa markkinoille saatettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kokonaismäärään, asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden alkuperä- ja tuotantomaat sekä säännösten noudattamatta
  jättämisen vuoksi
  toteutetut
  toimenpiteet
  ja
  takaisin perittyjen valvontakustannusten määrä
  . | 1.   Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön ja komission saataville viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta tiedot tämän asetuksen soveltamisesta edellisenä kalenterivuotena. Näihin tietoihin on sisällyttävä niiden tarkastussuunnitelmat
  sekä riskinarviointiperusteet
  ,
  joihin ne perustuvat, mukaan lukien
  toimijoille ja kauppaa käyville
  sekä asianomaisille hyödykkeille ja tuotteille
  tehtyjen tarkastusten lukumäärä ja tulokset, tarkastettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden määrä suhteessa markkinoille saatettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kokonaismäärään, asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden alkuperä- ja tuotantomaat sekä säännösten noudattamatta
  jättämisen tapauksessa 22 artiklan mukaisesti
  toteutetut
  markkinavalvontatoimenpiteet
  ja
  23 artiklan mukaisesti määrätyt seuraamukset
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön ja komission saataville viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta tiedot tämän asetuksen soveltamisesta edellisenä kalenterivuotena. Näihin tietoihin on sisällyttävä niiden tarkastussuunnitelmat, toimijoille ja kauppaa käyville tehtyjen tarkastusten lukumäärä ja tulokset
  sekä näiden tarkastusten sisältö
  , tarkastettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden määrä suhteessa markkinoille saatettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kokonaismäärään, asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden alkuperä- ja tuotantomaat sekä säännösten noudattamatta
  jättämisen vuoksi
  toteutetut
  toimenpiteet
  ja
  takaisin perittyjen valvontakustannusten määrä
  .

1.   Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön ja komission saataville viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta tiedot tämän asetuksen soveltamisesta edellisenä kalenterivuotena. Näihin tietoihin on sisällyttävä niiden tarkastussuunnitelmat
  sekä riskinarviointiperusteet
  ,
  joihin ne perustuvat, mukaan lukien
  toimijoille ja kauppaa käyville
  sekä asianomaisille hyödykkeille ja tuotteille
  tehtyjen tarkastusten lukumäärä ja tulokset, tarkastettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden määrä suhteessa markkinoille saatettujen asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden kokonaismäärään, asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden alkuperä- ja tuotantomaat sekä säännösten noudattamatta
  jättämisen tapauksessa 22 artiklan mukaisesti
  toteutetut
  markkinavalvontatoimenpiteet
  ja
  23 artiklan mukaisesti määrätyt seuraamukset
  .

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet on tuotettu maassa tai maan osassa, joka mainitaan 27 artiklan mukaisessa suuririskisten maiden luettelossa, tai vaarana on, että kyseisissä maissa tai maiden osissa tuotettuja asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita pääsee asianomaiseen toimitusketjuun, kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  15
   prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä, sekä
  15
   prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevan kunkin asianomaisen hyödykkeen määrästä. | Jos asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet on tuotettu maassa tai maan osassa, joka mainitaan 27 artiklan mukaisessa suuririskisten maiden luettelossa, tai vaarana on, että kyseisissä maissa tai maiden osissa tuotettuja asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita pääsee asianomaiseen toimitusketjuun, kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  20
   prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä
  ja tuotetta
  , sekä
  20
  prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevan kunkin asianomaisen hyödykkeen
  ja tuotteen
  määrästä.
  Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tämän artiklan perusteella vuosittain tehtäviin tarkastuksiin sisältyvät kaikki 15 artiklassa luetellut tekijät. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet on tuotettu maassa tai maan osassa, joka mainitaan 27 artiklan mukaisessa suuririskisten maiden luettelossa, tai vaarana on, että kyseisissä maissa tai maiden osissa tuotettuja asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita pääsee asianomaiseen toimitusketjuun, kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  15
   prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä, sekä
  15
   prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevan kunkin asianomaisen hyödykkeen määrästä.

15

15

Jos asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet on tuotettu maassa tai maan osassa, joka mainitaan 27 artiklan mukaisessa suuririskisten maiden luettelossa, tai vaarana on, että kyseisissä maissa tai maiden osissa tuotettuja asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita pääsee asianomaiseen toimitusketjuun, kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen toimivaltaisten viranomaisten vuosittain tekemät tarkastukset kattavat vähintään
  20
   prosenttia toimijoista, jotka saattavat unionin markkinoille, asettavat niillä saataville tai vievät niiltä kutakin asianomaista hyödykettä
  ja tuotetta
  , sekä
  20
  prosenttia kunkin niiden markkinoille saatetun, niillä saataville asetetun tai niiltä viedyn suuririskisistä maista tai maiden osista peräisin olevan kunkin asianomaisen hyödykkeen
  ja tuotteen
  määrästä.
  Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tämän artiklan perusteella vuosittain tehtäviin tarkastuksiin sisältyvät kaikki 15 artiklassa luetellut tekijät.

20

ja tuotetta

20

ja tuotteen

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tämän artiklan perusteella vuosittain tehtäviin tarkastuksiin sisältyvät kaikki 15 artiklassa luetellut tekijät.

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta

21 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos 15 ja 16 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten perusteella on havaittu mahdollisia
  vakavia puutteita
  tai tunnistettu riskejä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, mukaan lukien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden takavarikointi tai unionin markkinoille saattamisen, niillä saataville asettamisen ja niiltä viennin keskeyttäminen. | Jos
  todisteiden tai muun asiaankuuluvan tiedon, mukaan lukien 18 artiklan mukaisesti vaihdetut tiedot ja kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämät perustellut huolet, tarkastelun perusteella tai
  15 ja 16 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten perusteella on havaittu mahdollisia
  tämän asetuksen rikkomisia
  tai tunnistettu riskejä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, mukaan lukien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden takavarikointi tai unionin markkinoille saattamisen, niillä saataville asettamisen ja niiltä viennin keskeyttäminen.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä välittömästi komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos 15 ja 16 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten perusteella on havaittu mahdollisia
  vakavia puutteita
  tai tunnistettu riskejä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, mukaan lukien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden takavarikointi tai unionin markkinoille saattamisen, niillä saataville asettamisen ja niiltä viennin keskeyttäminen.

vakavia puutteita

Jos
  todisteiden tai muun asiaankuuluvan tiedon, mukaan lukien 18 artiklan mukaisesti vaihdetut tiedot ja kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämät perustellut huolet, tarkastelun perusteella tai
  15 ja 16 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten perusteella on havaittu mahdollisia
  tämän asetuksen rikkomisia
  tai tunnistettu riskejä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa välittömästi väliaikaisia toimenpiteitä, mukaan lukien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden takavarikointi tai unionin markkinoille saattamisen, niillä saataville asettamisen ja niiltä viennin keskeyttäminen.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä välittömästi komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

todisteiden tai muun asiaankuuluvan tiedon, mukaan lukien 18 artiklan mukaisesti vaihdetut tiedot ja kolmansien osapuolten 29 artiklan mukaisesti esittämät perustellut huolet, tarkastelun perusteella tai

tämän asetuksen rikkomisia

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä välittömästi komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 1 kohta

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että toimija tai kauppaa käyvä ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan tai että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole
  tämän asetuksen
  mukainen, niiden on viipymättä vaadittava asianomaista toimijaa tai kauppaa käyvää toteuttamaan
  asianmukaiset ja oikeasuhteiset
  korjaavat toimenpiteet vaatimustenvastaisuuden lopettamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista. | 1.   Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että toimija tai kauppaa käyvä ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan tai että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole
  tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten
  mukainen, niiden on viipymättä vaadittava asianomaista toimijaa tai kauppaa käyvää toteuttamaan korjaavat toimenpiteet vaatimustenvastaisuuden lopettamiseksi
  täsmennetyn ja kohtuullisen määräajan kuluessa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että toimija tai kauppaa käyvä ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan tai että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole
  tämän asetuksen
  mukainen, niiden on viipymättä vaadittava asianomaista toimijaa tai kauppaa käyvää toteuttamaan
  asianmukaiset ja oikeasuhteiset
  korjaavat toimenpiteet vaatimustenvastaisuuden lopettamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista.

1.   Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että toimija tai kauppaa käyvä ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan tai että asianomainen hyödyke tai tuote ei ole
  tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten
  mukainen, niiden on viipymättä vaadittava asianomaista toimijaa tai kauppaa käyvää toteuttamaan korjaavat toimenpiteet vaatimustenvastaisuuden lopettamiseksi
  täsmennetyn ja kohtuullisen määräajan kuluessa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista.

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 kohta – d alakohta

22 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen
  hävittäminen tai
  lahjoittaminen hyväntekeväisyyteen tai yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen
  hävittäminen tai
  lahjoittaminen hyväntekeväisyyteen tai yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin.

hävittäminen tai

| (d) | asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen lahjoittaminen
  mahdollisuuksien mukaan
  hyväntekeväisyyteen tai yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin
  tai sen kierrättämien muulla tavoin tai viimeisenä keinona sen hävittäminen
  . |
| --- | --- |

(d)

asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen lahjoittaminen
  mahdollisuuksien mukaan
  hyväntekeväisyyteen tai yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin
  tai sen kierrättämien muulla tavoin tai viimeisenä keinona sen hävittäminen
  .

mahdollisuuksien mukaan

tai sen kierrättämien muulla tavoin tai viimeisenä keinona sen hävittäminen

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 a kohta (uusi)

22 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti toteutetusta korjaavasta toimenpiteestä riippumatta ja lisärikkomisten riskin estämiseksi toimijan tai kauppaa käyvän on korjattava kaikki asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän puutteet, jotka ovat voineet johtaa siihen, ettei se ole noudattanut tätä asetusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti toteutetusta korjaavasta toimenpiteestä riippumatta ja lisärikkomisten riskin estämiseksi toimijan tai kauppaa käyvän on korjattava kaikki asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän puutteet, jotka ovat voineet johtaa siihen, ettei se ole noudattanut tätä asetusta.

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 3 kohta

22 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos toimija tai kauppaa käyvä ei toteuta 2 kohdassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä
  tai jos
  1
  kohdassa tarkoitettu vaatimustenvastaisuus on edelleen olemassa
  , toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tuote poistetaan markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely tai että
  sen asettaminen
  saataville unionin markkinoilla tai niiltä
  vienti kielletään tai sitä rajoitetaan. | 3.   Jos toimija tai kauppaa käyvä ei toteuta 2 kohdassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä 1
  kohdan mukaisessa toimivaltaisen viranomaisen täsmentämässä määräajassa
  , toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että
  asianomainen hyödyke tai
  tuote poistetaan markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely tai että
  sitä ei aseteta
  saataville unionin markkinoilla tai
  viedä
  niiltä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos toimija tai kauppaa käyvä ei toteuta 2 kohdassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä
  tai jos
  1
  kohdassa tarkoitettu vaatimustenvastaisuus on edelleen olemassa
  , toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tuote poistetaan markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely tai että
  sen asettaminen
  saataville unionin markkinoilla tai niiltä
  vienti kielletään tai sitä rajoitetaan.

3.   Jos toimija tai kauppaa käyvä ei toteuta 2 kohdassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä 1
  kohdan mukaisessa toimivaltaisen viranomaisen täsmentämässä määräajassa
  , toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että
  asianomainen hyödyke tai
  tuote poistetaan markkinoilta tai järjestetään sitä koskeva palautusmenettely tai että
  sitä ei aseteta
  saataville unionin markkinoilla tai
  viedä
  niiltä.

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta

23 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt seuraamuksista
  , joita sovelletaan, jos toimijat ja kauppaa käyvät rikkovat tämän asetuksen säännöksiä,
  ja
  toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nämä säännökset ja kaikki niitä koskevat myöhemmät muutokset viipymättä. | 1.   
  Komissio antaa kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta tätä asetusta täydentäviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yhdenmukaisia seuraamuksia
  , joita sovelletaan, jos toimijat ja kauppaa käyvät rikkovat tämän asetuksen säännöksiä,
  jotta voidaan varmistaa, että kaikkialla unionissa sovelletaan yhdenmukaistettuja normeja
  .
  Jäsenvaltioiden on
  toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt seuraamuksista
  , joita sovelletaan, jos toimijat ja kauppaa käyvät rikkovat tämän asetuksen säännöksiä,
  ja
  toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nämä säännökset ja kaikki niitä koskevat myöhemmät muutokset viipymättä.

1.   
  Komissio antaa kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta tätä asetusta täydentäviä delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yhdenmukaisia seuraamuksia
  , joita sovelletaan, jos toimijat ja kauppaa käyvät rikkovat tämän asetuksen säännöksiä,
  jotta voidaan varmistaa, että kaikkialla unionissa sovelletaan yhdenmukaistettuja normeja
  .
  Jäsenvaltioiden on
  toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön.

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – johdantokappale

23 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia
  ja
  varoittavia. Seuraamuksiin on sisällyttävä vähintään | 2.   Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia
  ja yhdenmukaisia kaikissa jäsenvaltioissa
  . Seuraamuksiin on sisällyttävä vähintään |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia
  ja
  varoittavia. Seuraamuksiin on sisällyttävä vähintään

2.   Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia, varoittavia
  ja yhdenmukaisia kaikissa jäsenvaltioissa
  . Seuraamuksiin on sisällyttävä vähintään

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – a alakohta

23 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | sakot, jotka ovat oikeassa suhteessa ympäristövahinkoihin ja kyseessä olevien asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden arvoon, ja jotka lasketaan siten, että niillä tosiasiallisesti estetään rikkomiseen syyllistyneitä saamasta rikkomisen tuottamaa taloudellista hyötyä, ja joita korotetaan asteittain rikkomisen toistuessa. Tällaisten sakkojen enimmäismäärän on oltava vähintään
  neljä
  prosenttia toimijan tai kauppaa käyvän vuotuisesta liikevaihdosta
  asianomaisessa jäsenvaltiossa tai asianomaisissa jäsenvaltioissa
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

sakot, jotka ovat oikeassa suhteessa ympäristövahinkoihin ja kyseessä olevien asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden arvoon, ja jotka lasketaan siten, että niillä tosiasiallisesti estetään rikkomiseen syyllistyneitä saamasta rikkomisen tuottamaa taloudellista hyötyä, ja joita korotetaan asteittain rikkomisen toistuessa. Tällaisten sakkojen enimmäismäärän on oltava vähintään
  neljä
  prosenttia toimijan tai kauppaa käyvän vuotuisesta liikevaihdosta
  asianomaisessa jäsenvaltiossa tai asianomaisissa jäsenvaltioissa
  ;

neljä

asianomaisessa jäsenvaltiossa tai asianomaisissa jäsenvaltioissa

| (a) | sakot, jotka ovat oikeassa suhteessa ympäristövahinkoihin
  , paikallisyhteisöille aiheutuneeseen taloudelliseen vahinkoon
  ja kyseessä olevien asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden arvoon, ja jotka lasketaan siten, että niillä tosiasiallisesti estetään rikkomiseen syyllistyneitä saamasta rikkomisen tuottamaa taloudellista hyötyä, ja joita korotetaan asteittain rikkomisen toistuessa. Tällaisten sakkojen enimmäismäärän on oltava vähintään
  kahdeksan
  prosenttia toimijan tai kauppaa käyvän vuotuisesta liikevaihdosta
  unionissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1 a)



  5 artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettuna, ja sitä korotetaan sen varmistamiseksi, että seuraamus ylittää mahdollisen saadun taloudellisen edun ja on varoittava; |
| --- | --- |

(a)

sakot, jotka ovat oikeassa suhteessa ympäristövahinkoihin
  , paikallisyhteisöille aiheutuneeseen taloudelliseen vahinkoon
  ja kyseessä olevien asianomaisten hyödykkeiden tai tuotteiden arvoon, ja jotka lasketaan siten, että niillä tosiasiallisesti estetään rikkomiseen syyllistyneitä saamasta rikkomisen tuottamaa taloudellista hyötyä, ja joita korotetaan asteittain rikkomisen toistuessa. Tällaisten sakkojen enimmäismäärän on oltava vähintään
  kahdeksan
  prosenttia toimijan tai kauppaa käyvän vuotuisesta liikevaihdosta
  unionissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1 a)



  5 artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettuna, ja sitä korotetaan sen varmistamiseksi, että seuraamus ylittää mahdollisen saadun taloudellisen edun ja on varoittava;

, paikallisyhteisöille aiheutuneeseen taloudelliseen vahinkoon

kahdeksan

unionissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1 a

5 artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettuna, ja sitä korotetaan sen varmistamiseksi, että seuraamus ylittää mahdollisen saadun taloudellisen edun ja on varoittava;

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

23 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | velvoite ennallistaa ympäristö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

velvoite ennallistaa ympäristö;

velvoite ennallistaa ympäristö;

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

23 artikla – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b b) | velvoite korvata luonnolliselle tai oikeushenkilölle vahinko, joka olisi voitu välttää noudattamalla asianmukaista huolellisuutta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b b)

(b b)

velvoite korvata luonnolliselle tai oikeushenkilölle vahinko, joka olisi voitu välttää noudattamalla asianmukaista huolellisuutta;

velvoite korvata luonnolliselle tai oikeushenkilölle vahinko, joka olisi voitu välttää noudattamalla asianmukaista huolellisuutta;

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – d alakohta

23 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | määräaikainen sulkeminen julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

määräaikainen sulkeminen julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle.

| (d) | määräaikainen sulkeminen julkisten hankintamenettelyjen
  sekä julkisen rahoituksen
  ulkopuolelle
  , mukaan lukien tarjouskilpailumenettelyt, avustukset ja käyttöoikeudet; |
| --- | --- |

(d)

määräaikainen sulkeminen julkisten hankintamenettelyjen
  sekä julkisen rahoituksen
  ulkopuolelle
  , mukaan lukien tarjouskilpailumenettelyt, avustukset ja käyttöoikeudet;

sekä julkisen rahoituksen

, mukaan lukien tarjouskilpailumenettelyt, avustukset ja käyttöoikeudet;

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

23 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | väliaikainen tai pysyvä kielto saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille tai asettaa niitä saataville niillä tai viedä niitä, jos kyseessä on vakava tai toistuva rikkominen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

väliaikainen tai pysyvä kielto saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille tai asettaa niitä saataville niillä tai viedä niitä, jos kyseessä on vakava tai toistuva rikkominen;

väliaikainen tai pysyvä kielto saattaa asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita unionin markkinoille tai asettaa niitä saataville niillä tai viedä niitä, jos kyseessä on vakava tai toistuva rikkominen;

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

23 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d b) | kielto käyttää 12 artiklassa säädettyä yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä, jos kyseessä on vakava tai toistuva rikkominen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d b)

(d b)

kielto käyttää 12 artiklassa säädettyä yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä, jos kyseessä on vakava tai toistuva rikkominen;

kielto käyttää 12 artiklassa säädettyä yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden menettelyä, jos kyseessä on vakava tai toistuva rikkominen;

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 a kohta (uusi)

23 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimijoista ja kauppaa käyvistä, jotka eivät ole täyttäneet tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan, sekä näille määrätyistä seuraamuksista 31 artiklassa tarkoitettua tietojärjestelmää käyttäen 30 päivän kuluessa asianomaisesta noudattamatta jättämisen havaitsemisesta ottaen asianmukaisesti huomioon asiaa koskevat tietosuojasäännöt. Komissio julkaisee luettelon kyseisistä toimijoista ja kauppaa käyvistä. Näille on ilmoitettava niiden sisällyttämisestä luetteloon. |
| | Luetteloon asetusta noudattamattomista toimijoista ja kauppaa käyvistä on sisällyttävä seuraavat seikat: |
| | (a) | toimijan tai kauppaa käyvän nimi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimijoista ja kauppaa käyvistä, jotka eivät ole täyttäneet tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan, sekä näille määrätyistä seuraamuksista 31 artiklassa tarkoitettua tietojärjestelmää käyttäen 30 päivän kuluessa asianomaisesta noudattamatta jättämisen havaitsemisesta ottaen asianmukaisesti huomioon asiaa koskevat tietosuojasäännöt. Komissio julkaisee luettelon kyseisistä toimijoista ja kauppaa käyvistä. Näille on ilmoitettava niiden sisällyttämisestä luetteloon.

Luetteloon asetusta noudattamattomista toimijoista ja kauppaa käyvistä on sisällyttävä seuraavat seikat:

Luetteloon asetusta noudattamattomista toimijoista ja kauppaa käyvistä on sisällyttävä seuraavat seikat:

(a)

(a)

toimijan tai kauppaa käyvän nimi;

toimijan tai kauppaa käyvän nimi;

| (b) | päivämäärä, jona toimija tai kauppaa käyvä ensimmäisen kerran sisällytettiin luetteloon, ja päivämäärä, josta alkaen riittävät korjaavat toimenpiteet toteutettiin; |
| --- | --- |

(b)

(b)

päivämäärä, jona toimija tai kauppaa käyvä ensimmäisen kerran sisällytettiin luetteloon, ja päivämäärä, josta alkaen riittävät korjaavat toimenpiteet toteutettiin;

päivämäärä, jona toimija tai kauppaa käyvä ensimmäisen kerran sisällytettiin luetteloon, ja päivämäärä, josta alkaen riittävät korjaavat toimenpiteet toteutettiin;

| (c) | yhteenveto toimista, joiden perusteella toimija tai kauppaa käyvä on sisällytetty luetteloon. ja |
| --- | --- |

(c)

(c)

yhteenveto toimista, joiden perusteella toimija tai kauppaa käyvä on sisällytetty luetteloon. ja

yhteenveto toimista, joiden perusteella toimija tai kauppaa käyvä on sisällytetty luetteloon. ja

| (d) | seuraamuksen luonne ja taloudellisen seuraamuksen tapauksessa sen määrä. |
| --- | --- |

(d)

(d)

seuraamuksen luonne ja taloudellisen seuraamuksen tapauksessa sen määrä.

seuraamuksen luonne ja taloudellisen seuraamuksen tapauksessa sen määrä.

Luettelo asetetaan julkisesti saataville komission verkkosivustolla, ja sitä päivitetään säännöllisesti.

Luettelo asetetaan julkisesti saataville komission verkkosivustolla, ja sitä päivitetään säännöllisesti.

Komissio julkaisee luettelon Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja 31 artiklassa tarkoitetussa rekisterissä.

Komissio julkaisee luettelon Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja 31 artiklassa tarkoitetussa rekisterissä.

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 b kohta (uusi)

23 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, kun 1 kohdassa tarkoitettu asetusta noudattamaton toimija tai kauppaa käyvä on toteuttanut riittävät korjaavat toimenpiteet, mukaan lukien seuraamusten täysimääräinen maksaminen ja parannukset sen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmään, eikä ole ilmoitettu mistään muista väitettyä rikkomista koskevista seuraamuksista tai menettelyistä. |
| | Komissio poistaa kyseisen toimijan tai kauppaa käyvän luettelosta, kun korjaavat toimenpiteet on toteutettu. Komissio päivittää luettelon kyseisistä toimijoista ja kauppaa käyvistä kuuden kuukauden välein. |
| | Komissio ilmoittaa ilman aiheetonta viivytystä toimivaltaisille viranomaisille toimijan tai kauppaa käyvän poistamisesta luettelosta ja saattaa 31 artiklassa tarkoitetun rekisterin ajan tasalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, kun 1 kohdassa tarkoitettu asetusta noudattamaton toimija tai kauppaa käyvä on toteuttanut riittävät korjaavat toimenpiteet, mukaan lukien seuraamusten täysimääräinen maksaminen ja parannukset sen asianmukaisen huolellisuuden järjestelmään, eikä ole ilmoitettu mistään muista väitettyä rikkomista koskevista seuraamuksista tai menettelyistä.

Komissio poistaa kyseisen toimijan tai kauppaa käyvän luettelosta, kun korjaavat toimenpiteet on toteutettu. Komissio päivittää luettelon kyseisistä toimijoista ja kauppaa käyvistä kuuden kuukauden välein.

Komissio poistaa kyseisen toimijan tai kauppaa käyvän luettelosta, kun korjaavat toimenpiteet on toteutettu. Komissio päivittää luettelon kyseisistä toimijoista ja kauppaa käyvistä kuuden kuukauden välein.

Komissio ilmoittaa ilman aiheetonta viivytystä toimivaltaisille viranomaisille toimijan tai kauppaa käyvän poistamisesta luettelosta ja saattaa 31 artiklassa tarkoitetun rekisterin ajan tasalle.

Komissio ilmoittaa ilman aiheetonta viivytystä toimivaltaisille viranomaisille toimijan tai kauppaa käyvän poistamisesta luettelosta ja saattaa 31 artiklassa tarkoitetun rekisterin ajan tasalle.

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 7 kohta – 1 alakohta – b alakohta

24 artikla – 7 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | jos luovutus vapaaseen liikkeeseen tai vienti on keskeytetty 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset eivät ole ilmoittaneet 14 artiklan 7 kohdan mukaisten
  kolmen
  työpäivän kuluessa tarpeesta jatkaa kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeytystä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

jos luovutus vapaaseen liikkeeseen tai vienti on keskeytetty 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset eivät ole ilmoittaneet 14 artiklan 7 kohdan mukaisten
  kolmen
  työpäivän kuluessa tarpeesta jatkaa kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeytystä;

kolmen

| (b) | jos luovutus vapaaseen liikkeeseen tai vienti on keskeytetty 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset eivät ole ilmoittaneet 14 artiklan 7 kohdan mukaisten
  viiden
  työpäivän kuluessa
  tai 72 tunnin kuluessa, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua,
  tarpeesta jatkaa kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeytystä; |
| --- | --- |

(b)

jos luovutus vapaaseen liikkeeseen tai vienti on keskeytetty 6 kohdan mukaisesti, toimivaltaiset viranomaiset eivät ole ilmoittaneet 14 artiklan 7 kohdan mukaisten
  viiden
  työpäivän kuluessa
  tai 72 tunnin kuluessa, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua,
  tarpeesta jatkaa kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen vapaaseen liikkeeseen luovutuksen tai viennin keskeytystä;

viiden

tai 72 tunnin kuluessa, kun on kyse tuoreista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka ovat vaarassa pilaantua,

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 8 kohta – 2 alakohta

24 artikla – 8 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kun tulliviranomaiset ovat saaneet
  tällaista
  tilaa koskevan ilmoituksen, ne eivät saa sallia kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen luovutusta vapaaseen liikkeeseen tai vientiä. Niiden on lisäksi sisällytettävä tullin tietojenkäsittelyjärjestelmään ja mahdollisuuksien mukaan asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen mukana seuraavaan kauppalaskuun ja muihin merkityksellisiin mukana seuraaviin asiakirjoihin seuraava ilmoitus: ”Hyödyke tai tuote ei ole vaatimustenmukainen – luovutus vapaaseen liikkeeseen / vienti kielletty – asetus (EU) 2021/ XXXX.” [Julkaisutoimisto lisää tämän asetuksen viitteen] | Kun tulliviranomaiset ovat saaneet
  vaatimustenvastaisuuden
  tilaa koskevan ilmoituksen, ne eivät saa sallia kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen luovutusta vapaaseen liikkeeseen tai vientiä. Niiden on lisäksi sisällytettävä tullin tietojenkäsittelyjärjestelmään ja mahdollisuuksien mukaan asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen mukana seuraavaan kauppalaskuun ja muihin merkityksellisiin mukana seuraaviin asiakirjoihin seuraava ilmoitus: ”Hyödyke tai tuote ei ole vaatimustenmukainen – luovutus vapaaseen liikkeeseen / vienti kielletty – asetus (EU) 2021/ XXXX.” [Julkaisutoimisto lisää tämän asetuksen viitteen] |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kun tulliviranomaiset ovat saaneet
  tällaista
  tilaa koskevan ilmoituksen, ne eivät saa sallia kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen luovutusta vapaaseen liikkeeseen tai vientiä. Niiden on lisäksi sisällytettävä tullin tietojenkäsittelyjärjestelmään ja mahdollisuuksien mukaan asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen mukana seuraavaan kauppalaskuun ja muihin merkityksellisiin mukana seuraaviin asiakirjoihin seuraava ilmoitus: ”Hyödyke tai tuote ei ole vaatimustenmukainen – luovutus vapaaseen liikkeeseen / vienti kielletty – asetus (EU) 2021/ XXXX.” [Julkaisutoimisto lisää tämän asetuksen viitteen]

tällaista

Kun tulliviranomaiset ovat saaneet
  vaatimustenvastaisuuden
  tilaa koskevan ilmoituksen, ne eivät saa sallia kyseisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen luovutusta vapaaseen liikkeeseen tai vientiä. Niiden on lisäksi sisällytettävä tullin tietojenkäsittelyjärjestelmään ja mahdollisuuksien mukaan asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen mukana seuraavaan kauppalaskuun ja muihin merkityksellisiin mukana seuraaviin asiakirjoihin seuraava ilmoitus: ”Hyödyke tai tuote ei ole vaatimustenmukainen – luovutus vapaaseen liikkeeseen / vienti kielletty – asetus (EU) 2021/ XXXX.” [Julkaisutoimisto lisää tämän asetuksen viitteen]

vaatimustenvastaisuuden

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 10 kohta

24 artikla – 10 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10.   Tulliviranomaiset voivat hävittää vaatimustenvastaisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai jos ne katsovat sen tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi. Tällaisen toimenpiteen kustannuksista vastaa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen haltija.
  Tällöin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 952/2013 197 ja 198 artiklaa. Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä vaatimustenvastaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet voidaan vaihtoehtoisesti tuomita menetetyksi, ja tulli voi antaa ne toimivaltaisten viranomaisten käyttöön. | 10.   Tulliviranomaiset voivat
  lahjoittaa asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen hyväntekeväisyyteen tai yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin ja ainoastaan silloin, jos tällainen lahjoittaminen on mahdotonta, kierrättää tai viimeisenä keinona
  hävittää vaatimustenvastaisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai jos ne katsovat sen tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi. Tällaisen toimenpiteen kustannuksista vastaa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen haltija. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10.   Tulliviranomaiset voivat hävittää vaatimustenvastaisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai jos ne katsovat sen tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi. Tällaisen toimenpiteen kustannuksista vastaa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen haltija.
  Tällöin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 952/2013 197 ja 198 artiklaa. Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä vaatimustenvastaiset asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet voidaan vaihtoehtoisesti tuomita menetetyksi, ja tulli voi antaa ne toimivaltaisten viranomaisten käyttöön.

10.   Tulliviranomaiset voivat
  lahjoittaa asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen hyväntekeväisyyteen tai yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin ja ainoastaan silloin, jos tällainen lahjoittaminen on mahdotonta, kierrättää tai viimeisenä keinona
  hävittää vaatimustenvastaisen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai jos ne katsovat sen tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi. Tällaisen toimenpiteen kustannuksista vastaa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka on asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen haltija.

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 4 kohta

25 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Kun on kyse tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka joko ovat väliaikaisessa varastossa tai asetetaan muuhun tullimenettelyyn kuin ”vapaaseen liikkeeseen luovutukseen”, ja ensimmäisen saapumispaikan tulliviranomaisilla on syytä uskoa, että kyseiset asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen mukaisia, näiden viranomaisten on toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot määräpaikan toimivaltaiselle tullitoimipaikalle. | 4.   Kun on kyse tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka joko ovat väliaikaisessa varastossa tai asetetaan muuhun tullimenettelyyn kuin ”vapaaseen liikkeeseen luovutukseen”, ja ensimmäisen saapumispaikan tulliviranomaisilla on syytä uskoa, että kyseiset asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen mukaisia, näiden viranomaisten on toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot määräpaikan toimivaltaiselle tullitoimipaikalle
  sekä tästä asetuksesta johtuvien velvoitteiden noudattamisesta vastuussa oleville toimivaltaisille viranomaisille
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Kun on kyse tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka joko ovat väliaikaisessa varastossa tai asetetaan muuhun tullimenettelyyn kuin ”vapaaseen liikkeeseen luovutukseen”, ja ensimmäisen saapumispaikan tulliviranomaisilla on syytä uskoa, että kyseiset asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen mukaisia, näiden viranomaisten on toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot määräpaikan toimivaltaiselle tullitoimipaikalle.

4.   Kun on kyse tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista asianomaisista hyödykkeistä ja tuotteista, jotka joko ovat väliaikaisessa varastossa tai asetetaan muuhun tullimenettelyyn kuin ”vapaaseen liikkeeseen luovutukseen”, ja ensimmäisen saapumispaikan tulliviranomaisilla on syytä uskoa, että kyseiset asianomaiset hyödykkeet tai tuotteet eivät ole tämän asetuksen mukaisia, näiden viranomaisten on toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot määräpaikan toimivaltaiselle tullitoimipaikalle
  sekä tästä asetuksesta johtuvien velvoitteiden noudattamisesta vastuussa oleville toimivaltaisille viranomaisille
  .

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta

26 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, joka mahdollistaa tietojen, erityisesti 24 artiklan 5–8 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten ja pyyntöjen, siirtämisen kansallisten tullijärjestelmien ja 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän välillä. Sähköisen rajapinnan on oltava käytössä viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua 3 kohdassa tarkoitetun asiaa koskevan täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. | 1.   Komissio kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, joka mahdollistaa tietojen, erityisesti 24 artiklan 5–8 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten ja pyyntöjen, siirtämisen kansallisten tullijärjestelmien ja 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän välillä. Sähköisen rajapinnan on oltava käytössä viimeistään vuoden kuluttua 3 kohdassa tarkoitetun asiaa koskevan täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, joka mahdollistaa tietojen, erityisesti 24 artiklan 5–8 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten ja pyyntöjen, siirtämisen kansallisten tullijärjestelmien ja 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän välillä. Sähköisen rajapinnan on oltava käytössä viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua 3 kohdassa tarkoitetun asiaa koskevan täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä.

1.   Komissio kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, joka mahdollistaa tietojen, erityisesti 24 artiklan 5–8 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten ja pyyntöjen, siirtämisen kansallisten tullijärjestelmien ja 31 artiklassa tarkoitetun tietojärjestelmän välillä. Sähköisen rajapinnan on oltava käytössä viimeistään vuoden kuluttua 3 kohdassa tarkoitetun asiaa koskevan täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisestä.

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 2 kohta – johdantokappale

26 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio
  voi
  kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, jota käyttämällä | 2.   Komissio kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, jota käyttämällä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio
  voi
  kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, jota käyttämällä

2.   Komissio kehittää EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön perustuvan sähköisen rajapinnan, jota käyttämällä

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 kohta

27 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tällä asetuksella perustetaan kolmitasoinen järjestelmä maiden tai niiden osien arviointia varten. Maiden katsotaan aiheuttavan keskimääräisen riskin, jollei niitä ole tämän asetuksen mukaisesti määritelty alhaisen tai suuren riskin maiksi. Komissio
  voi
  määrittää maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita, jotka eivät ole 3 artiklan a alakohdan mukaisia. Luettelo alhaisen tai suuren riskin aiheuttavista maista tai maiden osista julkaistaan täytäntöönpanosäädöksissä, jotka hyväksytään 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Luetteloa päivitetään tarvittaessa uusien tietojen perusteella. | 1.   Tällä asetuksella perustetaan kolmitasoinen järjestelmä maiden tai niiden osien arviointia varten. Maiden katsotaan aiheuttavan keskimääräisen riskin, jollei niitä ole tämän asetuksen mukaisesti määritelty alhaisen tai suuren riskin maiksi. Komissio määrittää maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita, jotka eivät ole 3 artiklan a alakohdan mukaisia. Luettelo alhaisen tai suuren riskin aiheuttavista maista tai maiden osista julkaistaan täytäntöönpanosäädöksissä, jotka hyväksytään 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti
  , viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on xx kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]
  . Luetteloa päivitetään tarvittaessa uusien tietojen perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tällä asetuksella perustetaan kolmitasoinen järjestelmä maiden tai niiden osien arviointia varten. Maiden katsotaan aiheuttavan keskimääräisen riskin, jollei niitä ole tämän asetuksen mukaisesti määritelty alhaisen tai suuren riskin maiksi. Komissio
  voi
  määrittää maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita, jotka eivät ole 3 artiklan a alakohdan mukaisia. Luettelo alhaisen tai suuren riskin aiheuttavista maista tai maiden osista julkaistaan täytäntöönpanosäädöksissä, jotka hyväksytään 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Luetteloa päivitetään tarvittaessa uusien tietojen perusteella.

1.   Tällä asetuksella perustetaan kolmitasoinen järjestelmä maiden tai niiden osien arviointia varten. Maiden katsotaan aiheuttavan keskimääräisen riskin, jollei niitä ole tämän asetuksen mukaisesti määritelty alhaisen tai suuren riskin maiksi. Komissio määrittää maat tai maiden osat, joihin liittyy alhainen tai suuri riski tuottaa asianomaisia hyödykkeitä tai tuotteita, jotka eivät ole 3 artiklan a alakohdan mukaisia. Luettelo alhaisen tai suuren riskin aiheuttavista maista tai maiden osista julkaistaan täytäntöönpanosäädöksissä, jotka hyväksytään 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti
  , viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on xx kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]
  . Luetteloa päivitetään tarvittaessa uusien tietojen perusteella.

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – johdantokappale

27 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Alhaisen ja suuren riskin maiden tai maiden osien määrityksessä 1 kohdan mukaisesti on otettava huomioon asianomaisen maan toimittamat tiedot, ja
  sen
  on perustuttava seuraaviin arviointiperusteisiin: | Alhaisen ja suuren riskin maiden tai maiden osien määrityksessä 1 kohdan mukaisesti on
  noudatettava avointa ja objektiivista arviointiprosessia, jossa on
  otettava huomioon asianomaisen maan
  ja asianomaisten alueellisten viranomaisten, toimijoiden sekä kansalaisjärjestöjen ja kolmansien osapuolten, myös alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen,
  toimittamat tiedot ja
  jonka
  on perustuttava seuraaviin arviointiperusteisiin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Alhaisen ja suuren riskin maiden tai maiden osien määrityksessä 1 kohdan mukaisesti on otettava huomioon asianomaisen maan toimittamat tiedot, ja
  sen
  on perustuttava seuraaviin arviointiperusteisiin:

sen

Alhaisen ja suuren riskin maiden tai maiden osien määrityksessä 1 kohdan mukaisesti on
  noudatettava avointa ja objektiivista arviointiprosessia, jossa on
  otettava huomioon asianomaisen maan
  ja asianomaisten alueellisten viranomaisten, toimijoiden sekä kansalaisjärjestöjen ja kolmansien osapuolten, myös alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen,
  toimittamat tiedot ja
  jonka
  on perustuttava seuraaviin arviointiperusteisiin:

noudatettava avointa ja objektiivista arviointiprosessia, jossa on

ja asianomaisten alueellisten viranomaisten, toimijoiden sekä kansalaisjärjestöjen ja kolmansien osapuolten, myös alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen,

jonka

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – a alakohta

27 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen laajuus, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen laajuus,

ja

| (a) | metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  laajuus, |
| --- | --- |

(a)

metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  laajuus,

ja metsien muuntamisen

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – d alakohta

27 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | kattaako ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen kansallisesti määritelty panos maa- ja metsätalouden ja maankäytön päästöt ja poistumat varmistaen, että metsäkadosta
  ja
  metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvat päästöt otetaan huomioon kyseisen maan sitoumuksissa vähentää tai rajoittaa kasvihuonekaasupäästöjä, kuten kansallisesti määritellyssä panoksessa tarkennetaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

kattaako ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen kansallisesti määritelty panos maa- ja metsätalouden ja maankäytön päästöt ja poistumat varmistaen, että metsäkadosta
  ja
  metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvat päästöt otetaan huomioon kyseisen maan sitoumuksissa vähentää tai rajoittaa kasvihuonekaasupäästöjä, kuten kansallisesti määritellyssä panoksessa tarkennetaan;

ja

| (d) | kattaako ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen kansallisesti määritelty panos maa- ja metsätalouden ja maankäytön päästöt ja poistumat varmistaen, että metsäkadosta, metsien tilan heikkenemisestä
  ja metsien muuntamisesta
  aiheutuvat päästöt otetaan huomioon kyseisen maan sitoumuksissa vähentää tai rajoittaa kasvihuonekaasupäästöjä, kuten kansallisesti määritellyssä panoksessa tarkennetaan; |
| --- | --- |

(d)

kattaako ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen kansallisesti määritelty panos maa- ja metsätalouden ja maankäytön päästöt ja poistumat varmistaen, että metsäkadosta, metsien tilan heikkenemisestä
  ja metsien muuntamisesta
  aiheutuvat päästöt otetaan huomioon kyseisen maan sitoumuksissa vähentää tai rajoittaa kasvihuonekaasupäästöjä, kuten kansallisesti määritellyssä panoksessa tarkennetaan;

ja metsien muuntamisesta

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – e alakohta

27 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | asianomaisen maan ja unionin välillä tehdyt sopimukset ja muut välineet, joilla puututaan metsäkatoon
  tai
  metsien tilan heikkenemiseen ja helpotetaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta
  sekä
  vaatimusten
  tehokasta täytäntöönpanoa
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

asianomaisen maan ja unionin välillä tehdyt sopimukset ja muut välineet, joilla puututaan metsäkatoon
  tai
  metsien tilan heikkenemiseen ja helpotetaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta
  sekä
  vaatimusten
  tehokasta täytäntöönpanoa
  ;

tai

sekä

tehokasta täytäntöönpanoa

| (e) | asianomaisen maan ja unionin välillä tehdyt sopimukset ja muut välineet, joilla puututaan metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  tai metsien muuntamiseen
  ja helpotetaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta
  , mikäli
  vaatimusten
  oikea-aikainen ja tehokas täytäntöönpano on varmistettu objektiivisen ja avoimen arvioinnin perusteella
  ; |
| --- | --- |

(e)

asianomaisen maan ja unionin välillä tehdyt sopimukset ja muut välineet, joilla puututaan metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  tai metsien muuntamiseen
  ja helpotetaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta
  , mikäli
  vaatimusten
  oikea-aikainen ja tehokas täytäntöönpano on varmistettu objektiivisen ja avoimen arvioinnin perusteella
  ;

tai metsien muuntamiseen

, mikäli

oikea-aikainen ja tehokas täytäntöönpano on varmistettu objektiivisen ja avoimen arvioinnin perusteella

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – f alakohta

27 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | onko asianomaisessa maassa voimassa olevaa, myös Pariisin sopimuksen 5 artiklan mukaista, kansallista tai alueellista lainsäädäntöä, ja toteuttaako se tehokkaita lainvalvontatoimenpiteitä metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen johtavien toimien estämiseksi ja niistä rankaisemiseksi ja erityisesti, ovatko sovellettavat seuraamukset riittävän ankaria metsäkadosta
  tai
  metsien tilan heikkenemisestä saatavien hyötyjen mitätöimiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

onko asianomaisessa maassa voimassa olevaa, myös Pariisin sopimuksen 5 artiklan mukaista, kansallista tai alueellista lainsäädäntöä, ja toteuttaako se tehokkaita lainvalvontatoimenpiteitä metsäkatoon
  ja
  metsien tilan heikkenemiseen johtavien toimien estämiseksi ja niistä rankaisemiseksi ja erityisesti, ovatko sovellettavat seuraamukset riittävän ankaria metsäkadosta
  tai
  metsien tilan heikkenemisestä saatavien hyötyjen mitätöimiseksi.

ja

tai

| (f) | onko asianomaisessa maassa voimassa olevaa, myös Pariisin sopimuksen 5 artiklan
  ja tämän asetuksen 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien
  mukaista, kansallista tai alueellista lainsäädäntöä ja toteuttaako se tehokkaita lainvalvontatoimenpiteitä
  sen varmistamiseksi, että kyseinen lainsäädäntö pannaan täytäntöön, ja
  metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  johtavien toimien estämiseksi ja niistä rankaisemiseksi ja erityisesti, ovatko sovellettavat seuraamukset riittävän ankaria metsäkadosta, metsien tilan heikkenemisestä
  tai metsien muuntamisesta tai 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien noudattamatta jättämisestä
  saatavien hyötyjen mitätöimiseksi. |
| --- | --- |

(f)

onko asianomaisessa maassa voimassa olevaa, myös Pariisin sopimuksen 5 artiklan
  ja tämän asetuksen 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien
  mukaista, kansallista tai alueellista lainsäädäntöä ja toteuttaako se tehokkaita lainvalvontatoimenpiteitä
  sen varmistamiseksi, että kyseinen lainsäädäntö pannaan täytäntöön, ja
  metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  ja metsien muuntamiseen
  johtavien toimien estämiseksi ja niistä rankaisemiseksi ja erityisesti, ovatko sovellettavat seuraamukset riittävän ankaria metsäkadosta, metsien tilan heikkenemisestä
  tai metsien muuntamisesta tai 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien noudattamatta jättämisestä
  saatavien hyötyjen mitätöimiseksi.

ja tämän asetuksen 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien

sen varmistamiseksi, että kyseinen lainsäädäntö pannaan täytäntöön, ja

ja metsien muuntamiseen

tai metsien muuntamisesta tai 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjen asiaa koskevien lakien ja normien noudattamatta jättämisestä

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – f a alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f a) | onko kansallisen ja kansallista tasoa alemman tason lainkäyttövallan puitteissa kehitetty lainkäyttöä koskevia lähestymistapoja, joihin sisältyy kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, yksityisen sektorin, mukaan lukien mikroyritykset ja muut pk-yritykset, ja pienviljelijöiden, merkityksellinen osallistaminen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen, metsien muuntamisen, maaoikeuksien loukkausten ja laittoman tuotannon torjumiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f a)

(f a)

onko kansallisen ja kansallista tasoa alemman tason lainkäyttövallan puitteissa kehitetty lainkäyttöä koskevia lähestymistapoja, joihin sisältyy kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, yksityisen sektorin, mukaan lukien mikroyritykset ja muut pk-yritykset, ja pienviljelijöiden, merkityksellinen osallistaminen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen, metsien muuntamisen, maaoikeuksien loukkausten ja laittoman tuotannon torjumiseksi;

onko kansallisen ja kansallista tasoa alemman tason lainkäyttövallan puitteissa kehitetty lainkäyttöä koskevia lähestymistapoja, joihin sisältyy kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, yksityisen sektorin, mukaan lukien mikroyritykset ja muut pk-yritykset, ja pienviljelijöiden, merkityksellinen osallistaminen metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen, metsien muuntamisen, maaoikeuksien loukkausten ja laittoman tuotannon torjumiseksi;

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – f b alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – f b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f b) | asetetaanko asianomaisessa maassa asiaa koskevat tiedot avoimesti saataville; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f b)

(f b)

asetetaanko asianomaisessa maassa asiaa koskevat tiedot avoimesti saataville;

asetetaanko asianomaisessa maassa asiaa koskevat tiedot avoimesti saataville;

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – f c alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – f c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f c) | tarvittaessa alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden oikeuksia suojelevien lakien olemassaolo, noudattaminen ja tehokas valvonta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f c)

(f c)

tarvittaessa alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden oikeuksia suojelevien lakien olemassaolo, noudattaminen ja tehokas valvonta.

tarvittaessa alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja muiden tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijoiden oikeuksia suojelevien lakien olemassaolo, noudattaminen ja tehokas valvonta.

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

27 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio ilmoittaa asianomaisille maille aikomuksestaan tehdä muutos
  voimassa olevaan
  riskiluokkaan ja kehottaa niitä toimittamaan kaikki tältä osin hyödyllisiksi katsomansa tiedot. Komissio antaa maille riittävästi aikaa toimittaa vastaus, johon voi sisältyä tietoja maan toteuttamista toimenpiteistä tilanteen korjaamiseksi, jos maa tai sen osat määritetään ylempään riskiluokkaan kuuluvaksi. | Komissio ilmoittaa asianomaisille maille
  , alueellisille viranomaisille sekä toimijoille ja kauppaa käyville
  aikomuksestaan tehdä muutos
  maan tai sen osan
  riskiluokkaan ja kehottaa niitä toimittamaan kaikki tältä osin hyödyllisiksi katsomansa tiedot. Komissio
  toteuttaa myös julkisen kuulemisen, jossa kerätään tietoja ja näkemyksiä asianomaisilta osapuolilta, muun muassa erityisesti alkuperäiskansoilta, paikallisyhteisöiltä, pienviljelijöiltä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä. Komissio
  antaa maille
  ja alueellisille viranomaisille
  riittävästi aikaa toimittaa vastaus, johon voi sisältyä tietoja maan
  tai alueellisen viranomaisen
  toteuttamista toimenpiteistä tilanteen korjaamiseksi, jos maa tai sen osat määritetään ylempään riskiluokkaan kuuluvaksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio ilmoittaa asianomaisille maille aikomuksestaan tehdä muutos
  voimassa olevaan
  riskiluokkaan ja kehottaa niitä toimittamaan kaikki tältä osin hyödyllisiksi katsomansa tiedot. Komissio antaa maille riittävästi aikaa toimittaa vastaus, johon voi sisältyä tietoja maan toteuttamista toimenpiteistä tilanteen korjaamiseksi, jos maa tai sen osat määritetään ylempään riskiluokkaan kuuluvaksi.

voimassa olevaan

Komissio ilmoittaa asianomaisille maille
  , alueellisille viranomaisille sekä toimijoille ja kauppaa käyville
  aikomuksestaan tehdä muutos
  maan tai sen osan
  riskiluokkaan ja kehottaa niitä toimittamaan kaikki tältä osin hyödyllisiksi katsomansa tiedot. Komissio
  toteuttaa myös julkisen kuulemisen, jossa kerätään tietoja ja näkemyksiä asianomaisilta osapuolilta, muun muassa erityisesti alkuperäiskansoilta, paikallisyhteisöiltä, pienviljelijöiltä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä. Komissio
  antaa maille
  ja alueellisille viranomaisille
  riittävästi aikaa toimittaa vastaus, johon voi sisältyä tietoja maan
  tai alueellisen viranomaisen
  toteuttamista toimenpiteistä tilanteen korjaamiseksi, jos maa tai sen osat määritetään ylempään riskiluokkaan kuuluvaksi.

, alueellisille viranomaisille sekä toimijoille ja kauppaa käyville

maan tai sen osan

toteuttaa myös julkisen kuulemisen, jossa kerätään tietoja ja näkemyksiä asianomaisilta osapuolilta, muun muassa erityisesti alkuperäiskansoilta, paikallisyhteisöiltä, pienviljelijöiltä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä. Komissio

ja alueellisille viranomaisille

tai alueellisen viranomaisen

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 3 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

27 artikla – 3 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komission ilmoitukseen on sisällytettävä seuraavat tiedot: | Komission ilmoitukseen
  ja kuulemiseen
  on sisällytettävä seuraavat tiedot: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komission ilmoitukseen on sisällytettävä seuraavat tiedot:

Komission ilmoitukseen
  ja kuulemiseen
  on sisällytettävä seuraavat tiedot:

ja kuulemiseen

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta

28 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio
  tekee
  yhteistyötä niiden tuotantomaiden kanssa, joita tämä asetus koskee,
  kehittääkseen
  kumppanuuksia ja
  yhteistyötä
  , jotta voidaan yhdessä puuttua
  metsäkatoon ja
  metsien tilan
  heikkenemiseen
  .
  Tällaisissa kumppanuuksissa
  ja
  yhteistyömekanismeissa keskitytään
  metsien suojeluun, ennallistamiseen ja kestävään käyttöön, metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen sekä siirtymiseen hyödykkeiden kestävään tuotantoon ja kulutukseen
  sekä
  kestäviin jalostus- ja kaupankäyntitapoihin. Kumppanuuksiin ja yhteistyömekanismeihin voi kuulua jäsenneltyä vuoropuhelua, tukiohjelmia ja -toimia, hallinnollisia järjestelyjä
  ja olemassa oleviin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä tai sopimuksia
  , joiden avulla tuottajamaat voivat siirtyä maataloustuotantoon, joka helpottaa tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta.
  Tällaiset sopimukset
  ja niiden
  tehokas täytäntöönpano otetaan huomioon
  tämän asetuksen
  27 artiklan mukaisessa vertailuanalyysissä
  . | 1.   Komissio
  ja jäsenvaltiot tekevät koordinoidusti
  yhteistyötä niiden tuotantomaiden kanssa, joita tämä asetus koskee,
  sekä paikallisviranomaisten ja asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti niiden kanssa, jotka vievät merkittäviä määriä liitteessä I lueteltuja hyödykkeitä, muun muassa käyttämällä nykyisiä ja tulevia
  kumppanuuksia ja
  vapaakauppasopimuksia ja yhdenmukaistamalla nykyisiä avustusvälineitä
  , jotta voidaan yhdessä puuttua
  metsäkadon,
  metsien tilan
  heikkenemisen ja metsien muuntamisen perimmäisiin syihin
  .
  Tällaisia kumppanuuksia
  ja
  yhteistyömekanismeja on tuettava riittävillä resursseilla, ja niissä on keskityttävä
  metsien suojeluun, ennallistamiseen ja kestävään käyttöön, metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  , metsien muuntamiseen
  sekä siirtymiseen hyödykkeiden kestävään tuotantoon ja kulutukseen, kestäviin jalostus- ja kaupankäyntitapoihin
  , hyvään hallintoon sekä metsistä riippuvaisten yhteisöjen, mukaan lukien alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt, muut tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijat ja pienviljelijät, oikeuksien, toimeentulon ja olemassaolon suojelemiseen
  . Kumppanuuksiin ja yhteistyömekanismeihin voi kuulua
  esimerkiksi
  jäsenneltyä vuoropuhelua,
  taloudellisia ja teknisiä
  tukiohjelmia ja -toimia, hallinnollisia järjestelyjä, joiden avulla tuottajamaat
  ja niiden osat
  voivat siirtyä maataloustuotantoon, joka helpottaa tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta.
  Komissio varmistaa, että alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan yhteisten etenemissuunnitelmien kehittämiseen. Yhteisten etenemissuunnitelmien on perustuttava paikallisten sidosryhmien kanssa sovittuihin välitavoitteisiin. Komissio tekee erityisesti yhteistyötä tuottajamaiden kanssa poistaakseen noudattamista haittaavat oikeudelliset esteet, mukaan lukien kansallinen maanhallintaoikeuksien hallinto ja tietosuojalainsäädäntö. Näiden kumppanuuksien tavoitteena on yhteisten etenemissuunnitelmien kehittäminen, myös jatkuva vuoropuhelu ja yhteistyö, erityisesti suuren riskin maiksi määritettyjen maiden
  ja niiden
  osien kanssa, jotta voidaan tukea niiden jatkuvaa kehittymistä kohti 27 artiklassa tarkoitettua keskimääräisen riskin luokkaa. Kumppanuuksissa ja yhteistyömekanismeissa on kiinnitettävä erityistä huomiota pienviljelijöihin, jotta nämä voivat siirtyä käyttämään kestäviä maa- ja metsätalouskäytäntöjä ja noudattaa
  tämän asetuksen
  vaatimuksia, muun muassa mahdollistamalla riittävä ja käyttäjäystävällinen tiedonsaanti
  .
  Pienviljelijöiden tarpeisiin vastaamiseksi on oltava saatavilla riittävät taloudelliset resurssit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio
  tekee
  yhteistyötä niiden tuotantomaiden kanssa, joita tämä asetus koskee,
  kehittääkseen
  kumppanuuksia ja
  yhteistyötä
  , jotta voidaan yhdessä puuttua
  metsäkatoon ja
  metsien tilan
  heikkenemiseen
  .
  Tällaisissa kumppanuuksissa
  ja
  yhteistyömekanismeissa keskitytään
  metsien suojeluun, ennallistamiseen ja kestävään käyttöön, metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen sekä siirtymiseen hyödykkeiden kestävään tuotantoon ja kulutukseen
  sekä
  kestäviin jalostus- ja kaupankäyntitapoihin. Kumppanuuksiin ja yhteistyömekanismeihin voi kuulua jäsenneltyä vuoropuhelua, tukiohjelmia ja -toimia, hallinnollisia järjestelyjä
  ja olemassa oleviin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä tai sopimuksia
  , joiden avulla tuottajamaat voivat siirtyä maataloustuotantoon, joka helpottaa tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta.
  Tällaiset sopimukset
  ja niiden
  tehokas täytäntöönpano otetaan huomioon
  tämän asetuksen
  27 artiklan mukaisessa vertailuanalyysissä
  .

1.   Komissio
  ja jäsenvaltiot tekevät koordinoidusti
  yhteistyötä niiden tuotantomaiden kanssa, joita tämä asetus koskee,
  sekä paikallisviranomaisten ja asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti niiden kanssa, jotka vievät merkittäviä määriä liitteessä I lueteltuja hyödykkeitä, muun muassa käyttämällä nykyisiä ja tulevia
  kumppanuuksia ja
  vapaakauppasopimuksia ja yhdenmukaistamalla nykyisiä avustusvälineitä
  , jotta voidaan yhdessä puuttua
  metsäkadon,
  metsien tilan
  heikkenemisen ja metsien muuntamisen perimmäisiin syihin
  .
  Tällaisia kumppanuuksia
  ja
  yhteistyömekanismeja on tuettava riittävillä resursseilla, ja niissä on keskityttävä
  metsien suojeluun, ennallistamiseen ja kestävään käyttöön, metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen
  , metsien muuntamiseen
  sekä siirtymiseen hyödykkeiden kestävään tuotantoon ja kulutukseen, kestäviin jalostus- ja kaupankäyntitapoihin
  , hyvään hallintoon sekä metsistä riippuvaisten yhteisöjen, mukaan lukien alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt, muut tapaoikeuden mukaisten maanhallintaoikeuksien haltijat ja pienviljelijät, oikeuksien, toimeentulon ja olemassaolon suojelemiseen
  . Kumppanuuksiin ja yhteistyömekanismeihin voi kuulua
  esimerkiksi
  jäsenneltyä vuoropuhelua,
  taloudellisia ja teknisiä
  tukiohjelmia ja -toimia, hallinnollisia järjestelyjä, joiden avulla tuottajamaat
  ja niiden osat
  voivat siirtyä maataloustuotantoon, joka helpottaa tämän asetuksen vaatimusten noudattamista asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden osalta.
  Komissio varmistaa, että alkuperäiskansat, paikallisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan yhteisten etenemissuunnitelmien kehittämiseen. Yhteisten etenemissuunnitelmien on perustuttava paikallisten sidosryhmien kanssa sovittuihin välitavoitteisiin. Komissio tekee erityisesti yhteistyötä tuottajamaiden kanssa poistaakseen noudattamista haittaavat oikeudelliset esteet, mukaan lukien kansallinen maanhallintaoikeuksien hallinto ja tietosuojalainsäädäntö. Näiden kumppanuuksien tavoitteena on yhteisten etenemissuunnitelmien kehittäminen, myös jatkuva vuoropuhelu ja yhteistyö, erityisesti suuren riskin maiksi määritettyjen maiden
  ja niiden
  osien kanssa, jotta voidaan tukea niiden jatkuvaa kehittymistä kohti 27 artiklassa tarkoitettua keskimääräisen riskin luokkaa. Kumppanuuksissa ja yhteistyömekanismeissa on kiinnitettävä erityistä huomiota pienviljelijöihin, jotta nämä voivat siirtyä käyttämään kestäviä maa- ja metsätalouskäytäntöjä ja noudattaa
  tämän asetuksen
  vaatimuksia, muun muassa mahdollistamalla riittävä ja käyttäjäystävällinen tiedonsaanti
  .
  Pienviljelijöiden tarpeisiin vastaamiseksi on oltava saatavilla riittävät taloudelliset resurssit.

Tarkistus 265

Tarkistus 265

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 a kohta (uusi)

28 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio ja neuvosto sitoutuvat edelleen panemaan täytäntöön kauppasopimuksia ja valvomaan niiden noudattamista sekä tekemään uusia vapaakauppasopimuksia, joihin sisältyy vahvoja määräyksiä kestävästä kehityksestä erityisesti metsien osalta ja velvoite panna tehokkaasti täytäntöön monenväliset ympäristösopimukset, kuten Pariisin sopimus ja biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio ja neuvosto sitoutuvat edelleen panemaan täytäntöön kauppasopimuksia ja valvomaan niiden noudattamista sekä tekemään uusia vapaakauppasopimuksia, joihin sisältyy vahvoja määräyksiä kestävästä kehityksestä erityisesti metsien osalta ja velvoite panna tehokkaasti täytäntöön monenväliset ympäristösopimukset, kuten Pariisin sopimus ja biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus.

Tarkistukset 214 ja 266

Tarkistukset 214 ja 266

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 kohta

28 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja yksityisen sektorin, mukaan lukien pk-yritykset ja
  pienviljelijät
  ,
  olisi
  voitava osallistua täysipainoisesti
  kumppanuuksiin
  ja
  yhteistyöhön
  . | 2.   
  Kumppanuuksia ja yhteistyötä varten on oltava riittävät taloudelliset resurssit, ja niissä on otettava täysimääräisesti huomioon EU:n seurantakeskuksen antamat tiedot ja varoitukset.
  Kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen
  , naisten ja
  yksityisen sektorin, mukaan lukien
  mikroyritykset ja muut
  pk-yritykset, ja
  pienviljelijöiden
  ,
  on
  voitava osallistua täysipainoisesti
  niihin. Kumppanuuksilla ja yhteistyöllä on myös tuettava osallistavaa vuoropuhelua kansallisista oikeudellisista ja hallinnollisista uudistusprosesseista, joilla parannetaan metsähallintoa ja puututaan kotimaisiin metsäkatoa edistäviin tekijöihin, tai käynnistettävä tällainen vuoropuhelu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen ja yksityisen sektorin, mukaan lukien pk-yritykset ja
  pienviljelijät
  ,
  olisi
  voitava osallistua täysipainoisesti
  kumppanuuksiin
  ja
  yhteistyöhön
  .

2.   
  Kumppanuuksia ja yhteistyötä varten on oltava riittävät taloudelliset resurssit, ja niissä on otettava täysimääräisesti huomioon EU:n seurantakeskuksen antamat tiedot ja varoitukset.
  Kaikkien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen
  , naisten ja
  yksityisen sektorin, mukaan lukien
  mikroyritykset ja muut
  pk-yritykset, ja
  pienviljelijöiden
  ,
  on
  voitava osallistua täysipainoisesti
  niihin. Kumppanuuksilla ja yhteistyöllä on myös tuettava osallistavaa vuoropuhelua kansallisista oikeudellisista ja hallinnollisista uudistusprosesseista, joilla parannetaan metsähallintoa ja puututaan kotimaisiin metsäkatoa edistäviin tekijöihin, tai käynnistettävä tällainen vuoropuhelu.

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 a kohta (uusi)

28 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa, ettei tämän asetuksen täytäntöönpano rajoita tai häiritse kauppaa tarpeettomasti erityisesti asianomaisten vähiten kehittyneiden maiden osalta, komissio toimittaa valtion viranomaisille, paikallisviranomaisille, kansalaisyhteiskunnan järjestöille, mukaan lukien ammattijärjestöt, ja tuottajille, erityisesti pientuottajille, kolmansissa maissa hallinnollista ja valmiuksien kehittämiseen liittyvää erityistukea, jonka tavoitteena on helpottaa sitä, että nämä toimijat voivat täyttää tämän asetuksen mukaiset hallinnolliset vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa, ettei tämän asetuksen täytäntöönpano rajoita tai häiritse kauppaa tarpeettomasti erityisesti asianomaisten vähiten kehittyneiden maiden osalta, komissio toimittaa valtion viranomaisille, paikallisviranomaisille, kansalaisyhteiskunnan järjestöille, mukaan lukien ammattijärjestöt, ja tuottajille, erityisesti pientuottajille, kolmansissa maissa hallinnollista ja valmiuksien kehittämiseen liittyvää erityistukea, jonka tavoitteena on helpottaa sitä, että nämä toimijat voivat täyttää tämän asetuksen mukaiset hallinnolliset vaatimukset.

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 3 kohta

28 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kumppanuuksilla ja yhteistyöllä edistetään yhdennettyjen maankäytön suunnitteluprosessien, asiaa koskevan lainsäädännön,
  verokannustimien
  ja muiden sopivien välineiden kehittämistä, jotta voidaan parantaa metsien ja luonnon monimuotoisuuden suojelua, kestävää metsänhoitoa ja metsien ennallistamista, torjua metsien ja haavoittuvien ekosysteemien muuttamista muihin maankäyttötarkoituksiin, optimoida maisemalle,
  maanomistuksen
  turvaamiselle, maatalouden tuottavuudelle ja kilpailukyvylle
  sekä
  läpinäkyville toimitusketjuille koituvat hyödyt, vahvistaa metsistä riippuvaisten yhteisöjen, kuten pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, oikeuksia sekä varmistaa metsänhoitoa koskevien asiakirjojen ja muiden asiaan liittyvien tietojen yleinen saatavuus. | 3.   Kumppanuuksilla ja yhteistyöllä edistetään yhdennettyjen maankäytön suunnitteluprosessien, asiaa koskevan lainsäädännön,
  muun muassa asiaa koskevan lainsäädännön soveltamisalan määrittämistä koskevien useita sidosryhmiä käsittävien prosessien, verotuksellisten tai kaupallisten kannustimien
  ja muiden sopivien välineiden kehittämistä, jotta voidaan parantaa metsien ja luonnon monimuotoisuuden suojelua, kestävää metsänhoitoa ja metsien ennallistamista, torjua metsien ja haavoittuvien ekosysteemien muuttamista muihin maankäyttötarkoituksiin, optimoida maisemalle,
  maanhallinnan
  turvaamiselle, maatalouden tuottavuudelle ja kilpailukyvylle, läpinäkyville toimitusketjuille
  sekä jäljitettävyydelle
  koituvat hyödyt,
  suojella omistus-, maanhallinta- ja maankäyttöoikeuksia, myös paikallis- ja alkuperäisyhteisöjen oikeuksia puuston hallintaan, ja oikeutta antaa vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus tai perua se,
  vahvistaa metsistä riippuvaisten yhteisöjen, kuten pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, oikeuksia
  , vahvistaa kansallisia hallinto- ja lainvalvontajärjestelmiä
  sekä varmistaa metsänhoitoa koskevien asiakirjojen ja muiden asiaan liittyvien tietojen yleinen saatavuus.
  Komissio pyrkii sisällyttämään maa- ja hallintaoikeuksien seurannan EU:n seurantakeskuksen toimintaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Kumppanuuksilla ja yhteistyöllä edistetään yhdennettyjen maankäytön suunnitteluprosessien, asiaa koskevan lainsäädännön,
  verokannustimien
  ja muiden sopivien välineiden kehittämistä, jotta voidaan parantaa metsien ja luonnon monimuotoisuuden suojelua, kestävää metsänhoitoa ja metsien ennallistamista, torjua metsien ja haavoittuvien ekosysteemien muuttamista muihin maankäyttötarkoituksiin, optimoida maisemalle,
  maanomistuksen
  turvaamiselle, maatalouden tuottavuudelle ja kilpailukyvylle
  sekä
  läpinäkyville toimitusketjuille koituvat hyödyt, vahvistaa metsistä riippuvaisten yhteisöjen, kuten pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, oikeuksia sekä varmistaa metsänhoitoa koskevien asiakirjojen ja muiden asiaan liittyvien tietojen yleinen saatavuus.

3.   Kumppanuuksilla ja yhteistyöllä edistetään yhdennettyjen maankäytön suunnitteluprosessien, asiaa koskevan lainsäädännön,
  muun muassa asiaa koskevan lainsäädännön soveltamisalan määrittämistä koskevien useita sidosryhmiä käsittävien prosessien, verotuksellisten tai kaupallisten kannustimien
  ja muiden sopivien välineiden kehittämistä, jotta voidaan parantaa metsien ja luonnon monimuotoisuuden suojelua, kestävää metsänhoitoa ja metsien ennallistamista, torjua metsien ja haavoittuvien ekosysteemien muuttamista muihin maankäyttötarkoituksiin, optimoida maisemalle,
  maanhallinnan
  turvaamiselle, maatalouden tuottavuudelle ja kilpailukyvylle, läpinäkyville toimitusketjuille
  sekä jäljitettävyydelle
  koituvat hyödyt,
  suojella omistus-, maanhallinta- ja maankäyttöoikeuksia, myös paikallis- ja alkuperäisyhteisöjen oikeuksia puuston hallintaan, ja oikeutta antaa vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus tai perua se,
  vahvistaa metsistä riippuvaisten yhteisöjen, kuten pienviljelijöiden, alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, oikeuksia
  , vahvistaa kansallisia hallinto- ja lainvalvontajärjestelmiä
  sekä varmistaa metsänhoitoa koskevien asiakirjojen ja muiden asiaan liittyvien tietojen yleinen saatavuus.
  Komissio pyrkii sisällyttämään maa- ja hallintaoikeuksien seurannan EU:n seurantakeskuksen toimintaan.

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 4 kohta

28 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio osallistuu kansainväliseen kahden- ja monenväliseen keskusteluun politiikoista ja toimista metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen pysäyttämiseksi, myös monenvälisillä foorumeilla, kuten biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi, YK:n ympäristökokous, YK:n metsäfoorumi, ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus, Maailman kauppajärjestö sekä G7- ja G20-ryhmät. Tämän osallistumisen puitteissa edistetään kestävään maataloustuotantoon ja kestävään metsätalouteen siirtymistä sekä avointen ja kestävien toimitusketjujen kehittämistä ja jatketaan toimia sellaisten tiukkojen normien ja määritelmien laatimiseksi ja hyväksymiseksi, joilla varmistetaan korkeatasoinen
  metsäekosysteemien
  suojelu. | 4.   Komissio osallistuu kansainväliseen kahden- ja monenväliseen keskusteluun politiikoista ja toimista metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  pysäyttämiseksi, myös monenvälisillä foorumeilla, kuten biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi, YK:n ympäristökokous, YK:n metsäfoorumi, ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus, Maailman kauppajärjestö sekä G7- ja G20-ryhmät. Tämän osallistumisen puitteissa edistetään kestävään maataloustuotantoon ja kestävään metsätalouteen siirtymistä sekä avointen ja kestävien toimitusketjujen kehittämistä ja jatketaan toimia sellaisten tiukkojen normien ja määritelmien laatimiseksi ja hyväksymiseksi, joilla varmistetaan korkeatasoinen
  metsien ja muiden luonnon ekosysteemien ja niihin liittyvien ihmisoikeuksien
  suojelu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio osallistuu kansainväliseen kahden- ja monenväliseen keskusteluun politiikoista ja toimista metsäkadon
  ja
  metsien tilan heikkenemisen pysäyttämiseksi, myös monenvälisillä foorumeilla, kuten biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi, YK:n ympäristökokous, YK:n metsäfoorumi, ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus, Maailman kauppajärjestö sekä G7- ja G20-ryhmät. Tämän osallistumisen puitteissa edistetään kestävään maataloustuotantoon ja kestävään metsätalouteen siirtymistä sekä avointen ja kestävien toimitusketjujen kehittämistä ja jatketaan toimia sellaisten tiukkojen normien ja määritelmien laatimiseksi ja hyväksymiseksi, joilla varmistetaan korkeatasoinen
  metsäekosysteemien
  suojelu.

4.   Komissio osallistuu kansainväliseen kahden- ja monenväliseen keskusteluun politiikoista ja toimista metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen
  ja metsien muuntamisen
  pysäyttämiseksi, myös monenvälisillä foorumeilla, kuten biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö, YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi, YK:n ympäristökokous, YK:n metsäfoorumi, ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus, Maailman kauppajärjestö sekä G7- ja G20-ryhmät. Tämän osallistumisen puitteissa edistetään kestävään maataloustuotantoon ja kestävään metsätalouteen siirtymistä sekä avointen ja kestävien toimitusketjujen kehittämistä ja jatketaan toimia sellaisten tiukkojen normien ja määritelmien laatimiseksi ja hyväksymiseksi, joilla varmistetaan korkeatasoinen
  metsien ja muiden luonnon ekosysteemien ja niihin liittyvien ihmisoikeuksien
  suojelu.

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 2 kohta

29 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava perustellut huolet huolellisesti ja puolueettomasti ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien toimijoiden ja kauppaa käyvien tarkastukset ja kuulemiset, tämän asetuksen säännösten mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi sekä tarvittaessa 21 artiklan mukaiset väliaikaiset toimenpiteet, jotta voidaan estää tutkittavina olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, saataville asettaminen niillä ja vienti niiltä. | 2.   Toimivaltaisten viranomaisten on
  ilman aiheetonta viivytystä
  arvioitava perustellut huolet huolellisesti ja puolueettomasti ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien toimijoiden ja kauppaa käyvien tarkastukset ja kuulemiset, tämän asetuksen säännösten mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi sekä tarvittaessa 21 artiklan mukaiset väliaikaiset toimenpiteet, jotta voidaan estää tutkittavina olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, saataville asettaminen niillä ja vienti niiltä
  , ja ilmoitettava komissiolle käyttöön otetuista toimenpiteistä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava perustellut huolet huolellisesti ja puolueettomasti ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien toimijoiden ja kauppaa käyvien tarkastukset ja kuulemiset, tämän asetuksen säännösten mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi sekä tarvittaessa 21 artiklan mukaiset väliaikaiset toimenpiteet, jotta voidaan estää tutkittavina olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, saataville asettaminen niillä ja vienti niiltä.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on
  ilman aiheetonta viivytystä
  arvioitava perustellut huolet huolellisesti ja puolueettomasti ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien toimijoiden ja kauppaa käyvien tarkastukset ja kuulemiset, tämän asetuksen säännösten mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi sekä tarvittaessa 21 artiklan mukaiset väliaikaiset toimenpiteet, jotta voidaan estää tutkittavina olevien asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, saataville asettaminen niillä ja vienti niiltä
  , ja ilmoitettava komissiolle käyttöön otetuista toimenpiteistä
  .

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 3 kohta

29 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Toimivaltaisen viranomaisen on
  mahdollisimman pian
  ja kansallisen lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka
  ilmoittivat havainnoista viranomaisille
  , tekemästään päätöksestä suostua pyynnön mukaisiin toimiin tai kieltäytyä niistä sekä perusteltava päätöksensä. | 3.   Toimivaltaisen viranomaisen on
  30 päivän kuluessa perustellun huolen vastaanottamisesta
  ja kansallisen lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka
  esittivät perusteltuja huolia viranomaiselle
  ,
  näiden esittämää perusteltua huolta koskevasta 2 kohdan mukaisesta arvioinnistaan ja
  tekemästään päätöksestä suostua pyynnön mukaisiin toimiin tai kieltäytyä niistä sekä perusteltava päätöksensä.
  Jos 2 kohdan nojalla toteutetaan lisätoimia, toimivaltaisen viranomaisen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille toteutettavien toimenpiteiden luonteesta ja aikataulusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on
  mahdollisimman pian
  ja kansallisen lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka
  ilmoittivat havainnoista viranomaisille
  , tekemästään päätöksestä suostua pyynnön mukaisiin toimiin tai kieltäytyä niistä sekä perusteltava päätöksensä.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on
  30 päivän kuluessa perustellun huolen vastaanottamisesta
  ja kansallisen lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka
  esittivät perusteltuja huolia viranomaiselle
  ,
  näiden esittämää perusteltua huolta koskevasta 2 kohdan mukaisesta arvioinnistaan ja
  tekemästään päätöksestä suostua pyynnön mukaisiin toimiin tai kieltäytyä niistä sekä perusteltava päätöksensä.
  Jos 2 kohdan nojalla toteutetaan lisätoimia, toimivaltaisen viranomaisen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille toteutettavien toimenpiteiden luonteesta ja aikataulusta.

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 3 a kohta (uusi)

29 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Helpottaakseen perusteltujen huolten välittämistä tuottajamaiden luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä ja erityisesti paikallisyhteisöiltä, komissio laatii keskitetyn viestintämenettelyn, kyseisten huolten kanavoimiseksi asianomaisille jäsenvaltioille. Tämä menettely täydentää toimivaltaisten viranomaisten laatimia menettelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Helpottaakseen perusteltujen huolten välittämistä tuottajamaiden luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä ja erityisesti paikallisyhteisöiltä, komissio laatii keskitetyn viestintämenettelyn, kyseisten huolten kanavoimiseksi asianomaisille jäsenvaltioille. Tämä menettely täydentää toimivaltaisten viranomaisten laatimia menettelyjä.

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 3 b kohta (uusi)

29 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä toimenpiteistä, joilla suojellaan luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka esittävät perusteltuja huolia tai suorittavat tutkimuksia todentaakseen, että toimijat tai kauppaa käyvät noudattavat tätä asetusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä toimenpiteistä, joilla suojellaan luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka esittävät perusteltuja huolia tai suorittavat tutkimuksia todentaakseen, että toimijat tai kauppaa käyvät noudattavat tätä asetusta.

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 a kohta (uusi)

30 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukainen menettely tuomioistuimessa tai muussa riippumattomassa ja puolueettomassa julkisessa elimessä on voitava panna vireille oikeudenmukaisesti, tasapuolisesti ja nopeasti, menettely ei saa olla niin kallis, että se olisi esteenä vireillepanolle, ja sen on tarjottava asianmukaisia ja tehokkaita korjaavia toimenpiteitä, mukaan lukien tapauksen mukaan kieltomääräys. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisön saatavilla on käytännön tietoja mahdollisuudesta turvautua hallinnollisiin ja tuomioistuimessa toteutettaviin muutoksenhakumenettelyihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukainen menettely tuomioistuimessa tai muussa riippumattomassa ja puolueettomassa julkisessa elimessä on voitava panna vireille oikeudenmukaisesti, tasapuolisesti ja nopeasti, menettely ei saa olla niin kallis, että se olisi esteenä vireillepanolle, ja sen on tarjottava asianmukaisia ja tehokkaita korjaavia toimenpiteitä, mukaan lukien tapauksen mukaan kieltomääräys. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisön saatavilla on käytännön tietoja mahdollisuudesta turvautua hallinnollisiin ja tuomioistuimessa toteutettaviin muutoksenhakumenettelyihin.

Tarkistus 223

Tarkistus 223

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 kohta

31 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio perustaa 36 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun päivään mennessä tietojärjestelmän, jäljempänä ”rekisteri”, johon sisällytetään 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti saataville asetetut asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset, ja ylläpitää sitä. | 1.   Komissio perustaa 36 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun päivään mennessä tietojärjestelmän, jäljempänä ”rekisteri”, johon sisällytetään 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti saataville asetetut asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset
  sekä 23 artiklassa tarkoitettu asetusta noudattamattomien toimijoiden ja kauppaa käyvien luettelo
  , ja ylläpitää sitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio perustaa 36 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun päivään mennessä tietojärjestelmän, jäljempänä ”rekisteri”, johon sisällytetään 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti saataville asetetut asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset, ja ylläpitää sitä.

1.   Komissio perustaa 36 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun päivään mennessä tietojärjestelmän, jäljempänä ”rekisteri”, johon sisällytetään 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti saataville asetetut asianmukaista huolellisuutta koskevat vakuutukset
  sekä 23 artiklassa tarkoitettu asetusta noudattamattomien toimijoiden ja kauppaa käyvien luettelo
  , ja ylläpitää sitä.

Tarkistus 224

Tarkistus 224

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 2 kohta – c alakohta

31 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | asianmukaista huolellisuutta koskevia vakuutuksia koskevien tarkastusten tulosten rekisteröinti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

asianmukaista huolellisuutta koskevia vakuutuksia koskevien tarkastusten tulosten rekisteröinti;

| (c) | asianmukaista huolellisuutta koskevia vakuutuksia koskevien tarkastusten tulosten
  sekä määrättyjen seuraamusten
  rekisteröinti; |
| --- | --- |

(c)

asianmukaista huolellisuutta koskevia vakuutuksia koskevien tarkastusten tulosten
  sekä määrättyjen seuraamusten
  rekisteröinti;

sekä määrättyjen seuraamusten

Tarkistus 225

Tarkistus 225

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 4 kohta

31 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio sallii pääsyn kyseiseen tietojärjestelmään tulliviranomaisille, toimivaltaisille viranomaisille, toimijoille ja kauppaa käyville niille tämän asetuksen mukaan kuuluvien velvoitteiden mukaisesti. | 4.   Komissio sallii pääsyn kyseiseen tietojärjestelmään tulliviranomaisille, toimivaltaisille viranomaisille, toimijoille ja kauppaa käyville
  tai niiden laillisille edustajille tai molemmille sekä asianomaisille toimittajille
  niille tämän asetuksen mukaan kuuluvien velvoitteiden mukaisesti.
  Asianomaisilla toimittajilla on oltava oikeus tutustua kaikkiin itseään koskeviin tietoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio sallii pääsyn kyseiseen tietojärjestelmään tulliviranomaisille, toimivaltaisille viranomaisille, toimijoille ja kauppaa käyville niille tämän asetuksen mukaan kuuluvien velvoitteiden mukaisesti.

4.   Komissio sallii pääsyn kyseiseen tietojärjestelmään tulliviranomaisille, toimivaltaisille viranomaisille, toimijoille ja kauppaa käyville
  tai niiden laillisille edustajille tai molemmille sekä asianomaisille toimittajille
  niille tämän asetuksen mukaan kuuluvien velvoitteiden mukaisesti.
  Asianomaisilla toimittajilla on oltava oikeus tutustua kaikkiin itseään koskeviin tietoihin.

Tarkistus 226

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 5 kohta

31 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   EU:n avoimen tiedon politiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2019/1024 (51) mukaisesti komissio tarjoaa suurelle yleisölle pääsyn tietojärjestelmän kokonaan anonymisoituihin tietoaineistoihin avoimessa muodossa, joka voi olla koneellisesti luettavissa ja joka varmistaa yhteentoimivuuden, uudelleenkäytön ja saatavuuden. | 5.   EU:n avoimen tiedon politiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2019/1024 (51) mukaisesti komissio tarjoaa suurelle yleisölle pääsyn tietojärjestelmän kokonaan anonymisoituihin tietoaineistoihin
  , lukuun ottamatta tämän artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tietoja,
  avoimessa muodossa, joka voi olla koneellisesti luettavissa ja joka varmistaa yhteentoimivuuden, uudelleenkäytön ja saatavuuden
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   EU:n avoimen tiedon politiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2019/1024 (51) mukaisesti komissio tarjoaa suurelle yleisölle pääsyn tietojärjestelmän kokonaan anonymisoituihin tietoaineistoihin avoimessa muodossa, joka voi olla koneellisesti luettavissa ja joka varmistaa yhteentoimivuuden, uudelleenkäytön ja saatavuuden.

5.   EU:n avoimen tiedon politiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2019/1024 (51) mukaisesti komissio tarjoaa suurelle yleisölle pääsyn tietojärjestelmän kokonaan anonymisoituihin tietoaineistoihin
  , lukuun ottamatta tämän artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tietoja,
  avoimessa muodossa, joka voi olla koneellisesti luettavissa ja joka varmistaa yhteentoimivuuden, uudelleenkäytön ja saatavuuden
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista
  .

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta

32 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Komissio tarkastelee tätä asetusta ensimmäisen kerran uudelleen viimeistään kahden vuoden kuluttua
  sen
  voimaantulosta ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen
  .
  Kertomuksessa keskitytään erityisesti arvioimaan, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan muita ekosysteemejä, kuten paljon hiiltä sitovaa maata ja maata, jonka luonnon monimuotoisuuden arvo on suuri, kuten niityt, turvemaat ja kosteikot, sekä muita hyödykkeitä. | 1.   
  Tämän asetuksen tultua voimaan komissio tarkastelee jatkuvasti uudelleen sen soveltamista. Komissio |
| | (a) | esittää viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] vaikutustenarvioinnin ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, joka koskee tämän asetuksen soveltamisalan laajentamista kattamaan muita luonnon ekosysteemejä, kuten paljon hiiltä sitovaa maata ja maata, jonka luonnon monimuotoisuuden arvo on suuri, kuten niityt, turvemaat ja kosteikot, metsien ja muun puustoisen maan lisäksi 2 artiklassa tarkoitetun aikarajan ja siinä tarkoitettujen määritelmien mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Komissio tarkastelee tätä asetusta ensimmäisen kerran uudelleen viimeistään kahden vuoden kuluttua
  sen
  voimaantulosta ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen
  .
  Kertomuksessa keskitytään erityisesti arvioimaan, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan muita ekosysteemejä, kuten paljon hiiltä sitovaa maata ja maata, jonka luonnon monimuotoisuuden arvo on suuri, kuten niityt, turvemaat ja kosteikot, sekä muita hyödykkeitä.

1.   
  Tämän asetuksen tultua voimaan komissio tarkastelee jatkuvasti uudelleen sen soveltamista. Komissio

(a)

(a)

esittää viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] vaikutustenarvioinnin ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, joka koskee tämän asetuksen soveltamisalan laajentamista kattamaan muita luonnon ekosysteemejä, kuten paljon hiiltä sitovaa maata ja maata, jonka luonnon monimuotoisuuden arvo on suuri, kuten niityt, turvemaat ja kosteikot, metsien ja muun puustoisen maan lisäksi 2 artiklassa tarkoitetun aikarajan ja siinä tarkoitettujen määritelmien mukaisesti;

esittää viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] vaikutustenarvioinnin ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, joka koskee tämän asetuksen soveltamisalan laajentamista kattamaan muita luonnon ekosysteemejä, kuten paljon hiiltä sitovaa maata ja maata, jonka luonnon monimuotoisuuden arvo on suuri, kuten niityt, turvemaat ja kosteikot, metsien ja muun puustoisen maan lisäksi 2 artiklassa tarkoitetun aikarajan ja siinä tarkoitettujen määritelmien mukaisesti;

| (b) | arvioi viimeistään ... päivään ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä |
| --- | --- |

(b)

(b)

arvioi viimeistään ... päivään ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä

arvioi viimeistään ... päivään ...kuuta ... [Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä

| | i) | tarvetta ja mahdollisuuksia laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan muita hyödykkeitä ja tuotteita, erityisesti liitteessä I luetelluista hyödykkeistä saatuja lisätuotteita, sekä lisähyödykkeitä ja -tuotteita, erityisesti sokeriruoko-, etanoli- ja kaivostuotteita; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tarvetta ja mahdollisuuksia laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan muita hyödykkeitä ja tuotteita, erityisesti liitteessä I luetelluista hyödykkeistä saatuja lisätuotteita, sekä lisähyödykkeitä ja -tuotteita, erityisesti sokeriruoko-, etanoli- ja kaivostuotteita;

tarvetta ja mahdollisuuksia laajentaa tämän asetuksen soveltamisala kattamaan muita hyödykkeitä ja tuotteita, erityisesti liitteessä I luetelluista hyödykkeistä saatuja lisätuotteita, sekä lisähyödykkeitä ja -tuotteita, erityisesti sokeriruoko-, etanoli- ja kaivostuotteita;

| | ii) | tämän asetuksen vaikutusta viljelijöihin, erityisesti pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä mahdollista lisätuen tarvetta siirtymiselle kestäviin toimitusketjuihin ja sille, että pienviljelijät pystyvät noudattamaan tämän asetuksen vaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

tämän asetuksen vaikutusta viljelijöihin, erityisesti pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä mahdollista lisätuen tarvetta siirtymiselle kestäviin toimitusketjuihin ja sille, että pienviljelijät pystyvät noudattamaan tämän asetuksen vaatimuksia;

tämän asetuksen vaikutusta viljelijöihin, erityisesti pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä mahdollista lisätuen tarvetta siirtymiselle kestäviin toimitusketjuihin ja sille, että pienviljelijät pystyvät noudattamaan tämän asetuksen vaatimuksia;

| | iii) | tarvetta ja mahdollisuuksia ottaa käyttöön, erityisesti niitä vähiten kehittyneitä maita, joihin tämä asetus vaikuttaa suuresti, ja keskimääräisen tai suuren riskin maiksi määritettyjä maita varten, kauppaa helpottavia uusia välineitä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

tarvetta ja mahdollisuuksia ottaa käyttöön, erityisesti niitä vähiten kehittyneitä maita, joihin tämä asetus vaikuttaa suuresti, ja keskimääräisen tai suuren riskin maiksi määritettyjä maita varten, kauppaa helpottavia uusia välineitä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi;

tarvetta ja mahdollisuuksia ottaa käyttöön, erityisesti niitä vähiten kehittyneitä maita, joihin tämä asetus vaikuttaa suuresti, ja keskimääräisen tai suuren riskin maiksi määritettyjä maita varten, kauppaa helpottavia uusia välineitä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi;

| (c) | analysoi vuoden kuluessa [tulevan yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan direktiivin] antamisesta, tarvitaanko ohjeita tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tämän asetuksen ja [tulevan yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan direktiivin] johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekä tarpeettoman hallinnollisen rasituksen välttämiseksi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

analysoi vuoden kuluessa [tulevan yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan direktiivin] antamisesta, tarvitaanko ohjeita tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tämän asetuksen ja [tulevan yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan direktiivin] johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekä tarpeettoman hallinnollisen rasituksen välttämiseksi.

analysoi vuoden kuluessa [tulevan yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan direktiivin] antamisesta, tarvitaanko ohjeita tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tämän asetuksen ja [tulevan yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan direktiivin] johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekä tarpeettoman hallinnollisen rasituksen välttämiseksi.

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 2 kohta – johdantokappale

32 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio tarkastelee tätä asetusta yleisesti uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja sen jälkeen vähintään viiden vuoden välein ja esittää Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle kertomuksen
  ja
  tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. Ensimmäiseen kertomukseen on sisällytettävä erityisesti seuraavien seikkojen arviointi täsmätutkimusten perusteella: | Komissio tarkastelee liitettä I säännöllisin väliajoin uudelleen arvioidakseen, onko aiheellista muuttaa tai laajentaa liitteessä I esitettyä asianomaisten tuotteiden luetteloa, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tuotteet, jotka sisältävät, joiden ravintona on käytetty tai jotka on tehty käyttäen asianomaisia hyödykkeitä, sisältyvät kyseiseen luetteloon, jollei kyseisten tuotteiden kysynnän vaikutus metsäkatoon ole vain vähäinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädettyjä uudelleentarkasteluja. Uudelleentarkastelujen on perustuttava asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen kohdistuvan vaikutuksen arviointiin, ja niissä on otettava huomioon tieteellisen näytön osoittamat kulutuksen muutokset, mukaan lukien yksityiskohtainen arviointi muutoksista kaupan rakenteessa asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio tarkastelee tätä asetusta yleisesti uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja sen jälkeen vähintään viiden vuoden välein ja esittää Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle kertomuksen
  ja
  tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. Ensimmäiseen kertomukseen on sisällytettävä erityisesti seuraavien seikkojen arviointi täsmätutkimusten perusteella:

Komissio tarkastelee tätä asetusta yleisesti uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja sen jälkeen vähintään viiden vuoden välein ja esittää Euroopan parlamentille

neuvostolle kertomuksen

tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. Ensimmäiseen kertomukseen on sisällytettävä erityisesti seuraavien seikkojen arviointi täsmätutkimusten perusteella:

Komissio tarkastelee liitettä I säännöllisin väliajoin uudelleen arvioidakseen, onko aiheellista muuttaa tai laajentaa liitteessä I esitettyä asianomaisten tuotteiden luetteloa, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tuotteet, jotka sisältävät, joiden ravintona on käytetty tai jotka on tehty käyttäen asianomaisia hyödykkeitä, sisältyvät kyseiseen luetteloon, jollei kyseisten tuotteiden kysynnän vaikutus metsäkatoon ole vain vähäinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädettyjä uudelleentarkasteluja. Uudelleentarkastelujen on perustuttava asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen kohdistuvan vaikutuksen arviointiin, ja niissä on otettava huomioon tieteellisen näytön osoittamat kulutuksen muutokset, mukaan lukien yksityiskohtainen arviointi muutoksista kaupan rakenteessa asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla.

Komissio tarkastelee liitettä I säännöllisin väliajoin uudelleen arvioidakseen, onko aiheellista muuttaa tai laajentaa liitteessä I esitettyä asianomaisten tuotteiden luetteloa, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tuotteet, jotka sisältävät, joiden ravintona on käytetty tai jotka on tehty käyttäen asianomaisia hyödykkeitä, sisältyvät kyseiseen luetteloon, jollei kyseisten tuotteiden kysynnän vaikutus metsäkatoon ole vain vähäinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädettyjä uudelleentarkasteluja. Uudelleentarkastelujen on perustuttava asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja metsien muuntamiseen kohdistuvan vaikutuksen arviointiin, ja niissä on otettava huomioon tieteellisen näytön osoittamat kulutuksen muutokset, mukaan lukien yksityiskohtainen arviointi muutoksista kaupan rakenteessa asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla.

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 2 kohta – a alakohta

32 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tarve ja mahdollisuudet ottaa käyttöön sellaisia uusia välineitä kaupan helpottamiseksi, joilla tuetaan asetuksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa sertifiointijärjestelmien tunnustamisen avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

(a)

tarve ja mahdollisuudet ottaa käyttöön sellaisia uusia välineitä kaupan helpottamiseksi, joilla tuetaan asetuksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa sertifiointijärjestelmien tunnustamisen avulla;

tarve ja mahdollisuudet ottaa käyttöön sellaisia uusia välineitä kaupan helpottamiseksi, joilla tuetaan asetuksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa sertifiointijärjestelmien tunnustamisen avulla;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 230

Tarkistus 230

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 2 kohta – b alakohta

32 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | asetuksen vaikutus viljelijöihin, erityisesti pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä mahdollinen lisätuen tarve siirtymiselle kestäviin toimitusketjuihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

(b)

asetuksen vaikutus viljelijöihin, erityisesti pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä mahdollinen lisätuen tarve siirtymiselle kestäviin toimitusketjuihin.

asetuksen vaikutus viljelijöihin, erityisesti pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä mahdollinen lisätuen tarve siirtymiselle kestäviin toimitusketjuihin.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 231

Tarkistus 231

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 3 kohta

32 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Komissio tarkastelee liitettä 1 ensimmäisen kerran uudelleen viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin arvioidakseen, onko aiheellista muuttaa tai laajentaa liitteessä 1 esitettyä asianomaisten tuotteiden luetteloa, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tuotteet, jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on käytetty niiden ravintona tai jotka on tehty käyttäen niitä, sisältyvät kyseiseen luetteloon, jollei kyseisten tuotteiden kysynnän vaikutus metsäkatoon ole vain vähäinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan mukaista yleistä uudelleentarkastelua. Uudelleentarkastelujen on perustuttava asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen kohdistuvan vaikutuksen arviointiin, ja niissä on otettava huomioon tieteellisen näytön osoittamat kulutuksen muutokset. | 3.   
  Komissio seuraa jatkuvasti tämän asetuksen vaikutusta haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin, kuten pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin, erityisesti kolmansissa maissa, kiinnittäen myös erityistä huomiota naisten tilanteeseen. Seuranta perustuu tieteelliseen ja avoimeen menetelmään, ja siinä otetaan huomioon asianomaisten sidosryhmien toimittamat tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Komissio tarkastelee liitettä 1 ensimmäisen kerran uudelleen viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin arvioidakseen, onko aiheellista muuttaa tai laajentaa liitteessä 1 esitettyä asianomaisten tuotteiden luetteloa, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tuotteet, jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on käytetty niiden ravintona tai jotka on tehty käyttäen niitä, sisältyvät kyseiseen luetteloon, jollei kyseisten tuotteiden kysynnän vaikutus metsäkatoon ole vain vähäinen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan mukaista yleistä uudelleentarkastelua. Uudelleentarkastelujen on perustuttava asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen kohdistuvan vaikutuksen arviointiin, ja niissä on otettava huomioon tieteellisen näytön osoittamat kulutuksen muutokset.

3.   
  Komissio seuraa jatkuvasti tämän asetuksen vaikutusta haavoittuvassa asemassa oleviin sidosryhmiin, kuten pienviljelijöihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin, erityisesti kolmansissa maissa, kiinnittäen myös erityistä huomiota naisten tilanteeseen. Seuranta perustuu tieteelliseen ja avoimeen menetelmään, ja siinä otetaan huomioon asianomaisten sidosryhmien toimittamat tiedot.

Tarkistus 232

Tarkistus 232

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 3 a kohta (uusi)

32 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio seuraa jatkuvasti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ja hyödykkeiden kaupan rakenteen muutoksia. Kun todetaan, ettei kaupan rakenteen muutoksilla ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden välttäminen, mukaan lukien kyseisten tuotteiden ja hyödykkeiden korvaaminen muilla tuotteilla ja hyödykkeillä, joita ei ole sisällytetty liitteessä I olevaan tuotteiden ja hyödykkeiden luetteloon mutta joilla on samanlaisia ominaisuuksia, tätä on pidettävä asetuksen kiertämisenä. Asianomaiset osapuolet voivat ilmoittaa komissiolle havaitusta kiertämisestä, ja komissio tutkii asianomaisen osapuolen esittämät perustellut väitteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio seuraa jatkuvasti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ja hyödykkeiden kaupan rakenteen muutoksia. Kun todetaan, ettei kaupan rakenteen muutoksilla ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden välttäminen, mukaan lukien kyseisten tuotteiden ja hyödykkeiden korvaaminen muilla tuotteilla ja hyödykkeillä, joita ei ole sisällytetty liitteessä I olevaan tuotteiden ja hyödykkeiden luetteloon mutta joilla on samanlaisia ominaisuuksia, tätä on pidettävä asetuksen kiertämisenä. Asianomaiset osapuolet voivat ilmoittaa komissiolle havaitusta kiertämisestä, ja komissio tutkii asianomaisen osapuolen esittämät perustellut väitteet.

Tarkistus 233

Tarkistus 233

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 4 kohta

32 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Komissio voi 3
  kohdassa
  säädetyn uudelleentarkastelun
  perusteella
  hyväksyä
  33 artiklan mukaisesti
  delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä
  I 
  sisällyttämällä siihen asianomaisia tuotteita, jotka sisältävät
  tai
  jotka on valmistettu käyttäen asianomaisia hyödykkeitä
  . | 4.   
  Siirretään komissiolle valtaa antaa 1–4
  kohdassa
  säädettyjen uudelleentarkastelujen
  perusteella
  delegoituja säädöksiä
  33 artiklan mukaisesti
  liitteessä
  I 
  olevan luettelon täydentämiseksi
  tai
  tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen esittämiseksi tämän asetuksen muuttamisesta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Komissio voi 3
  kohdassa
  säädetyn uudelleentarkastelun
  perusteella
  hyväksyä
  33 artiklan mukaisesti
  delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä
  I 
  sisällyttämällä siihen asianomaisia tuotteita, jotka sisältävät
  tai
  jotka on valmistettu käyttäen asianomaisia hyödykkeitä
  .

4.   
  Siirretään komissiolle valtaa antaa 1–4
  kohdassa
  säädettyjen uudelleentarkastelujen
  perusteella
  delegoituja säädöksiä
  33 artiklan mukaisesti
  liitteessä
  I 
  olevan luettelon täydentämiseksi
  tai
  tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen esittämiseksi tämän asetuksen muuttamisesta
  .

Tarkistus 234

Tarkistus 234

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 4 kohta

33 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. | 4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee
  sidosryhmiä ja
  kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee
  sidosryhmiä ja
  kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 235

Tarkistus 235

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 a artikla (uusi)

35 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 35 a artikla |
| | Direktiivin 2003/35/EY muuttaminen |
| | Muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/35/EY (1 a)



  liitettä I lisäämällä siihen kohta seuraavasti:










  (g a) | [Tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/XX] (*1)



  14 artiklan 3 kohta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

35 a artikla

35 a artikla

Direktiivin 2003/35/EY muuttaminen

Direktiivin 2003/35/EY muuttaminen

Muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/35/EY (1 a)



  liitettä I lisäämällä siihen kohta seuraavasti:

Muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/35/EY (1 a

liitettä I lisäämällä siihen kohta seuraavasti:

(g a)

(g a)

[Tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/XX] (*1)



  14 artiklan 3 kohta.

[Tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/XX] (*1

14 artiklan 3 kohta.

Tarkistus 236

Tarkistus 236

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 3 kohta

36 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja artikloja sovelletaan 24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimantulosta toimijoihin, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä perustettuja mikroyrityksiä (53) paitsi, jos kyseessä ovat asetuksen (EU) N:o 995/2010 liitteen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet. | 3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja artikloja sovelletaan 24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimantulosta toimijoihin, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä perustettuja mikroyrityksiä
  ja pieniä yrityksiä

   (53) paitsi, jos kyseessä ovat asetuksen (EU) N:o 995/2010 liitteen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja artikloja sovelletaan 24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimantulosta toimijoihin, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä perustettuja mikroyrityksiä (53) paitsi, jos kyseessä ovat asetuksen (EU) N:o 995/2010 liitteen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja artikloja sovelletaan 24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimantulosta toimijoihin, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä perustettuja mikroyrityksiä
  ja pieniä yrityksiä

   (53) paitsi, jos kyseessä ovat asetuksen (EU) N:o 995/2010 liitteen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet.

Tarkistukset 237 ja 246

Tarkistukset 237 ja 246

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I

Liite I

Komission teksti

Komission teksti

| Nautakarja | ex 0102 Elävät nautaeläimet
  ex 0201 Naudanliha, tuore tai jäähdytetty
  ex 0202 Naudanliha, jäädytetty
  ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt
  ex 0206 22 Nautaeläinten syötävät maksat, jäädytetyt
  ex 0206 29 Nautaeläinten muut syötävät osat (paitsi kielet ja maksat), jäädytetyt
  ex 4101 Nautaeläinten raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkaistut
  ex 4104 Nautaeläinten vuodat ja nahat, parkitut tai crust-käsitellyt, karvapeitteettömät, myös halkaistut, mutta eivät enempää valmistetut
  ex 4107 Nautaeläinten nahka, parkituksen tai crust-käsittelyn jälkeen edelleen valmistettu, myös pergamenttinahaksi valmistettu, karvapeitteetön, myös halkaistu |
| --- | --- |
| Kaakao | 1801 00 00 Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa'at tai paahdetut
  1802 00 00 Kaakaonkuoret ja -kalvot sekä muut kaakaojätteet
  1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu
  1804 00 00 Kaakaovoi, -rasva ja -öljy
  1805 00 00 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön
  1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet |
| Kahvi | 0901 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta |
| Öljypalmu | 1511  Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat
  1207 10 Palmunpähkinät ja -ytimet
  1513 21 Raaka palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet
  1513 29 Palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raaka öljy)
  2306 60  Öljykakut ja muut palmunpähkinäöljyjen tai palmunydinöljyjen erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut |
| Soija | 1201 Soijapavut, myös murskatut
  1208 10 Soijapavuista valmistetut jauhot
  1507  Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat
  2304 Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut |
| Puu | 4401 Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa; puu lastuina ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu
  4403 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu
  4406 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt
  4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm
  4408 Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm
  4409 Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu
  4410 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja ”oriented strand board” -levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi ”waferboard”-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut
  4411 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu
  4412 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu
  4413 00 00 Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profiileina
  4414 00 Puiset maalausten, valokuvien, peilien ja niiden kaltaisten tavaroiden kehykset
  4415 Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastauslavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset
  (Lukuun ottamatta pakkausmateriaaleja, joita käytetään yksinomaan toisen markkinoille saatetun tuotteen tukemisessa, suojaamisessa tai kantamisessa.)
  4416 00 00 Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet
  4418 Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut
  Yhdistetyn nimikkeistön 47 ja 48 ryhmään kuuluva massa ja paperi, lukuun ottamatta bambupohjaisia tuotteita ja keräystuotteita (jätetuotteita)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ja 9403 90 30 Puuhuonekalut
  9406 10 00 Tehdasvalmisteiset rakennukset, puuta |

Nautakarja

ex 0102 Elävät nautaeläimet

ex 0201 Naudanliha, tuore tai jäähdytetty

ex 0202 Naudanliha, jäädytetty

ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt

ex 0206 22 Nautaeläinten syötävät maksat, jäädytetyt

ex 0206 29 Nautaeläinten muut syötävät osat (paitsi kielet ja maksat), jäädytetyt

ex 4101 Nautaeläinten raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkaistut

ex 4104 Nautaeläinten vuodat ja nahat, parkitut tai crust-käsitellyt, karvapeitteettömät, myös halkaistut, mutta eivät enempää valmistetut

ex 4107 Nautaeläinten nahka, parkituksen tai crust-käsittelyn jälkeen edelleen valmistettu, myös pergamenttinahaksi valmistettu, karvapeitteetön, myös halkaistu

Kaakao

1801 00 00 Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa'at tai paahdetut

1802 00 00 Kaakaonkuoret ja -kalvot sekä muut kaakaojätteet

1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu

1804 00 00 Kaakaovoi, -rasva ja -öljy

1805 00 00 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön

1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet

Kahvi

0901 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta

Öljypalmu

1511  Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

1207 10 Palmunpähkinät ja -ytimet

1513 21 Raaka palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet

1513 29 Palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raaka öljy)

2306 60  Öljykakut ja muut palmunpähkinäöljyjen tai palmunydinöljyjen erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut

Soija

1201 Soijapavut, myös murskatut

1208 10 Soijapavuista valmistetut jauhot

1507  Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

2304 Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut

Puu

4401 Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa; puu lastuina ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu

4403 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

4406 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt

4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

4408 Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm

4409 Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu

4410 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja ”oriented strand board” -levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi ”waferboard”-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut

4411 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu

4412 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu

4413 00 00 Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profiileina

4414 00 Puiset maalausten, valokuvien, peilien ja niiden kaltaisten tavaroiden kehykset

4415 Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastauslavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset

(Lukuun ottamatta pakkausmateriaaleja, joita käytetään yksinomaan toisen markkinoille saatetun tuotteen tukemisessa, suojaamisessa tai kantamisessa.)

4416 00 00 Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet

4418 Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut

Yhdistetyn nimikkeistön 47 ja 48 ryhmään kuuluva massa ja paperi, lukuun ottamatta bambupohjaisia tuotteita ja keräystuotteita (jätetuotteita)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ja 9403 90 30 Puuhuonekalut

9406 10 00 Tehdasvalmisteiset rakennukset, puuta

Tarkistus

Tarkistus

| | |
| --- | --- |
| Nautakarja | ex 0102 Elävät nautaeläimet
  ex 0201 Naudanliha, tuore tai jäähdytetty
  ex 0202 Naudanliha, jäädytetty
  ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt
  ex 0206 22 Nautaeläinten syötävät maksat, jäädytetyt
  ex 0206 29 Nautaeläinten muut syötävät osat (paitsi kielet ja maksat), jäädytetyt


  ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt




  ex 0206 21 Nautaeläinten syötävät kielet, jäädytetyt




  ex 0210 20 Naudanliha, suolattu, suolavedessä, kuivattu tai savustettu




  ex 1602 50 Naudanliha tai nautaeläinten muut osat, valmistetut tai säilötyt


  ex 4101 Nautaeläinten raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkaistut
  ex 4104 Nautaeläinten vuodat ja nahat, parkitut tai crust-käsitellyt, karvapeitteettömät, myös halkaistut, mutta eivät enempää valmistetut
  ex 4107 Nautaeläinten nahka, parkituksen tai crust-käsittelyn jälkeen edelleen valmistettu, myös pergamenttinahaksi valmistettu, karvapeitteetön, myös halkaistu |
| Siat | 0103 Elävät siat




  0203 Sianliha, tuore, jäähdytetty tai




  jäädytetty




  0210 11 Kesyn sian kinkut, lavat ja niiden palat,




  luulliset




  0210 12 Kesyn sian kylki ja kuve (lihaskudosta sisältävä silava)




  sekä niiden palat




  0210 19 Muu kesyn sian liha




  20910 Siansilava vailla lihaskudosta ja sianrasva,




  sulattamattomat tai muutoin erottamattomat, tuoreet,




  jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai




  savustetut |
| Lampaat ja vuohet | 0104 Elävät lampaat ja vuohet




  0204 Lampaan- ja vuohenliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty |
| Siipikarja | 0105 Elävä siipikarja eli




  kanat, ankat,




  hanhet, kalkkunat ja helmikanat




  0207 Nimikkeen 0105 siipikarjan liha ja muut syötävät osat,




  tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt




  0209 90 Siipikarjanrasva, sulattamaton tai




  muutoin erottamaton, tuore, jäähdytetty, jäädytetty,




  suolattu, suolavedessä, kuivattu tai savustettu




  0210 99 39 Siipikarjan liha, suolattu




  1602 31 –1602 32 –1602 39 Siipikarjavalmisteet ja -säilykkeet |
| Kaakao | 1801 00 00 Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa'at tai paahdetut
  1802 00 00 Kaakaonkuoret ja -kalvot sekä muut kaakaojätteet
  1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu
  1804 00 00 Kaakaovoi, -rasva ja -öljy
  1805 00 00 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön
  1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet |
| Kahvi | 0901 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta |
| Öljypalmu | 1511  Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat
  1207 10 Palmunpähkinät ja -ytimet
  1513 21 Raaka palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet
  1513 29 Palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raaka öljy)
  2306 60  Öljykakut ja muut palmunpähkinäöljyjen tai palmunydinöljyjen erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut


  2905 17 1-dodekanoli (lauryylialkoholi), 1-heksadekanoli (setyylialkoholi) ja 1-oktadekanoli (stearyylialkoholi)




  2905 45 Alkoholit; sokerialkoholi, glyseroli




  2915 70 Palmitiinihappo, steariinihappo, niiden suolat ja esterit




  2915 90 Hapot; tyydyttyneet asykliset monokarboksyylihapot; anhydridit, halidenidit, peroksidit, peroksihapot ja halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset, muualla luokittelemattomat, nimikkeessä 2915




  HS-koodiryhmät ja alanimikkeet 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmuöljy ja palmunydinöljypohjaiset johdannaiset |
| Soija | 1201 Soijapavut, myös murskatut
  1208 10 Soijapavuista valmistetut jauhot
  1507  Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat
  2304 Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut |
| Maissi | 1005 Maissi




  1102 20 Maissijauho




  1103 13 Maissista saadut viljarouheet, karkeat jauhot




  ja pelletit




  1103 29 40 Maissipelletit




  1104 19 50 Maissista muulla tavoin




  valmistetut viljanjyvät




  1104 23 Muut käsitellyt maissinjyvät




  1108 12 00 Maissitärkkelys




  1515 21 Maissiöljy ja sen jakeet:




  Raakaöljy




  1904 10 10 Maisista saadut




  viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla




  tehdyt elintarvikevalmisteet




  2302 10 Maisista saadut leseet, lesejauhot ja muut




  viljan ja palkoviljan




  seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä muodostuneet




  jätetuotteet,




  myös pelleteiksi valmistetut




  1515 29 Maissiöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raa’at)




  2306 90 05 Öljykakut ja muut maissinalkioiden erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut |
| Puu | 4401 Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa; puu lastuina ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu


  4402 Puuhiili, myös kuori- ja pähkinähiili, myös yhteenpuristettu (ei kuitenkaan puuhiili lääkkeen muodossa, puuhiili, johon on lisätty suitsutusainetta, aktiivihiili ja piirustushiili)


  4403 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu
  4406 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt
  4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm
  4408 Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm
  4409 Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu
  4410 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja ”oriented strand board” -levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi ”waferboard”-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut
  4411 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu
  4412 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu
  4413 00 00 Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profiileina
  4414 00 Puiset maalausten, valokuvien, peilien ja niiden kaltaisten tavaroiden kehykset
  4415 Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastauslavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset
  (Lukuun ottamatta pakkausmateriaaleja, joita käytetään yksinomaan toisen markkinoille saatetun tuotteen tukemisessa, suojaamisessa tai kantamisessa.)
  4416 00 00 Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet
  4418 Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut
  Yhdistetyn nimikkeistön 47 ja 48 ryhmään kuuluva massa ja paperi, lukuun ottamatta bambupohjaisia tuotteita ja keräystuotteita (jätetuotteita)


  4900 Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet, käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpiirustukset


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ja 9403 90 30 Puuhuonekalut
  9406 10 00 Tehdasvalmisteiset rakennukset, puuta |
| Kumi | 4001 Luonnonkumi, balata, guttaperkka, guayulekumi, chiclekumi ja niiden kaltaiset luonnosta saadut kumit, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina




  4005 Seostettu kumi, vulkanoimaton, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina




  4006 Muussa muodossa oleva vulkanoimaton kumi (esim. sauvat, putket ja profiilit) ja tavarat (esim. levyt ja renkaat)




  4007 Vulkanoitu kumilanka, myös kerrattu




  4008 Laatat, levyt, kaistaleet, tangot ja profiilit, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia




  4010 Kuljetus- ja käyttöhihnat, vulkanoitua kumia




  4011 Uudet pneumaattiset ulkorenkaat, kumia (muut)




  4012 Uudelleen pinnoitetut tai käytetyt pneumaattiset ulkorenkaat, kumia; umpikumirenkaat, joustorenkaat, vaihdettavat ulkorenkaan kulutuspinnat sekä vannenauhat, kumia




  4013 Sisärenkaat, kumia




  4015 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet (myös kintaat ja muut käsineet), kaikkiin tarkoituksiin, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia




  4016 Tavarat vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia, muualle 40 ryhmään kuulumattomat




  4017 Kovakumi (esimerkiksi eboniitti) kaikissa muodoissa, myös jätteet ja romu; kovakumitavarat |

Nautakarja

ex 0102 Elävät nautaeläimet

ex 0201 Naudanliha, tuore tai jäähdytetty

ex 0202 Naudanliha, jäädytetty

ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt

ex 0206 22 Nautaeläinten syötävät maksat, jäädytetyt

ex 0206 29 Nautaeläinten muut syötävät osat (paitsi kielet ja maksat), jäädytetyt

ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt

ex 0206 10 Nautaeläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt

ex 0206 21 Nautaeläinten syötävät kielet, jäädytetyt

ex 0206 21 Nautaeläinten syötävät kielet, jäädytetyt

ex 0210 20 Naudanliha, suolattu, suolavedessä, kuivattu tai savustettu

ex 0210 20 Naudanliha, suolattu, suolavedessä, kuivattu tai savustettu

ex 1602 50 Naudanliha tai nautaeläinten muut osat, valmistetut tai säilötyt

ex 1602 50 Naudanliha tai nautaeläinten muut osat, valmistetut tai säilötyt

ex 4101 Nautaeläinten raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkaistut

ex 4104 Nautaeläinten vuodat ja nahat, parkitut tai crust-käsitellyt, karvapeitteettömät, myös halkaistut, mutta eivät enempää valmistetut

ex 4107 Nautaeläinten nahka, parkituksen tai crust-käsittelyn jälkeen edelleen valmistettu, myös pergamenttinahaksi valmistettu, karvapeitteetön, myös halkaistu

Siat

Siat

0103 Elävät siat

0103 Elävät siat

0203 Sianliha, tuore, jäähdytetty tai

0203 Sianliha, tuore, jäähdytetty tai

jäädytetty

jäädytetty

0210 11 Kesyn sian kinkut, lavat ja niiden palat,

0210 11 Kesyn sian kinkut, lavat ja niiden palat,

luulliset

luulliset

0210 12 Kesyn sian kylki ja kuve (lihaskudosta sisältävä silava)

0210 12 Kesyn sian kylki ja kuve (lihaskudosta sisältävä silava)

sekä niiden palat

sekä niiden palat

0210 19 Muu kesyn sian liha

0210 19 Muu kesyn sian liha

20910 Siansilava vailla lihaskudosta ja sianrasva,

20910 Siansilava vailla lihaskudosta ja sianrasva,

sulattamattomat tai muutoin erottamattomat, tuoreet,

sulattamattomat tai muutoin erottamattomat, tuoreet,

jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai

jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai

savustetut

savustetut

Lampaat ja vuohet

Lampaat ja vuohet

0104 Elävät lampaat ja vuohet

0104 Elävät lampaat ja vuohet

0204 Lampaan- ja vuohenliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty

0204 Lampaan- ja vuohenliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty

Siipikarja

Siipikarja

0105 Elävä siipikarja eli

0105 Elävä siipikarja eli

kanat, ankat,

kanat, ankat,

hanhet, kalkkunat ja helmikanat

hanhet, kalkkunat ja helmikanat

0207 Nimikkeen 0105 siipikarjan liha ja muut syötävät osat,

0207 Nimikkeen 0105 siipikarjan liha ja muut syötävät osat,

tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt

tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt

0209 90 Siipikarjanrasva, sulattamaton tai

0209 90 Siipikarjanrasva, sulattamaton tai

muutoin erottamaton, tuore, jäähdytetty, jäädytetty,

muutoin erottamaton, tuore, jäähdytetty, jäädytetty,

suolattu, suolavedessä, kuivattu tai savustettu

suolattu, suolavedessä, kuivattu tai savustettu

0210 99 39 Siipikarjan liha, suolattu

0210 99 39 Siipikarjan liha, suolattu

1602 31 –1602 32 –1602 39 Siipikarjavalmisteet ja -säilykkeet

1602 31 –1602 32 –1602 39 Siipikarjavalmisteet ja -säilykkeet

Kaakao

1801 00 00 Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa'at tai paahdetut

1802 00 00 Kaakaonkuoret ja -kalvot sekä muut kaakaojätteet

1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu

1804 00 00 Kaakaovoi, -rasva ja -öljy

1805 00 00 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön

1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet

Kahvi

0901 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta

Öljypalmu

1511  Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

1207 10 Palmunpähkinät ja -ytimet

1513 21 Raaka palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet

1513 29 Palmunydin- ja babassuöljy sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raaka öljy)

2306 60  Öljykakut ja muut palmunpähkinäöljyjen tai palmunydinöljyjen erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut

2905 17 1-dodekanoli (lauryylialkoholi), 1-heksadekanoli (setyylialkoholi) ja 1-oktadekanoli (stearyylialkoholi)

2905 17 1-dodekanoli (lauryylialkoholi), 1-heksadekanoli (setyylialkoholi) ja 1-oktadekanoli (stearyylialkoholi)

2905 45 Alkoholit; sokerialkoholi, glyseroli

2905 45 Alkoholit; sokerialkoholi, glyseroli

2915 70 Palmitiinihappo, steariinihappo, niiden suolat ja esterit

2915 70 Palmitiinihappo, steariinihappo, niiden suolat ja esterit

2915 90 Hapot; tyydyttyneet asykliset monokarboksyylihapot; anhydridit, halidenidit, peroksidit, peroksihapot ja halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset, muualla luokittelemattomat, nimikkeessä 2915

2915 90 Hapot; tyydyttyneet asykliset monokarboksyylihapot; anhydridit, halidenidit, peroksidit, peroksihapot ja halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset, muualla luokittelemattomat, nimikkeessä 2915

HS-koodiryhmät ja alanimikkeet 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmuöljy ja palmunydinöljypohjaiset johdannaiset

HS-koodiryhmät ja alanimikkeet 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Palmuöljy ja palmunydinöljypohjaiset johdannaiset

Soija

1201 Soijapavut, myös murskatut

1208 10 Soijapavuista valmistetut jauhot

1507  Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

2304 Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut

Maissi

Maissi

1005 Maissi

1005 Maissi

1102 20 Maissijauho

1102 20 Maissijauho

1103 13 Maissista saadut viljarouheet, karkeat jauhot

1103 13 Maissista saadut viljarouheet, karkeat jauhot

ja pelletit

ja pelletit

1103 29 40 Maissipelletit

1103 29 40 Maissipelletit

1104 19 50 Maissista muulla tavoin

1104 19 50 Maissista muulla tavoin

valmistetut viljanjyvät

valmistetut viljanjyvät

1104 23 Muut käsitellyt maissinjyvät

1104 23 Muut käsitellyt maissinjyvät

1108 12 00 Maissitärkkelys

1108 12 00 Maissitärkkelys

1515 21 Maissiöljy ja sen jakeet:

1515 21 Maissiöljy ja sen jakeet:

Raakaöljy

Raakaöljy

1904 10 10 Maisista saadut

1904 10 10 Maisista saadut

viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla

viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla

tehdyt elintarvikevalmisteet

tehdyt elintarvikevalmisteet

2302 10 Maisista saadut leseet, lesejauhot ja muut

2302 10 Maisista saadut leseet, lesejauhot ja muut

viljan ja palkoviljan

viljan ja palkoviljan

seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä muodostuneet

seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä muodostuneet

jätetuotteet,

jätetuotteet,

myös pelleteiksi valmistetut

myös pelleteiksi valmistetut

1515 29 Maissiöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raa’at)

1515 29 Maissiöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat (ei kuitenkaan raa’at)

2306 90 05 Öljykakut ja muut maissinalkioiden erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut

2306 90 05 Öljykakut ja muut maissinalkioiden erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut

Puu

4401 Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa; puu lastuina ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu

4402 Puuhiili, myös kuori- ja pähkinähiili, myös yhteenpuristettu (ei kuitenkaan puuhiili lääkkeen muodossa, puuhiili, johon on lisätty suitsutusainetta, aktiivihiili ja piirustushiili)

4402 Puuhiili, myös kuori- ja pähkinähiili, myös yhteenpuristettu (ei kuitenkaan puuhiili lääkkeen muodossa, puuhiili, johon on lisätty suitsutusainetta, aktiivihiili ja piirustushiili)

4403 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

4406 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt

4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

4408 Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm

4409 Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu

4410 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja ”oriented strand board” -levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi ”waferboard”-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut

4411 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu

4412 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu

4413 00 00 Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profiileina

4414 00 Puiset maalausten, valokuvien, peilien ja niiden kaltaisten tavaroiden kehykset

4415 Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastauslavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset

(Lukuun ottamatta pakkausmateriaaleja, joita käytetään yksinomaan toisen markkinoille saatetun tuotteen tukemisessa, suojaamisessa tai kantamisessa.)

4416 00 00 Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet

4418 Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut

Yhdistetyn nimikkeistön 47 ja 48 ryhmään kuuluva massa ja paperi, lukuun ottamatta bambupohjaisia tuotteita ja keräystuotteita (jätetuotteita)

4900 Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet, käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpiirustukset

4900 Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet, käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpiirustukset

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 ja 9403 90 30 Puuhuonekalut

9406 10 00 Tehdasvalmisteiset rakennukset, puuta

Kumi

Kumi

4001 Luonnonkumi, balata, guttaperkka, guayulekumi, chiclekumi ja niiden kaltaiset luonnosta saadut kumit, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina

4001 Luonnonkumi, balata, guttaperkka, guayulekumi, chiclekumi ja niiden kaltaiset luonnosta saadut kumit, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina

4005 Seostettu kumi, vulkanoimaton, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina

4005 Seostettu kumi, vulkanoimaton, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina

4006 Muussa muodossa oleva vulkanoimaton kumi (esim. sauvat, putket ja profiilit) ja tavarat (esim. levyt ja renkaat)

4006 Muussa muodossa oleva vulkanoimaton kumi (esim. sauvat, putket ja profiilit) ja tavarat (esim. levyt ja renkaat)

4007 Vulkanoitu kumilanka, myös kerrattu

4007 Vulkanoitu kumilanka, myös kerrattu

4008 Laatat, levyt, kaistaleet, tangot ja profiilit, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia

4008 Laatat, levyt, kaistaleet, tangot ja profiilit, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia

4010 Kuljetus- ja käyttöhihnat, vulkanoitua kumia

4010 Kuljetus- ja käyttöhihnat, vulkanoitua kumia

4011 Uudet pneumaattiset ulkorenkaat, kumia (muut)

4011 Uudet pneumaattiset ulkorenkaat, kumia (muut)

4012 Uudelleen pinnoitetut tai käytetyt pneumaattiset ulkorenkaat, kumia; umpikumirenkaat, joustorenkaat, vaihdettavat ulkorenkaan kulutuspinnat sekä vannenauhat, kumia

4012 Uudelleen pinnoitetut tai käytetyt pneumaattiset ulkorenkaat, kumia; umpikumirenkaat, joustorenkaat, vaihdettavat ulkorenkaan kulutuspinnat sekä vannenauhat, kumia

4013 Sisärenkaat, kumia

4013 Sisärenkaat, kumia

4015 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet (myös kintaat ja muut käsineet), kaikkiin tarkoituksiin, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia

4015 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet (myös kintaat ja muut käsineet), kaikkiin tarkoituksiin, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia

4016 Tavarat vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia, muualle 40 ryhmään kuulumattomat

4016 Tavarat vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia, muualle 40 ryhmään kuulumattomat

4017 Kovakumi (esimerkiksi eboniitti) kaikissa muodoissa, myös jätteet ja romu; kovakumitavarat

4017 Kovakumi (esimerkiksi eboniitti) kaikissa muodoissa, myös jätteet ja romu; kovakumitavarat

Tarkistus 238

Tarkistus 238

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 kohta – 2 alakohta

Liite II – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | sen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen harmonoidun järjestelmän koodi, vapaamuotoinen kuvaus ja määrä (70), jonka toimija aikoo saattaa unionin markkinoille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

sen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen harmonoidun järjestelmän koodi, vapaamuotoinen kuvaus ja määrä (70), jonka toimija aikoo saattaa unionin markkinoille;

70

| 2. | sen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen harmonoidun järjestelmän koodi, vapaamuotoinen kuvaus
  , mukaan lukien kauppanimi ja tarvittaessa täydellinen tieteellinen nimi,
  ja määrä (70), jonka toimija aikoo saattaa unionin markkinoille
  tai viedä niiltä
  ; |
| --- | --- |

2.

sen asianomaisen hyödykkeen tai tuotteen harmonoidun järjestelmän koodi, vapaamuotoinen kuvaus
  , mukaan lukien kauppanimi ja tarvittaessa täydellinen tieteellinen nimi,
  ja määrä (70), jonka toimija aikoo saattaa unionin markkinoille
  tai viedä niiltä
  ;

, mukaan lukien kauppanimi ja tarvittaessa täydellinen tieteellinen nimi,

70

tai viedä niiltä

Tarkistus 239

Tarkistus 239

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 kohta – 3 alakohta

Liite II – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | tuotantomaa ja
  kaikki tuotantoon käytetyt maa-alueet, mukaan lukien maantieteelliset koordinaatit,
  leveys- ja pituusaste. Jos tuote tai hyödyke sisältää materiaaleja, ainesosia tai komponentteja, jotka on tuotettu eri maa-alueilla, kaikkien eri maa-alueiden
  maantieteelliset koordinaatit
  on ilmoitettava; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

tuotantomaa ja
  kaikki tuotantoon käytetyt maa-alueet, mukaan lukien maantieteelliset koordinaatit,
  leveys- ja pituusaste. Jos tuote tai hyödyke sisältää materiaaleja, ainesosia tai komponentteja, jotka on tuotettu eri maa-alueilla, kaikkien eri maa-alueiden
  maantieteelliset koordinaatit
  on ilmoitettava;

kaikki tuotantoon käytetyt maa-alueet, mukaan lukien maantieteelliset koordinaatit,

maantieteelliset koordinaatit

| 3. | tuotantomaa ja
  sen osat sekä 9 artiklan 1 kohdan d alakohdassa täsmennetyt kaikkien maa-alueiden geopaikannuskoordinaatit sekä
  leveys- ja pituusaste. Jos tuote tai hyödyke sisältää materiaaleja, ainesosia tai komponentteja, jotka on tuotettu eri maa-alueilla
  tai eri monikulmioiden alueella
  , kaikkien eri maa-alueiden
  ja eri monikulmioiden geopaikannuskoordinaatit
  on ilmoitettava; |
| --- | --- |

3.

tuotantomaa ja
  sen osat sekä 9 artiklan 1 kohdan d alakohdassa täsmennetyt kaikkien maa-alueiden geopaikannuskoordinaatit sekä
  leveys- ja pituusaste. Jos tuote tai hyödyke sisältää materiaaleja, ainesosia tai komponentteja, jotka on tuotettu eri maa-alueilla
  tai eri monikulmioiden alueella
  , kaikkien eri maa-alueiden
  ja eri monikulmioiden geopaikannuskoordinaatit
  on ilmoitettava;

sen osat sekä 9 artiklan 1 kohdan d alakohdassa täsmennetyt kaikkien maa-alueiden geopaikannuskoordinaatit sekä

tai eri monikulmioiden alueella

ja eri monikulmioiden geopaikannuskoordinaatit

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0219/2022).

1

(18)  Komission tiedonanto EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, 27.7.2019.

18

(18)  Komission tiedonanto EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, 27.7.2019.

18

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, s. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, s. XII, https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  IPCC:n erityisraportti ilmastonmuutoksesta ”IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems”, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  IPCC:n erityisraportti ilmastonmuutoksesta ”IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems”, https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  IPCC:n raportin yhteenveto poliittisille päättäjille, helmikuu 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

IPCC:n raportin yhteenveto poliittisille päättäjille, helmikuu 2022 https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe – Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi, State of Europe’s Forests 2020, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Euroopan ympäristökeskus, State of the Environment 2020, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe – Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi, State of Europe’s Forests 2020, https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Euroopan ympäristökeskus, State of the Environment 2020, https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” COM(2019)0640.

24

(25)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme”, COM(2020)0380.

25

(26)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten”, COM(2020)0381.

26

(27)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”, COM(2013)0659.

27

(28)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma: Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” COM(2021)0400.

28

(29)  Esim. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet”, COM(2021)0345.

29

(30)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen”, COM(2018)0673.

30

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” COM(2019)0640.

24

(25)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme”, COM(2020)0380.

25

(26)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten”, COM(2020)0381.

26

(27)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”, COM(2013)0659.

27

(28)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma: Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” COM(2021)0400.

28

(29)  Esim. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet”, COM(2021)0345.

29

(30)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen”, COM(2018)0673.

30

(31)  Neuvoston päätelmät tiedonannosta ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (16. joulukuuta 2019) 15151/19. Saatavilla osoitteessa https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(31)  Neuvoston päätelmät tiedonannosta ”EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (16. joulukuuta 2019) 15151/19. Saatavilla osoitteessa https://www.consilium.europa.eu/media/41860/st15151-en19.pdf.

31

(32)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 22 päivänä lokakuuta 2020, suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (2020/2006(INL)). Saatavilla osoitteessa https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_FI.html.

32

(32)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 22 päivänä lokakuuta 2020, suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (2020/2006(INL)). Saatavilla osoitteessa https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_FI.html.

32

(33)  EU ratifioi sopimuksen 5 päivänä lokakuuta 2016, ja se tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016.

33

(33)  EU ratifioi sopimuksen 5 päivänä lokakuuta 2016, ja se tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016.

33

(33a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/591, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (EUVL L 114, 12.4.2022, s. 22).

33a

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/591, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (EUVL L 114, 12.4.2022, s. 22).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka”, COM(2021)0066, 18.2.2021.

38

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka”, COM(2021)0066, 18.2.2021.

38

(39)  COM(2019)0352.

39

(39)  COM(2019)0352.

39

(40)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

40

(41)  EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_fi

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_fi

(40)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

40

(41)  EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(1 b)  
  COM(2022)0071.

1 b

COM(2022)0071.

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26).

(1 a)  
  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

1 a

Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

(51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024/EY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 
  56–83

  ).

51

56–83

(51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024/EY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).

51

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/35/EY, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yleisön osallistumisesta tiettyjen ympäristöä koskevien suunnitelmien ja ohjelmien laatimiseen sekä neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta yleisön osallistumisen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden osalta (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 17).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/35/EY, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yleisön osallistumisesta tiettyjen ympäristöä koskevien suunnitelmien ja ohjelmien laatimiseen sekä neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta yleisön osallistumisen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden osalta (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 17).

(*1)  
  Virallinen lehti: Lisätään tämän asetuksen numero ja päivämäärä sekä alaviite, joka sisältää sen julkaisuviitteen.

*1

Virallinen lehti: Lisätään tämän asetuksen numero ja päivämäärä sekä alaviite, joka sisältää sen julkaisuviitteen.

(53)  Tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 1 kohdan määritelmän mukaiset
  mikroyritykset
  .

53

mikroyritykset

(53)  Tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 1
  ja 2
   kohdan määritelmän mukaiset
  yritykset
  .

53

ja 2

yritykset

(70)  Määrä ilmoitetaan nettopainokilogrammoina ja tarvittaessa myös käyttäen harmonoidun järjestelmän koodia vastaavaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I vahvistettua paljousyksikköä. Paljousyksikköä voidaan käyttää, jos se on määritelty johdonmukaisesti kaikille asianmukaista huolellisuutta koskevassa vakuutuksessa mainituille harmonoidun järjestelmän koodin mukaisille mahdollisille alanimikkeille.

70

(70)  Määrä ilmoitetaan nettopainokilogrammoina
  , täsmentäen prosentuaalinen arvio tai poikkeama,
  ja tarvittaessa myös käyttäen harmonoidun järjestelmän koodia vastaavaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I vahvistettua paljousyksikköä. Paljousyksikköä voidaan käyttää, jos se on määritelty johdonmukaisesti kaikille asianmukaista huolellisuutta koskevassa vakuutuksessa mainituille harmonoidun järjestelmän koodin mukaisille mahdollisille alanimikkeille.

70

, täsmentäen prosentuaalinen arvio tai poikkeama,

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 125/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0051),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0046/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 24. maaliskuuta 2022 (1) antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 24. maaliskuuta 2022 (1) antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 13. heinäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 13. heinäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0198/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalue: säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomission yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 125/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0198),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0153/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0009/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2056.)

---

Keskiviikko 14. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energiatehokkuus (uudelleenlaadittu) ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

(2023/C 125/24)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2012/27/EU (4) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (5). Koska siihen on määrä tehdä uusia muutoksia, mainittu direktiivi olisi selkeyden vuoksi uudelleenlaadittava. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2012/27/EU (4) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (5). Koska siihen on määrä tehdä uusia muutoksia, mainittu direktiivi olisi selkeyden vuoksi uudelleenlaadittava.

| (2) | Komissio ehdotti ilmastotavoitesuunnitelmassa (6) unionin tavoitetason nostamista siten, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä Tämä on huomattava lisäys nykyiseen 40 prosentin tavoitteeseen verrattuna. Ehdotuksella vastattiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (7) annettuun sitoumukseen esittää kattava suunnitelma siitä, kuinka vuodelle 2030 asetettu unionin tavoite voitaisiin nostaa 55 prosenttiin vastuullisella tavalla. Se vastaa myös ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”Pariisin sopimus”, osapuolten 21. konferenssissa sovittuja tavoitteita pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 celsiusasteen ja toteuttaa toimia, joilla lämpötilan nousu saadaan pidettyä korkeintaan 1,5 celsiusasteessa. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ehdotti ilmastotavoitesuunnitelmassa (6) unionin tavoitetason nostamista siten, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä Tämä on huomattava lisäys nykyiseen 40 prosentin tavoitteeseen verrattuna. Ehdotuksella vastattiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (7) annettuun sitoumukseen esittää kattava suunnitelma siitä, kuinka vuodelle 2030 asetettu unionin tavoite voitaisiin nostaa 55 prosenttiin vastuullisella tavalla. Se vastaa myös ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”Pariisin sopimus”, osapuolten 21. konferenssissa sovittuja tavoitteita pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 celsiusasteen ja toteuttaa toimia, joilla lämpötilan nousu saadaan pidettyä korkeintaan 1,5 celsiusasteessa.

| (3) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2020 unionin sitovan tavoitteen, jonka mukaan kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähennetään vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä (8). Eurooppa-neuvosto totesi, että ilmastotavoitteita on nostettava tavalla, joka vauhdittaa kestävää talouskasvua, luo työpaikkoja, tuottaa unionin kansalaisille terveys- ja ympäristöhyötyjä ja tukee unionin talouden pitkän aikavälin maailmanlaajuista kilpailukykyä edistämällä vihreään teknologiaan liittyvää innovointia. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2020 unionin sitovan tavoitteen, jonka mukaan kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähennetään vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä (8). Eurooppa-neuvosto totesi, että ilmastotavoitteita on nostettava tavalla, joka vauhdittaa kestävää talouskasvua, luo työpaikkoja, tuottaa unionin kansalaisille terveys- ja ympäristöhyötyjä ja tukee unionin talouden pitkän aikavälin maailmanlaajuista kilpailukykyä edistämällä vihreään teknologiaan liittyvää innovointia.

| (4) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan komission vuoden 2021 työohjelmassa (9) ilmoitettiin 55-valmiuspaketista (”Fit for 55”) kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraalin Euroopan unionin saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Paketti kattaa useita politiikan aloja, kuten energiatehokkuus, uusiutuva energia, maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous, energiaverotus, taakanjako ja päästökauppa. |
| --- | --- |

(4)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan komission vuoden 2021 työohjelmassa (9) ilmoitettiin 55-valmiuspaketista (”Fit for 55”) kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraalin Euroopan unionin saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Paketti kattaa useita politiikan aloja, kuten energiatehokkuus, uusiutuva energia, maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous, energiaverotus, taakanjako ja päästökauppa.

| (4 a) | 55-valmiuspaketilla olisi turvattava ja luotava työpaikkoja unionissa ja mahdollistettava se, että unionista tulee maailman johtava toimija puhtaan teknologian kehittämisessä ja käyttöönotossa maailmanlaajuisessa energiasiirtymässä, ottaen erityisesti huomioon energiatehokkuusratkaisut. |
| --- | --- |

(4 a)

55-valmiuspaketilla olisi turvattava ja luotava työpaikkoja unionissa ja mahdollistettava se, että unionista tulee maailman johtava toimija puhtaan teknologian kehittämisessä ja käyttöönotossa maailmanlaajuisessa energiasiirtymässä, ottaen erityisesti huomioon energiatehokkuusratkaisut.

| (5) | Tämänhetkisten ennusteiden perusteella näyttää siltä, että jos nykyinen politiikka pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, kasvihuonekaasupäästöt vähenisivät vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta noin 45 prosenttia, jos huomioon ei oteta maankäytöstä aiheutuvia päästöjä ja nieluja, ja noin 47 prosenttia, jos maankäyttö otetaan huomioon. Siksi vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa esitetään toimia, joita tarvitaan kaikilla talouden aloilla, sekä tärkeimpien lainsäädäntövälineiden tarkistamista tämän kunnianhimoisemman tavoitetason saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Tämänhetkisten ennusteiden perusteella näyttää siltä, että jos nykyinen politiikka pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, kasvihuonekaasupäästöt vähenisivät vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta noin 45 prosenttia, jos huomioon ei oteta maankäytöstä aiheutuvia päästöjä ja nieluja, ja noin 47 prosenttia, jos maankäyttö otetaan huomioon. Siksi vuoteen 2030 ulottuvassa ilmastotavoitesuunnitelmassa esitetään toimia, joita tarvitaan kaikilla talouden aloilla, sekä tärkeimpien lainsäädäntövälineiden tarkistamista tämän kunnianhimoisemman tavoitetason saavuttamiseksi.

| (6) | Energiatehokkuus on keskeinen toiminta-ala, jota ilman unionin talouden täydellistä hiilestä irtautumista ei voida saavuttaa (10). Tarve hyödyntää kustannustehokkaita energiansäästömahdollisuuksia on johtanut unionin nykyiseen energiatehokkuuspolitiikkaan. Joulukuussa 2018 julkaistuun ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -pakettiin sisällytettiin uusi vuoteen 2030 ulottuva unionin yleinen energiatehokkuustavoite, joka on vähintään 32,5 prosenttia (verrattuna ennustettuun energiankäyttöön vuonna 2030). |
| --- | --- |

(6)

Energiatehokkuus on keskeinen toiminta-ala, jota ilman unionin talouden täydellistä hiilestä irtautumista ei voida saavuttaa (10). Tarve hyödyntää kustannustehokkaita energiansäästömahdollisuuksia on johtanut unionin nykyiseen energiatehokkuuspolitiikkaan. Joulukuussa 2018 julkaistuun ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -pakettiin sisällytettiin uusi vuoteen 2030 ulottuva unionin yleinen energiatehokkuustavoite, joka on vähintään 32,5 prosenttia (verrattuna ennustettuun energiankäyttöön vuonna 2030).

| (7) | Ilmastotavoitesuunnitelmaan liittyvä vaikutustenarviointi on osoittanut, että kunnianhimoisemman ilmastotavoitteen saavuttamiseksi energiatehokkuutta on parannettava huomattavasti nykyistä 32,5 prosentin tavoitetasoa enemmän.
  Unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteen nostaminen voi laskea energian hintoja ja olla ratkaisevan tärkeää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle yhdessä sähköistämisen, vedyn, sähköstä tuotettujen polttoaineiden ja muiden vihreän siirtymän kannalta tarpeellisten teknologioiden lisäämisen ja käyttöönoton kanssa, myös liikennealalla. Vaikka vihreän sähkön tuotanto lisääntyisi nopeasti, energiatehokkuus voi vähentää uuden sähköntuotantokapasiteetin tarvetta. Energiatehokkuuden parantamisella on erittäin tärkeä merkitys unionissa myös energian huoltovarmuuden kannalta, koska sen avulla vähennetään unionin riippuvuutta kolmansista maista tuotavista polttoaineista. Energiatehokkuus on yksi puhtaimmista ja kustannustehokkaimmista keinoista puuttua tähän riippuvuuteen. |
| --- | --- |

(7)

Ilmastotavoitesuunnitelmaan liittyvä vaikutustenarviointi on osoittanut, että kunnianhimoisemman ilmastotavoitteen saavuttamiseksi energiatehokkuutta on parannettava huomattavasti nykyistä 32,5 prosentin tavoitetasoa enemmän.
  Unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteen nostaminen voi laskea energian hintoja ja olla ratkaisevan tärkeää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle yhdessä sähköistämisen, vedyn, sähköstä tuotettujen polttoaineiden ja muiden vihreän siirtymän kannalta tarpeellisten teknologioiden lisäämisen ja käyttöönoton kanssa, myös liikennealalla. Vaikka vihreän sähkön tuotanto lisääntyisi nopeasti, energiatehokkuus voi vähentää uuden sähköntuotantokapasiteetin tarvetta. Energiatehokkuuden parantamisella on erittäin tärkeä merkitys unionissa myös energian huoltovarmuuden kannalta, koska sen avulla vähennetään unionin riippuvuutta kolmansista maista tuotavista polttoaineista. Energiatehokkuus on yksi puhtaimmista ja kustannustehokkaimmista keinoista puuttua tähän riippuvuuteen.

| (8) | Jäsenvaltioiden kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ilmoittamien kansallisten panosten summa jää alle unionin 32,5 prosentin tavoitetason. Kollektiiviset panokset vähentäisivät energian loppukulutusta 29,4 prosenttia ja primäärienergian kulutusta 29,7 prosenttia verrattuna vuoden 2007 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin. Tämä merkitsisi 2,8 prosenttiyksikön kokonaisvajetta primäärienergian kulutuksessa ja 3,1 prosenttiyksikön vajetta energian loppukulutuksessa
  EU27:ssä
  .
  Primäärienergian kulutuksen ja energian loppukulutuksen vuoden 2020 lukuja ja unionin tavoitteen saavuttamista olisi tarkasteltava taloudellista toimintaa ja erityisesti kuljetustoimintaa huomattavasti hidastaneiden covid-19-pandemian johdosta vuonna 2020 toteutettujen toimenpiteiden tilapäisten vaikutusten yhteydessä. Vuodelta 2020 ilmoitetut primäärienergian kulutuksen ja energian loppukulutuksen tasot edellyttävät huolellista analyysia. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ilmoittamien kansallisten panosten summa jää alle unionin 32,5 prosentin tavoitetason. Kollektiiviset panokset vähentäisivät energian loppukulutusta 29,4 prosenttia ja primäärienergian kulutusta 29,7 prosenttia verrattuna vuoden 2007 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin. Tämä merkitsisi 2,8 prosenttiyksikön kokonaisvajetta primäärienergian kulutuksessa ja 3,1 prosenttiyksikön vajetta energian loppukulutuksessa
  EU27:ssä
  .
  Primäärienergian kulutuksen ja energian loppukulutuksen vuoden 2020 lukuja ja unionin tavoitteen saavuttamista olisi tarkasteltava taloudellista toimintaa ja erityisesti kuljetustoimintaa huomattavasti hidastaneiden covid-19-pandemian johdosta vuonna 2020 toteutettujen toimenpiteiden tilapäisten vaikutusten yhteydessä. Vuodelta 2020 ilmoitetut primäärienergian kulutuksen ja energian loppukulutuksen tasot edellyttävät huolellista analyysia.

| (9) | Vaikka energiansäästöpotentiaali on edelleen suuri kaikilla aloilla, erityisiä haasteita liittyy liikenteeseen, koska sen osuus energian loppukulutuksesta on yli 30 prosenttia, ja rakennuksiin, koska 75 prosentilla unionin rakennuskannasta on heikko energiatehokkuus. Toinen yhä tärkeämpi ala on tieto- ja viestintätekniikka, jonka osuus maailman sähkön kokonaiskulutuksesta on 5–9 prosenttia ja joka tuottaa yli 2 prosenttia kaikista päästöistä. Vuonna 2018 datakeskusten osuus EU28:n sähkönkysynnästä oli 2,7 prosenttia (11). Tähän liittyen unionin digitaalistrategiassa (12) korostettiin, että tarvitaan erittäin energiatehokkaita ja kestäviä datakeskuksia sekä televiestintäoperaattoreiden ympäristöjalanjälkeä koskevia avoimuustoimenpiteitä. Lisäksi olisi otettava huomioon hiilestä irtautumisesta mahdollisesti aiheutuva teollisuuden energiankysynnän kasvu erityisesti energiaintensiivisissä prosesseissa. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka energiansäästöpotentiaali on edelleen suuri kaikilla aloilla, erityisiä haasteita liittyy liikenteeseen, koska sen osuus energian loppukulutuksesta on yli 30 prosenttia, ja rakennuksiin, koska 75 prosentilla unionin rakennuskannasta on heikko energiatehokkuus. Toinen yhä tärkeämpi ala on tieto- ja viestintätekniikka, jonka osuus maailman sähkön kokonaiskulutuksesta on 5–9 prosenttia ja joka tuottaa yli 2 prosenttia kaikista päästöistä. Vuonna 2018 datakeskusten osuus EU28:n sähkönkysynnästä oli 2,7 prosenttia (11). Tähän liittyen unionin digitaalistrategiassa (12) korostettiin, että tarvitaan erittäin energiatehokkaita ja kestäviä datakeskuksia sekä televiestintäoperaattoreiden ympäristöjalanjälkeä koskevia avoimuustoimenpiteitä. Lisäksi olisi otettava huomioon hiilestä irtautumisesta mahdollisesti aiheutuva teollisuuden energiankysynnän kasvu erityisesti energiaintensiivisissä prosesseissa.

| (10) | Korkeampi tavoitetaso edellyttää kustannustehokkaiden energiatehokkuustoimenpiteiden vahvempaa edistämistä kaikilla energiajärjestelmän aloilla sekä kaikilla asiaankuuluvilla sektoreilla, joilla toiminta vaikuttaa energian kysyntään, kuten liikenteessä, vesihuollossa ja maataloudessa. Parantamalla energiatehokkuutta koko energiaketjussa, mukaan lukien energian tuotannossa, siirrossa, jakelussa ja loppukäytössä, saadaan aikaan ympäristöhyötyjä, parannetaan ilmanlaatua ja kansanterveyttä, vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä, parannetaan energiaturvallisuutta
  vähentämällä energian, erityisesti fossiilisten polttoaineiden, tuonnin tarvetta
  , alennetaan kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksia, autetaan lievittämään energiaköyhyyttä ja parannetaan kilpailukykyä sekä lisätään työpaikkoja ja toimintaa kaikilla talouden sektoreilla, mikä parantaa kansalaisten elämänlaatua. Tämä vastaa unionin sitoumuksia, jotka on tehty energiaunionin sekä vuoden 2015 Pariisin sopimuksella vahvistetun globaalin ilmastoagendan puitteissa. |
| --- | --- |

(10)

Korkeampi tavoitetaso edellyttää kustannustehokkaiden energiatehokkuustoimenpiteiden vahvempaa edistämistä kaikilla energiajärjestelmän aloilla sekä kaikilla asiaankuuluvilla sektoreilla, joilla toiminta vaikuttaa energian kysyntään, kuten liikenteessä, vesihuollossa ja maataloudessa. Parantamalla energiatehokkuutta koko energiaketjussa, mukaan lukien energian tuotannossa, siirrossa, jakelussa ja loppukäytössä, saadaan aikaan ympäristöhyötyjä, parannetaan ilmanlaatua ja kansanterveyttä, vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä, parannetaan energiaturvallisuutta
  vähentämällä energian, erityisesti fossiilisten polttoaineiden, tuonnin tarvetta
  , alennetaan kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksia, autetaan lievittämään energiaköyhyyttä ja parannetaan kilpailukykyä sekä lisätään työpaikkoja ja toimintaa kaikilla talouden sektoreilla, mikä parantaa kansalaisten elämänlaatua. Tämä vastaa unionin sitoumuksia, jotka on tehty energiaunionin sekä vuoden 2015 Pariisin sopimuksella vahvistetun globaalin ilmastoagendan puitteissa.

| (10 a) | Parantamalla eri alojen, kuten liikenteen ja asumisen, energiatehokkuutta voidaan edistää kaupunkialueiden elvyttämistä, työllisyyttä, rakennusten parantamista ja muutoksia liikkuvuus- ja esteettömyysmalleissa. Siksi on olennaisen tärkeää edistää tehokkaampia, kestäviä ja kohtuuhintaisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(10 a)

Parantamalla eri alojen, kuten liikenteen ja asumisen, energiatehokkuutta voidaan edistää kaupunkialueiden elvyttämistä, työllisyyttä, rakennusten parantamista ja muutoksia liikkuvuus- ja esteettömyysmalleissa. Siksi on olennaisen tärkeää edistää tehokkaampia, kestäviä ja kohtuuhintaisia vaihtoehtoja.

| (11) | Tällä direktiivillä otetaan askel kohti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä siten, että energiatehokkuutta käsitellään erillisenä energialähteenä. Energiatehokkuus etusijalle -periaate on yleinen periaate, joka olisi otettava huomioon kaikilla aloilla ja kaikilla tasoilla energiajärjestelmää laajemmin, myös rahoitusalalla. Energiatehokkuusratkaisuja olisi pidettävä ensimmäisenä vaihtoehtona toimintapolitiikkaa, suunnittelua ja investointeja koskevissa päätöksissä,
  paitsi jos tämä johtaisi kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen,
  kun asetetaan tarjontapuolta ja muita politiikanaloja koskevia uusia sääntöjä. Vaikka energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava rajoittamatta muita oikeudellisia velvoitteita, tavoitteita ja periaatteita, ne eivät myöskään saisi haitata periaatteen soveltamista tai vapauttaa sen soveltamisesta. Komission olisi varmistettava, että energiatehokkuus ja kysyntäpuolen ohjaus voivat kilpailla yhtäläisin edellytyksin tuotantokapasiteetin kanssa. Energiatehokkuuteen on tehtävä parannuksia aina, kun ne ovat kustannustehokkaampia kuin vastaavat tarjontapuolen ratkaisut. Tämän pitäisi auttaa hyödyntämään energiatehokkuudesta unionille ja etenkin kansalaisille ja yrityksille koituvat eri edut. Energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttaminen olisi myös asetettava etusijalle energiaköyhyyden lievittämisessä. |
| --- | --- |

(11)

Tällä direktiivillä otetaan askel kohti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä siten, että energiatehokkuutta käsitellään erillisenä energialähteenä. Energiatehokkuus etusijalle -periaate on yleinen periaate, joka olisi otettava huomioon kaikilla aloilla ja kaikilla tasoilla energiajärjestelmää laajemmin, myös rahoitusalalla. Energiatehokkuusratkaisuja olisi pidettävä ensimmäisenä vaihtoehtona toimintapolitiikkaa, suunnittelua ja investointeja koskevissa päätöksissä,
  paitsi jos tämä johtaisi kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen,
  kun asetetaan tarjontapuolta ja muita politiikanaloja koskevia uusia sääntöjä. Vaikka energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava rajoittamatta muita oikeudellisia velvoitteita, tavoitteita ja periaatteita, ne eivät myöskään saisi haitata periaatteen soveltamista tai vapauttaa sen soveltamisesta. Komission olisi varmistettava, että energiatehokkuus ja kysyntäpuolen ohjaus voivat kilpailla yhtäläisin edellytyksin tuotantokapasiteetin kanssa. Energiatehokkuuteen on tehtävä parannuksia aina, kun ne ovat kustannustehokkaampia kuin vastaavat tarjontapuolen ratkaisut. Tämän pitäisi auttaa hyödyntämään energiatehokkuudesta unionille ja etenkin kansalaisille ja yrityksille koituvat eri edut. Energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttaminen olisi myös asetettava etusijalle energiaköyhyyden lievittämisessä.

| (12) | Energiatehokkuus olisi nähtävä keskeisenä tekijänä ja otettava huomioon yhtenä painopistealana tulevissa unionin energiainfrastruktuuria koskevissa investointipäätöksissä. Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava ottaen ensisijaisesti huomioon järjestelmän tehokkuutta koskeva lähestymistapa ja yhteiskunnallinen
  ja terveysnäkökulma kiinnittäen huomiota toimitusvarmuuteen, energiajärjestelmän integrointiin ja ilmastoneutraaliuteen siirtymiseen
  . Sen pitäisi siten auttaa lisäämään yksittäisten loppukäyttöalojen ja koko energiajärjestelmän tehokkuutta. Periaatteen soveltamisella olisi myös tuettava investointeja energiatehokkaisiin ratkaisuihin, joilla edistetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/852 (13) lueteltuja ympäristötavoitteita. |
| --- | --- |

(12)

Energiatehokkuus olisi nähtävä keskeisenä tekijänä ja otettava huomioon yhtenä painopistealana tulevissa unionin energiainfrastruktuuria koskevissa investointipäätöksissä. Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava ottaen ensisijaisesti huomioon järjestelmän tehokkuutta koskeva lähestymistapa ja yhteiskunnallinen
  ja terveysnäkökulma kiinnittäen huomiota toimitusvarmuuteen, energiajärjestelmän integrointiin ja ilmastoneutraaliuteen siirtymiseen
  . Sen pitäisi siten auttaa lisäämään yksittäisten loppukäyttöalojen ja koko energiajärjestelmän tehokkuutta. Periaatteen soveltamisella olisi myös tuettava investointeja energiatehokkaisiin ratkaisuihin, joilla edistetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/852 (13) lueteltuja ympäristötavoitteita.

| (13) | Energiatehokkuus etusijalle -periaate määriteltiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1999 (14), ja se on energiajärjestelmän integrointistrategian (15) keskeinen osa. Vaikka periaate perustuu kustannustehokkuuteen, sen soveltamisella on
  yhteiskunnallisesta näkökulmasta
  laajempia vaikutuksia, jotka
  olisi arvioitava huolellisesti soveltamalla luotettavia kustannus-hyötyarviointimenetelmiä, joissa otetaan huomioon energiatehokkuuden moninaiset hyödyt
  . Komissio laati ohjeistusta periaatteen toiminnasta ja soveltamisesta ehdottamalla erityisiä välineitä ja soveltamisesimerkkejä eri aloilla. Komissio on myös antanut jäsenvaltioille suosituksen, joka perustuu tämän direktiivin vaatimuksiin, ja kehottaa toteuttamaan erityistoimia periaatteen soveltamiseksi.
  Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä suositus mahdollisimman tarkasti huomioon ja käytettävä sitä ohjenuoranaan energiatehokkuus etusijalle -periaatteen käytännön täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(13)

Energiatehokkuus etusijalle -periaate määriteltiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1999 (14), ja se on energiajärjestelmän integrointistrategian (15) keskeinen osa. Vaikka periaate perustuu kustannustehokkuuteen, sen soveltamisella on
  yhteiskunnallisesta näkökulmasta
  laajempia vaikutuksia, jotka
  olisi arvioitava huolellisesti soveltamalla luotettavia kustannus-hyötyarviointimenetelmiä, joissa otetaan huomioon energiatehokkuuden moninaiset hyödyt
  . Komissio laati ohjeistusta periaatteen toiminnasta ja soveltamisesta ehdottamalla erityisiä välineitä ja soveltamisesimerkkejä eri aloilla. Komissio on myös antanut jäsenvaltioille suosituksen, joka perustuu tämän direktiivin vaatimuksiin, ja kehottaa toteuttamaan erityistoimia periaatteen soveltamiseksi.
  Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä suositus mahdollisimman tarkasti huomioon ja käytettävä sitä ohjenuoranaan energiatehokkuus etusijalle -periaatteen käytännön täytäntöönpanossa.

| (13 a) | Energiatehokkuus etusijalle -periaate edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon integroidun energiajärjestelmän yleinen tehokkuus, toimitusvarmuus ja kustannustehokkuus ja edistetään tehokkaimpia ratkaisuja ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi koko arvoketjussa energian tuotannosta ja kuljettamisesta verkossa energian loppukulutukseen, jotta saavutetaan tehokkuusetuja sekä primäärienergian kulutuksessa että energian loppukulutuksessa. Tässä lähestymistavassa olisi tarkasteltava järjestelmän suorituskykyä ja energian dynaamista käyttöä, joissa kysyntäpuolen resursseja ja järjestelmän joustavuutta pidetään tehokkuusratkaisuina. Samanaikaisesti periaatetta voidaan soveltaa myös alemmalla resurssitasolla, kun on määritettävä tiettyjen ratkaisujen energiatehokkuus ja ratkaisuja mukautetaan suosimalla tehokkaampia ratkaisuja, jos ne myös tarjoavat kustannustehokkaan hiilestä irtautumisen kehityspolun. |
| --- | --- |

(13 a)

Energiatehokkuus etusijalle -periaate edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon integroidun energiajärjestelmän yleinen tehokkuus, toimitusvarmuus ja kustannustehokkuus ja edistetään tehokkaimpia ratkaisuja ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi koko arvoketjussa energian tuotannosta ja kuljettamisesta verkossa energian loppukulutukseen, jotta saavutetaan tehokkuusetuja sekä primäärienergian kulutuksessa että energian loppukulutuksessa. Tässä lähestymistavassa olisi tarkasteltava järjestelmän suorituskykyä ja energian dynaamista käyttöä, joissa kysyntäpuolen resursseja ja järjestelmän joustavuutta pidetään tehokkuusratkaisuina. Samanaikaisesti periaatetta voidaan soveltaa myös alemmalla resurssitasolla, kun on määritettävä tiettyjen ratkaisujen energiatehokkuus ja ratkaisuja mukautetaan suosimalla tehokkaampia ratkaisuja, jos ne myös tarjoavat kustannustehokkaan hiilestä irtautumisen kehityspolun.

| (14) | Jotta energiatehokkuus etusijalle -periaatteella olisi vaikutusta,
  kansallisten, alueellisten, paikallisten ja alakohtaisten
  päätöksentekijöiden olisi sovellettava sitä johdonmukaisesti kaikissa asiaan liittyvissä päätöksissä, jotka koskevat
  skenaarioita ja
  politiikkaa, suunnittelua ja merkittäviä investointeja eli suuria investointeja, joiden arvo on yli 50 miljoonaa euroa tai 75 miljoonaa euroa liikenneinfrastruktuurihankkeissa ja jotka vaikuttavat energian kulutukseen
  , siirtoon, jakeluun, varastointiin
  tai tarjontaan. Periaatteen oikea soveltaminen edellyttää oikeanlaisen kustannus-hyötyanalyysimenetelmän käyttöä, energiatehokkaiden ratkaisujen mahdollistavien edellytysten asettamista ja kunnollista seurantaa.
  Kustannus-hyötyanalyysien olisi aina perustuttava viimeisimpiin energian hintatietoihin, ja niihin olisi sisällyttävä skenaarioita, joissa hinnat nousevat esimerkiksi päästöoikeuksien määrän vähenemisen vuoksi, jotta voidaan tarjota kannustin energiatehokkuustoimenpiteiden toteuttamiseen, niitä olisi järjestelmällisesti kehitettävä ja toteutettava ja ne olisi asetettava julkisesti saataville. Kysyntäpuolen ratkaisut olisi asetettava etusijalle, kun politiikkatavoitteet voidaan saavuttaa niillä kustannustehokkaammin kuin energiantoimitusinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla.
  Kysyntäpuolen joustavuudesta voi koitua
  laajempia taloudellisia, ympäristöllisiä ja yhteiskunnallisia
  etuja kuluttajille ja
  paikallisyhteisöille
  , ja se voi lisätä energiajärjestelmän tehokkuutta ja alentaa energiakustannuksia esimerkiksi alentamalla järjestelmän käyttökustannuksia, mikä alentaa kaikkien kuluttajien tariffeja. Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon kysyntäpuolen joustavuudesta mahdollisesti saatavat hyödyt soveltaessaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja tarvittaessa harkittava
  kysyntäjoustoa sekä keskitetyllä että hajautetulla tasolla
  , energian varastointia ja älykkäitä ratkaisuja osana pyrkimyksiään lisätä integroidun energiajärjestelmän tehokkuutta. |
| --- | --- |

(14)

Jotta energiatehokkuus etusijalle -periaatteella olisi vaikutusta,
  kansallisten, alueellisten, paikallisten ja alakohtaisten
  päätöksentekijöiden olisi sovellettava sitä johdonmukaisesti kaikissa asiaan liittyvissä päätöksissä, jotka koskevat
  skenaarioita ja
  politiikkaa, suunnittelua ja merkittäviä investointeja eli suuria investointeja, joiden arvo on yli 50 miljoonaa euroa tai 75 miljoonaa euroa liikenneinfrastruktuurihankkeissa ja jotka vaikuttavat energian kulutukseen
  , siirtoon, jakeluun, varastointiin
  tai tarjontaan. Periaatteen oikea soveltaminen edellyttää oikeanlaisen kustannus-hyötyanalyysimenetelmän käyttöä, energiatehokkaiden ratkaisujen mahdollistavien edellytysten asettamista ja kunnollista seurantaa.
  Kustannus-hyötyanalyysien olisi aina perustuttava viimeisimpiin energian hintatietoihin, ja niihin olisi sisällyttävä skenaarioita, joissa hinnat nousevat esimerkiksi päästöoikeuksien määrän vähenemisen vuoksi, jotta voidaan tarjota kannustin energiatehokkuustoimenpiteiden toteuttamiseen, niitä olisi järjestelmällisesti kehitettävä ja toteutettava ja ne olisi asetettava julkisesti saataville. Kysyntäpuolen ratkaisut olisi asetettava etusijalle, kun politiikkatavoitteet voidaan saavuttaa niillä kustannustehokkaammin kuin energiantoimitusinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla.
  Kysyntäpuolen joustavuudesta voi koitua
  laajempia taloudellisia, ympäristöllisiä ja yhteiskunnallisia
  etuja kuluttajille ja
  paikallisyhteisöille
  , ja se voi lisätä energiajärjestelmän tehokkuutta ja alentaa energiakustannuksia esimerkiksi alentamalla järjestelmän käyttökustannuksia, mikä alentaa kaikkien kuluttajien tariffeja. Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon kysyntäpuolen joustavuudesta mahdollisesti saatavat hyödyt soveltaessaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja tarvittaessa harkittava
  kysyntäjoustoa sekä keskitetyllä että hajautetulla tasolla
  , energian varastointia ja älykkäitä ratkaisuja osana pyrkimyksiään lisätä integroidun energiajärjestelmän tehokkuutta.

| (15) | Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi aina sovellettava oikeasuhteisesti, eikä tämän direktiivin vaatimuksista saisi aiheutua päällekkäisiä tai ristiriitaisia velvoitteita jäsenvaltioille, jos periaatteen soveltaminen varmistetaan suoraan muulla lainsäädännöllä. Tämä saattaa koskea yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka on sisällytetty unionin luetteloon
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869
   (16)

  3 artiklan
  mukaisesti, sillä asetuksessa otetaan käyttöön vaatimukset energiatehokkuus etusijalle -periaatteen huomioon ottamisesta kyseisten hankkeiden kehittämisessä ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

(15)

Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi aina sovellettava oikeasuhteisesti, eikä tämän direktiivin vaatimuksista saisi aiheutua päällekkäisiä tai ristiriitaisia velvoitteita jäsenvaltioille, jos periaatteen soveltaminen varmistetaan suoraan muulla lainsäädännöllä. Tämä saattaa koskea yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka on sisällytetty unionin luetteloon
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/869
   (16)

  3 artiklan
  mukaisesti, sillä asetuksessa otetaan käyttöön vaatimukset energiatehokkuus etusijalle -periaatteen huomioon ottamisesta kyseisten hankkeiden kehittämisessä ja arvioinnissa.

| (16) | Oikeudenmukainen siirtymä kohti ilmastoneutraalia unionia vuoteen 2050 mennessä on keskeisellä sijalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. Energiaköyhyys on keskeinen käsite ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketissa, jonka tarkoituksena on helpottaa oikeudenmukaista energiasiirtymää. Komissio antoi asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (17) mukaisesti suuntaa-antavia ohjeita energiaköyhyyden mittaamiseen käytettävistä asianmukaisista indikaattoreista sekä siitä, miten ”merkittävä määrä energiaköyhyydessä olevia kotitalouksia” määritellään (18). Direktiivissä (EU) 2019/944 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/73/EY (19) edellytetään, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä energiaköyhyyteen puuttumiseksi aina kun sitä ilmenee, mukaan lukien toimenpiteet, joilla puututaan köyhyyteen laajemmin tarkasteltuna.
  Tämä on erityisen tärkeää energian hintojen noustessa ja inflaatiopaineen lisääntyessä, jolloin olisi toteutettava sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimenpiteitä unionin energiajärjestelmään kohdistuvien systeemisten haasteiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Oikeudenmukainen siirtymä kohti ilmastoneutraalia unionia vuoteen 2050 mennessä on keskeisellä sijalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. Energiaköyhyys on keskeinen käsite ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketissa, jonka tarkoituksena on helpottaa oikeudenmukaista energiasiirtymää. Komissio antoi asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (17) mukaisesti suuntaa-antavia ohjeita energiaköyhyyden mittaamiseen käytettävistä asianmukaisista indikaattoreista sekä siitä, miten ”merkittävä määrä energiaköyhyydessä olevia kotitalouksia” määritellään (18). Direktiivissä (EU) 2019/944 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/73/EY (19) edellytetään, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä energiaköyhyyteen puuttumiseksi aina kun sitä ilmenee, mukaan lukien toimenpiteet, joilla puututaan köyhyyteen laajemmin tarkasteltuna.
  Tämä on erityisen tärkeää energian hintojen noustessa ja inflaatiopaineen lisääntyessä, jolloin olisi toteutettava sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimenpiteitä unionin energiajärjestelmään kohdistuvien systeemisten haasteiden ratkaisemiseksi.

| (17) | Pieni- ja keskituloisten kotitalouksien, heikossa asemassa olevien asiakkaiden, mukaan lukien loppukäyttäjät, energiaköyhyydestä kärsivien tai sen uhkaamien ihmisten ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten
  sekä pienten ja keskisuurten yritysten ja mikroyritysten
  olisi hyödyttävä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisesta. Energiatehokkuustoimenpiteitä olisi toteutettava ensisijaisesti kyseisten henkilöiden ja kotitalouksien tilanteen parantamiseksi
  ja
  energiaköyhyyden vähentämiseksi
  , eikä niillä pitäisi kannustaa asumis-, liikkumis- tai energiakustannusten suhteettomaan lisääntymiseen
  . Kokonaisvaltainen lähestymistapa politiikkojen muotoiluun sekä politiikkojen ja toimenpiteiden toteuttamiseen edellyttää, että jäsenvaltiot varmistavat, että muilla politiikoilla ja toimenpiteillä ei ole haitallisia vaikutuksia näihin henkilöihin ja kotitalouksiin. |
| --- | --- |

(17)

Pieni- ja keskituloisten kotitalouksien, heikossa asemassa olevien asiakkaiden, mukaan lukien loppukäyttäjät, energiaköyhyydestä kärsivien tai sen uhkaamien ihmisten ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten
  sekä pienten ja keskisuurten yritysten ja mikroyritysten
  olisi hyödyttävä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisesta. Energiatehokkuustoimenpiteitä olisi toteutettava ensisijaisesti kyseisten henkilöiden ja kotitalouksien tilanteen parantamiseksi
  ja
  energiaköyhyyden vähentämiseksi
  , eikä niillä pitäisi kannustaa asumis-, liikkumis- tai energiakustannusten suhteettomaan lisääntymiseen
  . Kokonaisvaltainen lähestymistapa politiikkojen muotoiluun sekä politiikkojen ja toimenpiteiden toteuttamiseen edellyttää, että jäsenvaltiot varmistavat, että muilla politiikoilla ja toimenpiteillä ei ole haitallisia vaikutuksia näihin henkilöihin ja kotitalouksiin.

| (18) | Tämä direktiivi on osa laajempaa energiatehokkuuspolitiikan kehystä, jossa käsitellään energiatehokkuuden parantamismahdollisuuksia tietyillä politiikan aloilla, mukaan lukien rakennukset (direktiivi 2010/31/EU (20)), tuotteet (direktiivi 2009/125/EY, asetus (EU) 2017/1369 ja asetus (EU) 2020/740 (21)) ja hallintomekanismi (asetus (EU) 2018/1999). Näillä politiikoilla on erittäin tärkeä rooli energiansäästöjen aikaansaamisessa, kun tuotteita korvataan tai rakennuksia rakennetaan tai peruskorjataan (22). |
| --- | --- |

(18)

Tämä direktiivi on osa laajempaa energiatehokkuuspolitiikan kehystä, jossa käsitellään energiatehokkuuden parantamismahdollisuuksia tietyillä politiikan aloilla, mukaan lukien rakennukset (direktiivi 2010/31/EU (20)), tuotteet (direktiivi 2009/125/EY, asetus (EU) 2017/1369 ja asetus (EU) 2020/740 (21)) ja hallintomekanismi (asetus (EU) 2018/1999). Näillä politiikoilla on erittäin tärkeä rooli energiansäästöjen aikaansaamisessa, kun tuotteita korvataan tai rakennuksia rakennetaan tai peruskorjataan (22).

| (19) | Kunnianhimoisen energiatehokkuustavoitteen saavuttaminen edellyttää esteiden poistamista, jotta helpotettaisiin investointeja energiatehokkuustoimenpiteisiin. Life-ohjelman ”Siirtyminen puhtaaseen energiaan” -alaohjelmasta annettavalla rahoituksella tuetaan sellaisten energiatehokkuuspolitiikan täytäntöönpanoon liittyvien parhaiden eurooppalaisten käytäntöjen kehittämistä, joilla puututaan käyttäytymiseen, markkinoihin ja sääntelyyn liittyviin energiatehokkuuden esteisiin. |
| --- | --- |

(19)

Kunnianhimoisen energiatehokkuustavoitteen saavuttaminen edellyttää esteiden poistamista, jotta helpotettaisiin investointeja energiatehokkuustoimenpiteisiin. Life-ohjelman ”Siirtyminen puhtaaseen energiaan” -alaohjelmasta annettavalla rahoituksella tuetaan sellaisten energiatehokkuuspolitiikan täytäntöönpanoon liittyvien parhaiden eurooppalaisten käytäntöjen kehittämistä, joilla puututaan käyttäytymiseen, markkinoihin ja sääntelyyn liittyviin energiatehokkuuden esteisiin.

| (20) | Eurooppa-neuvosto kannatti 23 ja 24 päivänä lokakuuta 2014 pidetyssä kokouksessaan sitä, että unionin tasolla vuodeksi 2030 asetetaan 27 prosentin energiatehokkuustavoite, jota on määrä tarkistaa vuoteen 2020 mennessä pitäen mielessä unionin 30 prosentin tason. Euroopan parlamentti kehotti 15 päivänä joulukuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa aiheesta ”Kohti Euroopan energiaunionia” komissiota lisäksi arvioimaan myös 40 prosentin energiatehokkuustavoitteen toteutettavuutta samalla aikavälillä. |
| --- | --- |

(20)

Eurooppa-neuvosto kannatti 23 ja 24 päivänä lokakuuta 2014 pidetyssä kokouksessaan sitä, että unionin tasolla vuodeksi 2030 asetetaan 27 prosentin energiatehokkuustavoite, jota on määrä tarkistaa vuoteen 2020 mennessä pitäen mielessä unionin 30 prosentin tason. Euroopan parlamentti kehotti 15 päivänä joulukuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa aiheesta ”Kohti Euroopan energiaunionia” komissiota lisäksi arvioimaan myös 40 prosentin energiatehokkuustavoitteen toteutettavuutta samalla aikavälillä.

| (21) | Ennusteiden mukaan unionin 32,5 prosentin energiatehokkuustavoite vuodelle 2030 ja muut nykyisen kehyksen toimintapoliittiset välineet vähentäisivät kasvihuonekaasupäästöjä noin 45 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (23). Jotta kasvihuonekaasupäästöjä voitaisiin vähentää 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, vuoteen 2030 ulottuvan ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin, minkä tasoisia toimia eri politiikanaloilla tarvittaisiin. Arvioinnissa todettiin, että kasvihuonekaasupäästötavoitteen saavuttaminen kustannusoptimaalisella tavalla perustilanteeseen nähden tarkoittaa, että loppuenergian kulutusta on vähennettävä vähintään 36–37 prosenttia ja primäärienergian kulutusta vähintään 39–41 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Ennusteiden mukaan unionin 32,5 prosentin energiatehokkuustavoite vuodelle 2030 ja muut nykyisen kehyksen toimintapoliittiset välineet vähentäisivät kasvihuonekaasupäästöjä noin 45 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (23). Jotta kasvihuonekaasupäästöjä voitaisiin vähentää 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, vuoteen 2030 ulottuvan ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin, minkä tasoisia toimia eri politiikanaloilla tarvittaisiin. Arvioinnissa todettiin, että kasvihuonekaasupäästötavoitteen saavuttaminen kustannusoptimaalisella tavalla perustilanteeseen nähden tarkoittaa, että loppuenergian kulutusta on vähennettävä vähintään 36–37 prosenttia ja primäärienergian kulutusta vähintään 39–41 prosenttia.

| (22) | Unionin energiatehokkuustavoite asetettiin ja laskettiin alun perin käyttäen lähtökohtana vuoden 2007 viiteskenaarion ennusteita vuodelle 2030. Eurostatin energiataseen laskentamenetelmän muutos ja myöhempiin mallintamisennusteisiin tehdyt parannukset edellyttävät perustilanteen muuttamista. Kun siis käytetään samaa lähestymistapaa tavoitteen määrittämiseen eli verrataan sitä tuleviin perusennusteisiin, unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoite asetetaan verrattuna vuoden 2020 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin, joissa otetaan huomioon kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien mukaiset kansalliset panokset. Päivitetyn perustilanteen myötä unionin on nostettava ▌energiatehokkuustavoitettaan ▌. Uusi tapa ilmaista unionin tavoitetaso ei vaikuta tarvittavien toimien tosiasialliseen tasoon ▌. |
| --- | --- |

(22)

Unionin energiatehokkuustavoite asetettiin ja laskettiin alun perin käyttäen lähtökohtana vuoden 2007 viiteskenaarion ennusteita vuodelle 2030. Eurostatin energiataseen laskentamenetelmän muutos ja myöhempiin mallintamisennusteisiin tehdyt parannukset edellyttävät perustilanteen muuttamista. Kun siis käytetään samaa lähestymistapaa tavoitteen määrittämiseen eli verrataan sitä tuleviin perusennusteisiin, unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoite asetetaan verrattuna vuoden 2020 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin, joissa otetaan huomioon kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien mukaiset kansalliset panokset. Päivitetyn perustilanteen myötä unionin on nostettava ▌energiatehokkuustavoitettaan ▌. Uusi tapa ilmaista unionin tavoitetaso ei vaikuta tarvittavien toimien tosiasialliseen tasoon ▌.

| (23) | Loppu- ja primäärienergian kulutuksen laskentamenetelmä on yhdenmukaistettu Eurostatin uuden menetelmän kanssa, mutta tässä direktiivissä käytettyjen indikaattorien soveltamisala on erilainen, eli niissä ei oteta huomioon lämpöpumppuenergiaa, mutta otetaan huomioon energian kulutus kansainvälisessä lentoliikenteessä loppuenergian kulutusta koskevan tavoitteen osalta. Uusien indikaattorien käyttö tarkoittaa myös sitä, että masuunien energiankulutuksen muutokset näkyvät nyt vain primäärienergian kulutuksessa. |
| --- | --- |

(23)

Loppu- ja primäärienergian kulutuksen laskentamenetelmä on yhdenmukaistettu Eurostatin uuden menetelmän kanssa, mutta tässä direktiivissä käytettyjen indikaattorien soveltamisala on erilainen, eli niissä ei oteta huomioon lämpöpumppuenergiaa, mutta otetaan huomioon energian kulutus kansainvälisessä lentoliikenteessä loppuenergian kulutusta koskevan tavoitteen osalta. Uusien indikaattorien käyttö tarkoittaa myös sitä, että masuunien energiankulutuksen muutokset näkyvät nyt vain primäärienergian kulutuksessa.

| (24) | Unionin energiatehokkuuden parantamistarve olisi ilmaistava
  primääri- ja loppuenergian kulutuksena
  , joka on määrä saavuttaa vuonna 2030, ja ilmoittamalla tarvittavien lisätoimien taso verrattuna kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sisältyviin voimassa oleviin tai suunniteltuihin toimenpiteisiin. Vuoden 2020 viiteskenaarion ennusteiden mukaan energian loppukulutus on 864 Mtoe ja primäärienergian kulutus 1 124 Mtoe vuonna 2030 (ilman lämpöpumppuenergiaa ja kansainvälinen lentoliikenne mukaan lukien).
  14,5
  prosentin lisävähennys johtaa vastaavasti
  740
  Mtoe:hen ja
  960
  Mtoe:hen vuonna 2030.
  Tämä vastaa 40 prosentin vähennystä energian loppukulutuksessa ja 42,5 prosentin vähennystä primäärienergian kulutuksessa verrattuna vuoden 2007 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin. Vuoden 2020 energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi
  ei ole sitovia tavoitteita jäsenvaltioiden tasolla.
  Vuoden 2030 tavoitteen osalta kansallisista panoksista olisi tultava sitovia
  , ja jäsenvaltioiden olisi vahvistettava oma panoksensa unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseen ▌tässä direktiivissä
  esitetyn kaavan mukaisesti
  . Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti määrittää joko primääri- tai loppuenergian kulutukseen, primääri- tai loppuenergian säästöihin taikka energiaintensiteettiin perustuvat kansalliset tavoitteensa. Tällä direktiivillä muutetaan tapaa, jolla jäsenvaltioiden olisi ilmaistava
  sitova
  kansallinen panoksensa
  sitovan
  unionin tavoitteen saavuttamiseen. Jäsenvaltioiden
  sitovat
  panokset unionin tavoitteeseen olisi johdonmukaisuuden ja edistymisen seurannan varmistamiseksi ilmaistava loppu- ja primäärienergian kulutuksena. On tarpeen arvioida säännöllisesti edistymistä unionin vuoden 2030 tavoitteen saavuttamisessa, ja tästä arvioinnista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Unionin energiatehokkuuden parantamistarve olisi ilmaistava
  primääri- ja loppuenergian kulutuksena
  , joka on määrä saavuttaa vuonna 2030, ja ilmoittamalla tarvittavien lisätoimien taso verrattuna kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sisältyviin voimassa oleviin tai suunniteltuihin toimenpiteisiin. Vuoden 2020 viiteskenaarion ennusteiden mukaan energian loppukulutus on 864 Mtoe ja primäärienergian kulutus 1 124 Mtoe vuonna 2030 (ilman lämpöpumppuenergiaa ja kansainvälinen lentoliikenne mukaan lukien).
  14,5
  prosentin lisävähennys johtaa vastaavasti
  740
  Mtoe:hen ja
  960
  Mtoe:hen vuonna 2030.
  Tämä vastaa 40 prosentin vähennystä energian loppukulutuksessa ja 42,5 prosentin vähennystä primäärienergian kulutuksessa verrattuna vuoden 2007 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin. Vuoden 2020 energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi
  ei ole sitovia tavoitteita jäsenvaltioiden tasolla.
  Vuoden 2030 tavoitteen osalta kansallisista panoksista olisi tultava sitovia
  , ja jäsenvaltioiden olisi vahvistettava oma panoksensa unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseen ▌tässä direktiivissä
  esitetyn kaavan mukaisesti
  . Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti määrittää joko primääri- tai loppuenergian kulutukseen, primääri- tai loppuenergian säästöihin taikka energiaintensiteettiin perustuvat kansalliset tavoitteensa. Tällä direktiivillä muutetaan tapaa, jolla jäsenvaltioiden olisi ilmaistava
  sitova
  kansallinen panoksensa
  sitovan
  unionin tavoitteen saavuttamiseen. Jäsenvaltioiden
  sitovat
  panokset unionin tavoitteeseen olisi johdonmukaisuuden ja edistymisen seurannan varmistamiseksi ilmaistava loppu- ja primäärienergian kulutuksena. On tarpeen arvioida säännöllisesti edistymistä unionin vuoden 2030 tavoitteen saavuttamisessa, ja tästä arvioinnista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1999.

| (25) | ▌Energiatehokkuustavoite
  olisi saavutettava
  energiatehokkuutta eri aloilla edistävien erityisten
  paikallisten, alueellisten,
  kansallisten ja Euroopan tason toimenpiteiden kumulatiivisen täytäntöönpanon tuloksena. Jäsenvaltiot olisi velvoitettava vahvistamaan kansalliset energiatehokkuus politiikat ja -toimenpiteet. Komission olisi arvioitava nämä politiikat ja toimenpiteet ja kunkin jäsenvaltion yksittäiset toimet sekä saavutettua edistymistä koskevat tiedot, jotta voidaan arvioida, millä todennäköisyydellä unionin yleinen tavoite saavutetaan ja ovatko yksittäisten jäsenvaltioiden toimet riittäviä yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(25)

▌Energiatehokkuustavoite
  olisi saavutettava
  energiatehokkuutta eri aloilla edistävien erityisten
  paikallisten, alueellisten,
  kansallisten ja Euroopan tason toimenpiteiden kumulatiivisen täytäntöönpanon tuloksena. Jäsenvaltiot olisi velvoitettava vahvistamaan kansalliset energiatehokkuus politiikat ja -toimenpiteet. Komission olisi arvioitava nämä politiikat ja toimenpiteet ja kunkin jäsenvaltion yksittäiset toimet sekä saavutettua edistymistä koskevat tiedot, jotta voidaan arvioida, millä todennäköisyydellä unionin yleinen tavoite saavutetaan ja ovatko yksittäisten jäsenvaltioiden toimet riittäviä yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (26) | Julkisen sektorin osuus unionin energian loppukulutuksesta on noin 5–10 prosenttia. Viranomaiset käyttävät vuosittain noin 1,8 biljoonaa euroa. Tämä vastaa noin 14:ää prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Tästä syystä julkinen sektori on tärkeä liikkeellepaneva voima pyrittäessä edistämään markkinoiden muuttumista niin, että tuotetaan energiatehokkaampia tuotteita, rakennuksia ja palveluja, ja saamaan aikaan muutoksia tavoissa, joilla kansalaiset ja yritykset kuluttavat energiaa. Energiankulutuksen vähentäminen energiatehokkuutta parantavilla toimenpiteillä voi myös vapauttaa julkisia resursseja muihin tarkoituksiin. Kansallisen, alueellisen ja paikallistason julkisten elinten olisi toimittava esimerkkeinä energiatehokkuuden alalla. |
| --- | --- |

(26)

Julkisen sektorin osuus unionin energian loppukulutuksesta on noin 5–10 prosenttia. Viranomaiset käyttävät vuosittain noin 1,8 biljoonaa euroa. Tämä vastaa noin 14:ää prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Tästä syystä julkinen sektori on tärkeä liikkeellepaneva voima pyrittäessä edistämään markkinoiden muuttumista niin, että tuotetaan energiatehokkaampia tuotteita, rakennuksia ja palveluja, ja saamaan aikaan muutoksia tavoissa, joilla kansalaiset ja yritykset kuluttavat energiaa. Energiankulutuksen vähentäminen energiatehokkuutta parantavilla toimenpiteillä voi myös vapauttaa julkisia resursseja muihin tarkoituksiin. Kansallisen, alueellisen ja paikallistason julkisten elinten olisi toimittava esimerkkeinä energiatehokkuuden alalla.

| (27) | Näyttääkseen esimerkkiä julkisen sektorin olisi asetettava omat hiilestä irtautumista ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteensa. Julkisen sektorin energiatehokkuuden parannusten olisi heijastettava unionin tasolla vaadittuja toimia. ▌Velvoitteen, jonka mukaan julkisen sektorin on vähennettävä energiankulutusta vuosittain vähintään
  2
   prosentilla, pitäisi varmistaa, että julkinen sektori täyttää esimerkillisen tehtävänsä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita energiatehokkuuden parannustoimenpiteet energian loppukulutuksen vähentämiseksi. Energian loppukulutuksen vuosittaista vähentämistä koskeva vaatimus aiheuttaa pienemmän hallinnollisen rasitteen kuin energiansäästön mittausmenetelmien käyttöönotto. |
| --- | --- |

(27)

Näyttääkseen esimerkkiä julkisen sektorin olisi asetettava omat hiilestä irtautumista ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteensa. Julkisen sektorin energiatehokkuuden parannusten olisi heijastettava unionin tasolla vaadittuja toimia. ▌Velvoitteen, jonka mukaan julkisen sektorin on vähennettävä energiankulutusta vuosittain vähintään
  2
   prosentilla, pitäisi varmistaa, että julkinen sektori täyttää esimerkillisen tehtävänsä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita energiatehokkuuden parannustoimenpiteet energian loppukulutuksen vähentämiseksi. Energian loppukulutuksen vuosittaista vähentämistä koskeva vaatimus aiheuttaa pienemmän hallinnollisen rasitteen kuin energiansäästön mittausmenetelmien käyttöönotto.

| (28) | Täyttääkseen velvoitteensa jäsenvaltioiden olisi kohdistettava toimia kaikkien julkisten palvelujen ja julkisten elinten laitosten energian loppukulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (24) annettua hankintaviranomaisten määritelmää sen määrittämiseksi, ketkä kuuluvat näiden toimien piiriin. Velvoite voidaan täyttää vähentämällä energian loppukulutusta millä tahansa julkisen sektorin alalla, mukaan lukien liikenne, julkiset rakennukset, terveydenhuolto, aluesuunnittelu, vesihuolto ja jäteveden käsittely, viemäröinti ja vedenpuhdistus, jätehuolto, kaukolämmitys ja -jäähdytys, energian jakelu, toimitus ja varastointi, julkinen valaistus ja infrastruktuurin suunnittelu. Julkisten elinten hallinnollisen taakan keventämiseksi jäsenvaltioiden olisi perustettava digitaalisia alustoja tai välineitä, joilla kerätään kootut kulutustiedot julkisilta elimiltä, asetetaan ne julkisesti saataville ja raportoidaan niistä komissiolle. |
| --- | --- |

(28)

Täyttääkseen velvoitteensa jäsenvaltioiden olisi kohdistettava toimia kaikkien julkisten palvelujen ja julkisten elinten laitosten energian loppukulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (24) annettua hankintaviranomaisten määritelmää sen määrittämiseksi, ketkä kuuluvat näiden toimien piiriin. Velvoite voidaan täyttää vähentämällä energian loppukulutusta millä tahansa julkisen sektorin alalla, mukaan lukien liikenne, julkiset rakennukset, terveydenhuolto, aluesuunnittelu, vesihuolto ja jäteveden käsittely, viemäröinti ja vedenpuhdistus, jätehuolto, kaukolämmitys ja -jäähdytys, energian jakelu, toimitus ja varastointi, julkinen valaistus ja infrastruktuurin suunnittelu. Julkisten elinten hallinnollisen taakan keventämiseksi jäsenvaltioiden olisi perustettava digitaalisia alustoja tai välineitä, joilla kerätään kootut kulutustiedot julkisilta elimiltä, asetetaan ne julkisesti saataville ja raportoidaan niistä komissiolle.

| (29) | Jäsenvaltioiden olisi toimittava esimerkkinä varmistamalla, että kaikki energiatehokkuussopimukset
  , energiakatselmukset
  ja energianhallintajärjestelmät toteutetaan julkisella sektorilla eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti tai että energiakatselmuksia käytetään laajasti julkisen sektorin paljon energiaa kuluttavissa osissa.
  Jäsenvaltioiden olisi tarjottava selkeää ohjeistusta ja menettelyt näiden välineiden käyttöä varten. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltioiden olisi toimittava esimerkkinä varmistamalla, että kaikki energiatehokkuussopimukset
  , energiakatselmukset
  ja energianhallintajärjestelmät toteutetaan julkisella sektorilla eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti tai että energiakatselmuksia käytetään laajasti julkisen sektorin paljon energiaa kuluttavissa osissa.
  Jäsenvaltioiden olisi tarjottava selkeää ohjeistusta ja menettelyt näiden välineiden käyttöä varten.

| (30) | Viranomaisia kannustetaan hankkimaan tukea kestävän energian virastojen kaltaisilta laitoksilta, joita on tarvittaessa perustettu alue- tai paikallistasolla. Näiden virastojen organisaatio vastaa yleensä viranomaisten yksilöllisiä tarpeita tietyllä alueella tai tietyllä julkisen sektorin alalla. Keskitetyt virastot voivat vastata tarpeisiin paremmin ja toimia muutoin tehokkaammin esimerkiksi pienemmissä tai keskusjohtoisissa jäsenvaltioissa tai monimutkaisten tai alueiden välisten näkökohtien, kuten kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen, suhteen. Kestävän energian virastot voivat toimia keskitettyinä palvelupisteinä 21 artiklan mukaisesti. Näiden virastojen tehtävänä on usein laatia paikallisia tai alueellisia hiilestä irtautumista koskevia suunnitelmia, joihin voi sisältyä myös muita hiilestä irtautumiseen liittyviä toimenpiteitä, kuten fossiilisten polttoaineiden kattiloiden vaihto, ja tukea viranomaisia energiaan liittyvien politiikkojen täytäntöönpanossa. Kestävän energian virastoilla tai muilla alue- ja paikallisviranomaisia avustavilla tahoilla voi olla selkeät toimivaltuudet, tavoitteet ja resurssit kestävän energian alalla. Kestävän energian virastoja voitaisiin kannustaa harkitsemaan aloitteita, joita tehdään kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa, joka kokoaa yhteen unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden täytäntöönpanoon vapaaehtoisesti sitoutuneet paikallishallinnot, sekä muiden asiaan liittyvien olemassa olevien aloitteiden puitteissa. Hiilestä irtautumista koskevat suunnitelmat olisi yhdistettävä aluekehityssuunnitelmiin, ja niissä olisi otettava huomioon kattava arviointi, joka jäsenvaltioiden olisi tehtävä. |
| --- | --- |

(30)

Viranomaisia kannustetaan hankkimaan tukea kestävän energian virastojen kaltaisilta laitoksilta, joita on tarvittaessa perustettu alue- tai paikallistasolla. Näiden virastojen organisaatio vastaa yleensä viranomaisten yksilöllisiä tarpeita tietyllä alueella tai tietyllä julkisen sektorin alalla. Keskitetyt virastot voivat vastata tarpeisiin paremmin ja toimia muutoin tehokkaammin esimerkiksi pienemmissä tai keskusjohtoisissa jäsenvaltioissa tai monimutkaisten tai alueiden välisten näkökohtien, kuten kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen, suhteen. Kestävän energian virastot voivat toimia keskitettyinä palvelupisteinä 21 artiklan mukaisesti. Näiden virastojen tehtävänä on usein laatia paikallisia tai alueellisia hiilestä irtautumista koskevia suunnitelmia, joihin voi sisältyä myös muita hiilestä irtautumiseen liittyviä toimenpiteitä, kuten fossiilisten polttoaineiden kattiloiden vaihto, ja tukea viranomaisia energiaan liittyvien politiikkojen täytäntöönpanossa. Kestävän energian virastoilla tai muilla alue- ja paikallisviranomaisia avustavilla tahoilla voi olla selkeät toimivaltuudet, tavoitteet ja resurssit kestävän energian alalla. Kestävän energian virastoja voitaisiin kannustaa harkitsemaan aloitteita, joita tehdään kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa, joka kokoaa yhteen unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden täytäntöönpanoon vapaaehtoisesti sitoutuneet paikallishallinnot, sekä muiden asiaan liittyvien olemassa olevien aloitteiden puitteissa. Hiilestä irtautumista koskevat suunnitelmat olisi yhdistettävä aluekehityssuunnitelmiin, ja niissä olisi otettava huomioon kattava arviointi, joka jäsenvaltioiden olisi tehtävä.

| (31) | Jäsenvaltioiden olisi tuettava julkisia elimiä energiatehokkuuden parannustoimenpiteiden suunnittelussa ja käyttöönotossa, myös alueellisella ja paikallisella tasolla, antamalla
  taloudellista ja teknistä tukea ja esittämällä suunnitelmia, joilla puututaan pulaan vihreän siirtymän kaikissa vaiheissa tarvittavasta työvoimasta ja pätevistä ammattilaisista, mukaan lukien käsityöläiset sekä korkean osaamistason vihreän teknologian asiantuntijat, soveltavan tutkimuksen tekijät ja innovoijat
  .
  Jäsenvaltioiden olisi tuettava julkisia elimiä, jotta ne voivat ottaa huomioon energiansäästöjen lisäksi laajemmat hyödyt, kuten paremman sisäilman laadun ja terveemmän sisäympäristön sekä ihmisten elämänlaadun paranemisen erityisesti kouluissa, päiväkodeissa, hoitokodeissa, palvelutaloissa ja sairaaloissa. Jäsenvaltioiden olisi annettava
  ohjeita, joilla edistetään osaamisen kehittämistä ja koulutusmahdollisuuksia, ja
  kannustettava yhteistyöhön
  julkisten elinten
  välillä
  , myös virastojen kesken. Tätä varten jäsenvaltiot voisivat perustaa kansallisia
  ja alueellisia
  osaamiskeskuksia, jotka käsittelevät monimutkaisia kysymyksiä, kuten paikallisille tai alueellisille energiaviranomaisille annettavaa neuvontaa kaukolämmityksestä tai -jäähdytyksestä. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltioiden olisi tuettava julkisia elimiä energiatehokkuuden parannustoimenpiteiden suunnittelussa ja käyttöönotossa, myös alueellisella ja paikallisella tasolla, antamalla
  taloudellista ja teknistä tukea ja esittämällä suunnitelmia, joilla puututaan pulaan vihreän siirtymän kaikissa vaiheissa tarvittavasta työvoimasta ja pätevistä ammattilaisista, mukaan lukien käsityöläiset sekä korkean osaamistason vihreän teknologian asiantuntijat, soveltavan tutkimuksen tekijät ja innovoijat
  .
  Jäsenvaltioiden olisi tuettava julkisia elimiä, jotta ne voivat ottaa huomioon energiansäästöjen lisäksi laajemmat hyödyt, kuten paremman sisäilman laadun ja terveemmän sisäympäristön sekä ihmisten elämänlaadun paranemisen erityisesti kouluissa, päiväkodeissa, hoitokodeissa, palvelutaloissa ja sairaaloissa. Jäsenvaltioiden olisi annettava
  ohjeita, joilla edistetään osaamisen kehittämistä ja koulutusmahdollisuuksia, ja
  kannustettava yhteistyöhön
  julkisten elinten
  välillä
  , myös virastojen kesken. Tätä varten jäsenvaltiot voisivat perustaa kansallisia
  ja alueellisia
  osaamiskeskuksia, jotka käsittelevät monimutkaisia kysymyksiä, kuten paikallisille tai alueellisille energiaviranomaisille annettavaa neuvontaa kaukolämmityksestä tai -jäähdytyksestä.

| (31 a) | Energiaturvallisuuskriisin vallitessa ja energian hintojen noustessa jyrkästi jäsenvaltioille olisi tarjottava kannustimia tehdä investointeja energiansäästöihin etupainotteisesti. Tätä varten jäsenvaltioille, jotka korjaavat yli kolme prosenttia rakennustensa kokonaispinta-alasta tiettynä vuonna vuosina 2024–2026, olisi annettava mahdollisuus ottaa ylimenevä osuus huomioon vuotuisen korjaustoiminnan määrän laskennassa jonakin kolmesta seuraavasta vuodesta. Jäsenvaltio, joka korjaa yli kolme prosenttia rakennustensa kokonaispinta-alasta 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen, voi ottaa ylimenevän osuuden huomioon vuotuisen korjaustoiminnan määrän laskennassa kahtena seuraavana vuonna. Tätä mahdollisuutta ei pitäisi käyttää tarkoituksiin, jotka eivät ole linjassa tämän direktiivin yleisten tavoitteiden ja tavoitetason kanssa. |
| --- | --- |

(31 a)

Energiaturvallisuuskriisin vallitessa ja energian hintojen noustessa jyrkästi jäsenvaltioille olisi tarjottava kannustimia tehdä investointeja energiansäästöihin etupainotteisesti. Tätä varten jäsenvaltioille, jotka korjaavat yli kolme prosenttia rakennustensa kokonaispinta-alasta tiettynä vuonna vuosina 2024–2026, olisi annettava mahdollisuus ottaa ylimenevä osuus huomioon vuotuisen korjaustoiminnan määrän laskennassa jonakin kolmesta seuraavasta vuodesta. Jäsenvaltio, joka korjaa yli kolme prosenttia rakennustensa kokonaispinta-alasta 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen, voi ottaa ylimenevän osuuden huomioon vuotuisen korjaustoiminnan määrän laskennassa kahtena seuraavana vuonna. Tätä mahdollisuutta ei pitäisi käyttää tarkoituksiin, jotka eivät ole linjassa tämän direktiivin yleisten tavoitteiden ja tavoitetason kanssa.

| (32) | Rakennukset ja liikenne ovat teollisuuden ohella suurimmat energiankäyttäjät ja päästölähteet (25). Rakennusten osuus on noin 40 prosenttia unionin kokonaisenergiankulutuksesta ja 36 prosenttia energiaan liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä (26). Perusparannusaaltoa koskevassa komission tiedonannossa (27) käsitellään sekä energia- ja resurssitehokkuuden että kohtuuhintaisuuden asettamaa haastetta rakennusalalla ja pyritään kaksinkertaistamaan peruskorjausaste. Siinä keskitytään energiatehokkuudeltaan heikoimpiin rakennuksiin, energiaköyhyyteen ja julkisiin rakennuksiin. Rakennukset ovat myös ratkaisevassa asemassa pyrittäessä saavuttamaan unionin tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Julkisten elinten omistamat rakennukset
  ja rakennukset, joissa tarjotaan yleishyödyllisiä palveluja, kuten koulutus (esimerkiksi päiväkodit, koulut ja korkeakoulut), terveydenhuolto (esimerkiksi sairaalat ja vanhusten hoitokodit) ja sosiaalipalvelut (esimerkiksi nuoria, vanhuksia ja pienituloisissa kotitalouksissa eläviä henkilöitä palvelevat yhteisökeskukset) tai sosiaalinen asuntotuotanto,
  muodostavat merkittävän osan rakennuskannasta, ja niillä on suuri näkyvyys yhteiskunnassa. Sen vuoksi on asianmukaista vahvistaa vuosittainen pitkälle menevien perusparannusten määrä julkisten elinten jäsenvaltion alueella omistamille rakennuksille
  ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytetyille rakennuksille
  niiden energiatehokkuuden parantamiseksi
  ja niiden muuntamiseksi ainakin lähes nollaenergiarakennuksiksi tai päästöttömiksi rakennuksiksi
  . Jäsenvaltioita pyydetään asettamaan korkeampi korjaustoiminnan taso, jos se on kustannustehokasta niiden rakennuskannan peruskorjauksen yhteydessä niiden pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden tai kansallisten peruskorjausohjelmien mukaisesti. Tämä korjaustoiminnan taso ei saisi rajoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU (28) vahvistettujen lähes nollaenergiarakennuksia koskevien velvoitteiden soveltamista.
  Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus soveltaa löyhempiä vaatimuksia tiettyihin rakennuksiin, kuten arkkitehtonisesti tai historiallisesti erityisen arvokkaisiin rakennuksiin.
  Komission olisi direktiivin 2010/31/EU seuraavan uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava jäsenvaltioiden edistymistä julkisten elinten rakennusten peruskorjauksessa. Komission olisi harkittava lainsäädäntöehdotuksen antamista korjaustoiminnan tason tarkistamiseksi ottaen huomioon jäsenvaltioiden saavuttama edistys, merkittävä taloudellinen tai tekninen kehitys tai tarvittaessa hiilestä irtautumista ja saasteettomuutta koskevat unionin sitoumukset. Tämän direktiivin mukainen julkisten elinten rakennusten kunnostamisvelvoite täydentää mainittua direktiiviä, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava olemassa olevien rakennusten laajamittaisten korjausten yhteydessä, että rakennusten energiatehokkuus nostetaan tasolle, joka täyttää lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi annettava lisäohjeistusta historiallisesti arvokkaiden rakennusten pitkälle menevän perusparannuksen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(32)

Rakennukset ja liikenne ovat teollisuuden ohella suurimmat energiankäyttäjät ja päästölähteet (25). Rakennusten osuus on noin 40 prosenttia unionin kokonaisenergiankulutuksesta ja 36 prosenttia energiaan liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä (26). Perusparannusaaltoa koskevassa komission tiedonannossa (27) käsitellään sekä energia- ja resurssitehokkuuden että kohtuuhintaisuuden asettamaa haastetta rakennusalalla ja pyritään kaksinkertaistamaan peruskorjausaste. Siinä keskitytään energiatehokkuudeltaan heikoimpiin rakennuksiin, energiaköyhyyteen ja julkisiin rakennuksiin. Rakennukset ovat myös ratkaisevassa asemassa pyrittäessä saavuttamaan unionin tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Julkisten elinten omistamat rakennukset
  ja rakennukset, joissa tarjotaan yleishyödyllisiä palveluja, kuten koulutus (esimerkiksi päiväkodit, koulut ja korkeakoulut), terveydenhuolto (esimerkiksi sairaalat ja vanhusten hoitokodit) ja sosiaalipalvelut (esimerkiksi nuoria, vanhuksia ja pienituloisissa kotitalouksissa eläviä henkilöitä palvelevat yhteisökeskukset) tai sosiaalinen asuntotuotanto,
  muodostavat merkittävän osan rakennuskannasta, ja niillä on suuri näkyvyys yhteiskunnassa. Sen vuoksi on asianmukaista vahvistaa vuosittainen pitkälle menevien perusparannusten määrä julkisten elinten jäsenvaltion alueella omistamille rakennuksille
  ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytetyille rakennuksille
  niiden energiatehokkuuden parantamiseksi
  ja niiden muuntamiseksi ainakin lähes nollaenergiarakennuksiksi tai päästöttömiksi rakennuksiksi
  . Jäsenvaltioita pyydetään asettamaan korkeampi korjaustoiminnan taso, jos se on kustannustehokasta niiden rakennuskannan peruskorjauksen yhteydessä niiden pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden tai kansallisten peruskorjausohjelmien mukaisesti. Tämä korjaustoiminnan taso ei saisi rajoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU (28) vahvistettujen lähes nollaenergiarakennuksia koskevien velvoitteiden soveltamista.
  Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus soveltaa löyhempiä vaatimuksia tiettyihin rakennuksiin, kuten arkkitehtonisesti tai historiallisesti erityisen arvokkaisiin rakennuksiin.
  Komission olisi direktiivin 2010/31/EU seuraavan uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava jäsenvaltioiden edistymistä julkisten elinten rakennusten peruskorjauksessa. Komission olisi harkittava lainsäädäntöehdotuksen antamista korjaustoiminnan tason tarkistamiseksi ottaen huomioon jäsenvaltioiden saavuttama edistys, merkittävä taloudellinen tai tekninen kehitys tai tarvittaessa hiilestä irtautumista ja saasteettomuutta koskevat unionin sitoumukset. Tämän direktiivin mukainen julkisten elinten rakennusten kunnostamisvelvoite täydentää mainittua direktiiviä, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava olemassa olevien rakennusten laajamittaisten korjausten yhteydessä, että rakennusten energiatehokkuus nostetaan tasolle, joka täyttää lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi annettava lisäohjeistusta historiallisesti arvokkaiden rakennusten pitkälle menevän perusparannuksen toteuttamisesta.

| (33) | Korjaustoiminnan määrän vahvistamiseksi jäsenvaltioilla olisi oltava yleiskuva rakennuksista, jotka eivät saavuta lähes nollaenergiarakennusten tasoa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi julkaistava ja pidettävä ajan tasalla julkisia rakennuksia
  , sosiaalinen asuntotuotanto mukaan lukien,
  koskeva luettelo osana energiatehokkuustodistusten yleistä tietokantaa. Luettelon olisi mahdollistettava se, että myös yksityiset toimijat, kuten energiapalveluyritykset, voivat ehdottaa peruskorjausratkaisuja, ja unionin rakennuskannan seurantakeskus voi koota ne yhteen. |
| --- | --- |

(33)

Korjaustoiminnan määrän vahvistamiseksi jäsenvaltioilla olisi oltava yleiskuva rakennuksista, jotka eivät saavuta lähes nollaenergiarakennusten tasoa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi julkaistava ja pidettävä ajan tasalla julkisia rakennuksia
  , sosiaalinen asuntotuotanto mukaan lukien,
  koskeva luettelo osana energiatehokkuustodistusten yleistä tietokantaa. Luettelon olisi mahdollistettava se, että myös yksityiset toimijat, kuten energiapalveluyritykset, voivat ehdottaa peruskorjausratkaisuja, ja unionin rakennuskannan seurantakeskus voi koota ne yhteen.

| (34) | Vuonna 2020 yli puolet maailman ihmisistä asui kaupunkialueilla. Osuuden odotetaan nousevan 68 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä (29). Lisäksi puolet vuoteen 2050 mennessä rakennettavista kaupunki-infrastruktuureista on vielä rakentamatta (30). Kaupungit ja suurkaupunkialueet ovat taloudellisen toiminnan, tietämyksen luomisen, innovoinnin ja uuden teknologian keskuksia. Kaupungit vaikuttavat niissä asuvien tai työskentelevien kansalaisten elämänlaatuun. Jäsenvaltioiden olisi tuettava kuntia teknisesti ja taloudellisesti. Lukuisat kunnat ja muut julkiset elimet ovat jäsenvaltioissa jo ottaneet käyttöön kokonaisvaltaisia lähestymistapoja energian säästämiseen ja energian tarjontaan
  sekä kestävään liikkuvuuteen
  , esimerkiksi noudattamalla kaupunginjohtajien ilmastosopimusaloitteen mukaisesti laadittuja kestävän energiankäytön toimintasuunnitelmia
  tai kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia
  , sekä sellaisia kokonaisvaltaisia lähestymistapoja kaupunkien kehittämiseen, joissa mennään rakennuksia tai liikennemuotoja koskevia yksittäisiä toimia pidemmälle.
  Lisätoimia tarvitaan kaupunkiliikenteen energiatehokkuuden parantamisen alalla sekä henkilö- että tavaraliikenteessä, koska kaupunkiliikenteessä käytetään noin 40 prosenttia kaikesta tieliikenteessä kulutetusta energiasta. Asetuksen ... [tarkistettu TEN-T-asetus – 2021/420(COD)] olisi edistettävä merkittävästi puuttumista kaupunkiliikenteen energiatehokkuuteen johdonmukaisella, integroidulla ja multimodaalisella lähestymistavalla sekä vaatimuksella hyväksyä kyseisessä asetuksessa määriteltyjä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi kannustettava voimakkaasti mahdollisimman monia paikallisviranomaisia hyväksymään kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, jotta voidaan edistää energiankulutuksen vähentämistä ja välttää mahdollisuuksien mukaan tarpeetonta liikennettä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Vuonna 2020 yli puolet maailman ihmisistä asui kaupunkialueilla. Osuuden odotetaan nousevan 68 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä (29). Lisäksi puolet vuoteen 2050 mennessä rakennettavista kaupunki-infrastruktuureista on vielä rakentamatta (30). Kaupungit ja suurkaupunkialueet ovat taloudellisen toiminnan, tietämyksen luomisen, innovoinnin ja uuden teknologian keskuksia. Kaupungit vaikuttavat niissä asuvien tai työskentelevien kansalaisten elämänlaatuun. Jäsenvaltioiden olisi tuettava kuntia teknisesti ja taloudellisesti. Lukuisat kunnat ja muut julkiset elimet ovat jäsenvaltioissa jo ottaneet käyttöön kokonaisvaltaisia lähestymistapoja energian säästämiseen ja energian tarjontaan
  sekä kestävään liikkuvuuteen
  , esimerkiksi noudattamalla kaupunginjohtajien ilmastosopimusaloitteen mukaisesti laadittuja kestävän energiankäytön toimintasuunnitelmia
  tai kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia
  , sekä sellaisia kokonaisvaltaisia lähestymistapoja kaupunkien kehittämiseen, joissa mennään rakennuksia tai liikennemuotoja koskevia yksittäisiä toimia pidemmälle.
  Lisätoimia tarvitaan kaupunkiliikenteen energiatehokkuuden parantamisen alalla sekä henkilö- että tavaraliikenteessä, koska kaupunkiliikenteessä käytetään noin 40 prosenttia kaikesta tieliikenteessä kulutetusta energiasta. Asetuksen ... [tarkistettu TEN-T-asetus – 2021/420(COD)] olisi edistettävä merkittävästi puuttumista kaupunkiliikenteen energiatehokkuuteen johdonmukaisella, integroidulla ja multimodaalisella lähestymistavalla sekä vaatimuksella hyväksyä kyseisessä asetuksessa määriteltyjä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi kannustettava voimakkaasti mahdollisimman monia paikallisviranomaisia hyväksymään kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, jotta voidaan edistää energiankulutuksen vähentämistä ja välttää mahdollisuuksien mukaan tarpeetonta liikennettä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti.

| (35) | Tiettyjen tuotteiden ja palvelujen hankintojen ja rakennusten oston ja vuokraamisen osalta niiden hankintaviranomaisten tai -yksiköiden, jotka tekevät julkisia rakennusurakoita tai julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevia sopimuksia, olisi näytettävä esimerkkiä tekemällä energiatehokkaita hankintapäätöksiä ja sovellettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta, myös niissä hankintasopimuksissa ja käyttöoikeussopimuksissa, joille ei ole asetettu erityisiä vaatimuksia liitteessä IV. Tämän olisi koskettava hallinnon yksikköjä, joiden toimivalta ulottuu jäsenvaltion koko alueelle. Jos jossakin jäsenvaltiossa ei tietyn toimivallan osalta ole olemassa sellaista hallinnon yksikköä, jonka toimivalta ulottuisi valtion koko alueelle, velvoitteen olisi koskettava sellaisia hallinnollisia osastoja, joiden toimivaltuudet yhdessä ulottuvat valtion koko alueelle. Tämä ei kuitenkaan saisi vaikuttaa julkisia hankintoja koskevien unionin direktiivien säännöksiin. Jäsenvaltioiden olisi poistettava yhteishankintojen esteet jäsenvaltion sisällä tai rajojen yli, jos tämä voi vähentää kustannuksia ja lisätä sisämarkkinoiden hyötyjä luomalla liiketoimintamahdollisuuksia toimittajille ja energiapalvelujen tarjoajille. |
| --- | --- |

(35)

Tiettyjen tuotteiden ja palvelujen hankintojen ja rakennusten oston ja vuokraamisen osalta niiden hankintaviranomaisten tai -yksiköiden, jotka tekevät julkisia rakennusurakoita tai julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevia sopimuksia, olisi näytettävä esimerkkiä tekemällä energiatehokkaita hankintapäätöksiä ja sovellettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta, myös niissä hankintasopimuksissa ja käyttöoikeussopimuksissa, joille ei ole asetettu erityisiä vaatimuksia liitteessä IV. Tämän olisi koskettava hallinnon yksikköjä, joiden toimivalta ulottuu jäsenvaltion koko alueelle. Jos jossakin jäsenvaltiossa ei tietyn toimivallan osalta ole olemassa sellaista hallinnon yksikköä, jonka toimivalta ulottuisi valtion koko alueelle, velvoitteen olisi koskettava sellaisia hallinnollisia osastoja, joiden toimivaltuudet yhdessä ulottuvat valtion koko alueelle. Tämä ei kuitenkaan saisi vaikuttaa julkisia hankintoja koskevien unionin direktiivien säännöksiin. Jäsenvaltioiden olisi poistettava yhteishankintojen esteet jäsenvaltion sisällä tai rajojen yli, jos tämä voi vähentää kustannuksia ja lisätä sisämarkkinoiden hyötyjä luomalla liiketoimintamahdollisuuksia toimittajille ja energiapalvelujen tarjoajille.

| (36) | Kaikkien julkisten tahojen, jotka investoivat julkisia varoja hankintojen kautta, olisi näytettävä esimerkkiä hankintasopimuksia ja käyttöoikeussopimuksia tehdessään valitsemalla tuotteita, palveluja, urakoita ja rakennuksia, jotka ovat energiatehokkaimpia, myös niiden hankintojen yhteydessä, joihin ei sovelleta direktiivin 2009/30/EY mukaisia erityisvaatimuksia. Tässä yhteydessä kaikissa sellaisten hankintasopimusten ja käyttöoikeussopimusten tekomenettelyissä, joiden arvo ylittää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (31) 6 ja 7 artiklassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (32) 2 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 3 ja 4 artiklassa vahvistetut kynnysarvot, on otettava huomioon unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen tuotteiden, rakennusten ja palvelujen energiatehokkuus siten, että hankintamenettelyissä sovelletaan ensisijaisesti energiatehokkuus etusijalle -periaatetta. |
| --- | --- |

(36)

Kaikkien julkisten tahojen, jotka investoivat julkisia varoja hankintojen kautta, olisi näytettävä esimerkkiä hankintasopimuksia ja käyttöoikeussopimuksia tehdessään valitsemalla tuotteita, palveluja, urakoita ja rakennuksia, jotka ovat energiatehokkaimpia, myös niiden hankintojen yhteydessä, joihin ei sovelleta direktiivin 2009/30/EY mukaisia erityisvaatimuksia. Tässä yhteydessä kaikissa sellaisten hankintasopimusten ja käyttöoikeussopimusten tekomenettelyissä, joiden arvo ylittää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (31) 6 ja 7 artiklassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (32) 2 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 3 ja 4 artiklassa vahvistetut kynnysarvot, on otettava huomioon unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen tuotteiden, rakennusten ja palvelujen energiatehokkuus siten, että hankintamenettelyissä sovelletaan ensisijaisesti energiatehokkuus etusijalle -periaatetta.

| (37) | On myös tärkeää, että jäsenvaltiot seuraavat, miten hankintaviranomaiset ja -yksiköt ottavat energiatehokkuusvaatimukset huomioon tuotteiden, rakennusten, urakoiden ja palvelujen hankinnoissa, varmistamalla, että tiedot hankintadirektiiveissä tarkoitetut kynnysarvot ylittävien valittujen tarjousten vaikutuksesta energiatehokkuuteen ovat julkisesti saatavilla. Näin sidosryhmät ja kansalaiset voivat avoimella tavalla arvioida julkisen sektorin roolia energiatehokkuuden varmistamisessa julkisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

(37)

On myös tärkeää, että jäsenvaltiot seuraavat, miten hankintaviranomaiset ja -yksiköt ottavat energiatehokkuusvaatimukset huomioon tuotteiden, rakennusten, urakoiden ja palvelujen hankinnoissa, varmistamalla, että tiedot hankintadirektiiveissä tarkoitetut kynnysarvot ylittävien valittujen tarjousten vaikutuksesta energiatehokkuuteen ovat julkisesti saatavilla. Näin sidosryhmät ja kansalaiset voivat avoimella tavalla arvioida julkisen sektorin roolia energiatehokkuuden varmistamisessa julkisissa hankinnoissa.

| (38) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa tunnustetaan kiertotalouden rooli unionin hiilestä irtautumista koskevien yleisten tavoitteiden edistämisessä.
  Julkisen sektorin olisi edistettävä
  näiden tavoitteiden saavuttamista käyttämällä tarvittaessa ostovoimaansa ympäristöystävällisten tuotteiden, rakennusten, palvelujen ja urakoiden valitsemiseen ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja varten saatavilla olevien välineiden avulla ja auttaa siten merkittävästi vähentämään energiankulutusta ja ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

(38)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa tunnustetaan kiertotalouden rooli unionin hiilestä irtautumista koskevien yleisten tavoitteiden edistämisessä.
  Julkisen sektorin olisi edistettävä
  näiden tavoitteiden saavuttamista käyttämällä tarvittaessa ostovoimaansa ympäristöystävällisten tuotteiden, rakennusten, palvelujen ja urakoiden valitsemiseen ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja varten saatavilla olevien välineiden avulla ja auttaa siten merkittävästi vähentämään energiankulutusta ja ympäristövaikutuksia.

| (39) | On tärkeää, että jäsenvaltiot antavat tarvittavaa tukea julkisille elimille energiatehokkuusvaatimusten käyttöönotossa julkisissa hankinnoissa ja ▌ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käytössä laatimalla tarvittavat ohjeet ja menetelmät elinkaarikustannusten sekä ympäristövaikutusten ja -kustannusten arvioimiseksi. Hyvin suunniteltujen välineiden, erityisesti digitaalisten välineiden, odotetaan helpottavan hankintamenettelyjä ja vähentävän hallinnollisia kustannuksia erityisesti pienemmissä jäsenvaltioissa, joilla ei ehkä ole riittäviä valmiuksia valmistella tarjouspyyntöjä. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti edistettävä digitaalisten välineiden käyttöä ja hankintaviranomaisten välistä yhteistyötä myös rajojen yli parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

On tärkeää, että jäsenvaltiot antavat tarvittavaa tukea julkisille elimille energiatehokkuusvaatimusten käyttöönotossa julkisissa hankinnoissa ja ▌ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käytössä laatimalla tarvittavat ohjeet ja menetelmät elinkaarikustannusten sekä ympäristövaikutusten ja -kustannusten arvioimiseksi. Hyvin suunniteltujen välineiden, erityisesti digitaalisten välineiden, odotetaan helpottavan hankintamenettelyjä ja vähentävän hallinnollisia kustannuksia erityisesti pienemmissä jäsenvaltioissa, joilla ei ehkä ole riittäviä valmiuksia valmistella tarjouspyyntöjä. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti edistettävä digitaalisten välineiden käyttöä ja hankintaviranomaisten välistä yhteistyötä myös rajojen yli parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi.

| (40) | Koska rakennukset tuottavat kasvihuonekaasupäästöjä ennen käyttöaikaansa ja sen jälkeen, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon myös rakennusten hiilidioksidipäästöjen koko elinkaari. Tämä tapahtuu osana pyrkimyksiä kiinnittää enemmän huomiota koko elinkaaren aikaiseen suorituskykyyn, kiertotalouden näkökohtiin ja ympäristövaikutuksiin osana julkisen sektorin esimerkillistä roolia. Julkiset hankinnat voivat siten tarjota mahdollisuuden puuttua rakennuksissa niiden koko elinkaaren aikana käytettyyn hiileen. Hankintaviranomaiset ovat tässä yhteydessä tärkeitä toimijoita,
  joiden olisi ostettava
  hankintamenettelyissä uusia rakennuksia, joissa otetaan huomioon koko elinkaaren aikainen lämmitysvaikutus. |
| --- | --- |

(40)

Koska rakennukset tuottavat kasvihuonekaasupäästöjä ennen käyttöaikaansa ja sen jälkeen, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon myös rakennusten hiilidioksidipäästöjen koko elinkaari. Tämä tapahtuu osana pyrkimyksiä kiinnittää enemmän huomiota koko elinkaaren aikaiseen suorituskykyyn, kiertotalouden näkökohtiin ja ympäristövaikutuksiin osana julkisen sektorin esimerkillistä roolia. Julkiset hankinnat voivat siten tarjota mahdollisuuden puuttua rakennuksissa niiden koko elinkaaren aikana käytettyyn hiileen. Hankintaviranomaiset ovat tässä yhteydessä tärkeitä toimijoita,
  joiden olisi ostettava
  hankintamenettelyissä uusia rakennuksia, joissa otetaan huomioon koko elinkaaren aikainen lämmitysvaikutus.

| (41) | Koko elinkaaren aikainen lämmitysvaikutus mittaa rakennukseen liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä sen elinkaaren eri vaiheissa. Se mittaa siis rakennuksen kokonaisvaikutusta ilmastonmuutosta aiheuttaviin päästöihin. Tätä kutsutaan joskus hiilijalanjäljen arvioinniksi tai koko elinkaaren hiilijalanjäljen mittaamiseksi. Siinä yhdistetään rakennusmateriaaleihin sisältyvät hiilidioksidipäästöt ja käyttövaiheen suorat ja epäsuorat hiilidioksidipäästöt. Rakennukset muodostavat merkittävän materiaalivarannon, johon varastoidaan hiili-intensiivisiä resursseja useiden vuosikymmenien ajaksi, joten on tärkeää tutkia malleja, jotka helpottavat tulevaa uudelleenkäyttöä ja kierrätystä käyttöiän lopussa
  uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman mukaisesti
  .
  Jäsenvaltioiden olisi edistettävä rakennusmateriaalien kiertoa, kestävyyttä ja mukautuvuutta, jotta voidaan käsitellä rakennustuotteiden kestävyysominaisuuksia samalla kun tehdään kustannuksista kilpailukykyiset ja houkuttelevat, käyttämällä kaikkia saatavilla olevia rahoitusvälineitä, jotta voidaan tarjota kannustimia kiertotalouteen soveltuvien materiaalien käyttämiseen. |
| --- | --- |

(41)

Koko elinkaaren aikainen lämmitysvaikutus mittaa rakennukseen liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä sen elinkaaren eri vaiheissa. Se mittaa siis rakennuksen kokonaisvaikutusta ilmastonmuutosta aiheuttaviin päästöihin. Tätä kutsutaan joskus hiilijalanjäljen arvioinniksi tai koko elinkaaren hiilijalanjäljen mittaamiseksi. Siinä yhdistetään rakennusmateriaaleihin sisältyvät hiilidioksidipäästöt ja käyttövaiheen suorat ja epäsuorat hiilidioksidipäästöt. Rakennukset muodostavat merkittävän materiaalivarannon, johon varastoidaan hiili-intensiivisiä resursseja useiden vuosikymmenien ajaksi, joten on tärkeää tutkia malleja, jotka helpottavat tulevaa uudelleenkäyttöä ja kierrätystä käyttöiän lopussa
  uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman mukaisesti
  .
  Jäsenvaltioiden olisi edistettävä rakennusmateriaalien kiertoa, kestävyyttä ja mukautuvuutta, jotta voidaan käsitellä rakennustuotteiden kestävyysominaisuuksia samalla kun tehdään kustannuksista kilpailukykyiset ja houkuttelevat, käyttämällä kaikkia saatavilla olevia rahoitusvälineitä, jotta voidaan tarjota kannustimia kiertotalouteen soveltuvien materiaalien käyttämiseen.

| (42) | Lämmitysvaikutus ilmoitetaan numeerisena indikaattorina (kgCO2e/m2, hyötypinta-alan neliömetriä kohti) elinkaaren kunkin vaiheen osalta, yhden vuoden keskiarvona 50 vuoden viitetutkimusjaksolla. Tietojen valinta, skenaarion määrittely ja laskelmat tehdään standardin EN 15978 mukaisesti. Rakennusosien ja teknisten laitteiden soveltamisala on unionin yhteisessä Level(s)-kehyksessä määritellyn indikaattorin 1,2 mukainen. Jos käytössä on kansallinen laskentaväline tai sitä tarvitaan tietojen antamista tai rakennuslupien saamista varten, kyseistä kansallista välinettä olisi voitava käyttää vaadittujen tietojen antamiseen. Muita laskentavälineitä olisi voitava käyttää, jos ne täyttävät unionin yhteisessä Level(s)-kehyksessä vahvistetut vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(42)

Lämmitysvaikutus ilmoitetaan numeerisena indikaattorina (kgCO2e/m2, hyötypinta-alan neliömetriä kohti) elinkaaren kunkin vaiheen osalta, yhden vuoden keskiarvona 50 vuoden viitetutkimusjaksolla. Tietojen valinta, skenaarion määrittely ja laskelmat tehdään standardin EN 15978 mukaisesti. Rakennusosien ja teknisten laitteiden soveltamisala on unionin yhteisessä Level(s)-kehyksessä määritellyn indikaattorin 1,2 mukainen. Jos käytössä on kansallinen laskentaväline tai sitä tarvitaan tietojen antamista tai rakennuslupien saamista varten, kyseistä kansallista välinettä olisi voitava käyttää vaadittujen tietojen antamiseen. Muita laskentavälineitä olisi voitava käyttää, jos ne täyttävät unionin yhteisessä Level(s)-kehyksessä vahvistetut vähimmäisvaatimukset.

| (43) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2010/75/EU (33) säännellään laitoksia, joissa tuotetaan energiaa tai käytetään energiaa tuotantotarkoituksiin, ja tiedot laitoksessa käytetystä tai tuotetusta energiasta on sisällytettävä yhdennettyjä lupia koskeviin hakemuksiin (12 artiklan 1 kohdan b alakohta). Lisäksi mainitun direktiivin 11 artiklassa täsmennetään, että energian tehokas käyttö on yksi toiminnanharjoittajan perusvelvollisuuksia säätelevistä yleisistä periaatteista ja yksi perusteista parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittämiseksi direktiivin 2010/75/EU liitteen III mukaisesti. Energiajärjestelmien toiminnan tehokkuuteen tiettynä ajankohtana vaikuttaa kyky syöttää sähkötehoa eri lähteistä – joilla on eriasteinen inertia ja erilaiset käynnistysajat – verkkoon sulavasti ja joustavasti. Tehokkuutta parantamalla voidaan paremmin hyödyntää uusiutuvia energialähteitä. |
| --- | --- |

(43)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2010/75/EU (33) säännellään laitoksia, joissa tuotetaan energiaa tai käytetään energiaa tuotantotarkoituksiin, ja tiedot laitoksessa käytetystä tai tuotetusta energiasta on sisällytettävä yhdennettyjä lupia koskeviin hakemuksiin (12 artiklan 1 kohdan b alakohta). Lisäksi mainitun direktiivin 11 artiklassa täsmennetään, että energian tehokas käyttö on yksi toiminnanharjoittajan perusvelvollisuuksia säätelevistä yleisistä periaatteista ja yksi perusteista parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittämiseksi direktiivin 2010/75/EU liitteen III mukaisesti. Energiajärjestelmien toiminnan tehokkuuteen tiettynä ajankohtana vaikuttaa kyky syöttää sähkötehoa eri lähteistä – joilla on eriasteinen inertia ja erilaiset käynnistysajat – verkkoon sulavasti ja joustavasti. Tehokkuutta parantamalla voidaan paremmin hyödyntää uusiutuvia energialähteitä.

| (44) | Energiatehokkuuden parantaminen voi lisätä taloudellista tuotosta. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi pyrittävä energiankulutuksen vähentämiseen riippumatta talouskasvun tasosta. |
| --- | --- |

(44)

Energiatehokkuuden parantaminen voi lisätä taloudellista tuotosta. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi pyrittävä energiankulutuksen vähentämiseen riippumatta talouskasvun tasosta.

| (45) | Tässä direktiivissä asetettua energiansäästövelvoitetta olisi tiukennettava ja sitä olisi sovellettava myös vuoden 2030 jälkeen. Tämä varmistaisi vakauden investoijien kannalta ja edistäisi näin pitkän aikavälin investointeja ja energiatehokkuustoimenpiteitä, kuten rakennusten
  pitkälle meneviä perusparannuksia
  , joiden pitkän aikavälin tavoitteena on helpottaa olemassa olevien rakennusten muuntamista kustannustehokkaasti lähes nollaenergiarakennuksiksi. 
  Pitkälle meneviä perusparannuksia, jotka parantavat rakennusten energiatehokkuutta vähintään 60 prosenttia, tehdään tällä hetkellä vuosittain vain 0,2 prosentissa rakennuskannasta, ja vain viidesosassa tapauksista energiatehokkuus paranee merkittävästi.
  Energiansäästövelvoitteella on ollut keskeinen rooli paikallisen kasvun ja työpaikkojen luomisessa, kilpailukyvyn parantamisessa ja energiaköyhyyden lievittämisessä. Sen pitäisi varmistaa, että unioni voi saavuttaa energia- ja ilmastotavoitteensa luomalla uusia mahdollisuuksia ja että katkaistaan energiankulutuksen ja kasvun välinen yhteys. Yksityisen sektorin kanssa tehtävä yhteistyö on tärkeää, jotta voidaan arvioida, millä edellytyksillä energiatehokkuushankkeisiin tehtävät yksityiset investoinnit voidaan saada liikkeelle, ja kehittää uusia tulomalleja energiatehokkuutta koskevan innovoinnin alalla. |
| --- | --- |

(45)

Tässä direktiivissä asetettua energiansäästövelvoitetta olisi tiukennettava ja sitä olisi sovellettava myös vuoden 2030 jälkeen. Tämä varmistaisi vakauden investoijien kannalta ja edistäisi näin pitkän aikavälin investointeja ja energiatehokkuustoimenpiteitä, kuten rakennusten
  pitkälle meneviä perusparannuksia
  , joiden pitkän aikavälin tavoitteena on helpottaa olemassa olevien rakennusten muuntamista kustannustehokkaasti lähes nollaenergiarakennuksiksi. 
  Pitkälle meneviä perusparannuksia, jotka parantavat rakennusten energiatehokkuutta vähintään 60 prosenttia, tehdään tällä hetkellä vuosittain vain 0,2 prosentissa rakennuskannasta, ja vain viidesosassa tapauksista energiatehokkuus paranee merkittävästi.
  Energiansäästövelvoitteella on ollut keskeinen rooli paikallisen kasvun ja työpaikkojen luomisessa, kilpailukyvyn parantamisessa ja energiaköyhyyden lievittämisessä. Sen pitäisi varmistaa, että unioni voi saavuttaa energia- ja ilmastotavoitteensa luomalla uusia mahdollisuuksia ja että katkaistaan energiankulutuksen ja kasvun välinen yhteys. Yksityisen sektorin kanssa tehtävä yhteistyö on tärkeää, jotta voidaan arvioida, millä edellytyksillä energiatehokkuushankkeisiin tehtävät yksityiset investoinnit voidaan saada liikkeelle, ja kehittää uusia tulomalleja energiatehokkuutta koskevan innovoinnin alalla.

| (46) | Energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät toimenpiteet vaikuttavat myönteisesti myös ilmanlaatuun, sillä energiatehokkaammat rakennukset vähentävät osaltaan lämmityspolttoaineiden, mukaan lukien kiinteiden lämmityspolttoaineiden kysyntää. Siksi energiatehokkuuteen liittyvät toimenpiteet parantavat ulko- ja sisäilman laatua ja auttavat saavuttamaan kustannustehokkaalla tavalla unionin ilmanlaatupolitiikan tavoitteet, joita on asetettu etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/2284 (34). |
| --- | --- |

(46)

Energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät toimenpiteet vaikuttavat myönteisesti myös ilmanlaatuun, sillä energiatehokkaammat rakennukset vähentävät osaltaan lämmityspolttoaineiden, mukaan lukien kiinteiden lämmityspolttoaineiden kysyntää. Siksi energiatehokkuuteen liittyvät toimenpiteet parantavat ulko- ja sisäilman laatua ja auttavat saavuttamaan kustannustehokkaalla tavalla unionin ilmanlaatupolitiikan tavoitteet, joita on asetettu etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/2284 (34).

| (47) | Jäsenvaltioita vaaditaan täyttämään koko vuoteen 2030 ulottuvalta velvoitekaudelta kumulatiivinen loppukäytön energiansäästö, joka vastaa vähintään 0,8 prosentin uusia vuotuisia säästöjä loppuenergian kulutuksesta 31 päivään joulukuuta 2023 ja vähintään
  2
  prosentin uusia vuotuisia säästöjä 1 päivästä tammikuuta 2024. Tämä vaatimus voidaan täyttää uusilla politiikkatoimilla, jotka hyväksytään 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2030 välisen velvoitekauden aikana, tai uusilla yksittäisillä toimilla, jotka ovat tulosta edeltävällä kaudella tai ennen sitä hyväksytyistä politiikkatoimista, edellyttäen että energiansäästöihin johtavat yksittäiset toimet kuitenkin otetaan käyttöön seuraavan kauden aikana. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi voitava hyödyntää energiatehokkuusvelvoitejärjestelmää tai vaihtoehtoisia politiikkatoimia tai molempia. |
| --- | --- |

(47)

Jäsenvaltioita vaaditaan täyttämään koko vuoteen 2030 ulottuvalta velvoitekaudelta kumulatiivinen loppukäytön energiansäästö, joka vastaa vähintään 0,8 prosentin uusia vuotuisia säästöjä loppuenergian kulutuksesta 31 päivään joulukuuta 2023 ja vähintään
  2
  prosentin uusia vuotuisia säästöjä 1 päivästä tammikuuta 2024. Tämä vaatimus voidaan täyttää uusilla politiikkatoimilla, jotka hyväksytään 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2030 välisen velvoitekauden aikana, tai uusilla yksittäisillä toimilla, jotka ovat tulosta edeltävällä kaudella tai ennen sitä hyväksytyistä politiikkatoimista, edellyttäen että energiansäästöihin johtavat yksittäiset toimet kuitenkin otetaan käyttöön seuraavan kauden aikana. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi voitava hyödyntää energiatehokkuusvelvoitejärjestelmää tai vaihtoehtoisia politiikkatoimia tai molempia.

| (48) | Tammikuun 1 päivän 2021 ja joulukuun 31 päivän 2023 välisenä kautena Kyprosta ja Maltaa olisi vaadittava saavuttamaan vain kumulatiivinen loppukäytön energiansäästö, joka vastaa 0,24 prosentin suuruisia uusia säästöjä loppuenergian kulutuksessa kaudella 2021–2030. Tämän maakohtaisen säästöasteen soveltamisen pitäisi loppua 1 päivänä tammikuuta 2024. |
| --- | --- |

(48)

Tammikuun 1 päivän 2021 ja joulukuun 31 päivän 2023 välisenä kautena Kyprosta ja Maltaa olisi vaadittava saavuttamaan vain kumulatiivinen loppukäytön energiansäästö, joka vastaa 0,24 prosentin suuruisia uusia säästöjä loppuenergian kulutuksessa kaudella 2021–2030. Tämän maakohtaisen säästöasteen soveltamisen pitäisi loppua 1 päivänä tammikuuta 2024.

| (49) | Jäsenvaltioiden olisi velvoitejärjestelmää käyttäessään nimettävä velvoitetut osapuolet siirtoverkonhaltijoiden,
  jakeluverkonhaltijoiden,
  energian jakelijoiden, energian vähittäismyyntiyritysten ja liikennepolttoaineen jakelijoiden tai liikennepolttoaineen vähittäismyyntiyritysten keskuudesta puolueettomin ja syrjimättömin perustein. Tiettyjen jakelijoiden tai vähittäismyyntiyritysten nimeämisen velvoitetuiksi osapuoliksi tai niiden vapauttamisen ei pitäisi katsoa olevan ristiriidassa syrjimättömyysperiaatteen kanssa. Jäsenvaltiot voivat sen vuoksi valita, nimetäänkö kaikki tällaiset siirtoverkonhaltijat,
  jakeluverkonhaltijat,
  jakelijat tai vähittäismyyntiyritykset velvoitetuiksi osapuoliksi, vai pelkästään niiden tietyt ryhmät. Jotta voidaan suojella heikossa asemassa olevia asiakkaita
  ja pienituloisia kotitalouksia
  , energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvia ihmisiä ja lisätä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja toteuttaa politiikkatoimia ensisijaisesti näiden ihmisten keskuudessa, jäsenvaltiot voivat vaatia velvoitettuja osapuolia saavuttamaan energiansäästöjä heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten keskuudessa. Tätä varten jäsenvaltiot voivat myös asettaa energiakustannusten vähentämistavoitteita. Velvoitetut osapuolet voisivat saavuttaa nämä tavoitteet edistämällä sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, jotka johtavat energiansäästöihin ja rahallisiin säästöihin energialaskuissa, kuten eristyksen ja lämmityksen parantamiseen liittyviä toimenpiteitä
  , ja tukemalla uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen energiansäästöaloitteita
  . 
  Nämä toimenpiteet voivat olla erityisen hyödyllisiä heikossa asemassa oleville asiakkaille, energiaköyhyydestä kärsiville ihmisille ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuville ihmisille, koska nämä ihmiset asuvat yleensä rakennuksissa, joiden energiatehokkuus on heikompi, ja siten he voivat hyötyä eniten energiatehokkuusparannuksista. |
| --- | --- |

(49)

Jäsenvaltioiden olisi velvoitejärjestelmää käyttäessään nimettävä velvoitetut osapuolet siirtoverkonhaltijoiden,
  jakeluverkonhaltijoiden,
  energian jakelijoiden, energian vähittäismyyntiyritysten ja liikennepolttoaineen jakelijoiden tai liikennepolttoaineen vähittäismyyntiyritysten keskuudesta puolueettomin ja syrjimättömin perustein. Tiettyjen jakelijoiden tai vähittäismyyntiyritysten nimeämisen velvoitetuiksi osapuoliksi tai niiden vapauttamisen ei pitäisi katsoa olevan ristiriidassa syrjimättömyysperiaatteen kanssa. Jäsenvaltiot voivat sen vuoksi valita, nimetäänkö kaikki tällaiset siirtoverkonhaltijat,
  jakeluverkonhaltijat,
  jakelijat tai vähittäismyyntiyritykset velvoitetuiksi osapuoliksi, vai pelkästään niiden tietyt ryhmät. Jotta voidaan suojella heikossa asemassa olevia asiakkaita
  ja pienituloisia kotitalouksia
  , energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvia ihmisiä ja lisätä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja toteuttaa politiikkatoimia ensisijaisesti näiden ihmisten keskuudessa, jäsenvaltiot voivat vaatia velvoitettuja osapuolia saavuttamaan energiansäästöjä heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten keskuudessa. Tätä varten jäsenvaltiot voivat myös asettaa energiakustannusten vähentämistavoitteita. Velvoitetut osapuolet voisivat saavuttaa nämä tavoitteet edistämällä sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, jotka johtavat energiansäästöihin ja rahallisiin säästöihin energialaskuissa, kuten eristyksen ja lämmityksen parantamiseen liittyviä toimenpiteitä
  , ja tukemalla uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen energiansäästöaloitteita
  . 
  Nämä toimenpiteet voivat olla erityisen hyödyllisiä heikossa asemassa oleville asiakkaille, energiaköyhyydestä kärsiville ihmisille ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuville ihmisille, koska nämä ihmiset asuvat yleensä rakennuksissa, joiden energiatehokkuus on heikompi, ja siten he voivat hyötyä eniten energiatehokkuusparannuksista.

| (50) | Suunnitellessaan politiikkatoimia energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava unionin ilmasto- ja ympäristönormeja ja -prioriteetteja sekä asetuksessa (EU) 2020/852 (35) tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Jäsenvaltioiden ei pitäisi edistää ympäristön kannalta kestämättömiä toimintoja, kuten ▌fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Energiansäästövelvoitteella pyritään vahvistamaan reagointia ilmastonmuutokseen tarjoamalla jäsenvaltioille kannustimia panna täytäntöön kestävä ja puhdas politiikkayhdistelmä, joka on sietokykyinen ja hillitsee ilmastonmuutosta. Sen vuoksi energiansäästöt, jotka saadaan fossiilisten polttoaineiden suoraa polttamista koskevista politiikkatoimista,
  voivat olla
  energiansäästövelvoitteen mukaisia energiansäästöjä
  tietyin edellytyksin ja tietyn ajanjakson ajan liitteen V mukaisesti sen jälkeen
  , kun tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tällä tavoin energiansäästövelvoite voidaan yhdenmukaistaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, ilmastotavoitesuunnitelman ja perusparannusaaltoa koskevan strategian tavoitteiden kanssa, ja siinä voidaan ottaa huomioon IEA:n nollanettopäästöjä koskevassa raportissaan (36) määrittämä toimien tarve. Rajoituksella pyritään kannustamaan jäsenvaltioita käyttämään julkisia varoja ainoastaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaan ja kestävään teknologiaan. On tärkeää, että jäsenvaltiot tarjoavat markkinatoimijoille selkeän toimintakehyksen ja investointivarmuuden. Energiansäästövelvoitteen mukaisen laskentamenetelmän täytäntöönpanon olisi mahdollistettava se, että kaikki markkinatoimijat voivat mukauttaa teknologiaansa kohtuullisessa ajassa. Jos jäsenvaltiot tukevat tehokkaiden fossiilisia polttoaineita käyttävien teknologioiden käyttöönottoa tai tällaisen teknologian varhaista korvaamista esimerkiksi tukijärjestelmien tai energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien avulla, näitä energiansäästöjä ei ehkä enää oteta huomioon energiansäästövelvoitteen nojalla. Vaikka esimerkiksi maakaasupohjaisen yhteistuotannon edistämisestä saatavia energiansäästöjä ei otettaisi huomioon, rajoitusta ei sovellettaisi fossiilisten polttoaineiden välilliseen käyttöön esimerkiksi silloin, kun sähköntuotantoon sisältyy fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaa tuotanto. Politiikkatoimet, joilla pyritään muuttamaan käyttäytymismalleja fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseksi esimerkiksi tiedotuskampanjoiden ja taloudellisen ajotavan avulla, olisi edelleen otettava huomioon. Rakennusten peruskorjauksiin kohdistuvilla politiikkatoimilla saavutettaviin energiansäästöihin voi sisältyä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien lämmitysjärjestelmien korvaamisen ja rakennusten rakenteiden parantamisen kaltaisia toimenpiteitä, mutta ne olisi rajoitettava teknologioihin, jotka mahdollistavat vaadittujen energiansäästöjen saavuttamisen jäsenvaltiossa vahvistettujen kansallisten rakennusmääräysten mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edistettävä lämmitysjärjestelmien parantamista osana pitkälle meneviä perusparannuksia hiilineutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti eli vähennettävä lämmitystarvetta ja katettava jäljelle jäävä lämmitystarve hiilettömällä energialähteellä.
  Laskiessaan säästöjä, joita tarvitaan energiansäästövelvoitteen osuuden saavuttamiseksi energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten keskuudessa, jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon ilmasto-olosuhteensa. |
| --- | --- |

(50)

Suunnitellessaan politiikkatoimia energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava unionin ilmasto- ja ympäristönormeja ja -prioriteetteja sekä asetuksessa (EU) 2020/852 (35) tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Jäsenvaltioiden ei pitäisi edistää ympäristön kannalta kestämättömiä toimintoja, kuten ▌fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Energiansäästövelvoitteella pyritään vahvistamaan reagointia ilmastonmuutokseen tarjoamalla jäsenvaltioille kannustimia panna täytäntöön kestävä ja puhdas politiikkayhdistelmä, joka on sietokykyinen ja hillitsee ilmastonmuutosta. Sen vuoksi energiansäästöt, jotka saadaan fossiilisten polttoaineiden suoraa polttamista koskevista politiikkatoimista,
  voivat olla
  energiansäästövelvoitteen mukaisia energiansäästöjä
  tietyin edellytyksin ja tietyn ajanjakson ajan liitteen V mukaisesti sen jälkeen
  , kun tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tällä tavoin energiansäästövelvoite voidaan yhdenmukaistaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, ilmastotavoitesuunnitelman ja perusparannusaaltoa koskevan strategian tavoitteiden kanssa, ja siinä voidaan ottaa huomioon IEA:n nollanettopäästöjä koskevassa raportissaan (36) määrittämä toimien tarve. Rajoituksella pyritään kannustamaan jäsenvaltioita käyttämään julkisia varoja ainoastaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaan ja kestävään teknologiaan. On tärkeää, että jäsenvaltiot tarjoavat markkinatoimijoille selkeän toimintakehyksen ja investointivarmuuden. Energiansäästövelvoitteen mukaisen laskentamenetelmän täytäntöönpanon olisi mahdollistettava se, että kaikki markkinatoimijat voivat mukauttaa teknologiaansa kohtuullisessa ajassa. Jos jäsenvaltiot tukevat tehokkaiden fossiilisia polttoaineita käyttävien teknologioiden käyttöönottoa tai tällaisen teknologian varhaista korvaamista esimerkiksi tukijärjestelmien tai energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien avulla, näitä energiansäästöjä ei ehkä enää oteta huomioon energiansäästövelvoitteen nojalla. Vaikka esimerkiksi maakaasupohjaisen yhteistuotannon edistämisestä saatavia energiansäästöjä ei otettaisi huomioon, rajoitusta ei sovellettaisi fossiilisten polttoaineiden välilliseen käyttöön esimerkiksi silloin, kun sähköntuotantoon sisältyy fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaa tuotanto. Politiikkatoimet, joilla pyritään muuttamaan käyttäytymismalleja fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseksi esimerkiksi tiedotuskampanjoiden ja taloudellisen ajotavan avulla, olisi edelleen otettava huomioon. Rakennusten peruskorjauksiin kohdistuvilla politiikkatoimilla saavutettaviin energiansäästöihin voi sisältyä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien lämmitysjärjestelmien korvaamisen ja rakennusten rakenteiden parantamisen kaltaisia toimenpiteitä, mutta ne olisi rajoitettava teknologioihin, jotka mahdollistavat vaadittujen energiansäästöjen saavuttamisen jäsenvaltiossa vahvistettujen kansallisten rakennusmääräysten mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edistettävä lämmitysjärjestelmien parantamista osana pitkälle meneviä perusparannuksia hiilineutraaliutta koskevan pitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti eli vähennettävä lämmitystarvetta ja katettava jäljelle jäävä lämmitystarve hiilettömällä energialähteellä.
  Laskiessaan säästöjä, joita tarvitaan energiansäästövelvoitteen osuuden saavuttamiseksi energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten keskuudessa, jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon ilmasto-olosuhteensa.

| (51) | Jäsenvaltioiden liikenteen alalla toteuttamat energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet voidaan ottaa huomioon niiden loppukäytön energiansäästövelvoitteiden täyttämisessä. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat toimintapolitiikat, joilla muun muassa edistetään energiatehokkaampia ajoneuvoja
  , akkukäyttöiset liikennemuodot mukaan lukien
  , siirtymistä käyttämään liikennemuotoina pyöräilyä, kävelyä ja joukkoliikennettä tai edistetään liikkuvuutta ja kaupunkisuunnittelua, jonka avulla liikenteen kysyntä vähenee. Lisäksi huomioon voidaan ottaa järjestelmät, jotka nopeuttavat uusien energiatehokkaampien ajoneuvojen käyttöönottoa, tai toimintapolitiikat, joilla edistetään siirtymistä
  vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttaviin
  polttoaineisiin, lukuun ottamatta fossiilisten polttoaineiden suoraa polttamista koskevia politiikkatoimia, ja jotka vähentävät energiankulutusta kilometriä kohti, edellyttäen että noudatetaan tämän direktiivin liitteessä V vahvistettuja sääntöjä vaikutuksellisuudesta ja lisäisyydestä. Energiansäästövelvoitteessa ei pitäisi ottaa huomioon politiikkatoimia, joilla edistetään uusien fossiilisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(51)

Jäsenvaltioiden liikenteen alalla toteuttamat energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet voidaan ottaa huomioon niiden loppukäytön energiansäästövelvoitteiden täyttämisessä. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat toimintapolitiikat, joilla muun muassa edistetään energiatehokkaampia ajoneuvoja
  , akkukäyttöiset liikennemuodot mukaan lukien
  , siirtymistä käyttämään liikennemuotoina pyöräilyä, kävelyä ja joukkoliikennettä tai edistetään liikkuvuutta ja kaupunkisuunnittelua, jonka avulla liikenteen kysyntä vähenee. Lisäksi huomioon voidaan ottaa järjestelmät, jotka nopeuttavat uusien energiatehokkaampien ajoneuvojen käyttöönottoa, tai toimintapolitiikat, joilla edistetään siirtymistä
  vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttaviin
  polttoaineisiin, lukuun ottamatta fossiilisten polttoaineiden suoraa polttamista koskevia politiikkatoimia, ja jotka vähentävät energiankulutusta kilometriä kohti, edellyttäen että noudatetaan tämän direktiivin liitteessä V vahvistettuja sääntöjä vaikutuksellisuudesta ja lisäisyydestä. Energiansäästövelvoitteessa ei pitäisi ottaa huomioon politiikkatoimia, joilla edistetään uusien fossiilisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen käyttöönottoa.

| (52) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (37) mukaisesti toteutettuja jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla saadaan aikaan todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa olevia energiatehokkuuden parannuksia, voidaan pitää jäsenvaltioille kustannustehokkaana tapana täyttää tämän direktiivin mukaiset energiansäästövelvoitteensa. |
| --- | --- |

(52)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (37) mukaisesti toteutettuja jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla saadaan aikaan todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa olevia energiatehokkuuden parannuksia, voidaan pitää jäsenvaltioille kustannustehokkaana tapana täyttää tämän direktiivin mukaiset energiansäästövelvoitteensa.

| (53) | Jäsenvaltioiden olisi velvoitejärjestelmissään voitava sallia tai vaatia, että velvoitetut osapuolet suorittavat maksuosuuden kansalliseen energiatehokkuusrahastoon, vaihtoehtona sille, että velvoitettujen osapuolten edellytetään saavuttavan tämän direktiivin 8 artiklan 1 kohdassa edellytetyt kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt. Energiatehokkuusrahastoa voitaisiin käyttää toteutettaessa ensisijaisesti heikossa asemassa olevia asiakkaita, energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvia ihmisiä koskevia politiikkatoimia. |
| --- | --- |

(53)

Jäsenvaltioiden olisi velvoitejärjestelmissään voitava sallia tai vaatia, että velvoitetut osapuolet suorittavat maksuosuuden kansalliseen energiatehokkuusrahastoon, vaihtoehtona sille, että velvoitettujen osapuolten edellytetään saavuttavan tämän direktiivin 8 artiklan 1 kohdassa edellytetyt kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt. Energiatehokkuusrahastoa voitaisiin käyttää toteutettaessa ensisijaisesti heikossa asemassa olevia asiakkaita, energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvia ihmisiä koskevia politiikkatoimia.

| (54) | Jäsenvaltioiden ja velvoitettujen osapuolten olisi otettava käyttöön kaikki mahdolliset keinot ja teknologiat, lukuun ottamatta fossiilisten polttoaineiden suoraan polttamiseen liittyviä teknologioita, saavuttaakseen vaaditut kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt, myös edistämällä
  älykkäitä ja
  kestäviä teknologioita tehokkaissa kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmissä, tehokasta lämmitys- ja jäähdytysinfrastruktuuria
  , tehokkaita ja älykkäitä rakennuksia, sähköajoneuvoja ja sähköteollisuutta
  sekä energiakatselmuksia tai niitä vastaavia hallintajärjestelmiä, edellyttäen että ilmoitetut
  energiansäästöt
  ovat tämän direktiivin 8 artiklassa ja liitteessä V säädettyjen vaatimusten mukaisia. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä huomattavaan joustavuuteen vaihtoehtoisten politiikkatoimien suunnittelussa ja toteutuksessa. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava toimiin, joilla saadaan aikaan energiansäästöjä
  koko
  elinkaaren aikana. |
| --- | --- |

(54)

Jäsenvaltioiden ja velvoitettujen osapuolten olisi otettava käyttöön kaikki mahdolliset keinot ja teknologiat, lukuun ottamatta fossiilisten polttoaineiden suoraan polttamiseen liittyviä teknologioita, saavuttaakseen vaaditut kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt, myös edistämällä
  älykkäitä ja
  kestäviä teknologioita tehokkaissa kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmissä, tehokasta lämmitys- ja jäähdytysinfrastruktuuria
  , tehokkaita ja älykkäitä rakennuksia, sähköajoneuvoja ja sähköteollisuutta
  sekä energiakatselmuksia tai niitä vastaavia hallintajärjestelmiä, edellyttäen että ilmoitetut
  energiansäästöt
  ovat tämän direktiivin 8 artiklassa ja liitteessä V säädettyjen vaatimusten mukaisia. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä huomattavaan joustavuuteen vaihtoehtoisten politiikkatoimien suunnittelussa ja toteutuksessa. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava toimiin, joilla saadaan aikaan energiansäästöjä
  koko
  elinkaaren aikana.

| (55) | Pitkän aikavälin energiatehokkuustoimenpiteet tuottavat energiansäästöjä vuoden 2020 jälkeenkin, mutta jotta edistettäisiin vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamista, näillä toimenpiteillä olisi saatava aikaan uusia säästöjä vuoden 2020 jälkeen. Toisaalta 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen saavutettuja energiansäästöjä ei saisi laskea mukaan kumulatiivisiin loppukäytön energiansäästöihin, joita vaaditaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(55)

Pitkän aikavälin energiatehokkuustoimenpiteet tuottavat energiansäästöjä vuoden 2020 jälkeenkin, mutta jotta edistettäisiin vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamista, näillä toimenpiteillä olisi saatava aikaan uusia säästöjä vuoden 2020 jälkeen. Toisaalta 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen saavutettuja energiansäästöjä ei saisi laskea mukaan kumulatiivisiin loppukäytön energiansäästöihin, joita vaaditaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseltä ajalta.

| (56) | Uusien säästöjen olisi oltava lisäsäästöjä siihen nähden, että jatketaan nykyisten toimenpiteiden toteuttamista, joten säästöjä, jotka olisi saatu joka tapauksessa, ei olisi otettava huomioon energiansäästövaatimusten täyttämistä arvioitaessa. Jotta voidaan laskea käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutus, mukaan olisi voitava laskea vain nettosäästöt mitattuina sinä energiankulutuksen muutoksena, jonka voidaan suoraan katsoa johtuvan kyseisestä energiatehokkuustoimenpiteestä, joka on toteutettu tämän direktiivin 8 artiklan soveltamiseksi. Nettosäästöjen laskemiseksi jäsenvaltioiden olisi määritettävä perusskenaario siitä, miten tilanne kehittyy, jos kyseistä toimenpidettä ei toteuteta. Kyseistä politiikkatoimea olisi arvioitava tähän perusskenaarioon nähden. Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon asiaa koskevassa lainsäädäntökehyksessä unionin tasolla säädetyt vähimmäisvaatimukset sekä se, että samaan aikaan on saatettu toteuttaa muita toimenpiteitä, jotka myös ovat saattaneet vaikuttaa energiansäästöjen määrään, joten ei voida katsoa, että kaikki arvioitavan tietyn politiikkatoimen käyttöönotosta lähtien havaitut muutokset johtuisivat pelkästään kyseisestä politiikkatoimesta. Velvoitetun, osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen toimien olisi tosiasiallisesti edistettävä ilmoitettujen
  energiansäästöjen
  saavuttamista, jotta varmistetaan vaikutuksellisuutta koskevan vaatimuksen täyttyminen. |
| --- | --- |

(56)

Uusien säästöjen olisi oltava lisäsäästöjä siihen nähden, että jatketaan nykyisten toimenpiteiden toteuttamista, joten säästöjä, jotka olisi saatu joka tapauksessa, ei olisi otettava huomioon energiansäästövaatimusten täyttämistä arvioitaessa. Jotta voidaan laskea käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutus, mukaan olisi voitava laskea vain nettosäästöt mitattuina sinä energiankulutuksen muutoksena, jonka voidaan suoraan katsoa johtuvan kyseisestä energiatehokkuustoimenpiteestä, joka on toteutettu tämän direktiivin 8 artiklan soveltamiseksi. Nettosäästöjen laskemiseksi jäsenvaltioiden olisi määritettävä perusskenaario siitä, miten tilanne kehittyy, jos kyseistä toimenpidettä ei toteuteta. Kyseistä politiikkatoimea olisi arvioitava tähän perusskenaarioon nähden. Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon asiaa koskevassa lainsäädäntökehyksessä unionin tasolla säädetyt vähimmäisvaatimukset sekä se, että samaan aikaan on saatettu toteuttaa muita toimenpiteitä, jotka myös ovat saattaneet vaikuttaa energiansäästöjen määrään, joten ei voida katsoa, että kaikki arvioitavan tietyn politiikkatoimen käyttöönotosta lähtien havaitut muutokset johtuisivat pelkästään kyseisestä politiikkatoimesta. Velvoitetun, osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen toimien olisi tosiasiallisesti edistettävä ilmoitettujen
  energiansäästöjen
  saavuttamista, jotta varmistetaan vaikutuksellisuutta koskevan vaatimuksen täyttyminen.

| (57) | Energiansäästöjen
  laskennassa on tärkeää ottaa tarvittaessa huomioon kaikki energian toimitusketjun vaiheet, jotta lisätään energiansäästöpotentiaalia sähkön siirrossa ja jakelussa. Tehdyt tutkimukset ja sidosryhmien kuuleminen ovat tuoneet esiin merkittäviä mahdollisuuksia. Fyysiset ja taloudelliset olosuhteet vaihtelevat kuitenkin melkoisesti eri jäsenvaltioissa ja usein jäsenvaltioiden sisällä, ja verkonhaltijoita on paljon. Nämä seikat viittaavat siihen, että olisi syytä soveltaa hajautettua lähestymistapaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on tarvittava tietämys, oikeudellinen toimivalta ja hallinnolliset valmiudet edistää energiatehokkaan sähköverkon kehittämistä. Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Sähkö-ENTSO) ja jakeluverkonhaltijoiden eurooppalaisen yhteistyöelimen (EU DSO -elin) kaltaiset tahot voivat myös antaa hyödyllistä tukea, ja niiden olisi tuettava jäseniään energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönotossa. |
| --- | --- |

(57)

Energiansäästöjen
  laskennassa on tärkeää ottaa tarvittaessa huomioon kaikki energian toimitusketjun vaiheet, jotta lisätään energiansäästöpotentiaalia sähkön siirrossa ja jakelussa. Tehdyt tutkimukset ja sidosryhmien kuuleminen ovat tuoneet esiin merkittäviä mahdollisuuksia. Fyysiset ja taloudelliset olosuhteet vaihtelevat kuitenkin melkoisesti eri jäsenvaltioissa ja usein jäsenvaltioiden sisällä, ja verkonhaltijoita on paljon. Nämä seikat viittaavat siihen, että olisi syytä soveltaa hajautettua lähestymistapaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on tarvittava tietämys, oikeudellinen toimivalta ja hallinnolliset valmiudet edistää energiatehokkaan sähköverkon kehittämistä. Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Sähkö-ENTSO) ja jakeluverkonhaltijoiden eurooppalaisen yhteistyöelimen (EU DSO -elin) kaltaiset tahot voivat myös antaa hyödyllistä tukea, ja niiden olisi tuettava jäseniään energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönotossa.

| (58) | Samat näkökohdat pätevät hyvin suureen määrään kaasuverkonhaltijoita. Maakaasun merkitys ja toimitusaste ja alueellinen kattavuus vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa. Näissä tapauksissa kansallisilla sääntelyviranomaisilla on parhaat edellytykset seurata ja ohjata järjestelmän kehitystä kohti suurempaa tehokkuutta, ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Kaasu-ENTSO) kaltaiset tahot voivat antaa hyödyllistä tukea, ja niiden olisi tuettava jäseniään energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönotossa. |
| --- | --- |

(58)

Samat näkökohdat pätevät hyvin suureen määrään kaasuverkonhaltijoita. Maakaasun merkitys ja toimitusaste ja alueellinen kattavuus vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa. Näissä tapauksissa kansallisilla sääntelyviranomaisilla on parhaat edellytykset seurata ja ohjata järjestelmän kehitystä kohti suurempaa tehokkuutta, ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Kaasu-ENTSO) kaltaiset tahot voivat antaa hyödyllistä tukea, ja niiden olisi tuettava jäseniään energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönotossa.

| (58 a) | Energiapalveluyritykset ovat tärkeitä, jotta voidaan kehittää, suunnitella ja toteuttaa hankkeita, jotka säästävät energiaa, vähentävät energiakustannuksia ja laskevat toiminta- ja ylläpitokustannuksia esimerkiksi rakennusten, teollisuuden ja liikenteen aloilla, ja järjestää niille rahoitusta. |
| --- | --- |

(58 a)

Energiapalveluyritykset ovat tärkeitä, jotta voidaan kehittää, suunnitella ja toteuttaa hankkeita, jotka säästävät energiaa, vähentävät energiakustannuksia ja laskevat toiminta- ja ylläpitokustannuksia esimerkiksi rakennusten, teollisuuden ja liikenteen aloilla, ja järjestää niille rahoitusta.

| (59) | Veden ja energian välisen yhteyden huomioon ottaminen on erityisen tärkeää, jotta voidaan puuttua energian- ja vedenkäytön keskinäiseen riippuvuuteen ja molempiin resursseihin kohdistuvaan kasvavaan paineeseen.
  Tehokkaalla vesihuollolla voi olla merkittävä vaikutus energiansäästöihin
  , jolloin sillä voidaan saada aikaan paitsi ilmastohyötyjä myös taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä
  . Vesi- ja jätevesialojen osuus unionin sähkön käytöstä on 3,5 prosenttia, ja tuon osuuden odotetaan kasvavan. Samanaikaisesti vesivuotojen osuus kaikesta unionissa käytetystä vedestä on 24 prosenttia ja merkittävin veden kuluttaja on energia-ala, jonka osuus vedenkulutuksesta on 44 prosenttia. Olisi tutkittava perusteellisesti energiansäästöpotentiaali, joka saataisiin aikaan
  käyttämällä
  älykkäitä teknologioita ja prosesseja
  kaikessa teollisuus-, asuin- ja liikerakennusten vesikierrossa ja vedenkäytössä
  , ja tätä potentiaalia olisi hyödynnettävä aina kun se on kustannustehokasta, ottaen huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate. Lisäksi kehittyneillä kastelutekniikoilla
  , sadeveden talteenottotekniikoilla ja veden uudelleenkäyttötekniikoilla
  voitaisiin vähentää huomattavasti vedenkulutusta ja sen käsittelyyn ja kuljetukseen käytettävän energian kulutusta maataloudessa
  , rakennuksissa ja teollisuudessa
  . |
| --- | --- |

(59)

Veden ja energian välisen yhteyden huomioon ottaminen on erityisen tärkeää, jotta voidaan puuttua energian- ja vedenkäytön keskinäiseen riippuvuuteen ja molempiin resursseihin kohdistuvaan kasvavaan paineeseen.
  Tehokkaalla vesihuollolla voi olla merkittävä vaikutus energiansäästöihin
  , jolloin sillä voidaan saada aikaan paitsi ilmastohyötyjä myös taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä
  . Vesi- ja jätevesialojen osuus unionin sähkön käytöstä on 3,5 prosenttia, ja tuon osuuden odotetaan kasvavan. Samanaikaisesti vesivuotojen osuus kaikesta unionissa käytetystä vedestä on 24 prosenttia ja merkittävin veden kuluttaja on energia-ala, jonka osuus vedenkulutuksesta on 44 prosenttia. Olisi tutkittava perusteellisesti energiansäästöpotentiaali, joka saataisiin aikaan
  käyttämällä
  älykkäitä teknologioita ja prosesseja
  kaikessa teollisuus-, asuin- ja liikerakennusten vesikierrossa ja vedenkäytössä
  , ja tätä potentiaalia olisi hyödynnettävä aina kun se on kustannustehokasta, ottaen huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate. Lisäksi kehittyneillä kastelutekniikoilla
  , sadeveden talteenottotekniikoilla ja veden uudelleenkäyttötekniikoilla
  voitaisiin vähentää huomattavasti vedenkulutusta ja sen käsittelyyn ja kuljetukseen käytettävän energian kulutusta maataloudessa
  , rakennuksissa ja teollisuudessa
  .

| (60) | SEUT 9 artiklan mukaisesti unionin energiatehokkuuspolitiikan olisi oltava osallistavaa, ja näin ollen sillä olisi varmistettava, että kaikki energiaköyhyydestä kärsivät kuluttajat pääsevät yhtäläisesti osallisiksi energiatehokkuustoimenpiteistä. Energiatehokkuusparannuksia olisi toteutettava ensisijaisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja loppukäyttäjien ja energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten keskuudessa sekä
  pienituloisten
  kotitalouksien, sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten, vanhusten sekä maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla
  ja syrjäisimmillä alueilla
  asuvien keskuudessa. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota erityisryhmiin, joilla on suurempi riski ajautua energiaköyhyyteen tai jotka ovat alttiimpia energiaköyhyyden kielteisille vaikutuksille, kuten naisiin, vammaisiin, vanhuksiin, lapsiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Jäsenvaltiot voivat edellyttää velvoitettuja osapuolia sisällyttämään energiansäästötoimenpiteisiin energiaköyhyyteen liittyviä sosiaalisia tavoitteita, ja tämä mahdollisuus on jo laajennettu vaihtoehtoisiin politiikkatoimiin ja kansallisiin energiatehokkuusrahastoihin. Tämä olisi muutettava velvoitteeksi suojella heikossa asemassa olevia asiakkaita ja lisätä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja lievittää energiaköyhyyttä, joskin jäsenvaltioiden olisi säilytettävä täysi toimintavara toimien tyypin, laajuuden, soveltamisalan ja sisällön suhteen. Jos energiatehokkuusvelvoitejärjestelmään ei voi sisällyttää yksittäisiä energian kuluttajia koskevia toimenpiteitä, jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä energiaköyhyyden lievittämiseksi vaihtoehtoisilla politiikkatoimilla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava politiikkayhdistelmässään, ettei muilla politiikkatoimilla ole kielteistä vaikutusta heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin, loppukäyttäjiin, energiaköyhyydestä kärsiviin ihmisiin ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuviin ihmisiin. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin tehtäviin investointeihin saatavilla olevaa julkista rahoitusta, mukaan lukien unionin tasolla perustetut rahoitusvälineet. |
| --- | --- |

(60)

SEUT 9 artiklan mukaisesti unionin energiatehokkuuspolitiikan olisi oltava osallistavaa, ja näin ollen sillä olisi varmistettava, että kaikki energiaköyhyydestä kärsivät kuluttajat pääsevät yhtäläisesti osallisiksi energiatehokkuustoimenpiteistä. Energiatehokkuusparannuksia olisi toteutettava ensisijaisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja loppukäyttäjien ja energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten keskuudessa sekä
  pienituloisten
  kotitalouksien, sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten, vanhusten sekä maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla
  ja syrjäisimmillä alueilla
  asuvien keskuudessa. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota erityisryhmiin, joilla on suurempi riski ajautua energiaköyhyyteen tai jotka ovat alttiimpia energiaköyhyyden kielteisille vaikutuksille, kuten naisiin, vammaisiin, vanhuksiin, lapsiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Jäsenvaltiot voivat edellyttää velvoitettuja osapuolia sisällyttämään energiansäästötoimenpiteisiin energiaköyhyyteen liittyviä sosiaalisia tavoitteita, ja tämä mahdollisuus on jo laajennettu vaihtoehtoisiin politiikkatoimiin ja kansallisiin energiatehokkuusrahastoihin. Tämä olisi muutettava velvoitteeksi suojella heikossa asemassa olevia asiakkaita ja lisätä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja lievittää energiaköyhyyttä, joskin jäsenvaltioiden olisi säilytettävä täysi toimintavara toimien tyypin, laajuuden, soveltamisalan ja sisällön suhteen. Jos energiatehokkuusvelvoitejärjestelmään ei voi sisällyttää yksittäisiä energian kuluttajia koskevia toimenpiteitä, jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä energiaköyhyyden lievittämiseksi vaihtoehtoisilla politiikkatoimilla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava politiikkayhdistelmässään, ettei muilla politiikkatoimilla ole kielteistä vaikutusta heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin, loppukäyttäjiin, energiaköyhyydestä kärsiviin ihmisiin ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuviin ihmisiin. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin tehtäviin investointeihin saatavilla olevaa julkista rahoitusta, mukaan lukien unionin tasolla perustetut rahoitusvälineet.

| (61) | Tässä direktiivissä viitataan heikossa asemassa
  oleviin
  asiakkaisiin, jotka jäsenvaltioiden on määriteltävä direktiivin (EU) 2019/944 nojalla. Lisäksi direktiivin 2012/27/EU mukaisen ”loppuasiakkaan” käsitteen rinnalla käytetään käsitettä ”loppukäyttäjä”, mikä selventää sitä, että laskutus- ja kulutustietoja koskevia oikeuksia sovelletaan myös kuluttajiin, joilla ei ole suoraa eikä käyttäjäkohtaista sopimusta moniasuntoisten rakennusten yhteisissä lämmitys-, jäähdytys- tai lämpimän
  käyttöveden
  tuotantojärjestelmissä käytetyn energian toimittajan kanssa. Heikossa asemassa olevien asiakkaiden käsite ei välttämättä takaa sitä, että toimenpiteet kohdennetaan loppukäyttäjiin. Sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet tavoittavat kaikki heikossa asemassa olevat henkilöt ja kotitaloudet, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon paitsi asiakkaat sanan suppeassa merkityksessä, mutta myös loppukäyttäjät, kun ne määrittelevät heikossa asemassa olevat asiakkaat. |
| --- | --- |

(61)

Tässä direktiivissä viitataan heikossa asemassa
  oleviin
  asiakkaisiin, jotka jäsenvaltioiden on määriteltävä direktiivin (EU) 2019/944 nojalla. Lisäksi direktiivin 2012/27/EU mukaisen ”loppuasiakkaan” käsitteen rinnalla käytetään käsitettä ”loppukäyttäjä”, mikä selventää sitä, että laskutus- ja kulutustietoja koskevia oikeuksia sovelletaan myös kuluttajiin, joilla ei ole suoraa eikä käyttäjäkohtaista sopimusta moniasuntoisten rakennusten yhteisissä lämmitys-, jäähdytys- tai lämpimän
  käyttöveden
  tuotantojärjestelmissä käytetyn energian toimittajan kanssa. Heikossa asemassa olevien asiakkaiden käsite ei välttämättä takaa sitä, että toimenpiteet kohdennetaan loppukäyttäjiin. Sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet tavoittavat kaikki heikossa asemassa olevat henkilöt ja kotitaloudet, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon paitsi asiakkaat sanan suppeassa merkityksessä, mutta myös loppukäyttäjät, kun ne määrittelevät heikossa asemassa olevat asiakkaat.

| (62) | Noin 34 miljoonaa kotitaloutta unionissa ei pystynyt pitämään kotiaan riittävän lämpimänä vuonna 2019 (38). Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetaan etusijalle siirtymän sosiaalinen ulottuvuus sitoutumalla periaatteeseen, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen. Vihreä siirtymä, myös puhdas siirtymä, vaikuttaa naisiin ja miehiin eri tavoin, ja sillä voi olla erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin. Energiatehokkuustoimenpiteet on sen vuoksi otettava keskeiselle sijalle kaikissa kustannustehokkuusstrategioissa, joilla on tarkoitus vähentää energiaköyhyyttä ja kuluttajien haavoittuvuutta, ja kyseisillä toimenpiteillä täydennetään jäsenvaltioiden sosiaaliturvapolitiikkaa. Sen varmistamiseksi, että energiatehokkuustoimenpiteillä vähennetään kestävällä tavalla vuokralaisten energiaköyhyyttä, olisi otettava huomioon näiden toimenpiteiden kustannustehokkuus ja kannattavuus kiinteistöjen omistajille ja vuokralaisille ja taattava näille toimenpiteille jäsenvaltioissa riittävä taloudellinen ja tekninen tuki. Jäsenvaltioiden olisi tuettava paikallis- ja aluetasoa energiaköyhyyden tunnistamisessa ja lievittämisessä. 
  Tähän sisältyy sellaisten erityisryhmien tarpeiden tunnistaminen, joilla on riski ajautua energiaköyhyyteen tai jotka ovat alttiimpia energiaköyhyyden vaikutuksille, ja niihin vastaaminen. Energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten suojelemiseksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava velvoitettuja osapuolia toteuttamaan sellaisia toimia kuin rakennusten peruskorjaus, myös sosiaalisessa asuntotuotannossa, laitteiden korvaaminen, kansallisten rahoitus- ja tukijärjestelmien mukainen taloudellinen tuki ja kannustimet energiatehokkuuden parantamistoimenpiteille tai energiakatselmukset. Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että velvoitetut osapuolet toimivat yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten sekä sosiaalipalvelujen ja kansalaisjärjestöjen (kuten kuluttajajärjestöjen, sosiaalialan kansalaisjärjestöjen ja taloyhtiöiden) kanssa energiaköyhyyden lievittämiseen tarkoitetun osallistumisfoorumin perustamiseksi.
  Unionin rakennuskannan on pitkällä aikavälillä koostuttava lähes nollaenergiarakennuksista Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Nykyinen rakennusten peruskorjausaste ei ole riittävä, ja vaikeimmin saavutettavissa ovat ne rakennukset, joiden asukkaina on energiaköyhyyden koettelemia pienituloisia ihmisiä. Sen vuoksi tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet, jotka liittyvät energiansäästövelvoitteisiin, energiatehokkuusvelvoitejärjestelmiin ja vaihtoehtoisiin politiikkatoimiin, ovat erityisen tärkeitä. |
| --- | --- |

(62)

Noin 34 miljoonaa kotitaloutta unionissa ei pystynyt pitämään kotiaan riittävän lämpimänä vuonna 2019 (38). Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetaan etusijalle siirtymän sosiaalinen ulottuvuus sitoutumalla periaatteeseen, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen. Vihreä siirtymä, myös puhdas siirtymä, vaikuttaa naisiin ja miehiin eri tavoin, ja sillä voi olla erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin. Energiatehokkuustoimenpiteet on sen vuoksi otettava keskeiselle sijalle kaikissa kustannustehokkuusstrategioissa, joilla on tarkoitus vähentää energiaköyhyyttä ja kuluttajien haavoittuvuutta, ja kyseisillä toimenpiteillä täydennetään jäsenvaltioiden sosiaaliturvapolitiikkaa. Sen varmistamiseksi, että energiatehokkuustoimenpiteillä vähennetään kestävällä tavalla vuokralaisten energiaköyhyyttä, olisi otettava huomioon näiden toimenpiteiden kustannustehokkuus ja kannattavuus kiinteistöjen omistajille ja vuokralaisille ja taattava näille toimenpiteille jäsenvaltioissa riittävä taloudellinen ja tekninen tuki. Jäsenvaltioiden olisi tuettava paikallis- ja aluetasoa energiaköyhyyden tunnistamisessa ja lievittämisessä. 
  Tähän sisältyy sellaisten erityisryhmien tarpeiden tunnistaminen, joilla on riski ajautua energiaköyhyyteen tai jotka ovat alttiimpia energiaköyhyyden vaikutuksille, ja niihin vastaaminen. Energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten suojelemiseksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava velvoitettuja osapuolia toteuttamaan sellaisia toimia kuin rakennusten peruskorjaus, myös sosiaalisessa asuntotuotannossa, laitteiden korvaaminen, kansallisten rahoitus- ja tukijärjestelmien mukainen taloudellinen tuki ja kannustimet energiatehokkuuden parantamistoimenpiteille tai energiakatselmukset. Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että velvoitetut osapuolet toimivat yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten sekä sosiaalipalvelujen ja kansalaisjärjestöjen (kuten kuluttajajärjestöjen, sosiaalialan kansalaisjärjestöjen ja taloyhtiöiden) kanssa energiaköyhyyden lievittämiseen tarkoitetun osallistumisfoorumin perustamiseksi.
  Unionin rakennuskannan on pitkällä aikavälillä koostuttava lähes nollaenergiarakennuksista Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Nykyinen rakennusten peruskorjausaste ei ole riittävä, ja vaikeimmin saavutettavissa ovat ne rakennukset, joiden asukkaina on energiaköyhyyden koettelemia pienituloisia ihmisiä. Sen vuoksi tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet, jotka liittyvät energiansäästövelvoitteisiin, energiatehokkuusvelvoitejärjestelmiin ja vaihtoehtoisiin politiikkatoimiin, ovat erityisen tärkeitä.

| (63) | Energiansäästömahdollisuuksien hyödyntämiseksi tietyissä markkinasegmenteissä, joissa energiakatselmuksia ei yleensä tarjota kaupallisesti (kuten pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yrityksissä)), jäsenvaltioiden olisi luotava ohjelmia, joilla pk-yrityksiä rohkaistaan
  ja tuetaan
  teettämään ▌energiakatselmuksia
  ja panemaan täytäntöön energiakatselmusten suosituksia, esimerkiksi perustamalla tukijärjestelmiä, kuten energiakatselmuskeskuksia pk-yrityksille ja mikroyrityksille, energiakatselmusten kustannusten kattamiseksi
  .
  Tällaiset keskukset voitaisiin sijoittaa korkeakouluihin, ja niillä olisi keskitetty tietokanta katselmusten tulosten keräämiseksi ja niistä tiedottamiseksi.
  Energiakatselmusten olisi oltava pakollisia ja säännöllisiä suurille yrityksille, koska niiden avulla voidaan saada aikaan mittavia energiansäästöjä. Energiakatselmuksissa olisi otettava huomioon asiaankuuluvat eurooppalaiset tai kansainväliset standardit kuten EN ISO 50001 (
  energianhallintajärjestelmät
  ),
  EN ISO 50005 (energianhallintajärjestelmät),
  pr EN 16247-1 (energiakatselmukset)
  , ISO 50002 (energiakatselmukset)
  tai, jos niihin sisältyy energiakatsaus, EN ISO 14000 (ympäristöjärjestelmät), ja niiden olisi näin ollen oltava myös tämän direktiivin liitteen VI säännösten mukaisia, koska näissä säännöksissä ei mennä näiden asiaankuuluvien standardien vaatimuksia pidemmälle. Energiakatselmuksia koskeva erityinen eurooppalainen standardi on parhaillaan kehitteillä. Energiakatselmukset voidaan tehdä erillisinä tai osana laajempaa ympäristöjärjestelmää tai energiatehokkuussopimusta. Kaikissa tällaisissa tapauksissa järjestelmien olisi täytettävä liitteen VI vähimmäisvaatimukset. Lisäksi erityisten mekanismien ja järjestelmien, joita on otettu käyttöön tiettyjen liikenteenharjoittajien päästöjen ja polttoaineen kulutuksen seuraamiseksi esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan EU:n lainsäädännön nojalla, voidaan katsoa olevan yhteensopivia energiakatselmusten ja myös energianhallintajärjestelmien kanssa, jos ne täyttävät liitteessä VI asetetut vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(63)

Energiansäästömahdollisuuksien hyödyntämiseksi tietyissä markkinasegmenteissä, joissa energiakatselmuksia ei yleensä tarjota kaupallisesti (kuten pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yrityksissä)), jäsenvaltioiden olisi luotava ohjelmia, joilla pk-yrityksiä rohkaistaan
  ja tuetaan
  teettämään ▌energiakatselmuksia
  ja panemaan täytäntöön energiakatselmusten suosituksia, esimerkiksi perustamalla tukijärjestelmiä, kuten energiakatselmuskeskuksia pk-yrityksille ja mikroyrityksille, energiakatselmusten kustannusten kattamiseksi
  .
  Tällaiset keskukset voitaisiin sijoittaa korkeakouluihin, ja niillä olisi keskitetty tietokanta katselmusten tulosten keräämiseksi ja niistä tiedottamiseksi.
  Energiakatselmusten olisi oltava pakollisia ja säännöllisiä suurille yrityksille, koska niiden avulla voidaan saada aikaan mittavia energiansäästöjä. Energiakatselmuksissa olisi otettava huomioon asiaankuuluvat eurooppalaiset tai kansainväliset standardit kuten EN ISO 50001 (
  energianhallintajärjestelmät
  ),
  EN ISO 50005 (energianhallintajärjestelmät),
  pr EN 16247-1 (energiakatselmukset)
  , ISO 50002 (energiakatselmukset)
  tai, jos niihin sisältyy energiakatsaus, EN ISO 14000 (ympäristöjärjestelmät), ja niiden olisi näin ollen oltava myös tämän direktiivin liitteen VI säännösten mukaisia, koska näissä säännöksissä ei mennä näiden asiaankuuluvien standardien vaatimuksia pidemmälle. Energiakatselmuksia koskeva erityinen eurooppalainen standardi on parhaillaan kehitteillä. Energiakatselmukset voidaan tehdä erillisinä tai osana laajempaa ympäristöjärjestelmää tai energiatehokkuussopimusta. Kaikissa tällaisissa tapauksissa järjestelmien olisi täytettävä liitteen VI vähimmäisvaatimukset. Lisäksi erityisten mekanismien ja järjestelmien, joita on otettu käyttöön tiettyjen liikenteenharjoittajien päästöjen ja polttoaineen kulutuksen seuraamiseksi esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan EU:n lainsäädännön nojalla, voidaan katsoa olevan yhteensopivia energiakatselmusten ja myös energianhallintajärjestelmien kanssa, jos ne täyttävät liitteessä VI asetetut vähimmäisvaatimukset.

| (63 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että energiakatselmusten suositusten täytäntöönpano on yrityksille pakollista. Merkittävä syy siihen, että yritykset eivät ota katselmusten suosituksia riittävällä tavalla huomioon, on se, että velvoitetta panna täytäntöön nämä suositukset ei ole. |
| --- | --- |

(63 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että energiakatselmusten suositusten täytäntöönpano on yrityksille pakollista. Merkittävä syy siihen, että yritykset eivät ota katselmusten suosituksia riittävällä tavalla huomioon, on se, että velvoitetta panna täytäntöön nämä suositukset ei ole.

| (64) | Yrityksen keskimääräisen kulutuksen olisi oltava perusteena määriteltäessä, sovelletaanko energianhallintajärjestelmiä ja energiakatselmuksia, jotta voidaan lisätä näiden mekanismien herkkyyttä kustannustehokkaiden energiansäästömahdollisuuksien kartoittamisessa. Yrityksiä, jotka eivät ylitä energianhallintajärjestelmille ja energiakatselmuksille määriteltyjä kulutuskynnyksiä, olisi kannustettava teettämään energiakatselmuksia ja toteuttamaan näistä katselmuksista johtuvat suositukset
  ja niille olisi annettava teknistä tukea tätä varten
  . |
| --- | --- |

(64)

Yrityksen keskimääräisen kulutuksen olisi oltava perusteena määriteltäessä, sovelletaanko energianhallintajärjestelmiä ja energiakatselmuksia, jotta voidaan lisätä näiden mekanismien herkkyyttä kustannustehokkaiden energiansäästömahdollisuuksien kartoittamisessa. Yrityksiä, jotka eivät ylitä energianhallintajärjestelmille ja energiakatselmuksille määriteltyjä kulutuskynnyksiä, olisi kannustettava teettämään energiakatselmuksia ja toteuttamaan näistä katselmuksista johtuvat suositukset
  ja niille olisi annettava teknistä tukea tätä varten
  .

| (65) | Jos tällaisia energiakatselmuksia tekevät yritysten omat asiantuntijat, riippumattomuuden vaatimus edellyttää, että nämä asiantuntijat eivät ole suoraan tekemisissä katselmuksen kohteena olevan toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

(65)

Jos tällaisia energiakatselmuksia tekevät yritysten omat asiantuntijat, riippumattomuuden vaatimus edellyttää, että nämä asiantuntijat eivät ole suoraan tekemisissä katselmuksen kohteena olevan toiminnan kanssa.

| (66) | Tieto- ja viestintätekniikka on toinen tärkeä ala, johon kiinnitetään yhä enemmän huomiota. Vuonna 2018 datakeskusten energiankulutus EU:ssa oli 76,8 TWh. Sen odotetaan nousevan 98,5 TWh:iin vuoteen 2030 mennessä, eli kasvu on 28 prosenttia. Tätä absoluuttista kasvua voidaan tarkastella myös suhteellisesti: datakeskusten osuus sähkön kysynnästä EU:ssa oli 2,7 prosenttia vuonna 2018 ja nousee 3,21 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jos kehitys jatkuu nykyisellään (39). Euroopan digitaalistrategiassa korostettiin jo erittäin energiatehokkaiden ja kestävien datakeskusten tarvetta ja peräänkuulutettiin televiestintäoperaattoreiden ympäristöjalanjälkeä koskevia avoimuustoimenpiteitä. Tieto- ja viestintätekniikan ja erityisesti datakeskusten kestävän kehityksen edistämiseksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä ja julkaistava datakeskusten energiatehokkuuden, vesijalanjäljen
  ja kysyntäpuolen joustavuuden
  kannalta merkityksellisiä tietoja
  unionin yhteisen mallin pohjalta
  . Jäsenvaltioiden olisi kerättävä ja julkaistava tietoja ainoastaan sellaisista datakeskuksista,
  joiden asennetun tietotekniikan tehontarve on vähintään 100 kW
  ja joiden osalta uusien tai olemassa olevien laitosten asianmukaiset suunnittelu- tai tehokkuustoimet voivat vähentää merkittävästi energian ja veden kulutusta
  , parantaa järjestelmien tehokkuutta edistäen verkon hiilestä irtautumista
  tai parantaa hukkalämmön uudelleenkäyttöä lähistöllä sijaitsevissa laitoksissa ja lämpöverkoissa. Datakeskuksen
  kestävyysindikaattorit olisi määritettävä
  kerättyjen tietojen perusteella
  ottaen myös huomioon alalla jo olemassa olevat aloitteet
  .
  Jotta voitaisiin helpottaa tietojen antamista, komission olisi asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemiset toteutettuaan ja olemassa olevat standardoidut mittarit huomioon otettuaan laadittava ohjeita datakeskusten energiatehokkuuden seurannasta ja sitä koskevien tietojen julkaisemisesta. On välttämätöntä soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettua lähestymistapaa, jotta vältetään jäsenvaltioiden erilaiset raportointijärjestelmät ja keskeiset tulosindikaattorit. |
| --- | --- |

(66)

Tieto- ja viestintätekniikka on toinen tärkeä ala, johon kiinnitetään yhä enemmän huomiota. Vuonna 2018 datakeskusten energiankulutus EU:ssa oli 76,8 TWh. Sen odotetaan nousevan 98,5 TWh:iin vuoteen 2030 mennessä, eli kasvu on 28 prosenttia. Tätä absoluuttista kasvua voidaan tarkastella myös suhteellisesti: datakeskusten osuus sähkön kysynnästä EU:ssa oli 2,7 prosenttia vuonna 2018 ja nousee 3,21 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jos kehitys jatkuu nykyisellään (39). Euroopan digitaalistrategiassa korostettiin jo erittäin energiatehokkaiden ja kestävien datakeskusten tarvetta ja peräänkuulutettiin televiestintäoperaattoreiden ympäristöjalanjälkeä koskevia avoimuustoimenpiteitä. Tieto- ja viestintätekniikan ja erityisesti datakeskusten kestävän kehityksen edistämiseksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä ja julkaistava datakeskusten energiatehokkuuden, vesijalanjäljen
  ja kysyntäpuolen joustavuuden
  kannalta merkityksellisiä tietoja
  unionin yhteisen mallin pohjalta
  . Jäsenvaltioiden olisi kerättävä ja julkaistava tietoja ainoastaan sellaisista datakeskuksista,
  joiden asennetun tietotekniikan tehontarve on vähintään 100 kW
  ja joiden osalta uusien tai olemassa olevien laitosten asianmukaiset suunnittelu- tai tehokkuustoimet voivat vähentää merkittävästi energian ja veden kulutusta
  , parantaa järjestelmien tehokkuutta edistäen verkon hiilestä irtautumista
  tai parantaa hukkalämmön uudelleenkäyttöä lähistöllä sijaitsevissa laitoksissa ja lämpöverkoissa. Datakeskuksen
  kestävyysindikaattorit olisi määritettävä
  kerättyjen tietojen perusteella
  ottaen myös huomioon alalla jo olemassa olevat aloitteet
  .
  Jotta voitaisiin helpottaa tietojen antamista, komission olisi asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemiset toteutettuaan ja olemassa olevat standardoidut mittarit huomioon otettuaan laadittava ohjeita datakeskusten energiatehokkuuden seurannasta ja sitä koskevien tietojen julkaisemisesta. On välttämätöntä soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettua lähestymistapaa, jotta vältetään jäsenvaltioiden erilaiset raportointijärjestelmät ja keskeiset tulosindikaattorit.

| (67) | Datakeskuksen kestävyysindikaattoreita
  olisi käytettävä
  mittaamaan kestävän datakeskuksen
  kuutta
  perusulottuvuutta: kuinka tehokkaasti se käyttää energiaa, kuinka suuri osuus energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä, kuinka keskuksen tuottamaa hukkalämpöä käytetään uudelleen
  , kuinka tehokkaasti jäähdytys toimii, kuinka tehokkaasti keskus käyttää hiiltä
  ja kuinka paljon se käyttää makeaa vettä. Datakeskuksen kestävyysindikaattoreiden pitäisi lisätä tietoisuutta
  verkonhaltijoiden,
  datakeskusten omistajien ja ylläpitäjien, laitevalmistajien, ohjelmistojen ja palvelujen kehittäjien ja datakeskuspalvelujen käyttäjien keskuudessa kaikilla tasoilla sekä niiden tahojen ja organisaatioiden keskuudessa, jotka ottavat käyttöön, käyttävät tai hankkivat pilvi- ja datakeskuspalveluja. Niiden pitäisi myös lisätä luottamusta siihen, että uusien tai olemassa olevien datakeskusten kestävyyden parantamiseen tähtäävät toimet johtavat todellisiin parannuksiin. Niitä olisi lisäksi käytettävä avoimen ja näyttöön perustuvan suunnittelun ja päätöksenteon perustana. Datakeskuksen kestävyysindikaattoreiden käytön olisi oltava jäsenvaltioille
  pakollista
  .
  Komission olisi arvioitava datakeskusten tehokkuus jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(67)

Datakeskuksen kestävyysindikaattoreita
  olisi käytettävä
  mittaamaan kestävän datakeskuksen
  kuutta
  perusulottuvuutta: kuinka tehokkaasti se käyttää energiaa, kuinka suuri osuus energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä, kuinka keskuksen tuottamaa hukkalämpöä käytetään uudelleen
  , kuinka tehokkaasti jäähdytys toimii, kuinka tehokkaasti keskus käyttää hiiltä
  ja kuinka paljon se käyttää makeaa vettä. Datakeskuksen kestävyysindikaattoreiden pitäisi lisätä tietoisuutta
  verkonhaltijoiden,
  datakeskusten omistajien ja ylläpitäjien, laitevalmistajien, ohjelmistojen ja palvelujen kehittäjien ja datakeskuspalvelujen käyttäjien keskuudessa kaikilla tasoilla sekä niiden tahojen ja organisaatioiden keskuudessa, jotka ottavat käyttöön, käyttävät tai hankkivat pilvi- ja datakeskuspalveluja. Niiden pitäisi myös lisätä luottamusta siihen, että uusien tai olemassa olevien datakeskusten kestävyyden parantamiseen tähtäävät toimet johtavat todellisiin parannuksiin. Niitä olisi lisäksi käytettävä avoimen ja näyttöön perustuvan suunnittelun ja päätöksenteon perustana. Datakeskuksen kestävyysindikaattoreiden käytön olisi oltava jäsenvaltioille
  pakollista
  .
  Komission olisi arvioitava datakeskusten tehokkuus jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.

| (67 a) | Komission olisi perustettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119
   (40)

  mukaisesti alakohtaisia energiatehokkuuskumppanuuksia saattamalla yhteen keskeisiä sidosryhmiä, myös kansalaisjärjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan, liikenteen, rahoituksen ja rakennusten aloilla osallistavalla ja edustavalla tavalla. |
| --- | --- |

(67 a)

Komission olisi perustettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119
   (40)

  mukaisesti alakohtaisia energiatehokkuuskumppanuuksia saattamalla yhteen keskeisiä sidosryhmiä, myös kansalaisjärjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan, liikenteen, rahoituksen ja rakennusten aloilla osallistavalla ja edustavalla tavalla.

| (68) | Kuluttajien energiankulutuksen kustannuksia pitäisi saada pienemmiksi auttamalla kuluttajia vähentämään energian käyttöään vähentämällä rakennusten energiatarpeita ja parantamalla laitteiden tehokkuutta, minkä lisäksi olisi oltava saatavilla vähän energiaa kuluttavia liikennemuotoja yhdistettyinä julkiseen liikenteeseen
  , jaettuun liikkumiseen
  ja pyöräilyyn. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava yhteyksien parantamista maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla. |
| --- | --- |

(68)

Kuluttajien energiankulutuksen kustannuksia pitäisi saada pienemmiksi auttamalla kuluttajia vähentämään energian käyttöään vähentämällä rakennusten energiatarpeita ja parantamalla laitteiden tehokkuutta, minkä lisäksi olisi oltava saatavilla vähän energiaa kuluttavia liikennemuotoja yhdistettyinä julkiseen liikenteeseen
  , jaettuun liikkumiseen
  ja pyöräilyyn. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava yhteyksien parantamista maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla.

| (69) | On tärkeää lisätä kaikkien unionin kansalaisten tietoisuutta energiatehokkuuden parantamisen hyödyistä ja tarjota heille täsmällisiä tietoja siitä, kuinka parantaminen saavutetaan. Kaikenikäisten kansalaisten olisi myös osallistuttava energiakäänteeseen eurooppalaisen ilmastosopimusaloitteen ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin kautta. Energiatehokkuuden parantamisella on erittäin tärkeä merkitys unionissa myös energian huoltovarmuuden kannalta, koska sen avulla vähennetään unionin riippuvuutta kolmansista maista tuotavista polttoaineista. |
| --- | --- |

(69)

On tärkeää lisätä kaikkien unionin kansalaisten tietoisuutta energiatehokkuuden parantamisen hyödyistä ja tarjota heille täsmällisiä tietoja siitä, kuinka parantaminen saavutetaan. Kaikenikäisten kansalaisten olisi myös osallistuttava energiakäänteeseen eurooppalaisen ilmastosopimusaloitteen ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin kautta. Energiatehokkuuden parantamisella on erittäin tärkeä merkitys unionissa myös energian huoltovarmuuden kannalta, koska sen avulla vähennetään unionin riippuvuutta kolmansista maista tuotavista polttoaineista.

| (70) | Kaikkien toteutettujen energiatehokkuustoimenpiteiden kustannusten ja hyötyjen, myös takaisinmaksuaikojen, olisi oltava kuluttajille täysin läpinäkyviä. |
| --- | --- |

(70)

Kaikkien toteutettujen energiatehokkuustoimenpiteiden kustannusten ja hyötyjen, myös takaisinmaksuaikojen, olisi oltava kuluttajille täysin läpinäkyviä.

| (71) | Pannessaan täytäntöön tätä direktiiviä ja toteuttaessaan muita energiatehokkuusalan toimenpiteitä jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota synergiavaikutukseen energiatehokkuustoimenpiteiden ja luonnonvarojen tehokkaan käytön välillä kiertotalouden periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Pannessaan täytäntöön tätä direktiiviä ja toteuttaessaan muita energiatehokkuusalan toimenpiteitä jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota synergiavaikutukseen energiatehokkuustoimenpiteiden ja luonnonvarojen tehokkaan käytön välillä kiertotalouden periaatteiden mukaisesti.

| (72) | Hyödyntämällä uusia liiketoimintamalleja ja teknologioita jäsenvaltioiden olisi pyrittävä edistämään ja helpottamaan energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönottoa esimerkiksi suurille ja pienille asiakkaille tarjottavien innovatiivisten energiapalvelujen avulla. |
| --- | --- |

(72)

Hyödyntämällä uusia liiketoimintamalleja ja teknologioita jäsenvaltioiden olisi pyrittävä edistämään ja helpottamaan energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönottoa esimerkiksi suurille ja pienille asiakkaille tarjottavien innovatiivisten energiapalvelujen avulla.

| (73) | Energiankulutuksesta olisi annettava säännöllisiä ja parempia tietoja, kun tämä on teknisesti toteutettavissa ja kustannustehokasta mittauksessa käytettävien laitteiden kannalta. Tällä direktiivillä täsmennetään, että käyttäjäkohtaisen mittaamisen kustannustehokkuus riippuu siitä, ovatko siihen liittyvät kustannukset oikeassa suhteessa mahdollisiin energiansäästöihin. Käyttäjäkohtaisen mittaamisen kustannustehokkuuden arvioimisessa voidaan ottaa huomioon tietyn rakennuksen osalta suunniteltujen muiden konkreettisten toimenpiteiden, esimerkiksi tulevien peruskorjausten, vaikutus.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että maakaasun, lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden loppuasiakkaille tarjotaan, mikäli se on teknisesti mahdollista, taloudellisesti järkevää ja oikeassa suhteessa mahdollisiin energiansäästöihin, kilpailukykyisesti hinnoitellut käyttäjäkohtaiset mittarit, jotka kuvaavat tarkasti loppuasiakkaan todellista energiankulutusta ja antavat tiedot todellisesta käyttöajankohdasta. |
| --- | --- |

(73)

Energiankulutuksesta olisi annettava säännöllisiä ja parempia tietoja, kun tämä on teknisesti toteutettavissa ja kustannustehokasta mittauksessa käytettävien laitteiden kannalta. Tällä direktiivillä täsmennetään, että käyttäjäkohtaisen mittaamisen kustannustehokkuus riippuu siitä, ovatko siihen liittyvät kustannukset oikeassa suhteessa mahdollisiin energiansäästöihin. Käyttäjäkohtaisen mittaamisen kustannustehokkuuden arvioimisessa voidaan ottaa huomioon tietyn rakennuksen osalta suunniteltujen muiden konkreettisten toimenpiteiden, esimerkiksi tulevien peruskorjausten, vaikutus.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että maakaasun, lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden loppuasiakkaille tarjotaan, mikäli se on teknisesti mahdollista, taloudellisesti järkevää ja oikeassa suhteessa mahdollisiin energiansäästöihin, kilpailukykyisesti hinnoitellut käyttäjäkohtaiset mittarit, jotka kuvaavat tarkasti loppuasiakkaan todellista energiankulutusta ja antavat tiedot todellisesta käyttöajankohdasta.

| (74) | Tällä direktiivillä selvennetään myös, että laskutukseen ja laskutus- tai kulutustietoihin liittyviä oikeuksia olisi sovellettava keskitetystä lähteestä toimitetun lämmityksen, jäähdytyksen tai lämpimän käyttöveden kuluttajiin, vaikka heillä ei olekaan suoraa käyttäjäkohtaista sopimussuhdetta energiantoimittajaan. |
| --- | --- |

(74)

Tällä direktiivillä selvennetään myös, että laskutukseen ja laskutus- tai kulutustietoihin liittyviä oikeuksia olisi sovellettava keskitetystä lähteestä toimitetun lämmityksen, jäähdytyksen tai lämpimän käyttöveden kuluttajiin, vaikka heillä ei olekaan suoraa käyttäjäkohtaista sopimussuhdetta energiantoimittajaan.

| (75) | Lämpöenergian käyttäjäkohtaisen kulutuksen laskennan avoimuuden varmistamiseksi ja siten käyttäjäkohtaisen mittaamisen toteuttamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niillä on voimassa läpinäkyvät, julkisesti saatavilla olevat kansalliset säännöt, jotka koskevat lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden kulutuksen kustannusten jakamista moniasuntoisissa ja moneen eri tarkoituksiin käytettävissä rakennuksissa. Avoimuuden lisäksi jäsenvaltiot voisivat halutessaan harkita sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla lisättäisiin kilpailua käyttäjäkohtaista mittaamista koskevien palvelujen tarjoamisessa, mikä auttaisi varmistamaan, että kaikki loppukäyttäjille aiheutuvat kustannukset ovat kohtuullisia. |
| --- | --- |

(75)

Lämpöenergian käyttäjäkohtaisen kulutuksen laskennan avoimuuden varmistamiseksi ja siten käyttäjäkohtaisen mittaamisen toteuttamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niillä on voimassa läpinäkyvät, julkisesti saatavilla olevat kansalliset säännöt, jotka koskevat lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden kulutuksen kustannusten jakamista moniasuntoisissa ja moneen eri tarkoituksiin käytettävissä rakennuksissa. Avoimuuden lisäksi jäsenvaltiot voisivat halutessaan harkita sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla lisättäisiin kilpailua käyttäjäkohtaista mittaamista koskevien palvelujen tarjoamisessa, mikä auttaisi varmistamaan, että kaikki loppukäyttäjille aiheutuvat kustannukset ovat kohtuullisia.

| (76) | Jotta kulutustietoja voidaan toimittaa kustannustehokkaasti ja usein, uusien asennettavien lämpömittareiden tai lämmityskustannusten jakolaitteiden olisi oltava etäluettavia
  ja voitava toimittaa tietoja esimerkiksi yksityiskohtaisista lämpötiloista ja vaihekuormasta
  .
  Kaikkien tietojen olisi oltava helposti saatavilla reaaliaikaisesti ja jaettavissa energian loppuasiakkaalle. Mittareiden ja käyttäjäkohtaisten mittareiden olisi osoitettava energiankulutus helposti luettavassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa.
  ▌Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden mittaamista, lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden käyttäjäkohtaista mittaamista ja kustannusten jakamista, etäluentaa koskevaa vaatimusta, lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden laskutus- ja kulutustietoja, lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen liittyvien mittaus-, laskutus- ja kulutustietojen saamisen kustannuksia ▌ sekä lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden laskutus- ja kulutustietoja koskevia vähimmäisvaatimuksia,
  on tarkoitus soveltaa
  vain keskitetystä lähteestä toimitettuun lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen. Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, katsotaanko teknologia, joka perustuu mittarin lukemiseen laitteen kanssa ohi kulkien tai ajaen, etäluettaviksi laitteiksi. Etäluettavat laitteet eivät edellytä pääsyä sisälle yksittäisiin asuntoihin tai rakennuksen yksiköihin mittarinlukua varten. |
| --- | --- |

(76)

Jotta kulutustietoja voidaan toimittaa kustannustehokkaasti ja usein, uusien asennettavien lämpömittareiden tai lämmityskustannusten jakolaitteiden olisi oltava etäluettavia
  ja voitava toimittaa tietoja esimerkiksi yksityiskohtaisista lämpötiloista ja vaihekuormasta
  .
  Kaikkien tietojen olisi oltava helposti saatavilla reaaliaikaisesti ja jaettavissa energian loppuasiakkaalle. Mittareiden ja käyttäjäkohtaisten mittareiden olisi osoitettava energiankulutus helposti luettavassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa.
  ▌Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden mittaamista, lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden käyttäjäkohtaista mittaamista ja kustannusten jakamista, etäluentaa koskevaa vaatimusta, lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden laskutus- ja kulutustietoja, lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen liittyvien mittaus-, laskutus- ja kulutustietojen saamisen kustannuksia ▌ sekä lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden laskutus- ja kulutustietoja koskevia vähimmäisvaatimuksia,
  on tarkoitus soveltaa
  vain keskitetystä lähteestä toimitettuun lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen. Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, katsotaanko teknologia, joka perustuu mittarin lukemiseen laitteen kanssa ohi kulkien tai ajaen, etäluettaviksi laitteiksi. Etäluettavat laitteet eivät edellytä pääsyä sisälle yksittäisiin asuntoihin tai rakennuksen yksiköihin mittarinlukua varten.

| (77) | Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon se, että energiankulutuksen mittaamista koskevien uusien teknologioiden onnistunut toteutus edellyttää enemmän investointeja sekä käyttäjien että energiantoimittajien valistukseen ja osaamiseen. |
| --- | --- |

(77)

Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon se, että energiankulutuksen mittaamista koskevien uusien teknologioiden onnistunut toteutus edellyttää enemmän investointeja sekä käyttäjien että energiantoimittajien valistukseen ja osaamiseen.

| (78) | Laskutustiedot ja vuosiyhteenvedot ovat tärkeä keino tiedotettaessa asiakkaille näiden energiankulutuksesta. Kulutusta ja kustannuksia koskevista tiedoista kuluttajat voivat saada myös muuta tietoa, joka auttaa heitä vertailemaan nykyistä sopimustaan muihin tarjouksiin ja käyttämään valitusten hallintaa ja vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä. Kun otetaan huomioon, että laskuihin liittyvät riidat ovat kuitenkin yleinen syy kuluttajien valituksiin, minkä seurauksena kuluttajien tyytyväisyys ja yhteydenpito energiantoimittajiinsa on jatkuvasti vähäistä, on kuitenkin tarpeellista yksinkertaistaa ja selventää laskuja ja tehdä niistä helpommin ymmärrettäviä. Samalla on tarpeen varmistaa, että erillisistä välineistä, kuten laskutustiedoista, tiedotustyökaluista ja vuosiyhteenvedoista, saadaan kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla kuluttajat voivat säännellä energiankulutustaan, vertailla tarjouksia ja vaihtaa energiantoimittajaa. |
| --- | --- |

(78)

Laskutustiedot ja vuosiyhteenvedot ovat tärkeä keino tiedotettaessa asiakkaille näiden energiankulutuksesta. Kulutusta ja kustannuksia koskevista tiedoista kuluttajat voivat saada myös muuta tietoa, joka auttaa heitä vertailemaan nykyistä sopimustaan muihin tarjouksiin ja käyttämään valitusten hallintaa ja vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä. Kun otetaan huomioon, että laskuihin liittyvät riidat ovat kuitenkin yleinen syy kuluttajien valituksiin, minkä seurauksena kuluttajien tyytyväisyys ja yhteydenpito energiantoimittajiinsa on jatkuvasti vähäistä, on kuitenkin tarpeellista yksinkertaistaa ja selventää laskuja ja tehdä niistä helpommin ymmärrettäviä. Samalla on tarpeen varmistaa, että erillisistä välineistä, kuten laskutustiedoista, tiedotustyökaluista ja vuosiyhteenvedoista, saadaan kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla kuluttajat voivat säännellä energiankulutustaan, vertailla tarjouksia ja vaihtaa energiantoimittajaa.

| (79) | Jäsenvaltioiden olisi energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä suunnitellessaan otettava asianmukaisesti huomioon tarve varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja unionin lainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano SEUT-sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(79)

Jäsenvaltioiden olisi energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä suunnitellessaan otettava asianmukaisesti huomioon tarve varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja unionin lainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano SEUT-sopimuksen mukaisesti.

| (80) | Tehokas sähkön ja lämmön yhteistuotanto sekä tehokas kaukolämmitys ja -jäähdytys tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia säästää primäärienergiaa unionissa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä kattava arviointi mahdollisuuksista tehokkaaseen yhteistuotantoon ja tehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen. Näiden arvioiden olisi
  perustuttava perusskenaarioon, jonka pohjalta kehitetään uusiutuvaan energiaan perustuva kansallinen lämmitys- ja jäähdytyssektori ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen kanssa yhteensopivassa aikataulussa, ja niiden olisi
  oltava johdonmukaisia yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden kanssa. Uudet sähköntuotantolaitokset ja olemassa olevat laitokset, joita uudistetaan merkittävästi tai joiden lupa saatetaan ajan tasalle, olisi varustettava tehokkailla yhteistuotantoyksiköillä
  sähköntuotannosta
  syntyvän hukkalämmön hyödyntämiseksi, jos niille tehdyssä kustannus-hyötyanalyysissä on todettu hyötyjen olevan kustannuksia suuremmat. Myös muut laitokset, joissa keskimääräinen vuotuinen energiapanos on huomattava, olisi varustettava teknisillä ratkaisuilla laitoksessa syntyvän hukkalämmön hyödyntämiseksi, jos kustannus-hyötyanalyysissä on todettu hyötyjen olevan kustannuksia suuremmat. Hukkalämpö voitaisiin siirtää kaukolämpöverkon kautta sinne, missä sitä tarvitaan. Lupaperusteita sovelletaan yleensä tilanteissa, joiden johdosta sovelletaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (41) ja direktiivin (EU) 2019/944 mukaisia lupavaatimuksia. |
| --- | --- |

(80)

Tehokas sähkön ja lämmön yhteistuotanto sekä tehokas kaukolämmitys ja -jäähdytys tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia säästää primäärienergiaa unionissa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä kattava arviointi mahdollisuuksista tehokkaaseen yhteistuotantoon ja tehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen. Näiden arvioiden olisi
  perustuttava perusskenaarioon, jonka pohjalta kehitetään uusiutuvaan energiaan perustuva kansallinen lämmitys- ja jäähdytyssektori ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen kanssa yhteensopivassa aikataulussa, ja niiden olisi
  oltava johdonmukaisia yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden kanssa. Uudet sähköntuotantolaitokset ja olemassa olevat laitokset, joita uudistetaan merkittävästi tai joiden lupa saatetaan ajan tasalle, olisi varustettava tehokkailla yhteistuotantoyksiköillä
  sähköntuotannosta
  syntyvän hukkalämmön hyödyntämiseksi, jos niille tehdyssä kustannus-hyötyanalyysissä on todettu hyötyjen olevan kustannuksia suuremmat. Myös muut laitokset, joissa keskimääräinen vuotuinen energiapanos on huomattava, olisi varustettava teknisillä ratkaisuilla laitoksessa syntyvän hukkalämmön hyödyntämiseksi, jos kustannus-hyötyanalyysissä on todettu hyötyjen olevan kustannuksia suuremmat. Hukkalämpö voitaisiin siirtää kaukolämpöverkon kautta sinne, missä sitä tarvitaan. Lupaperusteita sovelletaan yleensä tilanteissa, joiden johdosta sovelletaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (41) ja direktiivin (EU) 2019/944 mukaisia lupavaatimuksia.

| (80 a) | Arvioidessaan tehokkaan lämmityksen ja jäähdytyksen mahdollisuuksia jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon laajemmat ympäristö-, terveys- ja turvallisuusnäkökohdat. Koska lämpöpumput ovat välttämätön väline lämmityksen ja jäähdytyksen energiatehokkuuden toteuttamisessa, kylmäaineiden mahdolliset ympäristövaikutukset olisi arvioitava täysimääräisesti ja poistettava. |
| --- | --- |

(80 a)

Arvioidessaan tehokkaan lämmityksen ja jäähdytyksen mahdollisuuksia jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon laajemmat ympäristö-, terveys- ja turvallisuusnäkökohdat. Koska lämpöpumput ovat välttämätön väline lämmityksen ja jäähdytyksen energiatehokkuuden toteuttamisessa, kylmäaineiden mahdolliset ympäristövaikutukset olisi arvioitava täysimääräisesti ja poistettava.

| (81) | Sähköntuotantolaitokset, joiden on tarkoitus käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/31/EY (42) sallittua geologista varastointia, saattaa olla asianmukaista sijoittaa paikkoihin, joissa hukkalämmön talteenotto tehokkaalla sähkön ja lämmön yhteistuotannolla tai toimittamalla sitä kaukolämmitys- tai -jäähdytysverkkoon ei ole kustannustehokasta. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava vapauttaa kyseiset laitokset velvoitteesta tehdä kustannus-hyötyanalyysi laitosten varustamiseksi laitteilla, jotka mahdollistavat hukkalämmön talteenoton tehokkaan yhteistuotantoyksikön avulla. Huippukuormitusaikoina käytettävät ja varasähköä tuottavat laitokset, joiden toiminta-ajaksi on suunniteltu alle 1 500 käyttötuntia vuodessa (viiden vuoden jakson liukuva keskiarvo), olisi myös voitava vapauttaa vaatimuksesta tuottaa myös lämpöä. |
| --- | --- |

(81)

Sähköntuotantolaitokset, joiden on tarkoitus käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/31/EY (42) sallittua geologista varastointia, saattaa olla asianmukaista sijoittaa paikkoihin, joissa hukkalämmön talteenotto tehokkaalla sähkön ja lämmön yhteistuotannolla tai toimittamalla sitä kaukolämmitys- tai -jäähdytysverkkoon ei ole kustannustehokasta. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava vapauttaa kyseiset laitokset velvoitteesta tehdä kustannus-hyötyanalyysi laitosten varustamiseksi laitteilla, jotka mahdollistavat hukkalämmön talteenoton tehokkaan yhteistuotantoyksikön avulla. Huippukuormitusaikoina käytettävät ja varasähköä tuottavat laitokset, joiden toiminta-ajaksi on suunniteltu alle 1 500 käyttötuntia vuodessa (viiden vuoden jakson liukuva keskiarvo), olisi myös voitava vapauttaa vaatimuksesta tuottaa myös lämpöä.

| (82) | On asianmukaista, että jäsenvaltiot kannustavat hajautetun energiantuotannon edistämiseksi sellaisten toimenpiteiden ja menettelyjen käyttöönottoa, joilla edistetään yhteistuotantolaitoksia, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 5 MW. |
| --- | --- |

(82)

On asianmukaista, että jäsenvaltiot kannustavat hajautetun energiantuotannon edistämiseksi sellaisten toimenpiteiden ja menettelyjen käyttöönottoa, joilla edistetään yhteistuotantolaitoksia, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 5 MW.

| (83) | Kansallisten kattavien arviointien toteuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava tehokkaan yhteistuotannon
  , hukkalämmöllä tuotettavan omaan kulutukseen tarkoitetun sähköntuotannon
  ja tehokkaan kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen mahdollisuuksien arviointia alueellisella ja paikallisella tasolla. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, joilla edistetään ja helpotetaan tehokkaaseen yhteistuotantoon ja tehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen liittyvien havaittujen kustannustehokkaiden mahdollisuuksien hyödyntämistä. |
| --- | --- |

(83)

Kansallisten kattavien arviointien toteuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi kannustettava tehokkaan yhteistuotannon
  , hukkalämmöllä tuotettavan omaan kulutukseen tarkoitetun sähköntuotannon
  ja tehokkaan kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen mahdollisuuksien arviointia alueellisella ja paikallisella tasolla. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, joilla edistetään ja helpotetaan tehokkaaseen yhteistuotantoon ja tehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen liittyvien havaittujen kustannustehokkaiden mahdollisuuksien hyödyntämistä.

| (84) | Tehokasta kaukolämmitystä ja -jäähdytystä koskevien vaatimusten olisi oltava johdonmukaisia pitkän aikavälin ilmastopoliittisten tavoitteiden ja unionin ilmasto- ja ympäristönormien ja -prioriteettien kanssa ja niiden olisi oltava asetuksessa (EU) 2020/85 tarkoitetun ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. Kaikissa kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmissä olisi pyrittävä parantamaan niiden kykyä toimia vuorovaikutuksessa energiajärjestelmän muiden osien kanssa energiankäytön optimoimiseksi ja energiahävikin ehkäisemiseksi hyödyntämällä rakennusten koko potentiaalia lämmön tai kylmän varastointiin, mukaan lukien palvelulaitosten ja läheisten datakeskusten ylimääräinen lämpö. Tästä syystä tehokkaalla kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmällä olisi varmistettava primäärienergiatehokkuuden lisääminen ja
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001
   (43)

  määritellyn
  uusiutuvan energian ja hukkalämmön tai -kylmän asteittainen integrointi. Sen vuoksi tässä direktiivissä otetaan käyttöön lämmitykseen ja jäähdytykseen sovellettavat asteittain tiukkenevat vaatimukset, joita olisi sovellettava tiettyinä ajanjaksoina ja joita olisi sovellettava pysyvästi 1 päivästä tammikuuta 2050 alkaen. |
| --- | --- |

(84)

Tehokasta kaukolämmitystä ja -jäähdytystä koskevien vaatimusten olisi oltava johdonmukaisia pitkän aikavälin ilmastopoliittisten tavoitteiden ja unionin ilmasto- ja ympäristönormien ja -prioriteettien kanssa ja niiden olisi oltava asetuksessa (EU) 2020/85 tarkoitetun ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. Kaikissa kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmissä olisi pyrittävä parantamaan niiden kykyä toimia vuorovaikutuksessa energiajärjestelmän muiden osien kanssa energiankäytön optimoimiseksi ja energiahävikin ehkäisemiseksi hyödyntämällä rakennusten koko potentiaalia lämmön tai kylmän varastointiin, mukaan lukien palvelulaitosten ja läheisten datakeskusten ylimääräinen lämpö. Tästä syystä tehokkaalla kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmällä olisi varmistettava primäärienergiatehokkuuden lisääminen ja
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001
   (43)

  määritellyn
  uusiutuvan energian ja hukkalämmön tai -kylmän asteittainen integrointi. Sen vuoksi tässä direktiivissä otetaan käyttöön lämmitykseen ja jäähdytykseen sovellettavat asteittain tiukkenevat vaatimukset, joita olisi sovellettava tiettyinä ajanjaksoina ja joita olisi sovellettava pysyvästi 1 päivästä tammikuuta 2050 alkaen.

| (85) | Tehokas yhteistuotanto on määritelty sen energiansäästön perusteella, joka saavutetaan käyttämällä sähkön ja lämmön yhteistuotantoa niiden erillisen tuotannon sijasta. Tehokasta yhteistuotantoa koskevien vaatimusten olisi oltava johdonmukaisia pitkän aikavälin ilmastopoliittisten tavoitteiden kanssa. Unionin lainsäädännössä käytetyt yhteistuotannon ja tehokkaan yhteistuotannon määritelmät eivät saisi rajoittaa erilaisten määritelmien käyttöä kansallisessa lainsäädännössä muissa tarkoituksissa, kuin missä niitä käytetään kyseessä olevassa unionin lainsäädännössä. Energiansäästön maksimoimiseksi ja jotta ei menetettäisi mahdollisuuksia energiansäästöön, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä yhteistuotantoyksiköiden toimintaolosuhteisiin. |
| --- | --- |

(85)

Tehokas yhteistuotanto on määritelty sen energiansäästön perusteella, joka saavutetaan käyttämällä sähkön ja lämmön yhteistuotantoa niiden erillisen tuotannon sijasta. Tehokasta yhteistuotantoa koskevien vaatimusten olisi oltava johdonmukaisia pitkän aikavälin ilmastopoliittisten tavoitteiden kanssa. Unionin lainsäädännössä käytetyt yhteistuotannon ja tehokkaan yhteistuotannon määritelmät eivät saisi rajoittaa erilaisten määritelmien käyttöä kansallisessa lainsäädännössä muissa tarkoituksissa, kuin missä niitä käytetään kyseessä olevassa unionin lainsäädännössä. Energiansäästön maksimoimiseksi ja jotta ei menetettäisi mahdollisuuksia energiansäästöön, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä yhteistuotantoyksiköiden toimintaolosuhteisiin.

| (86) | Avoimuuden varmistamiseksi ja jotta loppukäyttäjä voisi valita yhteistuotannosta saatavan sähkön ja muilla tekniikoilla tuotetun sähkön välillä, tehokkaan yhteistuotannon alkuperä olisi taattava yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen pohjalta. Alkuperätakuujärjestelmät eivät sinällään merkitse oikeutta päästä osalliseksi kansallisista tukijärjestelmistä. On tärkeää, että alkuperätakuilla voidaan kattaa kaikki tehokkaalla yhteistuotannolla tuotetut sähköenergian muodot. Alkuperätakuut olisi pidettävä erillään vaihdettavista todistuksista. |
| --- | --- |

(86)

Avoimuuden varmistamiseksi ja jotta loppukäyttäjä voisi valita yhteistuotannosta saatavan sähkön ja muilla tekniikoilla tuotetun sähkön välillä, tehokkaan yhteistuotannon alkuperä olisi taattava yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen pohjalta. Alkuperätakuujärjestelmät eivät sinällään merkitse oikeutta päästä osalliseksi kansallisista tukijärjestelmistä. On tärkeää, että alkuperätakuilla voidaan kattaa kaikki tehokkaalla yhteistuotannolla tuotetut sähköenergian muodot. Alkuperätakuut olisi pidettävä erillään vaihdettavista todistuksista.

| (87) | Yhteistuotantosektorin sekä kaukolämmitys- ja jäähdytyssektorin erityisrakenne eli pienten ja keskisuurten tuottajien suuri määrä olisi otettava huomioon etenkin arvioitaessa yhteistuotantokapasiteetin tai siihen liittyvien verkkojen rakennuslupiin liittyviä hallintomenettelyjä, ”pienet ensin” -periaatetta soveltaen. |
| --- | --- |

(87)

Yhteistuotantosektorin sekä kaukolämmitys- ja jäähdytyssektorin erityisrakenne eli pienten ja keskisuurten tuottajien suuri määrä olisi otettava huomioon etenkin arvioitaessa yhteistuotantokapasiteetin tai siihen liittyvien verkkojen rakennuslupiin liittyviä hallintomenettelyjä, ”pienet ensin” -periaatetta soveltaen.

| (88) | Useimmat unionin yritykset ovat pk-yrityksiä. Niiden energiansäästömahdollisuudet ovat valtavia koko unionin kannalta. Auttaakseen pk-yrityksiä ottamaan käyttöön energiatehokkuustoimenpiteitä jäsenvaltioiden olisi luotava suotuisa toimintakehys, jonka puitteissa pk-yrityksille tarjotaan teknistä apua ja kohdennettua tiedotusta. |
| --- | --- |

(88)

Useimmat unionin yritykset ovat pk-yrityksiä. Niiden energiansäästömahdollisuudet ovat valtavia koko unionin kannalta. Auttaakseen pk-yrityksiä ottamaan käyttöön energiatehokkuustoimenpiteitä jäsenvaltioiden olisi luotava suotuisa toimintakehys, jonka puitteissa pk-yrityksille tarjotaan teknistä apua ja kohdennettua tiedotusta.

| (89) | Jäsenvaltioiden olisi annettava puolueettomin, avoimin ja syrjimättömin perustein säännöt niiden kustannusten kantamiselle ja jakamiselle, jotka aiheutuvat verkkoyhteyksistä ja verkkojen vahvistamisesta sekä teknisistä mukautuksista, joita tarvitaan tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön uusien tuottajien liittämiseksi. Tässä olisi otettava huomioon suuntaviivat ja säännöt, joita on laadittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (44) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (45) mukaisesti. Tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön tuottajien olisi voitava järjestää tarjouskilpailu liittymätöistä. Tehokkaasta yhteistuotannosta ja erityisesti pienimuotoisista yhteistuotantoyksiköistä ja mikroyhteistuotantoyksiköistä saatavan sähkön pääsyä verkkojärjestelmään olisi helpotettava. Direktiivin (EU) 2019/944 9 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 2009/73/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat asettaa sähkö- ja kaasualoilla toimiville yrityksille julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskevat myös energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

(89)

Jäsenvaltioiden olisi annettava puolueettomin, avoimin ja syrjimättömin perustein säännöt niiden kustannusten kantamiselle ja jakamiselle, jotka aiheutuvat verkkoyhteyksistä ja verkkojen vahvistamisesta sekä teknisistä mukautuksista, joita tarvitaan tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön uusien tuottajien liittämiseksi. Tässä olisi otettava huomioon suuntaviivat ja säännöt, joita on laadittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (44) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (45) mukaisesti. Tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön tuottajien olisi voitava järjestää tarjouskilpailu liittymätöistä. Tehokkaasta yhteistuotannosta ja erityisesti pienimuotoisista yhteistuotantoyksiköistä ja mikroyhteistuotantoyksiköistä saatavan sähkön pääsyä verkkojärjestelmään olisi helpotettava. Direktiivin (EU) 2019/944 9 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 2009/73/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat asettaa sähkö- ja kaasualoilla toimiville yrityksille julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskevat myös energiatehokkuutta.

| (90) | On tarpeen vahvistaa laskutusta, keskitettyä palvelupistettä, tuomioistuinten ulkopuolista riidanratkaisua, energiaköyhyyttä ja sopimusperusteisia perusoikeuksia koskevat säännökset, jotta ne voidaan tarvittaessa mukauttaa direktiivin (EU) 2019/944 vastaaviin sähköä koskeviin säännöksiin kuluttajansuojan vahvistamiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että loppuasiakkaat saavat
  suoraan yksityiskohtaisia,
  selkeitä ja ajantasaisia tietoja
  sähkön,
  lämmityksen, jäähdytyksen tai lämpimän käyttöveden kulutuksestaan ja voivat säännellä energiankäyttöään
  , jolloin energian kulutus olisi kuluttajille täysin läpinäkyvää
  . |
| --- | --- |

(90)

On tarpeen vahvistaa laskutusta, keskitettyä palvelupistettä, tuomioistuinten ulkopuolista riidanratkaisua, energiaköyhyyttä ja sopimusperusteisia perusoikeuksia koskevat säännökset, jotta ne voidaan tarvittaessa mukauttaa direktiivin (EU) 2019/944 vastaaviin sähköä koskeviin säännöksiin kuluttajansuojan vahvistamiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että loppuasiakkaat saavat
  suoraan yksityiskohtaisia,
  selkeitä ja ajantasaisia tietoja
  sähkön,
  lämmityksen, jäähdytyksen tai lämpimän käyttöveden kulutuksestaan ja voivat säännellä energiankäyttöään
  , jolloin energian kulutus olisi kuluttajille täysin läpinäkyvää
  .

| (91) | Parempi kuluttajansuoja olisi taattava kaikkien kuluttajien saatavilla olevilla tehokkailla ja riippumattomilla tuomioistuinten ulkopuolisilla riitojenratkaisukeinoilla, joita tarjoavat muun muassa energia-asioiden oikeusasiamies, kuluttajaelin tai sääntelyviranomainen. Jäsenvaltioiden olisi siksi otettava käyttöön nopeat ja tehokkaat menettelyt valitusten käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

(91)

Parempi kuluttajansuoja olisi taattava kaikkien kuluttajien saatavilla olevilla tehokkailla ja riippumattomilla tuomioistuinten ulkopuolisilla riitojenratkaisukeinoilla, joita tarjoavat muun muassa energia-asioiden oikeusasiamies, kuluttajaelin tai sääntelyviranomainen. Jäsenvaltioiden olisi siksi otettava käyttöön nopeat ja tehokkaat menettelyt valitusten käsittelemiseksi.

| (92) | Olisi tunnustettava ▌direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisten uusiutuvan energian yhteisöjen ja direktiivin (EU) 2019/944 mukaisten kansalaisten energiayhteisöjen panos Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa
  ja tuettava sitä aktiivisesti
  . Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava huomioon uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen rooli ja edistettävä sitä. Nämä yhteisöt voivat auttaa jäsenvaltioita
  panemaan energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöön paikallisella tasolla
  edistämällä energiatehokkuutta paikallisella tai kotitalouksien tasolla
  sekä julkisissa rakennuksissa yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa
  . Ne voivat lisätä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja osallistumista ja mahdollistaa sen, että tietyt kotitalousasiakkaiden ryhmät, myös maaseudulla, syrjäisillä alueilla
  ja syrjäisimmillä alueilla
  , voivat osallistua energiatehokkuushankkeisiin ja -toimiin
  , ja usein ne yhdistelevät tällaisiin toimiin uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja
  .
  Energiayhteisöillä on myös vahva rooli valistettaessa kansalaisia ja lisättäessä heidän tietoisuuttaan toimenpiteistä, joita voidaan toteuttaa energiansäästöjen aikaansaamiseksi. Jäsenvaltioiden asianmukaisella tuella
  energiayhteisöt voivat auttaa torjumaan energiaköyhyyttä helpottamalla energiatehokkuushankkeita, vähentämällä energiankulutusta ja alentamalla toimitustariffeja.
  Jäsenvaltioiden olisi poistettava tarpeettomat esteet varmistaakseen, että energiayhteisöjen luominen on houkuttelevaa. Kaikkien tasojen julkishallinnoille olisi annettava asianmukaista koulutusta tällä alalla. |
| --- | --- |

(92)

Olisi tunnustettava ▌direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisten uusiutuvan energian yhteisöjen ja direktiivin (EU) 2019/944 mukaisten kansalaisten energiayhteisöjen panos Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa
  ja tuettava sitä aktiivisesti
  . Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava huomioon uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen rooli ja edistettävä sitä. Nämä yhteisöt voivat auttaa jäsenvaltioita
  panemaan energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöön paikallisella tasolla
  edistämällä energiatehokkuutta paikallisella tai kotitalouksien tasolla
  sekä julkisissa rakennuksissa yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa
  . Ne voivat lisätä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja osallistumista ja mahdollistaa sen, että tietyt kotitalousasiakkaiden ryhmät, myös maaseudulla, syrjäisillä alueilla
  ja syrjäisimmillä alueilla
  , voivat osallistua energiatehokkuushankkeisiin ja -toimiin
  , ja usein ne yhdistelevät tällaisiin toimiin uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja
  .
  Energiayhteisöillä on myös vahva rooli valistettaessa kansalaisia ja lisättäessä heidän tietoisuuttaan toimenpiteistä, joita voidaan toteuttaa energiansäästöjen aikaansaamiseksi. Jäsenvaltioiden asianmukaisella tuella
  energiayhteisöt voivat auttaa torjumaan energiaköyhyyttä helpottamalla energiatehokkuushankkeita, vähentämällä energiankulutusta ja alentamalla toimitustariffeja.
  Jäsenvaltioiden olisi poistettava tarpeettomat esteet varmistaakseen, että energiayhteisöjen luominen on houkuttelevaa. Kaikkien tasojen julkishallinnoille olisi annettava asianmukaista koulutusta tällä alalla.

| (92 a) | Energiankulutuskäyttäytymisessä voidaan saada aikaan pitkän aikavälin muutoksia lisäämällä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia. Energiayhteisöt voivat auttaa säästämään energiaa pitkällä aikavälillä erityisesti kotitalouksissa ja lisäämään kansalaisten ja pienten yritysten kestäviä investointeja. Jäsenvaltioiden olisi annettava kansalaisille mahdollisuus tällaisiin toimiin tukemalla yhteisöenergia-alan hankkeita ja organisaatioita. |
| --- | --- |

(92 a)

Energiankulutuskäyttäytymisessä voidaan saada aikaan pitkän aikavälin muutoksia lisäämällä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia. Energiayhteisöt voivat auttaa säästämään energiaa pitkällä aikavälillä erityisesti kotitalouksissa ja lisäämään kansalaisten ja pienten yritysten kestäviä investointeja. Jäsenvaltioiden olisi annettava kansalaisille mahdollisuus tällaisiin toimiin tukemalla yhteisöenergia-alan hankkeita ja organisaatioita.

| (93) | Olisi tunnustettava keskitettyjen palvelupisteiden tai vastaavien rakenteiden panos mekanismeina, joiden avulla useat kohderyhmät, kuten kansalaiset, pk-yritykset ja viranomaiset, voivat suunnitella ja toteuttaa puhtaaseen energiasiirtymään liittyviä hankkeita ja toimenpiteitä.
  Keskitettyjen palvelupisteiden panos voi olla erittäin tärkeä heikoimmassa asemassa oleville asiakkaille, mukaan lukien naiset heidän kaikessa moninaisuudessaan ja yksinhuoltajat, sillä ne voisivat olla helpompi, luotettavampi ja saavutettavampi energiatehokkuuden parannuksia koskevien tietojen lähde.
  Tähän panokseen voi sisältyä teknisen, hallinnollisen ja taloudellisen neuvonnan ja avun antaminen, tarvittavien hallinnollisten menettelyjen tai rahoitusmarkkinoille pääsyn helpottaminen tai opastus kansallisesta ja EU:n oikeudellisesta kehyksestä, mukaan lukien julkisia hankintoja koskevat säännöt ja kriteerit, ja EU:n kestävyysluokitusjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(93)

Olisi tunnustettava keskitettyjen palvelupisteiden tai vastaavien rakenteiden panos mekanismeina, joiden avulla useat kohderyhmät, kuten kansalaiset, pk-yritykset ja viranomaiset, voivat suunnitella ja toteuttaa puhtaaseen energiasiirtymään liittyviä hankkeita ja toimenpiteitä.
  Keskitettyjen palvelupisteiden panos voi olla erittäin tärkeä heikoimmassa asemassa oleville asiakkaille, mukaan lukien naiset heidän kaikessa moninaisuudessaan ja yksinhuoltajat, sillä ne voisivat olla helpompi, luotettavampi ja saavutettavampi energiatehokkuuden parannuksia koskevien tietojen lähde.
  Tähän panokseen voi sisältyä teknisen, hallinnollisen ja taloudellisen neuvonnan ja avun antaminen, tarvittavien hallinnollisten menettelyjen tai rahoitusmarkkinoille pääsyn helpottaminen tai opastus kansallisesta ja EU:n oikeudellisesta kehyksestä, mukaan lukien julkisia hankintoja koskevat säännöt ja kriteerit, ja EU:n kestävyysluokitusjärjestelmästä.

| (94) | Komission olisi tarkasteltava, miten sen toimenpiteet sellaisten alustojen tai foorumien kehittämisen tukemiseksi, joihin osallistuu muun muassa eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia, jotka edistävät energiatehokkuutta koskevia koulutusohjelmia, ovat vaikuttaneet, ja tehtävä tarvittaessa ehdotuksia lisätoimenpiteiksi. Komission olisi myös kannustettava eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia niiden käydessä keskusteluja energiatehokkuudesta, erityisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja loppukäyttäjien, myös energiaköyhyydestä kärsivien, kannalta. |
| --- | --- |

(94)

Komission olisi tarkasteltava, miten sen toimenpiteet sellaisten alustojen tai foorumien kehittämisen tukemiseksi, joihin osallistuu muun muassa eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia, jotka edistävät energiatehokkuutta koskevia koulutusohjelmia, ovat vaikuttaneet, ja tehtävä tarvittaessa ehdotuksia lisätoimenpiteiksi. Komission olisi myös kannustettava eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia niiden käydessä keskusteluja energiatehokkuudesta, erityisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja loppukäyttäjien, myös energiaköyhyydestä kärsivien, kannalta.

| (95) | Oikeudenmukainen siirtymä kohti ilmastoneutraalia unionia vuoteen 2050 mennessä on keskeisellä sijalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat yhteisen julistuksen 17 päivänä marraskuuta 2017, energia mainitaan yhtenä peruspalveluna, johon jokaisella on oikeus. Tällaisten palvelujen saatavuutta varten on tarjottava tukea sitä tarvitseville (46)

  , erityisesti kun otetaan huomioon inflaatiopaine ja energian hintojen merkittävä nousu
  . |
| --- | --- |

(95)

Oikeudenmukainen siirtymä kohti ilmastoneutraalia unionia vuoteen 2050 mennessä on keskeisellä sijalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat yhteisen julistuksen 17 päivänä marraskuuta 2017, energia mainitaan yhtenä peruspalveluna, johon jokaisella on oikeus. Tällaisten palvelujen saatavuutta varten on tarjottava tukea sitä tarvitseville (46)

  , erityisesti kun otetaan huomioon inflaatiopaine ja energian hintojen merkittävä nousu
  .

| (96) | On tarpeen varmistaa, että energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä, heikossa asemassa olevia asiakkaita ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvia ihmisiä suojellaan ja että heille annetaan tätä varten mahdollisuus osallistua aktiivisesti energiatehokkuutta parantaviin toimiin, toimenpiteisiin ja niihin liittyviin kuluttajansuoja- tai tiedotustoimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot toteuttavat.
  Olisi kehitettävä kohdennettuja tiedotuskampanjoita, joiden kautta havainnollistetaan energiatehokkuuden hyötyjä ja annetaan tietoa saatavilla olevasta taloudellisesta tuesta. |
| --- | --- |

(96)

On tarpeen varmistaa, että energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä, heikossa asemassa olevia asiakkaita ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvia ihmisiä suojellaan ja että heille annetaan tätä varten mahdollisuus osallistua aktiivisesti energiatehokkuutta parantaviin toimiin, toimenpiteisiin ja niihin liittyviin kuluttajansuoja- tai tiedotustoimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot toteuttavat.
  Olisi kehitettävä kohdennettuja tiedotuskampanjoita, joiden kautta havainnollistetaan energiatehokkuuden hyötyjä ja annetaan tietoa saatavilla olevasta taloudellisesta tuesta.

| (97) | Kansallisella ja unionin tasolla saatavilla oleva julkinen rahoitus olisi investoitava strategisesti energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin erityisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien hyväksi. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä sosiaalisesta ilmastorahastosta (47) mahdollisesti saamaansa rahoitusta ja EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista saatavia tuloja. Nämä tulot auttavat jäsenvaltioita täyttämään velvollisuutensa toteuttaa energiansäästövelvoitteen mukaisia energiatehokkuustoimenpiteitä ja politiikkatoimia ensisijaisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten keskuudessa, joihin voivat lukeutua myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat. |
| --- | --- |

(97)

Kansallisella ja unionin tasolla saatavilla oleva julkinen rahoitus olisi investoitava strategisesti energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin erityisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien ja sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien hyväksi. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä sosiaalisesta ilmastorahastosta (47) mahdollisesti saamaansa rahoitusta ja EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista saatavia tuloja. Nämä tulot auttavat jäsenvaltioita täyttämään velvollisuutensa toteuttaa energiansäästövelvoitteen mukaisia energiatehokkuustoimenpiteitä ja politiikkatoimia ensisijaisesti heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten keskuudessa, joihin voivat lukeutua myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat.

| (98) | Kansallisia rahoitusjärjestelmiä olisi täydennettävä asianmukaisilla järjestelmillä, joilla parannetaan tiedotusta ja teknistä ja hallinnollista apua ja helpotetaan rahoituksen saantia, jotta saatavilla olevat varat voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla erityisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten hyväksi. |
| --- | --- |

(98)

Kansallisia rahoitusjärjestelmiä olisi täydennettävä asianmukaisilla järjestelmillä, joilla parannetaan tiedotusta ja teknistä ja hallinnollista apua ja helpotetaan rahoituksen saantia, jotta saatavilla olevat varat voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla erityisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten hyväksi.

| (99) | Jäsenvaltioiden olisi lisättävä kaikkien ihmisten vaikutusmahdollisuuksia ja suojeltava heitä yhdenvertaisesti sukupuolesta, iästä, vammaisuudesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä,
  seksuaalisesta
  suuntautumisesta, uskonnosta tai vakaumuksesta riippumatta ja varmistettava, että niitä, joihin energiaköyhyys vaikuttaa eniten tai jotka ovat altteimpia energiaköyhyyden kielteisille vaikutuksille, suojellaan riittävästi. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, etteivät energiatehokkuustoimenpiteet lisää olemassa olevaa eriarvoisuutta etenkään energiaköyhyyden osalta. |
| --- | --- |

(99)

Jäsenvaltioiden olisi lisättävä kaikkien ihmisten vaikutusmahdollisuuksia ja suojeltava heitä yhdenvertaisesti sukupuolesta, iästä, vammaisuudesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä,
  seksuaalisesta
  suuntautumisesta, uskonnosta tai vakaumuksesta riippumatta ja varmistettava, että niitä, joihin energiaköyhyys vaikuttaa eniten tai jotka ovat altteimpia energiaköyhyyden kielteisille vaikutuksille, suojellaan riittävästi. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, etteivät energiatehokkuustoimenpiteet lisää olemassa olevaa eriarvoisuutta etenkään energiaköyhyyden osalta.

| (100) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset energia-alan sääntelyviranomaiset soveltavat kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa mahdolliset säästöt energian toimituksessa ja loppukäytössä. Kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että suunnittelu- ja päätöksentekoprosesseissa sovelletaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja että verkon sääntely ja verkkotariffit kannustavat energiatehokkuuden parantamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimitusvarmuutta, markkinoiden yhdentymistä ja ennakoivia investointeja merellä sijaitsevaan verkkoon, jota tarvitaan merellä tuotettavaan uusiutuvan energian käyttöönottamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että siirto- ja jakeluverkonhaltijat ottavat huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen. Tämä auttaisi siirto- ja jakeluverkonhaltijoita ottamaan huomioon paremmat energiatehokkuusratkaisut ja kysyntäpuolen resurssien hankinnasta aiheutuvat lisäkustannukset sekä erilaisten verkkoinvestointien ja käyttösuunnitelmien ympäristö- ja sosioekonomiset vaikutukset. Tällainen lähestymistapa edellyttää siirtymistä kapeasta taloudellisen tehokkuuden näkökulmasta sosiaalisen hyvinvoinnin maksimointiin. Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava erityisesti laadittaessa energiainfrastruktuurin laajentamista koskevia skenaariota, joissa kysyntäpuolen ratkaisuja voitaisiin pitää toteuttamiskelpoisina vaihtoehtoina ja niitä olisi arvioitava asianmukaisesti, ja siitä olisi tultava erottamaton osa verkkosuunnitteluhankkeiden arviointia. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi valvottava sen soveltamista. |
| --- | --- |

(100)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset energia-alan sääntelyviranomaiset soveltavat kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa mahdolliset säästöt energian toimituksessa ja loppukäytössä. Kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että suunnittelu- ja päätöksentekoprosesseissa sovelletaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja että verkon sääntely ja verkkotariffit kannustavat energiatehokkuuden parantamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimitusvarmuutta, markkinoiden yhdentymistä ja ennakoivia investointeja merellä sijaitsevaan verkkoon, jota tarvitaan merellä tuotettavaan uusiutuvan energian käyttöönottamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että siirto- ja jakeluverkonhaltijat ottavat huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen. Tämä auttaisi siirto- ja jakeluverkonhaltijoita ottamaan huomioon paremmat energiatehokkuusratkaisut ja kysyntäpuolen resurssien hankinnasta aiheutuvat lisäkustannukset sekä erilaisten verkkoinvestointien ja käyttösuunnitelmien ympäristö- ja sosioekonomiset vaikutukset. Tällainen lähestymistapa edellyttää siirtymistä kapeasta taloudellisen tehokkuuden näkökulmasta sosiaalisen hyvinvoinnin maksimointiin. Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta olisi sovellettava erityisesti laadittaessa energiainfrastruktuurin laajentamista koskevia skenaariota, joissa kysyntäpuolen ratkaisuja voitaisiin pitää toteuttamiskelpoisina vaihtoehtoina ja niitä olisi arvioitava asianmukaisesti, ja siitä olisi tultava erottamaton osa verkkosuunnitteluhankkeiden arviointia. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi valvottava sen soveltamista.

| (101) | Tämän direktiivin tehokkaan ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi saatavilla olisi oltava riittävä määrä energiatehokkuusalan luotettavia ammattilaisia, jotta voidaan varmistaa esimerkiksi energiakatselmuksia koskevien vaatimusten noudattaminen ja energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien toteuttaminen. Siksi jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön energiapalvelujen ja energiakatselmusten tarjoajien ja muiden energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttajien sertifiointijärjestelmiä ja/tai vastaavia tutkinto- ja koulutusjärjestelmiä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen tarjoajien ja muiden asianomaisten sidosryhmien kanssa. Järjestelmiä olisi arvioitava neljän vuoden välein joulukuusta 2024 alkaen, ja niitä olisi tarvittaessa päivitettävä sen varmistamiseksi, että energiapalvelujen tarjoajilla,
  energiakatselmoijilla
  , energianhallinnasta vastaavilla ja rakennusosien asentajilla on tarvittava pätevyys. |
| --- | --- |

(101)

Tämän direktiivin tehokkaan ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi saatavilla olisi oltava riittävä määrä energiatehokkuusalan luotettavia ammattilaisia, jotta voidaan varmistaa esimerkiksi energiakatselmuksia koskevien vaatimusten noudattaminen ja energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien toteuttaminen. Siksi jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön energiapalvelujen ja energiakatselmusten tarjoajien ja muiden energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttajien sertifiointijärjestelmiä ja/tai vastaavia tutkinto- ja koulutusjärjestelmiä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen tarjoajien ja muiden asianomaisten sidosryhmien kanssa. Järjestelmiä olisi arvioitava neljän vuoden välein joulukuusta 2024 alkaen, ja niitä olisi tarvittaessa päivitettävä sen varmistamiseksi, että energiapalvelujen tarjoajilla,
  energiakatselmoijilla
  , energianhallinnasta vastaavilla ja rakennusosien asentajilla on tarvittava pätevyys.

| (102) | Energiapalvelujen markkinoita on kehitettävä edelleen sekä energiapalvelujen kysynnän että niiden tarjonnan varmistamiseksi. Avoimuus, esimerkiksi luettelot sertifioiduista energiapalvelujen tarjoajista ja saatavilla olevat mallisopimukset, sekä parhaiden käytäntöjen ja ohjeiden vaihto edistävät merkittävästi energiapalvelujen käyttöönottoa ja energiatehokkuussopimusten tekemistä ja voivat myös auttaa lisäämään kysyntää ja kasvattamaan luottamusta energiapalvelujen tarjoajiin. Energiatehokkuussopimuksessa energiapalvelun saaja alentaa investointikustannuksia käyttämällä osan energiansäästön rahallisesta arvosta kolmannen osapuolen kokonaan tai osittain toteuttaman investoinnin takaisin maksamiseen. Tämä voi auttaa houkuttelemaan yksityistä pääomaa, joka on keskeistä rakennusten peruskorjausasteen nostamiseksi unionissa, asiantuntemuksen tuomiseksi markkinoille ja innovatiivisten liiketoimintamallien luomiseksi. Sen vuoksi olisi edellytettävä, että energiatehokkuussopimusten käytön toteutettavuutta peruskorjauksissa olisi arvioitava sellaisten
  ei-asuinrakennusten ja julkisten asuinrakennusten
  osalta, joiden hyötypinta-ala on yli
  500
   m2

  ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjen rakennusten osalta
  . Tämä on askel eteenpäin, jolla voidaan lisätä luottamusta energiapalveluyrityksiin ja tasoittaa tietä tällaisten hankkeiden lisäämiselle tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(102)

Energiapalvelujen markkinoita on kehitettävä edelleen sekä energiapalvelujen kysynnän että niiden tarjonnan varmistamiseksi. Avoimuus, esimerkiksi luettelot sertifioiduista energiapalvelujen tarjoajista ja saatavilla olevat mallisopimukset, sekä parhaiden käytäntöjen ja ohjeiden vaihto edistävät merkittävästi energiapalvelujen käyttöönottoa ja energiatehokkuussopimusten tekemistä ja voivat myös auttaa lisäämään kysyntää ja kasvattamaan luottamusta energiapalvelujen tarjoajiin. Energiatehokkuussopimuksessa energiapalvelun saaja alentaa investointikustannuksia käyttämällä osan energiansäästön rahallisesta arvosta kolmannen osapuolen kokonaan tai osittain toteuttaman investoinnin takaisin maksamiseen. Tämä voi auttaa houkuttelemaan yksityistä pääomaa, joka on keskeistä rakennusten peruskorjausasteen nostamiseksi unionissa, asiantuntemuksen tuomiseksi markkinoille ja innovatiivisten liiketoimintamallien luomiseksi. Sen vuoksi olisi edellytettävä, että energiatehokkuussopimusten käytön toteutettavuutta peruskorjauksissa olisi arvioitava sellaisten
  ei-asuinrakennusten ja julkisten asuinrakennusten
  osalta, joiden hyötypinta-ala on yli
  500
   m2

  ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjen rakennusten osalta
  . Tämä on askel eteenpäin, jolla voidaan lisätä luottamusta energiapalveluyrityksiin ja tasoittaa tietä tällaisten hankkeiden lisäämiselle tulevaisuudessa.

| (103) | Kun otetaan huomioon perusparannusaaltoa koskevan komission tiedonannon mukaiset kunnianhimoiset peruskorjaustavoitteet tulevalle vuosikymmenelle, on tarpeen vahvistaa riippumattomien markkinatoimijoiden, kuten keskitettyjen palvelupisteiden tai vastaavien tukimekanismien, roolia, jotta voidaan vauhdittaa markkinoiden kehittymistä kysyntä- ja tarjontapuolella ja edistää sekä yksityisten että julkisten rakennusten peruskorjausta koskevia energiatehokkuussopimuksia. Paikallisilla energiavirastoilla voisi olla tässä keskeinen rooli, ja ne voisivat esittää ja tukea mahdollisten välittäjien tai keskitettyjen palvelupisteiden perustamista.
  Tällä direktiivillä olisi autettava parantamaan unionin ja paikallisilla markkinoilla saatavilla olevien tuotteiden, palvelujen ja neuvonnan saatavuutta, myös tukemalla naisyrittäjien potentiaalia korjata markkinoiden puutteita ja tarjota innovatiivisia keinoja parantaa energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

(103)

Kun otetaan huomioon perusparannusaaltoa koskevan komission tiedonannon mukaiset kunnianhimoiset peruskorjaustavoitteet tulevalle vuosikymmenelle, on tarpeen vahvistaa riippumattomien markkinatoimijoiden, kuten keskitettyjen palvelupisteiden tai vastaavien tukimekanismien, roolia, jotta voidaan vauhdittaa markkinoiden kehittymistä kysyntä- ja tarjontapuolella ja edistää sekä yksityisten että julkisten rakennusten peruskorjausta koskevia energiatehokkuussopimuksia. Paikallisilla energiavirastoilla voisi olla tässä keskeinen rooli, ja ne voisivat esittää ja tukea mahdollisten välittäjien tai keskitettyjen palvelupisteiden perustamista.
  Tällä direktiivillä olisi autettava parantamaan unionin ja paikallisilla markkinoilla saatavilla olevien tuotteiden, palvelujen ja neuvonnan saatavuutta, myös tukemalla naisyrittäjien potentiaalia korjata markkinoiden puutteita ja tarjota innovatiivisia keinoja parantaa energiatehokkuutta.

| (104) | Energiatehokkuussopimuksille on edelleen merkittäviä esteitä useissa jäsenvaltioissa jäljellä olevien sääntelyesteiden ja muiden esteiden vuoksi. Sen vuoksi on tarpeen puuttua kansallisten lainsäädäntökehysten monitulkintaisuuteen, asiantuntemuksen puutteeseen erityisesti tarjouskilpailumenettelyjen osalta sekä kilpaileviin lainoihin ja avustuksiin. |
| --- | --- |

(104)

Energiatehokkuussopimuksille on edelleen merkittäviä esteitä useissa jäsenvaltioissa jäljellä olevien sääntelyesteiden ja muiden esteiden vuoksi. Sen vuoksi on tarpeen puuttua kansallisten lainsäädäntökehysten monitulkintaisuuteen, asiantuntemuksen puutteeseen erityisesti tarjouskilpailumenettelyjen osalta sekä kilpaileviin lainoihin ja avustuksiin.

| (105) | Jäsenvaltioiden olisi edelleen tuettava julkista sektoria energiatehokkuussopimusten käyttöönotossa tarjoamalla mallisopimuksia, joissa otetaan huomioon saatavilla olevat eurooppalaiset tai kansainväliset standardit, tarjouskilpailua koskevat ohjeet sekä Eurostatin toukokuussa 2018 julkaisema energiatehokkuussopimusten tilastollista käsittelyä koskeva opas (48) ja Euroopan investointipankin opas energiatehokkuussopimusten käsittelystä julkisyhteisöjen tilinpidossa, jotka ovat tarjonneet mahdollisuuksia puuttua näiden sopimusten jäljellä oleviin sääntelyesteisiin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(105)

Jäsenvaltioiden olisi edelleen tuettava julkista sektoria energiatehokkuussopimusten käyttöönotossa tarjoamalla mallisopimuksia, joissa otetaan huomioon saatavilla olevat eurooppalaiset tai kansainväliset standardit, tarjouskilpailua koskevat ohjeet sekä Eurostatin toukokuussa 2018 julkaisema energiatehokkuussopimusten tilastollista käsittelyä koskeva opas (48) ja Euroopan investointipankin opas energiatehokkuussopimusten käsittelystä julkisyhteisöjen tilinpidossa, jotka ovat tarjonneet mahdollisuuksia puuttua näiden sopimusten jäljellä oleviin sääntelyesteisiin jäsenvaltioissa.

| (106) | Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimenpiteitä tunnistaakseen sääntelyyn liittyvät ja muut esteet ja puuttuakseen niihin. Kuitenkin on syytä tehostaa toimia sellaisten sääntelyyn liittyvien ja muiden esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat sellaisten energiatehokkuutta koskevien sopimusten ja kolmannen osapuolen rahoitusjärjestelyjen käyttöä, jotka auttavat saavuttamaan
  energiansäästöjä
  . Näihin esteisiin kuuluvat kirjanpitosäännöt ja -käytännöt, joiden vuoksi pääomainvestointeja ja energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä koituvia vuotuisia rahallisia säästöjä ei voida ottaa riittävällä tavalla huomioon kirjanpidossa koko investoinnin elinkaaren ajalta. |
| --- | --- |

(106)

Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimenpiteitä tunnistaakseen sääntelyyn liittyvät ja muut esteet ja puuttuakseen niihin. Kuitenkin on syytä tehostaa toimia sellaisten sääntelyyn liittyvien ja muiden esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat sellaisten energiatehokkuutta koskevien sopimusten ja kolmannen osapuolen rahoitusjärjestelyjen käyttöä, jotka auttavat saavuttamaan
  energiansäästöjä
  . Näihin esteisiin kuuluvat kirjanpitosäännöt ja -käytännöt, joiden vuoksi pääomainvestointeja ja energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä koituvia vuotuisia rahallisia säästöjä ei voida ottaa riittävällä tavalla huomioon kirjanpidossa koko investoinnin elinkaaren ajalta.

| (107) | Jäsenvaltiot raportoivat vuosien 2014 ja 2017 kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissaan edistymisestä energiatehokkuuden sääntelyllisten ja muiden esteiden poistamisessa siltä osin kuin on kyse ristiriitaisista kannustimista omistajien ja vuokralaisten välillä tai rakennuksen tai rakennuksen osien omistajien kesken. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin jatkettava tämän suuntaista työtä ja pyrittävä löytämään mahdollisuuksia energiatehokkuuden parantamiseen ottaen huomion Eurostatin vuoden 2016 tilastot, joiden mukaan yli neljä kymmenestä eurooppalaisesta asuu kerrostaloasunnoissa ja yli kolme kymmenestä eurooppalaisesta asuu vuokralla. |
| --- | --- |

(107)

Jäsenvaltiot raportoivat vuosien 2014 ja 2017 kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissaan edistymisestä energiatehokkuuden sääntelyllisten ja muiden esteiden poistamisessa siltä osin kuin on kyse ristiriitaisista kannustimista omistajien ja vuokralaisten välillä tai rakennuksen tai rakennuksen osien omistajien kesken. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin jatkettava tämän suuntaista työtä ja pyrittävä löytämään mahdollisuuksia energiatehokkuuden parantamiseen ottaen huomion Eurostatin vuoden 2016 tilastot, joiden mukaan yli neljä kymmenestä eurooppalaisesta asuu kerrostaloasunnoissa ja yli kolme kymmenestä eurooppalaisesta asuu vuokralla.

| (108) | Jäsenvaltioita
  sekä alue- ja paikallisviranomaisia
  olisi rohkaistava käyttämään täysimittaisesti hyväksi EU:n varoja, joita on saatavilla monivuotisesta rahoituskehyksestä ja Next Generation EU -välineestä, mukaan lukien elpymis- ja palautumistukiväline, koheesiopolitiikan rahastosta, maaseudun kehittämisrahastosta ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, sekä InvestEU-ohjelmassa saatavilla olevia rahoitusvälineitä ja teknistä apua, jotta saataisiin aikaan yksityisiä ja julkisia investointeja energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin. Energiatehokkuuteen tehtävät investoinnit voivat edistää talouskasvua, työllisyyttä, innovointia ja auttaa lieventämään kotitalouksien energiaköyhyyttä, ja niillä on siten myönteinen vaikutus taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja vihreään elpymiseen. Mahdollisesti rahoitettavia aloja ovat muun muassa julkisten rakennusten ja asuntojen energiatehokkuustoimenpiteet
  sekä ammattilaisten koulutus, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus erityisesti rakennusten peruskorjaukseen liittyvissä työpaikoissa
  energiatehokkuussektorin työllisyyden edistämiseksi. Komissio varmistaa synergian eri rahoitusvälineiden välillä, erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien ja suoraan hallinnoitavien varojen välillä (kuten keskitetysti hallinnoidut ohjelmat Horisontti Eurooppa ja Life) sekä avustusten, lainojen ja teknisen avun välillä, jotta voidaan maksimoida niiden vipuvaikutus yksityiseen rahoitukseen ja niiden vaikutus energiatehokkuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(108)

Jäsenvaltioita
  sekä alue- ja paikallisviranomaisia
  olisi rohkaistava käyttämään täysimittaisesti hyväksi EU:n varoja, joita on saatavilla monivuotisesta rahoituskehyksestä ja Next Generation EU -välineestä, mukaan lukien elpymis- ja palautumistukiväline, koheesiopolitiikan rahastosta, maaseudun kehittämisrahastosta ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, sekä InvestEU-ohjelmassa saatavilla olevia rahoitusvälineitä ja teknistä apua, jotta saataisiin aikaan yksityisiä ja julkisia investointeja energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin. Energiatehokkuuteen tehtävät investoinnit voivat edistää talouskasvua, työllisyyttä, innovointia ja auttaa lieventämään kotitalouksien energiaköyhyyttä, ja niillä on siten myönteinen vaikutus taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja vihreään elpymiseen. Mahdollisesti rahoitettavia aloja ovat muun muassa julkisten rakennusten ja asuntojen energiatehokkuustoimenpiteet
  sekä ammattilaisten koulutus, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus erityisesti rakennusten peruskorjaukseen liittyvissä työpaikoissa
  energiatehokkuussektorin työllisyyden edistämiseksi. Komissio varmistaa synergian eri rahoitusvälineiden välillä, erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien ja suoraan hallinnoitavien varojen välillä (kuten keskitetysti hallinnoidut ohjelmat Horisontti Eurooppa ja Life) sekä avustusten, lainojen ja teknisen avun välillä, jotta voidaan maksimoida niiden vipuvaikutus yksityiseen rahoitukseen ja niiden vaikutus energiatehokkuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen.

| (109) | Jäsenvaltioiden olisi kannustettava rahoitusvälineiden käyttöä tämän direktiivin tavoitteiden edistämiseksi. Tällaisiin rahoitusvälineisiin voisivat kuulua tämän direktiivin tiettyjen säännösten noudattamatta jättämisestä aiheutuvat maksuosuudet ja sakot; energiatehokkuutta varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (49) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyt varat; EU:n rahastojen ja ohjelmien sekä erityisten eurooppalaisten rahoitusvälineiden, kuten Euroopan energiatehokkuusrahaston, puitteissa energiatehokkuutta varten myönnetyt varat.
  Jäsenvaltioiden olisi yritettävä perustaa foorumeja, joilla on tarkoitus koota yhteen pieniä ja keskisuuria hankkeita rahoitettaviksi soveltuvien hankeyhtymien luomiseksi. |
| --- | --- |

(109)

Jäsenvaltioiden olisi kannustettava rahoitusvälineiden käyttöä tämän direktiivin tavoitteiden edistämiseksi. Tällaisiin rahoitusvälineisiin voisivat kuulua tämän direktiivin tiettyjen säännösten noudattamatta jättämisestä aiheutuvat maksuosuudet ja sakot; energiatehokkuutta varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (49) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyt varat; EU:n rahastojen ja ohjelmien sekä erityisten eurooppalaisten rahoitusvälineiden, kuten Euroopan energiatehokkuusrahaston, puitteissa energiatehokkuutta varten myönnetyt varat.
  Jäsenvaltioiden olisi yritettävä perustaa foorumeja, joilla on tarkoitus koota yhteen pieniä ja keskisuuria hankkeita rahoitettaviksi soveltuvien hankeyhtymien luomiseksi.

| (110) | Rahoitusvälineet voisivat tarvittaessa perustua unionin hankevelkakirjoista energiatehokkuuteen myönnettyihin varoihin; varoihin, jotka on myönnetty energiatehokkuutta varten Euroopan investointipankista ja muista unionin rahoituslaitoksista, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista sekä Euroopan neuvoston kehityspankista; rahoituslaitosten myöntämiin varoihin; kansallisiin varoihin, mukaan lukien sellaisiin, joita saadaan sääntely- ja verotusjärjestelmistä, joilla kannustetaan energiatehokkuusaloitteiden ja -ohjelmien täytäntöönpanoon; tuloihin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY (50) mukaisista vuosittaisista päästökiintiöistä. |
| --- | --- |

(110)

Rahoitusvälineet voisivat tarvittaessa perustua unionin hankevelkakirjoista energiatehokkuuteen myönnettyihin varoihin; varoihin, jotka on myönnetty energiatehokkuutta varten Euroopan investointipankista ja muista unionin rahoituslaitoksista, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista sekä Euroopan neuvoston kehityspankista; rahoituslaitosten myöntämiin varoihin; kansallisiin varoihin, mukaan lukien sellaisiin, joita saadaan sääntely- ja verotusjärjestelmistä, joilla kannustetaan energiatehokkuusaloitteiden ja -ohjelmien täytäntöönpanoon; tuloihin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY (50) mukaisista vuosittaisista päästökiintiöistä.

| (111) | Rahoitusvälineissä voitaisiin käyttää näitä maksuosuuksia, varoja ja tuloja ennen kaikkea niin, että saadaan hankittua yksityistä investointipääomaa erityisesti sijoituslaitoksilta, varmistaen samalla sellaisten perusteiden käyttö, joiden avulla varojen myöntämisellä saavutetaan sekä ympäristönsuojelulliset että sosiaaliset tavoitteet; käyttää innovatiivisia rahoitusjärjestelyjä (esimerkiksi yksityisen pääoman lainatakuut, energiatehokkuutta koskevien sopimusten lainatakuut, avustukset, korkotukilainat ja erityiset lainajärjestelyt, kolmansien osapuolten rahoitusjärjestelmät), joilla vähennetään energiatehokkuushankkeiden riskejä ja mahdollistetaan kustannustehokkaat peruskorjaukset myös pieni- ja keskituloisissa kotitalouksissa; olla yhteydessä ohjelmiin tai virastoihin, jotka kokoavat energiatehokkuushankkeet yhteen ja arvioivat niiden laatua, antavat teknistä tukea, edistävät energiapalvelumarkkinoita ja auttavat luomaan energiapalveluita koskevaa kysyntää kuluttajien keskuudessa. |
| --- | --- |

(111)

Rahoitusvälineissä voitaisiin käyttää näitä maksuosuuksia, varoja ja tuloja ennen kaikkea niin, että saadaan hankittua yksityistä investointipääomaa erityisesti sijoituslaitoksilta, varmistaen samalla sellaisten perusteiden käyttö, joiden avulla varojen myöntämisellä saavutetaan sekä ympäristönsuojelulliset että sosiaaliset tavoitteet; käyttää innovatiivisia rahoitusjärjestelyjä (esimerkiksi yksityisen pääoman lainatakuut, energiatehokkuutta koskevien sopimusten lainatakuut, avustukset, korkotukilainat ja erityiset lainajärjestelyt, kolmansien osapuolten rahoitusjärjestelmät), joilla vähennetään energiatehokkuushankkeiden riskejä ja mahdollistetaan kustannustehokkaat peruskorjaukset myös pieni- ja keskituloisissa kotitalouksissa; olla yhteydessä ohjelmiin tai virastoihin, jotka kokoavat energiatehokkuushankkeet yhteen ja arvioivat niiden laatua, antavat teknistä tukea, edistävät energiapalvelumarkkinoita ja auttavat luomaan energiapalveluita koskevaa kysyntää kuluttajien keskuudessa.

| (112) | Rahoitusvälineillä voitaisiin osoittaa asianmukaiset varat myös koulutus- ja sertifiointiohjelmiin, joilla parannetaan energiatehokkuustaitoja ja tunnustetaan ne; osoittaa varoja tutkimukseen ja demonstroitiin sekä toimiin, joilla voidaan nopeuttaa pienimuotoisen ja mikrotekniikan käyttöönottoa energiantuotannossa ja optimoida tällaisen tuotannon yhteydet verkkoon; liittyä ohjelmiin, joiden toimilla edistetään kaikkien asuntojen energiatehokkuutta, estetään energiaköyhyyden syntyminen ja kannustetaan vuokranantajia tekemään asunnoistaan mahdollisimman energiatehokkaita; tarjota riittävästi varoja, joilla tuetaan sosiaalista vuoropuhelua ja vaatimusten asettamista, jotta voidaan lisätä energiatehokkuutta ja varmistaa asianmukaiset työolot sekä työterveys ja -turvallisuus. |
| --- | --- |

(112)

Rahoitusvälineillä voitaisiin osoittaa asianmukaiset varat myös koulutus- ja sertifiointiohjelmiin, joilla parannetaan energiatehokkuustaitoja ja tunnustetaan ne; osoittaa varoja tutkimukseen ja demonstroitiin sekä toimiin, joilla voidaan nopeuttaa pienimuotoisen ja mikrotekniikan käyttöönottoa energiantuotannossa ja optimoida tällaisen tuotannon yhteydet verkkoon; liittyä ohjelmiin, joiden toimilla edistetään kaikkien asuntojen energiatehokkuutta, estetään energiaköyhyyden syntyminen ja kannustetaan vuokranantajia tekemään asunnoistaan mahdollisimman energiatehokkaita; tarjota riittävästi varoja, joilla tuetaan sosiaalista vuoropuhelua ja vaatimusten asettamista, jotta voidaan lisätä energiatehokkuutta ja varmistaa asianmukaiset työolot sekä työterveys ja -turvallisuus.

| (113) | Saatavilla olevia unionin rahoitusohjelmia, rahoitusvälineitä ja innovatiivisia rahoitusjärjestelyjä olisi hyödynnettävä niin, että julkisten elinten rakennusten energiatehokkuuden parantamistavoite toteutuu käytännössä. Jäsenvaltiot voivat tältä osin käyttää päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisista vuosittaisista päästökiintiöistä saamiaan tuloja kehittääkseen tällaisia järjestelyjä vapaaehtoiselta pohjalta ja kansalliset talousarviosäännöt huomioon ottaen.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi annettava alue- ja paikallishallinnoille asianmukaista tietoa tällaisista ohjelmista. Esimerkiksi kaupunginjohtajien ilmastosopimusaloite voisi olla yksi välineistä asianmukaisen tiedon tarjoamiseen. |
| --- | --- |

(113)

Saatavilla olevia unionin rahoitusohjelmia, rahoitusvälineitä ja innovatiivisia rahoitusjärjestelyjä olisi hyödynnettävä niin, että julkisten elinten rakennusten energiatehokkuuden parantamistavoite toteutuu käytännössä. Jäsenvaltiot voivat tältä osin käyttää päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisista vuosittaisista päästökiintiöistä saamiaan tuloja kehittääkseen tällaisia järjestelyjä vapaaehtoiselta pohjalta ja kansalliset talousarviosäännöt huomioon ottaen.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi annettava alue- ja paikallishallinnoille asianmukaista tietoa tällaisista ohjelmista. Esimerkiksi kaupunginjohtajien ilmastosopimusaloite voisi olla yksi välineistä asianmukaisen tiedon tarjoamiseen.

| (114) | Toteuttaessaan toimenpiteitä energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi komission olisi seurattava asiaankuuluvien toimenpiteiden vaikutusta unionin päästökauppajärjestelmän toteuttamisesta annettuun direktiiviin 2003/87/EY, jotta päästökauppajärjestelmässä säilytettäisiin kannustimet, joilla palkitaan vähähiilisyyttä edistäviä investointeja ja valmistellaan päästökauppajärjestelmään kuuluvia aloja tulevaisuudessa tarvittaviin innovaatioihin. Sen on seurattava niihin teollisuudenaloihin kohdistuvaa vaikutusta, jotka ovat alttiita merkittävälle hiilivuodon vaaralle, sellaisina kuin nämä teollisuudenalat on määritetty komission päätöksessä 2014/746/EU (51), jotta varmistettaisiin se, että tämän direktiivin säännöksillä edistetään eikä haitata näiden alojen kehitystä. |
| --- | --- |

(114)

Toteuttaessaan toimenpiteitä energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi komission olisi seurattava asiaankuuluvien toimenpiteiden vaikutusta unionin päästökauppajärjestelmän toteuttamisesta annettuun direktiiviin 2003/87/EY, jotta päästökauppajärjestelmässä säilytettäisiin kannustimet, joilla palkitaan vähähiilisyyttä edistäviä investointeja ja valmistellaan päästökauppajärjestelmään kuuluvia aloja tulevaisuudessa tarvittaviin innovaatioihin. Sen on seurattava niihin teollisuudenaloihin kohdistuvaa vaikutusta, jotka ovat alttiita merkittävälle hiilivuodon vaaralle, sellaisina kuin nämä teollisuudenalat on määritetty komission päätöksessä 2014/746/EU (51), jotta varmistettaisiin se, että tämän direktiivin säännöksillä edistetään eikä haitata näiden alojen kehitystä.

| (115) | Jäsenvaltioiden toimenpiteitä olisi tuettava hyvin suunnitelluilla ja vaikuttavilla unionin rahoitusvälineillä InvestEU-ohjelmasta sekä Euroopan investointipankista (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista (EBRD) annettavalla rahoituksella, jolla olisi tuettava investointeja energiatehokkuuteen energian toimitusketjun kaikissa vaiheissa ja jossa olisi käytettävä kattavaa kustannus-hyötyanalyysia, johon kuuluu eriytettyjen diskonttokorkojen malli. Rahoitustuki olisi keskitettävä kustannustehokkaisiin menetelmiin energiatehokkuuden parantamiseksi, mikä johtaisi energiankulutuksen vähenemiseen. Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin olisi yhdessä kansallisten kehityspankkien kanssa suunniteltava, tuotettava ja rahoitettava ohjelmia ja hankkeita, jotka sovitetaan nimenomaan energiatehokkuusalalle, myös energiaköyhyyden koettelemille kotitalouksille. |
| --- | --- |

(115)

Jäsenvaltioiden toimenpiteitä olisi tuettava hyvin suunnitelluilla ja vaikuttavilla unionin rahoitusvälineillä InvestEU-ohjelmasta sekä Euroopan investointipankista (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista (EBRD) annettavalla rahoituksella, jolla olisi tuettava investointeja energiatehokkuuteen energian toimitusketjun kaikissa vaiheissa ja jossa olisi käytettävä kattavaa kustannus-hyötyanalyysia, johon kuuluu eriytettyjen diskonttokorkojen malli. Rahoitustuki olisi keskitettävä kustannustehokkaisiin menetelmiin energiatehokkuuden parantamiseksi, mikä johtaisi energiankulutuksen vähenemiseen. Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin olisi yhdessä kansallisten kehityspankkien kanssa suunniteltava, tuotettava ja rahoitettava ohjelmia ja hankkeita, jotka sovitetaan nimenomaan energiatehokkuusalalle, myös energiaköyhyyden koettelemille kotitalouksille.

| (116) | Monialainen lainsäädäntö muodostaa vahvan perustan kuluttajansuojalle, joka kattaa laajan valikoiman nykyisiä energiapalveluja, ja tämä lainsäädäntö todennäköisesti kehittyy edelleen. Asiakkaiden tietyt sopimusperusteiset perusoikeudet olisi kuitenkin määriteltävä selkeästi. Kuluttajien olisi saatava selkeitä ja yksiselitteisiä tietoja oikeuksistaan energia-alalla. |
| --- | --- |

(116)

Monialainen lainsäädäntö muodostaa vahvan perustan kuluttajansuojalle, joka kattaa laajan valikoiman nykyisiä energiapalveluja, ja tämä lainsäädäntö todennäköisesti kehittyy edelleen. Asiakkaiden tietyt sopimusperusteiset perusoikeudet olisi kuitenkin määriteltävä selkeästi. Kuluttajien olisi saatava selkeitä ja yksiselitteisiä tietoja oikeuksistaan energia-alalla.

| (117) | Kaikkien kuluttajien saatavilla olevat tehokkaat riippumattomat tuomioistuinten ulkopuoliset riitojenratkaisukeinot, kuten energia-asioiden oikeusasiamies, kuluttajaelin tai sääntelyviranomainen, takaavat paremman kuluttajansuojan. Jäsenvaltioiden olisi siksi otettava käyttöön nopeat ja tehokkaat menettelyt valitusten käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

(117)

Kaikkien kuluttajien saatavilla olevat tehokkaat riippumattomat tuomioistuinten ulkopuoliset riitojenratkaisukeinot, kuten energia-asioiden oikeusasiamies, kuluttajaelin tai sääntelyviranomainen, takaavat paremman kuluttajansuojan. Jäsenvaltioiden olisi siksi otettava käyttöön nopeat ja tehokkaat menettelyt valitusten käsittelemiseksi.

| (118) | Jotta voidaan arvioida tämän direktiivin tehokkuutta, olisi asetettava vaatimus tämän direktiivin yleisestä uudelleentarkastelusta ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle 28 päivään helmikuuta 2027 mennessä toimitettavasta kertomuksesta. Tämän uudelleentarkastelun pitäisi mahdollistaa tarvittavien mukautusten tekeminen, ottaen huomioon myös talouden ja innovaatioiden kehitys. |
| --- | --- |

(118)

Jotta voidaan arvioida tämän direktiivin tehokkuutta, olisi asetettava vaatimus tämän direktiivin yleisestä uudelleentarkastelusta ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle 28 päivään helmikuuta 2027 mennessä toimitettavasta kertomuksesta. Tämän uudelleentarkastelun pitäisi mahdollistaa tarvittavien mukautusten tekeminen, ottaen huomioon myös talouden ja innovaatioiden kehitys.

| (119) | Paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava päärooli tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden kehittämisessä, suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa, jotta ne kykenevät ottamaan asianmukaisesti huomioon omat ilmastoon, kulttuuriin ja yhteiskuntaan liittyvät erityispiirteensä. |
| --- | --- |

(119)

Paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava päärooli tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden kehittämisessä, suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa, jotta ne kykenevät ottamaan asianmukaisesti huomioon omat ilmastoon, kulttuuriin ja yhteiskuntaan liittyvät erityispiirteensä.

| (119 a) | SEUT 349 artiklassa tunnustettujen, erityisesti energiayhteyksiin sekä energian tuotantoon, tarjontaan ja kulutukseen liittyvien syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden sekä energiaköyhyyden lisääntyneen riskin vuoksi syrjäisimpiin alueisiin ja niiden asukkaisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden laatimisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

(119 a)

SEUT 349 artiklassa tunnustettujen, erityisesti energiayhteyksiin sekä energian tuotantoon, tarjontaan ja kulutukseen liittyvien syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden sekä energiaköyhyyden lisääntyneen riskin vuoksi syrjäisimpiin alueisiin ja niiden asukkaisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden laatimisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa.

| (120) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon teknologian edistyminen ja uusiutuvien energialähteiden kasvava osuus sähköntuotantosektorilla, kilowattitunteina (kWh) mitatun sähkön säästön oletuskerrointa olisi tarkistettava sähkön ja muiden energiankantajien primäärienergiakertoimen muutosten huomioon ottamiseksi. Sähkön primäärienergiakerrointa koskevat laskelmat, joissa otetaan huomioon energialähteiden yhdistelmä, perustuvat vuotuisiin keskiarvoihin. Ydinvoimasähkön ja lämmön tuotannon osalta käytetään ”fyysisen energiasisällön” laskentamenetelmää ja fossiilisista polttoaineista ja biomassasta tuotetun sähkön ja lämmön osalta ”teknistä muuntotehokkuusmenetelmää”. Palamattoman uusiutuvan energian osalta menetelmänä käytetään suoraa vastaavuutta, joka perustuu ”primäärienergian kokonaismäärää” koskevaan lähestymistapaan. Laskettaessa sähkön primäärienergiaosuutta sähkön ja lämmön yhteistuotannossa sovelletaan tämän direktiivin liitteessä II esitettyä menetelmää. Tässä käytetään keskimääräistä eikä marginaalista markkina-asemaa. Muuntotehokkuuden oletetaan olevan 100 prosenttia palamattoman uusiutuvan energian, 10 prosenttia geotermisen voimalaitoksen ja 33 prosenttia ydinvoimalaitoksen osalta. Sähkön ja lämmön yhteistuotannon kokonaistehokkuus lasketaan Eurostatin tuoreimpien tietojen perusteella. Järjestelmän rajat asetetaan niin, että primäärienergiakerroin on 1 kaikkien energialähteiden osalta. Primäärienergiakertoimen arvo viittaa vuoteen 2018 ja se perustuu PRIMES-viiteskenaarion vuosia 2015 ja 2020 koskevasta tuoreimmasta versiosta saatuihin tietoihin, jota on tarkistettu vuotta 2016 koskevilla Eurostatin tiedoilla. Analyysi kattaa jäsenvaltiot ja Norjan. Norjaa koskeva tietojoukko perustuu Sähkö-ENTSOn tietoihin. |
| --- | --- |

(120)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon teknologian edistyminen ja uusiutuvien energialähteiden kasvava osuus sähköntuotantosektorilla, kilowattitunteina (kWh) mitatun sähkön säästön oletuskerrointa olisi tarkistettava sähkön ja muiden energiankantajien primäärienergiakertoimen muutosten huomioon ottamiseksi. Sähkön primäärienergiakerrointa koskevat laskelmat, joissa otetaan huomioon energialähteiden yhdistelmä, perustuvat vuotuisiin keskiarvoihin. Ydinvoimasähkön ja lämmön tuotannon osalta käytetään ”fyysisen energiasisällön” laskentamenetelmää ja fossiilisista polttoaineista ja biomassasta tuotetun sähkön ja lämmön osalta ”teknistä muuntotehokkuusmenetelmää”. Palamattoman uusiutuvan energian osalta menetelmänä käytetään suoraa vastaavuutta, joka perustuu ”primäärienergian kokonaismäärää” koskevaan lähestymistapaan. Laskettaessa sähkön primäärienergiaosuutta sähkön ja lämmön yhteistuotannossa sovelletaan tämän direktiivin liitteessä II esitettyä menetelmää. Tässä käytetään keskimääräistä eikä marginaalista markkina-asemaa. Muuntotehokkuuden oletetaan olevan 100 prosenttia palamattoman uusiutuvan energian, 10 prosenttia geotermisen voimalaitoksen ja 33 prosenttia ydinvoimalaitoksen osalta. Sähkön ja lämmön yhteistuotannon kokonaistehokkuus lasketaan Eurostatin tuoreimpien tietojen perusteella. Järjestelmän rajat asetetaan niin, että primäärienergiakerroin on 1 kaikkien energialähteiden osalta. Primäärienergiakertoimen arvo viittaa vuoteen 2018 ja se perustuu PRIMES-viiteskenaarion vuosia 2015 ja 2020 koskevasta tuoreimmasta versiosta saatuihin tietoihin, jota on tarkistettu vuotta 2016 koskevilla Eurostatin tiedoilla. Analyysi kattaa jäsenvaltiot ja Norjan. Norjaa koskeva tietojoukko perustuu Sähkö-ENTSOn tietoihin.

| (121) | Unionin säädösten täytäntöönpanosta johtuvia energiansäästöjä ei saisi ilmoittaa, paitsi jos ne johtuvat toimenpiteestä, joka ulottuu kyseessä olevassa unionin lainsäädännössä vaadittua vähimmäistasoa pidemmälle joko niin, että jäsenvaltioiden tasolla on asetettu kunnianhimoisemmat energiatehokkuusvaatimukset tai toimenpiteen täytäntöönpanoa on tehostettu. Rakennusten avulla on mahdollista lisätä merkittävästi energiatehokkuutta, ja rakennusten peruskorjauksilla edistetään olennaisella tavalla ja pitkällä aikavälillä mittakaavaetuja hyödyntäen energiansäästöjen lisäämistä. Sen vuoksi on tarpeen selventää, että kaikki energiansäästöt, jotka johtuvat olemassa olevien rakennusten peruskorjauksia edistävistä toimenpiteistä, voidaan ilmoittaa, edellyttäen että ne ylittävät säästöt, jotka olisi saavutettu ilman kyseistä politiikkatoimea, ja edellyttäen että jäsenvaltio osoittaa, että velvoitetun, osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen toimet ovat tosiasiallisesti edistäneet ilmoitettujen säästöjen saavuttamista. |
| --- | --- |

(121)

Unionin säädösten täytäntöönpanosta johtuvia energiansäästöjä ei saisi ilmoittaa, paitsi jos ne johtuvat toimenpiteestä, joka ulottuu kyseessä olevassa unionin lainsäädännössä vaadittua vähimmäistasoa pidemmälle joko niin, että jäsenvaltioiden tasolla on asetettu kunnianhimoisemmat energiatehokkuusvaatimukset tai toimenpiteen täytäntöönpanoa on tehostettu. Rakennusten avulla on mahdollista lisätä merkittävästi energiatehokkuutta, ja rakennusten peruskorjauksilla edistetään olennaisella tavalla ja pitkällä aikavälillä mittakaavaetuja hyödyntäen energiansäästöjen lisäämistä. Sen vuoksi on tarpeen selventää, että kaikki energiansäästöt, jotka johtuvat olemassa olevien rakennusten peruskorjauksia edistävistä toimenpiteistä, voidaan ilmoittaa, edellyttäen että ne ylittävät säästöt, jotka olisi saavutettu ilman kyseistä politiikkatoimea, ja edellyttäen että jäsenvaltio osoittaa, että velvoitetun, osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen toimet ovat tosiasiallisesti edistäneet ilmoitettujen säästöjen saavuttamista.

| (122) | Energiaunionistrategian ja parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden mukaisesti olisi tuotava paremmin esiin energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien ja vaihtoehtoisten politiikkatoimien täytäntöönpanon seurantaa ja tarkastuksia koskevat säännöt, mukaan lukien vaatimus tarkastaa tilastollisesti edustava toimenpiteiden otos. Tässä direktiivissä ilmaisu ”tilastollisesti merkittävään osuuteen ja edustavaan otokseen energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä” olisi ymmärrettävä niin, että edellytetään kyseessä olevien energiansäästötoimenpiteiden tilastopopulaation osajoukon määrittämistä niin, että siinä tulee asianmukaisesti esiin kaikkien energiansäästötoimenpiteiden koko populaatio, minkä ansiosta voidaan tehdä kohtuullisia päätelmiä kaikkien toimenpiteiden luotettavuudesta. |
| --- | --- |

(122)

Energiaunionistrategian ja parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden mukaisesti olisi tuotava paremmin esiin energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien ja vaihtoehtoisten politiikkatoimien täytäntöönpanon seurantaa ja tarkastuksia koskevat säännöt, mukaan lukien vaatimus tarkastaa tilastollisesti edustava toimenpiteiden otos. Tässä direktiivissä ilmaisu ”tilastollisesti merkittävään osuuteen ja edustavaan otokseen energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä” olisi ymmärrettävä niin, että edellytetään kyseessä olevien energiansäästötoimenpiteiden tilastopopulaation osajoukon määrittämistä niin, että siinä tulee asianmukaisesti esiin kaikkien energiansäästötoimenpiteiden koko populaatio, minkä ansiosta voidaan tehdä kohtuullisia päätelmiä kaikkien toimenpiteiden luotettavuudesta.

| (123) | Rakennuksissa uusiutuvan energian teknologialla tuotettu energia vähentää fossiilisista polttoaineista saadun energian määrää. Energiankulutuksen vähentäminen ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian käyttö rakennussektorilla ovat merkittäviä toimia unionin energiariippuvuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, etenkin kun otetaan huomioon vuodeksi 2030 asetetut kunnianhimoiset ilmasto- ja energiatavoitteet sekä Pariisin sopimuksen yhteydessä tehdyt globaalit sitoumukset. Kumulatiivisen energiansäästövelvoitteen osalta jäsenvaltiot voivat energiansäästövaatimustensa täyttämiseksi ottaa huomioon uusiutuvan energian teknologioita edistävillä politiikkatoimilla saavutetut energiansäästöt tässä direktiivissä esitetyn laskentamenetelmän mukaisesti. Energiansäästöjä, jotka saadaan fossiilisten polttoaineiden suoraa polttamista koskevista politiikkatoimista, ei pitäisi ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(123)

Rakennuksissa uusiutuvan energian teknologialla tuotettu energia vähentää fossiilisista polttoaineista saadun energian määrää. Energiankulutuksen vähentäminen ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian käyttö rakennussektorilla ovat merkittäviä toimia unionin energiariippuvuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, etenkin kun otetaan huomioon vuodeksi 2030 asetetut kunnianhimoiset ilmasto- ja energiatavoitteet sekä Pariisin sopimuksen yhteydessä tehdyt globaalit sitoumukset. Kumulatiivisen energiansäästövelvoitteen osalta jäsenvaltiot voivat energiansäästövaatimustensa täyttämiseksi ottaa huomioon uusiutuvan energian teknologioita edistävillä politiikkatoimilla saavutetut energiansäästöt tässä direktiivissä esitetyn laskentamenetelmän mukaisesti. Energiansäästöjä, jotka saadaan fossiilisten polttoaineiden suoraa polttamista koskevista politiikkatoimista, ei pitäisi ottaa huomioon.

| (124) | Jotkin tällä direktiivillä tehdyistä muutoksista saattavat edellyttää asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamista näiden kahden säädöksen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Uusia säännöksiä, jotka liittyvät pääasiassa
  sitovien
  kansallisten panosten
  , kehityspolkujen ja välitavoitteiden
  vahvistamiseen, vajeiden täyttämismekanismeihin ja raportointivelvoitteisiin, olisi virtaviivaistettava ja ne olisi siirrettävä mainittuun asetukseen, kun sitä muutetaan. Joitakin asetuksen (EU) 2018/1999 säännöksiä saatetaan myös joutua arvioimaan uudelleen tässä direktiivissä ehdotettujen muutosten vuoksi. Uusilla raportointi- ja seurantavaatimuksilla ei pitäisi luoda uusia rinnakkaisia raportointijärjestelmiä, vaan niihin pitäisi soveltaa asetuksen (EU) 2018/1999 mukaista nykyistä seuranta- ja raportointikehystä. |
| --- | --- |

(124)

Jotkin tällä direktiivillä tehdyistä muutoksista saattavat edellyttää asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamista näiden kahden säädöksen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Uusia säännöksiä, jotka liittyvät pääasiassa
  sitovien
  kansallisten panosten
  , kehityspolkujen ja välitavoitteiden
  vahvistamiseen, vajeiden täyttämismekanismeihin ja raportointivelvoitteisiin, olisi virtaviivaistettava ja ne olisi siirrettävä mainittuun asetukseen, kun sitä muutetaan. Joitakin asetuksen (EU) 2018/1999 säännöksiä saatetaan myös joutua arvioimaan uudelleen tässä direktiivissä ehdotettujen muutosten vuoksi. Uusilla raportointi- ja seurantavaatimuksilla ei pitäisi luoda uusia rinnakkaisia raportointijärjestelmiä, vaan niihin pitäisi soveltaa asetuksen (EU) 2018/1999 mukaista nykyistä seuranta- ja raportointikehystä.

| (125) | Tämän direktiivin käytännön täytäntöönpanon edistämiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla komission olisi edelleen tuettava kokemusten vaihtoa käytännöistä, vertailuanalyyseista ja verkottumistoimista sekä innovatiivisten käytäntöjen vaihtoa verkkofoorumilla. |
| --- | --- |

(125)

Tämän direktiivin käytännön täytäntöönpanon edistämiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla komission olisi edelleen tuettava kokemusten vaihtoa käytännöistä, vertailuanalyyseista ja verkottumistoimista sekä innovatiivisten käytäntöjen vaihtoa verkkofoorumilla.

| (126) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli saavuttaa unionin energiatehokkuustavoitetta ja valmistella energiatehokkuuden lisäparannuksia ja energianeutraaliuden saavuttamista, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(126)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli saavuttaa unionin energiatehokkuustavoitetta ja valmistella energiatehokkuuden lisäparannuksia ja energianeutraaliuden saavuttamista, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (127) | Jotta mahdollistetaan mukauttaminen tekniikan kehitykseen ja energialähteiden jakautumisessa tapahtuviin muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän direktiivin perusteella vahvistettujen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen tarkistamista sekä tämän direktiivin liitteissä olevia arvoja, laskentamenetelmiä, primäärienergiakertoimen oletusarvoa ja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(127)

Jotta mahdollistetaan mukauttaminen tekniikan kehitykseen ja energialähteiden jakautumisessa tapahtuviin muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän direktiivin perusteella vahvistettujen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen tarkistamista sekä tämän direktiivin liitteissä olevia arvoja, laskentamenetelmiä, primäärienergiakertoimen oletusarvoa ja vaatimuksia.

| (128) | On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (52) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(128)

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (52) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (129) | Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (53) mukaisesti. |
| --- | --- |

(129)

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (53) mukaisesti.

| (130) | Velvollisuuden saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoituttava säännöksiin, joilla muutetaan aiemman direktiivin säännöksiä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aiempaan direktiiviin. |
| --- | --- |

(130)

Velvollisuuden saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoituttava säännöksiin, joilla muutetaan aiemman direktiivin säännöksiä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aiempaan direktiiviin.

| (131) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä XV olevassa B osassa luetelluissa direktiiveissä mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

(131)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä XV olevassa B osassa luetelluissa direktiiveissä mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT JA ENERGIATEHOKKUUSTAVOITTEET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan yhteinen kehys energiatehokkuuden edistämistä koskeville toimenpiteille unionissa, jotta varmistetaan, että
  sitova
  unionin energiatehokkuustavoite saavutetaan ja mahdollistetaan energiatehokkuuden lisäparannukset
  , joilla edistetään Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa ja energian huoltovarmuutta unionissa vähentämällä sen riippuvuutta energian, myös fossiilisten polttoaineiden, tuonnista samalla kun uudistetaan unionin energiasuhteita kumppaneina olevien kolmansien maiden kanssa ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi
  .

Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joiden tarkoituksena on parantaa energiatehokkuutta ensisijaisena toimenpiteenä kaikilla aloilla, poistaa energiamarkkinoiden esteitä ja korjata markkinahäiriöitä, jotka haittaavat energian tarjonnan
  , siirron, varastoinnin
  ja käytön tehokkuutta. Siinä säädetään myös
  sitovien
  kansallisten energiatehokkuuspanosten asettamisesta vuodelle 2030.

Tällä direktiivillä edistetään energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanoa, ja se tukee siten tavoitetta tehdä unionista osallistava, oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen.

2.   Tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset ovat vähimmäisvaatimuksia, eivätkä ne estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön tiukempia toimenpiteitä. Tällaisten toimenpiteiden on oltava yhteensopivia unionin oikeuden kanssa. Jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään tiukemmista toimenpiteistä, jäsenvaltion on ilmoitettava tällainen lainsäädäntö komissiolle.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| 1) | ”energialla” kaikkia energiatuotteiden muotoja, polttoaineita, lämpöä, uusiutuvaa energiaa, sähköä tai mitä tahansa muuta energian muotoa, siten kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 (54) 2 artiklan d alakohdassa; |
| --- | --- |

1)

”energialla” kaikkia energiatuotteiden muotoja, polttoaineita, lämpöä, uusiutuvaa energiaa, sähköä tai mitä tahansa muuta energian muotoa, siten kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 (54) 2 artiklan d alakohdassa;

| 2) | ”energiatehokkuus etusijalle -periaatteella” asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä energiatehokkuus etusijalle -periaatteetta; |
| --- | --- |

2)

”energiatehokkuus etusijalle -periaatteella” asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä energiatehokkuus etusijalle -periaatteetta;

| 3) | ”energiajärjestelmällä” järjestelmää, joka on ensisijaisesti suunniteltu tuottamaan energiapalveluja loppukäyttöalojen energian kysynnän tyydyttämiseksi lämmön, polttoaineiden ja sähkön muodossa; |
| --- | --- |

3)

”energiajärjestelmällä” järjestelmää, joka on ensisijaisesti suunniteltu tuottamaan energiapalveluja loppukäyttöalojen energian kysynnän tyydyttämiseksi lämmön, polttoaineiden ja sähkön muodossa;

| 3 a) | ”järjestelmän tehokkuudella” energiatehokkaiden ratkaisujen valintaa, kun ne mahdollistavat myös kustannustehokkaan hiilestä irtautumisen kehityspolun, lisäjouston ja resurssien tehokkaan käytön; |
| --- | --- |

3 a)

”järjestelmän tehokkuudella” energiatehokkaiden ratkaisujen valintaa, kun ne mahdollistavat myös kustannustehokkaan hiilestä irtautumisen kehityspolun, lisäjouston ja resurssien tehokkaan käytön;

| 4) | ”primäärienergian kulutuksella” käytettävissä olevaa energian bruttomäärää, lukuun ottamatta kansainvälisen meriliikenteen polttoaineita, loppukulutusta muuksi kuin energiaksi, lämpöpumppuenergiaa
  ja lämpöpumpuissa käytettyä geotermistä energiaa
  ; |
| --- | --- |

4)

”primäärienergian kulutuksella” käytettävissä olevaa energian bruttomäärää, lukuun ottamatta kansainvälisen meriliikenteen polttoaineita, loppukulutusta muuksi kuin energiaksi, lämpöpumppuenergiaa
  ja lämpöpumpuissa käytettyä geotermistä energiaa
  ;

| 5) | ”energian loppukulutuksella” kaikkea teollisuudelle, liikenteelle (mukaan lukien kansanvälisen lentoliikenteen energiankulutus), kotitalouksille, julkisiin ja yksityisiin palveluihin, maataloudelle, metsätaloudelle ja kalataloudelle sekä muille loppukäyttäjille (energian loppukuluttajille) toimitettua energiaa. Siihen eivät sisälly kansainvälisten meriliikenteen polttoaineiden energiankulutus, lämpöpumppuenergia ja
  lämpöpumpuissa käytetty geoterminen energia ja
  toimitukset muuntosektorille ja energiasektorille eivätkä siirrosta ja jakelusta aiheutuvat häviöt (sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1099/2008 liitteessä A olevia määritelmiä); |
| --- | --- |

5)

”energian loppukulutuksella” kaikkea teollisuudelle, liikenteelle (mukaan lukien kansanvälisen lentoliikenteen energiankulutus), kotitalouksille, julkisiin ja yksityisiin palveluihin, maataloudelle, metsätaloudelle ja kalataloudelle sekä muille loppukäyttäjille (energian loppukuluttajille) toimitettua energiaa. Siihen eivät sisälly kansainvälisten meriliikenteen polttoaineiden energiankulutus, lämpöpumppuenergia ja
  lämpöpumpuissa käytetty geoterminen energia ja
  toimitukset muuntosektorille ja energiasektorille eivätkä siirrosta ja jakelusta aiheutuvat häviöt (sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1099/2008 liitteessä A olevia määritelmiä);

| 6) | ”energiatehokkuudella” suoritteen, palvelun, tavaran tai energian tuotoksen ja energiapanoksen välistä suhdetta; |
| --- | --- |

6)

”energiatehokkuudella” suoritteen, palvelun, tavaran tai energian tuotoksen ja energiapanoksen välistä suhdetta;

| 7) | ”energiansäästöillä” säästetyn energian määrää, joka määritetään mittaamalla ja/tai arvioimalla kulutus ennen energiatehokkuutta parantavan toimenpiteen toteuttamista ja sen jälkeen siten, että energiankulutukseen vaikuttavat ulkoiset olosuhteet vakioidaan; |
| --- | --- |

7)

”energiansäästöillä” säästetyn energian määrää, joka määritetään mittaamalla ja/tai arvioimalla kulutus ennen energiatehokkuutta parantavan toimenpiteen toteuttamista ja sen jälkeen siten, että energiankulutukseen vaikuttavat ulkoiset olosuhteet vakioidaan;

| 8) | ”energiatehokkuuden parantamisella” teknisistä, ihmisten käyttäytymiseen liittyvistä ja/tai taloudellisista muutoksista johtuvaa energiatehokkuuden lisääntymistä; |
| --- | --- |

8)

”energiatehokkuuden parantamisella” teknisistä, ihmisten käyttäytymiseen liittyvistä ja/tai taloudellisista muutoksista johtuvaa energiatehokkuuden lisääntymistä;

| 9) | ”energiapalvelulla” energian ja energiatehokkaan teknologian tai toiminnan yhdistelmästä muodostuvaa fysikaalista etua, hyötyä tai hyödykettä, johon voi kuulua palvelun toimittamisen edellyttämiä käyttö-, huolto- ja valvontatoimia, joka toimitetaan sopimuksen perusteella ja josta tavanomaisissa olosuhteissa on todettu seuraavan todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa oleva energiatehokkuuden parantuminen tai primäärienergian säästö; |
| --- | --- |

9)

”energiapalvelulla” energian ja energiatehokkaan teknologian tai toiminnan yhdistelmästä muodostuvaa fysikaalista etua, hyötyä tai hyödykettä, johon voi kuulua palvelun toimittamisen edellyttämiä käyttö-, huolto- ja valvontatoimia, joka toimitetaan sopimuksen perusteella ja josta tavanomaisissa olosuhteissa on todettu seuraavan todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa oleva energiatehokkuuden parantuminen tai primäärienergian säästö;

| 10) | ”julkisella elimellä” hankintaviranomaisia, siten kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (55); |
| --- | --- |

10)

”julkisella elimellä” hankintaviranomaisia, siten kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (55);

| 10 a) | ”sosiaaliseen tarkoitukseen käytetyillä rakennuksilla” yksinomaan muiden kuin julkisten elinten käyttämiä rakennuksia, jotka ovat julkisesti rahoitettuja ja joissa tarjotaan yleishyödyllisiä palveluja, kuten koulutus, terveydenhuolto, sosiaalipalvelut ja sosiaalinen asuntotuotanto; |
| --- | --- |

10 a)

”sosiaaliseen tarkoitukseen käytetyillä rakennuksilla” yksinomaan muiden kuin julkisten elinten käyttämiä rakennuksia, jotka ovat julkisesti rahoitettuja ja joissa tarjotaan yleishyödyllisiä palveluja, kuten koulutus, terveydenhuolto, sosiaalipalvelut ja sosiaalinen asuntotuotanto;

| 11) | ”kokonaishyötypinta-alalla” rakennuksen tai sen osan lattiapinta-alaa, jossa sisäilmaston ylläpitämiseen käytetään energiaa; |
| --- | --- |

11)

”kokonaishyötypinta-alalla” rakennuksen tai sen osan lattiapinta-alaa, jossa sisäilmaston ylläpitämiseen käytetään energiaa;

| 12) | ”hankintaviranomaisilla” direktiivin 2014/23/EU 6 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä hankintaviranomaisia; |
| --- | --- |

12)

”hankintaviranomaisilla” direktiivin 2014/23/EU 6 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä hankintaviranomaisia;

| 13) | ”hankintayksiköillä” direktiiveissä 2014/23/EU ja 2014/25/EU määriteltyjä hankintayksiköitä; |
| --- | --- |

13)

”hankintayksiköillä” direktiiveissä 2014/23/EU ja 2014/25/EU määriteltyjä hankintayksiköitä;

| 14) | ”energianhallintajärjestelmällä” sellaisen suunnitelman, jossa asetetaan energiatehokkuustavoite ja strategia tavoitteen saavuttamiseksi, toisiinsa liittyviä tai keskenään vuorovaikutussuhteessa olevia osatekijöitä, mukaan lukien todellisen energiankulutuksen seuranta, energiatehokkuuden parantamiseksi toteutetut toimet ja edistymisen mittaaminen; |
| --- | --- |

14)

”energianhallintajärjestelmällä” sellaisen suunnitelman, jossa asetetaan energiatehokkuustavoite ja strategia tavoitteen saavuttamiseksi, toisiinsa liittyviä tai keskenään vuorovaikutussuhteessa olevia osatekijöitä, mukaan lukien todellisen energiankulutuksen seuranta, energiatehokkuuden parantamiseksi toteutetut toimet ja edistymisen mittaaminen;

| 15) | ”eurooppalaisella standardilla” Euroopan standardointikomitean, Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean tai Euroopan telealan standardointilaitoksen hyväksymää, julkisesti käyttöön saatettua standardia; |
| --- | --- |

15)

”eurooppalaisella standardilla” Euroopan standardointikomitean, Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean tai Euroopan telealan standardointilaitoksen hyväksymää, julkisesti käyttöön saatettua standardia;

| 16) | ”kansainvälisellä standardilla” kansainvälisen standardisoimisjärjestön hyväksymää, julkisesti käyttöön saatettua standardia; |
| --- | --- |

16)

”kansainvälisellä standardilla” kansainvälisen standardisoimisjärjestön hyväksymää, julkisesti käyttöön saatettua standardia;

| 17) | ”velvoitetulla osapuolella” energian jakelijaa tai energian vähittäismyyntiyritystä tai siirtoverkonhaltijaa, jota 9 artiklassa tarkoitetut kansalliset energiatehokkuusvelvoitejärjestelmät sitovat; |
| --- | --- |

17)

”velvoitetulla osapuolella” energian jakelijaa tai energian vähittäismyyntiyritystä tai siirtoverkonhaltijaa, jota 9 artiklassa tarkoitetut kansalliset energiatehokkuusvelvoitejärjestelmät sitovat;

| 18) | ”toimeksi saaneella osapuolella” oikeussubjektia, jolle hallitus tai muu julkinen elin on siirtänyt toimivallan kehittää, hallinnoida tai käyttää rahoitusjärjestelmää hallituksen tai muun julkisen elimen puolesta; |
| --- | --- |

18)

”toimeksi saaneella osapuolella” oikeussubjektia, jolle hallitus tai muu julkinen elin on siirtänyt toimivallan kehittää, hallinnoida tai käyttää rahoitusjärjestelmää hallituksen tai muun julkisen elimen puolesta;

| 19) | ”osallistuvalla osapuolella” yritystä tai julkista elintä, joka on sitoutunut tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen vapaaehtoisella sopimuksella tai jota koskee kansallinen sääntelypoliittinen väline; |
| --- | --- |

19)

”osallistuvalla osapuolella” yritystä tai julkista elintä, joka on sitoutunut tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen vapaaehtoisella sopimuksella tai jota koskee kansallinen sääntelypoliittinen väline;

| 20) | ”täytäntöönpanevalla viranomaisella” julkisoikeudellista elintä, jonka tehtävänä on toteuttaa tai valvoa energia- tai hiiliverotusta, rahoitusjärjestelmiä ja -välineitä, verokannustimia, standardeja ja normeja, energiamerkintäjärjestelmiä tai koulutusta; |
| --- | --- |

20)

”täytäntöönpanevalla viranomaisella” julkisoikeudellista elintä, jonka tehtävänä on toteuttaa tai valvoa energia- tai hiiliverotusta, rahoitusjärjestelmiä ja -välineitä, verokannustimia, standardeja ja normeja, energiamerkintäjärjestelmiä tai koulutusta;

| 21) | ”politiikkatoimella” sääntely-, rahoitus- tai verotustoimenpidettä taikka vapaaehtoista tai tietojen toimittamista koskevaa toimenpidettä, joka on jäsenvaltiossa otettu muotomääräisesti käyttöön ja pantu täytäntöön ja jolla luodaan tukikehys, vaatimus tai kannustin, jotta markkinatoimijat tarjoaisivat ja ostaisivat energiapalveluja ja toteuttaisivat muita energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

21)

”politiikkatoimella” sääntely-, rahoitus- tai verotustoimenpidettä taikka vapaaehtoista tai tietojen toimittamista koskevaa toimenpidettä, joka on jäsenvaltiossa otettu muotomääräisesti käyttöön ja pantu täytäntöön ja jolla luodaan tukikehys, vaatimus tai kannustin, jotta markkinatoimijat tarjoaisivat ja ostaisivat energiapalveluja ja toteuttaisivat muita energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä;

| 22) | ”yksittäisellä toimella” toimea, joka johtaa todennettaviin ja mitattaviin tai arvioitaviin energiatehokkuuden parannuksiin ja joka toteutetaan politiikkatoimen perusteella; |
| --- | --- |

22)

”yksittäisellä toimella” toimea, joka johtaa todennettaviin ja mitattaviin tai arvioitaviin energiatehokkuuden parannuksiin ja joka toteutetaan politiikkatoimen perusteella;

| 23) | ”energian jakelijalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, myös jakeluverkonhaltijaa, joka vastaa energian siirrosta sen toimittamiseksi loppuasiakkaille tai energiaa loppuasiakkaille myyville jakeluasemille; |
| --- | --- |

23)

”energian jakelijalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, myös jakeluverkonhaltijaa, joka vastaa energian siirrosta sen toimittamiseksi loppuasiakkaille tai energiaa loppuasiakkaille myyville jakeluasemille;

| 24) | ”jakeluverkonhaltijalla” sähkön osalta direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 29 alakohdassa ja kaasun osalta direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 6 alakohdassa määriteltyä jakeluverkonhaltijaa; |
| --- | --- |

24)

”jakeluverkonhaltijalla” sähkön osalta direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 29 alakohdassa ja kaasun osalta direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 6 alakohdassa määriteltyä jakeluverkonhaltijaa;

| 25) | ”energian vähittäismyyntiyrityksellä” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka myy energiaa loppuasiakkaille; |
| --- | --- |

25)

”energian vähittäismyyntiyrityksellä” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka myy energiaa loppuasiakkaille;

| 26) | ”loppuasiakkaalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa energiaa omaa loppukäyttöä varten; |
| --- | --- |

26)

”loppuasiakkaalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa energiaa omaa loppukäyttöä varten;

| 27) | ”energiapalvelujen tarjoajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka toimittaa energiapalveluja tai suorittaa energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä loppuasiakkaan laitoksessa tai tiloissa; |
| --- | --- |

27)

”energiapalvelujen tarjoajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka toimittaa energiapalveluja tai suorittaa energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä loppuasiakkaan laitoksessa tai tiloissa;

| 27 a) | ”pienellä tai keskisuurella yrityksellä” tai ”pk-yrityksellä” komission suosituksen 2003/361/EY
   (56)

  liitteessä olevan 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyä yritystä; |
| --- | --- |

27 a)

”pienellä tai keskisuurella yrityksellä” tai ”pk-yrityksellä” komission suosituksen 2003/361/EY
   (56)

  liitteessä olevan 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyä yritystä;

| 27 b) | ”mikroyrityksellä” suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 2 artiklan 3 kohdassa määriteltyä yritystä; |
| --- | --- |

27 b)

”mikroyrityksellä” suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 2 artiklan 3 kohdassa määriteltyä yritystä;

| (28) | ”energiakatselmuksella” järjestelmällistä menettelyä, jonka tarkoituksena on saada riittävästi tietoa rakennuksen tai rakennusryhmän, teollisen tai kaupallisen toiminnan tai laitoksen tai yksityisen tai julkisen palvelun
  energiankulutus- ja energianhallintaprofiilista
  ja jonka avulla voidaan tunnistaa mahdollisuudet kustannustehokkaaseen energiansäästöön ja määrittää säästön suuruus ja tunnistaa mahdollisuudet uusiutuvan energian kustannustehokkaaseen käyttöön tai tuotantoon ja jolla raportoidaan katselmuksen tuloksista; |
| --- | --- |

(28)

”energiakatselmuksella” järjestelmällistä menettelyä, jonka tarkoituksena on saada riittävästi tietoa rakennuksen tai rakennusryhmän, teollisen tai kaupallisen toiminnan tai laitoksen tai yksityisen tai julkisen palvelun
  energiankulutus- ja energianhallintaprofiilista
  ja jonka avulla voidaan tunnistaa mahdollisuudet kustannustehokkaaseen energiansäästöön ja määrittää säästön suuruus ja tunnistaa mahdollisuudet uusiutuvan energian kustannustehokkaaseen käyttöön tai tuotantoon ja jolla raportoidaan katselmuksen tuloksista;

| 29) | ”energiatehokkuutta koskevalla sopimuksella” edunsaajan ja energiatehokkuutta parantavan toimenpiteen tarjoajan välistä sopimusjärjestelyä, joka todennetaan ja jota seurataan sopimuksen koko keston ajan ja jossa kyseiseen toimenpiteeseen tehdyt työt, toimitetut tavarat tai tarjotut palvelut korvataan suhteessa sopimuksessa sovittuun energiatehokkuuden parantumistasoon tai muuhun sovittuun energiatehokkuuskriteeriin, kuten rahalliseen säästöön; |
| --- | --- |

29)

”energiatehokkuutta koskevalla sopimuksella” edunsaajan ja energiatehokkuutta parantavan toimenpiteen tarjoajan välistä sopimusjärjestelyä, joka todennetaan ja jota seurataan sopimuksen koko keston ajan ja jossa kyseiseen toimenpiteeseen tehdyt työt, toimitetut tavarat tai tarjotut palvelut korvataan suhteessa sopimuksessa sovittuun energiatehokkuuden parantumistasoon tai muuhun sovittuun energiatehokkuuskriteeriin, kuten rahalliseen säästöön;

| 30) | ”älykkäällä mittausjärjestelmällä” direktiivissä (EU) 2019/944 määriteltyä älykästä mittausjärjestelmää; |
| --- | --- |

30)

”älykkäällä mittausjärjestelmällä” direktiivissä (EU) 2019/944 määriteltyä älykästä mittausjärjestelmää;

| 30 a) | ”latauspisteellä” asetuksen ... [vaihtoehtoisia polttoaineinfrastruktuureja koskevan asetuksen – 2021/0223(COD)] 2 artiklan 41 alakohdan mukaista latauspistettä; |
| --- | --- |

30 a)

”latauspisteellä” asetuksen ... [vaihtoehtoisia polttoaineinfrastruktuureja koskevan asetuksen – 2021/0223(COD)] 2 artiklan 41 alakohdan mukaista latauspistettä;

| 31) | ”siirtoverkonhaltijalla” sähkön osalta direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 35 alakohdassa ja kaasun osalta direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 4 alakohdassa määriteltyä siirtoverkonhaltijaa; |
| --- | --- |

31)

”siirtoverkonhaltijalla” sähkön osalta direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 35 alakohdassa ja kaasun osalta direktiivin 2009/73/EY 2 artiklan 4 alakohdassa määriteltyä siirtoverkonhaltijaa;

| 32) | ”yhteistuotannolla” lämpöenergian ja sähkö- tai mekaanisen energian samanaikaista tuottamista samassa prosessissa; |
| --- | --- |

32)

”yhteistuotannolla” lämpöenergian ja sähkö- tai mekaanisen energian samanaikaista tuottamista samassa prosessissa;

| 33) | ”taloudellisesti perusteltavissa olevalla tarpeella” tarvetta, joka ei ylitä lämmitys- tai jäähdytystarvetta ja joka muutoin tyydytettäisiin markkinaehtoisesti muilla energiantuotantotavoilla kuin yhteistuotannolla; |
| --- | --- |

33)

”taloudellisesti perusteltavissa olevalla tarpeella” tarvetta, joka ei ylitä lämmitys- tai jäähdytystarvetta ja joka muutoin tyydytettäisiin markkinaehtoisesti muilla energiantuotantotavoilla kuin yhteistuotannolla;

| 34) | ”hyötylämmöllä” yhteistuotantoprosessissa tuotettua lämpöä, joka täyttää taloudellisesti perusteltavissa olevan lämmitys- tai jäähdytystarpeen; |
| --- | --- |

34)

”hyötylämmöllä” yhteistuotantoprosessissa tuotettua lämpöä, joka täyttää taloudellisesti perusteltavissa olevan lämmitys- tai jäähdytystarpeen;

| 35) | ”yhteistuotannosta saatavalla sähköllä” hyötylämmön tuotantoon liittyvässä prosessissa tuotettua ja liitteessä II säädetyn menetelmän mukaisesti laskettua sähköä; |
| --- | --- |

35)

”yhteistuotannosta saatavalla sähköllä” hyötylämmön tuotantoon liittyvässä prosessissa tuotettua ja liitteessä II säädetyn menetelmän mukaisesti laskettua sähköä;

| 36) | ”tehokkaalla yhteistuotannolla” liitteessä III asetetut perusteet täyttävää yhteistuotantoa; |
| --- | --- |

36)

”tehokkaalla yhteistuotannolla” liitteessä III asetetut perusteet täyttävää yhteistuotantoa;

| 37) | ”kokonaishyötysuhteella” sähkö- ja mekaanisen energian tuotannon ja hyötylämpötuotoksen vuosittaista summaa jaettuna polttoainepanoksella, joka käytetään yhteistuotantoprosessissa tuotettavaan lämpöön ja sähkö- ja mekaanisen energian kokonaistuotantoon; |
| --- | --- |

37)

”kokonaishyötysuhteella” sähkö- ja mekaanisen energian tuotannon ja hyötylämpötuotoksen vuosittaista summaa jaettuna polttoainepanoksella, joka käytetään yhteistuotantoprosessissa tuotettavaan lämpöön ja sähkö- ja mekaanisen energian kokonaistuotantoon;

| 38) | ”rakennusasteella” yhteistuotannosta saadun sähkön ja hyötylämmön välistä suhdetta laitoksen toimiessa tietyn yksikön operatiivisten tietojen perusteella ainoastaan yhteistuotantolaitoksena; |
| --- | --- |

38)

”rakennusasteella” yhteistuotannosta saadun sähkön ja hyötylämmön välistä suhdetta laitoksen toimiessa tietyn yksikön operatiivisten tietojen perusteella ainoastaan yhteistuotantolaitoksena;

| 39) | ”yhteistuotantoyksiköllä” yksikköä, joka voi toimia yhteistuotannossa; |
| --- | --- |

39)

”yhteistuotantoyksiköllä” yksikköä, joka voi toimia yhteistuotannossa;

| 40) | ”pienimuotoisella yhteistuotantoyksiköllä” yhteistuotantoyksikköä, jonka asennettu kapasiteetti on alle 1 MWe; |
| --- | --- |

40)

”pienimuotoisella yhteistuotantoyksiköllä” yhteistuotantoyksikköä, jonka asennettu kapasiteetti on alle 1 MWe;

| 41) | ”mikroyhteistuotantoyksiköllä” yhteistuotantoyksikköä, jonka enimmäiskapasiteetti on alle
  50
   kWe; |
| --- | --- |

41)

”mikroyhteistuotantoyksiköllä” yhteistuotantoyksikköä, jonka enimmäiskapasiteetti on alle
  50
   kWe;

| 42) | ”tehokkaalla kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmällä” kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmää, joka täyttää 24 artiklassa vahvistetut vaatimukset; |
| --- | --- |

42)

”tehokkaalla kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmällä” kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmää, joka täyttää 24 artiklassa vahvistetut vaatimukset;

| 43) | ”tehokkaalla lämmityksellä ja jäähdytyksellä” lämmitys- ja jäähdytysvaihtoehtoa, joka tavanomaista tilannetta kuvaavaan perusskenaarioon verrattuna vähentää mitattavalla tavalla primäärienergiapanosta, joka tarvitaan yhden toimitetun energiayksikön tuottamiseen asiaankuuluvan järjestelmän rajoissa tässä direktiivissä tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin mukaan arvioidulla kustannustehokkaalla tavalla, ottaen huomioon tuotantoon, muuntamiseen, siirtoon ja jakeluun tarvittava energia; |
| --- | --- |

43)

”tehokkaalla lämmityksellä ja jäähdytyksellä” lämmitys- ja jäähdytysvaihtoehtoa, joka tavanomaista tilannetta kuvaavaan perusskenaarioon verrattuna vähentää mitattavalla tavalla primäärienergiapanosta, joka tarvitaan yhden toimitetun energiayksikön tuottamiseen asiaankuuluvan järjestelmän rajoissa tässä direktiivissä tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin mukaan arvioidulla kustannustehokkaalla tavalla, ottaen huomioon tuotantoon, muuntamiseen, siirtoon ja jakeluun tarvittava energia;

| 44) | ”tehokkaalla käyttäjäkohtaisella lämmityksellä ja jäähdytyksellä” käyttäjäkohtaista lämmityksen ja jäähdytyksen toimitusvaihtoehtoa, joka tehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen verrattuna vähentää mitattavalla tavalla muun kuin uusiutuvan primäärienergian panosta, joka tarvitaan yhden toimitetun energiayksikön tuottamiseen asiaankuuluvan järjestelmän rajoissa, tai joka edellyttää samaa muun kuin uusiutuvan primäärienergian panosta, mutta alemmilla kustannuksilla, ottaen huomioon tuotantoon, muuntamiseen, siirtoon ja jakeluun tarvittava energia; |
| --- | --- |

44)

”tehokkaalla käyttäjäkohtaisella lämmityksellä ja jäähdytyksellä” käyttäjäkohtaista lämmityksen ja jäähdytyksen toimitusvaihtoehtoa, joka tehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen verrattuna vähentää mitattavalla tavalla muun kuin uusiutuvan primäärienergian panosta, joka tarvitaan yhden toimitetun energiayksikön tuottamiseen asiaankuuluvan järjestelmän rajoissa, tai joka edellyttää samaa muun kuin uusiutuvan primäärienergian panosta, mutta alemmilla kustannuksilla, ottaen huomioon tuotantoon, muuntamiseen, siirtoon ja jakeluun tarvittava energia;

| 45) | ”
  datakeskuksella
  ”
  rakennelmaa tai useita rakennelmia, joissa pidetään, yhdistetään ja ylläpidetään tietokonejärjestelmiä tai -palvelimia sekä datan tallentamiseen, käsittelyyn ja/tai jakeluun sekä niihin liittyviin toimiin käytettäviä oheislaitteita komission asetuksen (EU) 2022/132
   (57)

  määritelmän mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

45)

”
  datakeskuksella
  ”
  rakennelmaa tai useita rakennelmia, joissa pidetään, yhdistetään ja ylläpidetään tietokonejärjestelmiä tai -palvelimia sekä datan tallentamiseen, käsittelyyn ja/tai jakeluun sekä niihin liittyviin toimiin käytettäviä oheislaitteita komission asetuksen (EU) 2022/132
   (57)

  määritelmän mukaisesti
  ;

| 46) | ”merkittävällä uudistamisella” uudistustöitä, joiden kustannukset ylittävät 50 prosenttia uuden vastaavan yksikön investointikustannuksista; |
| --- | --- |

46)

”merkittävällä uudistamisella” uudistustöitä, joiden kustannukset ylittävät 50 prosenttia uuden vastaavan yksikön investointikustannuksista;

| 47) | ”yhteisostoryhmällä” samaa kuin
  direktiivin
  (EU) 2019/944 2 artiklan 19 alakohdassa määritellyllä riippumattomalla aggregaattorilla; |
| --- | --- |

47)

”yhteisostoryhmällä” samaa kuin
  direktiivin
  (EU) 2019/944 2 artiklan 19 alakohdassa määritellyllä riippumattomalla aggregaattorilla;

| 48) | ”energiaköyhyydellä” sitä, että
  kotitalous ei pysty täyttämään energiahuollon perustarpeitaan, koska sillä ei ole tähän varaa, eikä sillä
  ole mahdollisuutta saada olennaisia energiapalveluja
  , joilla taattaisiin perustasoiset mukavuudet ja terveys, kohtuullinen elintaso
  , mukaan lukien riittävä lämmitys
  , lämmin vesi,
  jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden käyttöön tarvittava energia, kulloisessakin kansallisessa tilanteessa ja nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaankuuluvat politiikat huomioon ottaen
  , mikä johtuu yhdestä tai useammasta seuraavasta tekijästä: käytettävissä olevien tulojen riittämättömyys, korkeat energiamenot ja asuntojen heikko energiatehokkuus
  ; |
| --- | --- |

48)

”energiaköyhyydellä” sitä, että
  kotitalous ei pysty täyttämään energiahuollon perustarpeitaan, koska sillä ei ole tähän varaa, eikä sillä
  ole mahdollisuutta saada olennaisia energiapalveluja
  , joilla taattaisiin perustasoiset mukavuudet ja terveys, kohtuullinen elintaso
  , mukaan lukien riittävä lämmitys
  , lämmin vesi,
  jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden käyttöön tarvittava energia, kulloisessakin kansallisessa tilanteessa ja nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaankuuluvat politiikat huomioon ottaen
  , mikä johtuu yhdestä tai useammasta seuraavasta tekijästä: käytettävissä olevien tulojen riittämättömyys, korkeat energiamenot ja asuntojen heikko energiatehokkuus
  ;

| 49) | ”loppukäyttäjällä” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa lämmitystä, jäähdytystä tai lämmintä käyttövettä omaan loppukäyttöönsä, tai luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää sellaista erillistä rakennusta tai sellaisen moniasuntoisen taikka moneen eri tarkoitukseen käytettävän rakennuksen yksikköä, johon toimitetaan lämmitys, jäähdytys tai lämmin käyttövesi keskitetystä lähteestä, ja jolla ei ole suoraa eikä käyttäjäkohtaista sopimusta energiantoimittajan kanssa; |
| --- | --- |

49)

”loppukäyttäjällä” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ostaa lämmitystä, jäähdytystä tai lämmintä käyttövettä omaan loppukäyttöönsä, tai luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää sellaista erillistä rakennusta tai sellaisen moniasuntoisen taikka moneen eri tarkoitukseen käytettävän rakennuksen yksikköä, johon toimitetaan lämmitys, jäähdytys tai lämmin käyttövesi keskitetystä lähteestä, ja jolla ei ole suoraa eikä käyttäjäkohtaista sopimusta energiantoimittajan kanssa;

| 50) | ”ristiriitaisilla kannustimilla” sitä, että energiatehokkuusinvestointeihin liittyviä taloudellisia velvoitteita ja hyötyjä ei jaeta oikeudenmukaisesti ja kohtuullisesti asianomaisten toimijoiden kesken, esimerkiksi rakennusten osien omistajien ja vuokralaisten välillä tai niiden eri omistajien kesken tai moniasuntoisten tai moneen eri tarkoitukseen käytettävien rakennusten omistajien ja vuokralaisten välillä tai niiden eri omistajien kesken; |
| --- | --- |

50)

”ristiriitaisilla kannustimilla” sitä, että energiatehokkuusinvestointeihin liittyviä taloudellisia velvoitteita ja hyötyjä ei jaeta oikeudenmukaisesti ja kohtuullisesti asianomaisten toimijoiden kesken, esimerkiksi rakennusten osien omistajien ja vuokralaisten välillä tai niiden eri omistajien kesken tai moniasuntoisten tai moneen eri tarkoitukseen käytettävien rakennusten omistajien ja vuokralaisten välillä tai niiden eri omistajien kesken;

| 50 a) | ”osallistamisstrategialla” strategiaa, jossa asetetaan tavoitteita, kehitetään tekniikoita ja vahvistetaan prosessi, jolla päätöksentekoprosessiin otetaan mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät kansallisella ja paikallisella tasolla, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan edustajat, kuten kuluttajajärjestöt, ja jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta, saada palautetta tällaisista toimista ja parantaa niiden yleistä hyväksyntää; |
| --- | --- |

50 a)

”osallistamisstrategialla” strategiaa, jossa asetetaan tavoitteita, kehitetään tekniikoita ja vahvistetaan prosessi, jolla päätöksentekoprosessiin otetaan mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät kansallisella ja paikallisella tasolla, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan edustajat, kuten kuluttajajärjestöt, ja jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta, saada palautetta tällaisista toimista ja parantaa niiden yleistä hyväksyntää;

| 50 b) | ”keskitetyllä palvelupisteellä” keskitettyä neuvonta-, ohjaus- ja tiedotuspistettä. |
| --- | --- |

50 b)

”keskitetyllä palvelupisteellä” keskitettyä neuvonta-, ohjaus- ja tiedotuspistettä.

3 artikla

Energiatehokkuus etusijalle -periaate

1.   Jäsenvaltioiden on energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti varmistettava, että energiatehokkuusratkaisut
  , mukaan lukien kysyntäpuolen resurssit ja järjestelmäjoustot, arvioidaan politiikkaa koskevien päätösten laatimisessa ja
  suunnittelussa
  sekä
  merkittävissä investointipäätöksissä, jotka koskevat seuraavia aloja:

| a) | energiajärjestelmät, ja |
| --- | --- |

a)

energiajärjestelmät, ja

| b) | muut kuin energia-alat, kun näillä aloilla on vaikutusta energiankulutukseen ja energiatehokkuuteen
  , mukaan lukien rakennus-, liikenne-, vesihuolto-, tieto- ja viestintätekniikka-, maatalous- ja rahoitusalat
  . |
| --- | --- |

b)

muut kuin energia-alat, kun näillä aloilla on vaikutusta energiankulutukseen ja energiatehokkuuteen
  , mukaan lukien rakennus-, liikenne-, vesihuolto-, tieto- ja viestintätekniikka-, maatalous- ja rahoitusalat
  .

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asianomaiset tahot todentavat energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisen
  sekä tapauksen mukaan alojen integroinnin ja monialaisten vaikutusten huomioon ottamisen
  , jos politiikkaa, suunnittelua ja investointeja koskeviin päätöksiin sovelletaan hyväksymis- ja seurantavaatimuksia.

2 a.
     
  Tätä artiklaa soveltaessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon komission suositus (EU) 2021/1749
   (58).

3.   Jäsenvaltioiden on energiatehokkuus etusijalle -periaatetta soveltaessaan

| a) | kehitettävä kustannus-hyötymenetelmä, joka mahdollistaa sellaisten
  energiatehokkuusratkaisujen laajempien hyötyjen asianmukaisen arvioinnin
  , joissa otetaan huomioon koko elinkaari ja ennakoitavissa oleva kehitys, järjestelmän tehokkuus ja kustannustehokkuus, toimitusvarmuus ja kvantifiointi
  yhteiskunnallisesta
  sekä terveyden, talouden ja ilmastoneutraaliuden
  näkökulmasta
  , sekä sovellettava tätä menetelmää ja asetettava se julkisesti saataville
  ; |
| --- | --- |

a)

kehitettävä kustannus-hyötymenetelmä, joka mahdollistaa sellaisten
  energiatehokkuusratkaisujen laajempien hyötyjen asianmukaisen arvioinnin
  , joissa otetaan huomioon koko elinkaari ja ennakoitavissa oleva kehitys, järjestelmän tehokkuus ja kustannustehokkuus, toimitusvarmuus ja kvantifiointi
  yhteiskunnallisesta
  sekä terveyden, talouden ja ilmastoneutraaliuden
  näkökulmasta
  , sekä sovellettava tätä menetelmää ja asetettava se julkisesti saataville
  ;

| a a) | varmistettava, että energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisella on myönteinen vaikutus energiaköyhyyteen puuttumiseen; |
| --- | --- |

a a)

varmistettava, että energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisella on myönteinen vaikutus energiaköyhyyteen puuttumiseen;

| b) | määriteltävä taho, joka vastaa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisen ja
  sääntelykehysten, varainhoitosäännökset mukaan lukien, sekä
  suunnittelua, politiikkaa ja investointeja koskevien päätösten energiankulutukseen ja energiatehokkuuteen
  sekä energiajärjestelmiin
  kohdistuvien vaikutusten seurannasta; |
| --- | --- |

b)

määriteltävä taho, joka vastaa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisen ja
  sääntelykehysten, varainhoitosäännökset mukaan lukien, sekä
  suunnittelua, politiikkaa ja investointeja koskevien päätösten energiankulutukseen ja energiatehokkuuteen
  sekä energiajärjestelmiin
  kohdistuvien vaikutusten seurannasta;

| b a) | taattava, että tehdyt investoinnit ovat ympäristön kannalta kestäviä kaikissa energia-arvoketjun vaiheissa ja niissä sovelletaan kiertotalouden periaatteita siirryttäessä ilmastoneutraaliuteen; |
| --- | --- |

b a)

taattava, että tehdyt investoinnit ovat ympäristön kannalta kestäviä kaikissa energia-arvoketjun vaiheissa ja niissä sovelletaan kiertotalouden periaatteita siirryttäessä ilmastoneutraaliuteen;

| c) | raportoitava asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisten yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevien edistymisraporttien yhteydessä komissiolle siitä, miten
  energiatehokkuus etusijalle -periaate
  on otettu huomioon kansallisiin ja alueellisiin energiajärjestelmiin
  ja muihin kuin energia-aloihin, jos näillä aloilla on vaikutusta energiankulutukseen ja energiatehokkuuteen,
  liittyvissä kansallisissa, alueellisissa
  ja paikallisissa suunnittelua, politiikkaa ja merkittäviä investointeja koskevissa päätöksissä, mukaan lukien muun muassa seuraavat:










  i) | arvio energiatehokkuus etusijalle -periaatteen järjestelmällisestä soveltamisesta energiajärjestelmiin ja sen hyödyistä, erityisesti suhteessa energiankulutukseen; |
| --- | --- | --- |

c)

raportoitava asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisten yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevien edistymisraporttien yhteydessä komissiolle siitä, miten
  energiatehokkuus etusijalle -periaate
  on otettu huomioon kansallisiin ja alueellisiin energiajärjestelmiin
  ja muihin kuin energia-aloihin, jos näillä aloilla on vaikutusta energiankulutukseen ja energiatehokkuuteen,
  liittyvissä kansallisissa, alueellisissa
  ja paikallisissa suunnittelua, politiikkaa ja merkittäviä investointeja koskevissa päätöksissä, mukaan lukien muun muassa seuraavat:

i)

arvio energiatehokkuus etusijalle -periaatteen järjestelmällisestä soveltamisesta energiajärjestelmiin ja sen hyödyistä, erityisesti suhteessa energiankulutukseen;

| ii) | luettelo toimista, joita on toteutettu tarpeettomien sääntelyesteiden tai muiden esteiden poistamiseksi energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja kysyntäpuolen ratkaisujen täytäntöönpanolta, myös määrittämällä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen vastaiset kansalliset säädökset ja toimenpiteet. |
| --- | --- |

ii)

luettelo toimista, joita on toteutettu tarpeettomien sääntelyesteiden tai muiden esteiden poistamiseksi energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja kysyntäpuolen ratkaisujen täytäntöönpanolta, myös määrittämällä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen vastaiset kansalliset säädökset ja toimenpiteet.

3 a.
     
  Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla yleinen yhteinen kehys, johon sisältyy valvonta sekä seuranta- ja raportointimenettely, jota jäsenvaltiot voivat käyttää suunnitellessaan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja kustannus-hyötymenetelmiä, jotta voidaan varmistaa vertailukelpoisuus ja samalla jättää jäsenvaltioille mahdollisuus mukautua kansallisiin ja paikallisiin olosuhteisiin.

4 artikla

Energiatehokkuustavoitteet

1.   Jäsenvaltioiden on yhteisesti varmistettava, että energiankulutus vähenee vuoteen 2030 mennessä vähintään
  40
  prosenttia
  energian loppukulutuksen osalta ja 42,5 prosenttia primäärienergian kulutuksen osalta
  vuoden
  2007
  viiteskenaarion ennusteisiin verrattuna siten, että unionin energian loppukulutus on enintään
  740
  Mtoe ja unionin primäärienergian kulutus enintään
  960
  Mtoe vuonna 2030 (59).

2.   Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä
  sitovat
  kansalliset energiatehokkuuspanokset loppu- ja primäärienergian kulutukselle, jotta jäsenvaltiot voivat yhteisesti saavuttaa 1 kohdassa asetetun unionin sitovan tavoitteen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä panokset ja niiden ▌kehityspolku
  , joka sisältää kaksi viitekohtaa (välitavoitetta) vuosina 2025 ja 2027,
  komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisia yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien päivityksiä ja osana asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 7–12 artiklan mukaisia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan ja kyseisissä artikloissa säädetyn menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltioiden on
  sitovia kansallisia panoksiaan määritellessään
  sovellettava tämän direktiivin liitteessä I annettua kaavaa ja selitettävä, miten ja minkä tietojen perusteella panokset on laskettu.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kansallisissa energiatehokkuuspanoksissaan myös energiatilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 1099/2008 määriteltyjen energian loppukäyttöalojen, mukaan lukien teollisuus, asuminen, palvelut ja liikenne, energiankulutuksen osuudet. Lisäksi on esitettävä tieto- ja viestintätekniikan alan energiankulutusta koskevat ennusteet.

Näitä panoksia määrittäessään jäsenvaltioiden on otettava huomioon

| a) | se, että unionin vuoden 2030 energiankulutus saa olla korkeintaan
  740
  Mtoe loppuenergiaa tai korkeintaan
  960
  Mtoe primäärienergiaa; |
| --- | --- |

a)

se, että unionin vuoden 2030 energiankulutus saa olla korkeintaan
  740
  Mtoe loppuenergiaa tai korkeintaan
  960
  Mtoe primäärienergiaa;

| b) | tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet; |
| --- | --- |

b)

tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet;

| c) | muut energiatehokkuutta edistävät toimenpiteet jäsenvaltioissa ja unionin tasolla; |
| --- | --- |

c)

muut energiatehokkuutta edistävät toimenpiteet jäsenvaltioissa ja unionin tasolla;

| d) | seuraavat
  energiatehokkuustoimiin vaikuttavat merkitykselliset tekijät
  , jotka sisältyvät liitteessä I vahvistettuun kaavaan
  :






  i. | ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava yhteinen tavoitetaso; |
| --- | --- | --- |

d)

seuraavat
  energiatehokkuustoimiin vaikuttavat merkitykselliset tekijät
  , jotka sisältyvät liitteessä I vahvistettuun kaavaan
  :

i.

ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava yhteinen tavoitetaso;

| ii. | toimien tasapuolinen jakautuminen unionissa; |
| --- | --- |

ii.

toimien tasapuolinen jakautuminen unionissa;

| iii. | talouden energiaintensiivisyys; |
| --- | --- |

iii.

talouden energiaintensiivisyys;

| iv) | jäljellä olevat kustannustehokkaat energiansäästömahdollisuudet; |
| --- | --- |

iv)

jäljellä olevat kustannustehokkaat energiansäästömahdollisuudet;

| e) | muut energiankulutukseen vaikuttavat kansalliset
  tekijät
  , erityisesti:






  i) | BKT:n kehitys ja ennuste; |
| --- | --- | --- |

e)

muut energiankulutukseen vaikuttavat kansalliset
  tekijät
  , erityisesti:

i)

BKT:n kehitys ja ennuste;

| ii) | muutokset energian tuonnissa ja viennissä, energialähteiden yhdistelmän kehitys ja uusien kestävien polttoaineiden käyttöönotto; |
| --- | --- |

ii)

muutokset energian tuonnissa ja viennissä, energialähteiden yhdistelmän kehitys ja uusien kestävien polttoaineiden käyttöönotto;

| iii) | kaikkien uusiutuvien energialähteiden kehittyminen, ydinenergia, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi; |
| --- | --- |

iii)

kaikkien uusiutuvien energialähteiden kehittyminen, ydinenergia, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi;

| iv) | energiaintensiivisten teollisuudenalojen hiilestä irtautuminen; |
| --- | --- |

iv)

energiaintensiivisten teollisuudenalojen hiilestä irtautuminen;

| iv a) | kansallisten hiilestä irtautumista tai ilmastoneutraaliutta koskevien suunnitelmien tavoitetaso. |
| --- | --- |

iv a)

kansallisten hiilestä irtautumista tai ilmastoneutraaliutta koskevien suunnitelmien tavoitetaso.

Jos jäsenvaltiot ottavat huomioon kolmannen alakohdan e alakohdassa tarkoitetut kansalliset tekijät, tämä ei saa johtaa siihen, että unionin energiatehokkuustavoitetta ei saavuteta. Komissio arvioi, onko jäsenvaltioiden yhteinen panos riittävä unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi ja ovatko panokset linjassa välitavoitteiden saavuttamisen kanssa. Jos komissio katsoo, että se ei ole riittävä, se ehdottaa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kansallisista energiatehokkuuspanoksistaan, kullekin jäsenvaltiolle korjattua kansallista energiatehokkuuspanosta, jolla varmistetaan, että jäsenvaltioiden yhteinen panos saavuttaa unionin energiatehokkuustavoitteen. Tätä mekanismia soveltaessaan komissio varmistaa, että primääri- ja loppuenergian kulutuksessa ei ole eroa jäsenvaltioiden kansallisten panosten summan ja unionin energiatehokkuustavoitteen välillä.

3.   
  Komissio arvioi
  asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisen arviointinsa perusteella
  jäsenvaltioiden edistymistä niiden tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sitovien kansallisten panosten ja välitavoitteiden saavuttamisessa. Jos komissio katsoo arviointinsa perusteella
  , että energiatehokkuuspanosten saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi, jäsenvaltioiden, jotka ovat jääneet jälkeen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ▌kehityspolustaan
  ja välitavoitteistaan
  , on varmistettava, että vuoden kuluessa komission arvioinnin vastaanottamisesta toteutetaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan paluu kehityspolulle niiden energiatehokkuuspanoksen saavuttamiseksi. Näihin lisätoimenpiteisiin on sisällyttävä muun muassa seuraavat toimenpiteet:

| a. | kansalliset toimenpiteet, joilla saadaan aikaan uusia energiansäästöjä, mukaan lukien vahvempi hankekehitystuki energiatehokkuutta parantavien investointitoimenpiteiden toteuttamiselle; |
| --- | --- |

a.

kansalliset toimenpiteet, joilla saadaan aikaan uusia energiansäästöjä, mukaan lukien vahvempi hankekehitystuki energiatehokkuutta parantavien investointitoimenpiteiden toteuttamiselle;

| b. | 8 artiklassa säädetyn energiansäästövelvoitteen nostaminen; |
| --- | --- |

b.

8 artiklassa säädetyn energiansäästövelvoitteen nostaminen;

| c. | julkisen sektorin velvoitteen mukauttaminen; |
| --- | --- |

c.

julkisen sektorin velvoitteen mukauttaminen;

| d. | vapaaehtoinen rahoitusosuus 28 artiklassa tarkoitettuun kansalliseen energiatehokkuusrahastoon tai muuhun energiatehokkuutta edistävään rahoitusvälineeseen, jolloin vuotuisten rahoitusosuuksien on oltava yhtä suuret kuin ▌kehityspolun saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit. |
| --- | --- |

d.

vapaaehtoinen rahoitusosuus 28 artiklassa tarkoitettuun kansalliseen energiatehokkuusrahastoon tai muuhun energiatehokkuutta edistävään rahoitusvälineeseen, jolloin vuotuisten rahoitusosuuksien on oltava yhtä suuret kuin ▌kehityspolun saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit.

Jos jäsenvaltio on jäänyt jälkeen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ▌kehityspolustaan, sen on sisällytettävä asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaiseen yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevaan edistymisraporttiinsa selvitys
  toimenpiteistä, jotka
  se aikoo
  toteuttaa, jotta se voi
  täyttää vajeen varmistaakseen kansallisten energiatehokkuuspanostensa saavuttamisen
  , ja energiansäästöjen määrästä, joka kullakin toimenpiteellä odotetaan saatavan aikaan
  .

Komissio arvioi, ovatko tässä kohdassa tarkoitetut kansalliset toimenpiteet riittäviä unionin energiatehokkuustavoitteiden saavuttamiseksi. Jos kansallisten toimenpiteiden katsotaan olevan riittämättömiä, komissio ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä ja käyttää toimivaltaansa unionin tasolla erityisesti sen varmistamiseksi, että unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteet saavutetaan.

4.   Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä mahdolliset menetelmämuutokset energiatilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 1099/2008 mukaisesti raportoiduissa tiedoissa, energiataseen laskentamenetelmissä ja Euroopan energiankäyttöä koskevissa energiamalleissa ja ehdottaa tarvittaessa laskentaan liittyviä teknisiä mukautuksia unionin vuoden 2030 tavoitteisiin tämän artiklan 1 kohdassa vahvistetun tavoitetason säilyttämiseksi.

II LUKU

II LUKU

JULKISEN SEKTORIN ESIMERKILLINEN ROOLI

JULKISEN SEKTORIN ESIMERKILLINEN ROOLI

5 artikla

Julkisen sektorin johtoasema energiatehokkuudessa

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien julkisten elinten yhteinen energian kokonaisloppukulutus vähenee vuosittain vähintään
  kaksi
  prosenttia verrattuna vuoteen X-2 (jossa X on vuosi, jona tämä direktiivi tulee voimaan).

Jäsenvaltiot voivat julkisten elintensä energian loppukulutusta laskiessaan ottaa huomioon jäsenvaltion sisäiset sääolosuhteiden vaihtelut.

2.   Jäsenvaltioiden on sisällytettävä asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisiin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa ja niiden päivityksiin luettelo
  kaikista
  julkisista elimistä, joiden on osallistuttava tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn velvoitteen täyttämiseen, energiankulutuksen vähennyksistä
  ja energiansäästöistä
  , jotka kunkin niistä on saavutettava, ja toimenpiteistä, jotka ne aikovat toteuttaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle vuosittain saavutetusta energian loppukulutuksen vähenemisestä osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia edistymisraporttejaan.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alue- ja paikallisviranomaiset ottavat hiilestä irtautumista koskevissa suunnitelmissaan käyttöön erityisiä energiatehokkuustoimenpiteitä kuultuaan ensin
  asiaankuuluvia
  sidosryhmiä,
  energiavirastojaan tapauksen mukaan
  ja yleisöä, mukaan lukien erityisryhmät, joilla on riski ajautua energiaköyhyyteen tai jotka ovat alttiimpia energiaköyhyyden vaikutuksille
  tulojensa, sukupuolensa, väestörakenteen, terveydentilan tai vähemmistöryhmään kuulumisen perusteella
  , kuten ▌rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvat henkilöt.
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että suunnitellessaan ja pannessaan täytäntöön energiatehokkuustoimenpiteitä alue- ja paikallisviranomaiset välttävät energiatehokkuustoimenpiteiden kielteisiä suoria tai välillisiä vaikutuksia energiaköyhiin ja pienituloisiin kotitalouksiin tai heikossa asemassa oleviin ryhmiin.

4.   Jäsenvaltioiden on
  annettava taloudellista ja teknistä tukea julkisille elimille
  energiatehokkuuden parannustoimenpiteiden käyttöönotossa
  ja kannustettava niitä ottamaan huomioon energiansäästöjä laajemmat hyödyt, kuten sisäilman ja ympäristön laadun sekä ihmisten elämänlaadun paranemisen ja peruskorjattujen julkisten rakennusten, erityisesti koulujen, päiväkotien, hoitokotien, palvelutalojen, sairaaloiden ja sosiaaliperusteisten asuntojen, mukavuuden
  , myös alueellisella ja paikallisella tasolla
  . Jäsenvaltioiden on annettava
  ohjeita,
  edistettävä
  osaamisen kehittämistä ja koulutusmahdollisuuksia,
  myös energiakorjaustoiminnan alalla käyttämällä energiatehokkuutta koskevia sopimuksia ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia,
  ja
  kannustettava yhteistyöhön
  julkisten elinten
  välillä
  .
  Jäsenvaltioiden on tuettava julkisia elimiä, jotta ne puuttuvat pulaan vihreän siirtymän kaikissa vaiheissa tarvittavista henkilöresursseista, mukaan lukien käsityöläiset sekä korkean osaamistason vihreän teknologian asiantuntijat, soveltavan tutkimuksen tekijät ja innovoijat.

5.   Jäsenvaltioiden on kannustettava julkisia elimiä ottamaan huomioon investointi- ja politiikkatoimiensa elinkaarenaikaiset hiilipäästöt
  sekä taloudelliset, sosiaaliset ja energiaturvallisuuteen liittyvät hyödyt ja annettava erityisohjeistusta tätä varten
  .

5 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava julkisia elimiä toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla puututaan julkisten elinten omistamien tai käyttämien rakennusten lämmitysulottuvuuteen, erityisesti korvaamalla vanhoja ja tehottomia lämmittimiä ja luopumalla vaiheittain fossiilisista polttoaineista.

5 b.
     
  Jäsenvaltioiden on edistettävä julkisen liikenteen ja muiden vähemmän saastuttavien ja energiatehokkaampien liikennemuotojen, kuten raideliikenne, pyöräily, kävely tai jaettu liikkuminen, käyttöä uudistamalla ja irtauttamalla hiilestä kalustoa, edistämällä liikennemuotosiirtymää ja sisällyttämällä nämä liikennemuodot kaupunkiliikenteen suunnitteluun.

6 artikla

Julkisten elinten rakennukset esimerkkinä

1.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että vähintään kolme prosenttia julkisten elinten omistamien
  seuraaviin luokkiin kuuluvien
  lämmitettyjen ja/tai jäähdytettyjen rakennusten
  tai sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjen rakennusten
  kokonaispinta-alasta korjataan vuosittain siten, että ne muutetaan vähintään direktiivin 2010/31/EU 9 artiklan mukaisiksi lähes nollaenergiarakennuksiksi
  tai päästöttömiksi rakennuksiksi ottaen asianmukaisesti huomioon kustannustehokkuuden ja teknisen toteutettavuuden
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta ▌direktiivin 2010/31/EU 7 artiklan soveltamista:

| a) | julkisten elinten omistamat rakennukset; |
| --- | --- |

a)

julkisten elinten omistamat rakennukset;

| b) | julkisten elinten äskettäin käyttöön ottamat uudet rakennukset ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä]; |
| --- | --- |

b)

julkisten elinten äskettäin käyttöön ottamat uudet rakennukset ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä];

| c) | julkisten elinten käyttämät rakennukset, kun on saavutettu tietty kynnyspiste (vuokrasopimuksen uusiminen, myynti, käyttötarkoituksen muutos, merkittävä korjaus- tai huoltotyö). |
| --- | --- |

c)

julkisten elinten käyttämät rakennukset, kun on saavutettu tietty kynnyspiste (vuokrasopimuksen uusiminen, myynti, käyttötarkoituksen muutos, merkittävä korjaus- tai huoltotyö).

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa sosiaalisen asuntotuotannon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta korjausvelvoitteesta, jos tällaiset korjaukset eivät olisi kustannusneutraaleja tai johtaisivat sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten vuokrankorotuksiin, joita ei voida millään tavalla rajoittaa vastaamaan energialaskussa saavutettavia taloudellisia säästöjä.

Jos julkiset elimet käyttävät
  rakennusta
  , jota ne eivät omista, niiden on mahdollisuuksien mukaan käytettävä sopimukseen perustuvia oikeuksiaan ja kannustettava rakennuksen omistajaa
  korjaamaan
  rakennus direktiivin 2010/31/EU 9 artiklan mukaiseksi lähes nollaenergiarakennukseksi
  tai pantava täytäntöön energianhallintajärjestelmä tai energiatehokkuutta koskeva sopimus energiatehokkuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi ajan mittaan
  . Tehdessään uuden sopimuksen sellaisen rakennuksen käytöstä, jota ne eivät omista, julkisten elinten on
  varmistettava,
  että kyseinen rakennus kuuluu energiatehokkuustodistuksen kahteen parhaaseen energiatehokkuusluokkaan
  , tai laadittava sopimuslausekkeita, joissa rakennuksen omistaja velvoitetaan korjaamaan rakennus lähes nollaenergiarakennukseksi ennen kuin julkinen elin ottaa sen käyttöön
  .

Vähintään kolmen prosentin osuus lasketaan ▌julkisten elinten omistamien sellaisten rakennusten
  ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjen sellaisten rakennusten
  kokonaispinta-alasta, joiden kokonaishyötypinta-ala on yli 250 m2 ja jotka eivät ole lähes nollaenergiarakennuksia 1 päivänä tammikuuta 2024.

Jäsenvaltiot voivat säätää vaatimuksia sen varmistamiseksi, että kun se on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, tämän kohdan ensimmäisessä ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetut julkisten elinten omistamat tai käyttämät rakennukset ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytetyt yli 250 m2:n rakennukset varustetaan rakennusten automaatio- ja ohjausjärjestelmillä tai muilla energiavirtojen aktiiviseen hallintaan tarkoitetuilla ratkaisuilla direktiivin 2010/31/EU 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Tapauksissa, joissa se on teknisesti toteuttamiskelpoista ja kustannustehokasta, jäsenvaltioiden on pyrittävä parhaansa mukaan asentamaan julkisten elinten omistamiin tai käyttämiin rakennuksiin direktiivin ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)] [12] artiklassa asetetut vähimmäisvaatimukset ylittävä määrä latauspisteitä.

1 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat soveltaa lievempiä vaatimuksia, joissa vahvistetaan erilaisia energiatehokkuusvaatimuksia seuraavien rakennusluokkien osalta:

| a) | rakennukset, joita suojellaan virallisesti osana määrättyä ympäristöä tai niiden erityisen arkkitehtonisen tai historiallisen arvon vuoksi, siltä osin kuin niiden luonne tai ulkonäkö muuttuisi tiettyjen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisen vuoksi tavalla, jota ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

a)

rakennukset, joita suojellaan virallisesti osana määrättyä ympäristöä tai niiden erityisen arkkitehtonisen tai historiallisen arvon vuoksi, siltä osin kuin niiden luonne tai ulkonäkö muuttuisi tiettyjen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisen vuoksi tavalla, jota ei voida hyväksyä;

| b) | asevoimien tai keskushallinnon omistamat kansalliseen puolustukseen käytettävät rakennukset, lukuun ottamatta asevoimien ja muun kansallisten puolustusviranomaisten henkilöstön käytössä olevia yksittäisiä asuintiloja tai toimistorakennuksia; |
| --- | --- |

b)

asevoimien tai keskushallinnon omistamat kansalliseen puolustukseen käytettävät rakennukset, lukuun ottamatta asevoimien ja muun kansallisten puolustusviranomaisten henkilöstön käytössä olevia yksittäisiä asuintiloja tai toimistorakennuksia;

| c) | rakennukset, joita käytetään hartauden harjoittamiseen ja uskonnolliseen toimintaan. |
| --- | --- |

c)

rakennukset, joita käytetään hartauden harjoittamiseen ja uskonnolliseen toimintaan.

1 b.
     
  Saavuttaakseen etupainotteisesti energiansäästöjä ja kannustaakseen varhaisia toimia jäsenvaltio, joka korjaa 1 kohdan mukaisesti yli kolme prosenttia rakennustensa kokonaispinta-alasta tiettynä vuonna 31 päivään joulukuuta 2026 saakka, voi ottaa ylimenevän osuuden huomioon vuotuisen kunnostustoiminnan määrän laskennassa jonakin kolmesta seuraavasta vuodesta. Jäsenvaltio, joka korjaa yli kolme prosenttia rakennustensa kokonaispinta-alasta 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen, voi ottaa ylimenevän osuuden huomioon vuotuisen korjaustoiminnan määrän laskennassa kahtena seuraavana vuonna.

2.   Jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti katsoa, että jonakin kahdesta edeltävästä vuodesta purettujen yksittäisten julkisten elinten rakennusten korvaamiseksi omistetut uudet rakennukset otetaan huomioon rakennusten vuotuisen korjaustoiminnan määrän laskennassa. Tällaisia poikkeuksia sovelletaan vain, jos ne olisivat saavutettujen energiansäästöjen ja elinkaarenaikaisten hiilidioksidipäästöjen vähennysten kannalta kustannustehokkaampia ja kestävämpiä kuin tällaisten rakennusten peruskorjaukset. Kunkin jäsenvaltion on julkaistava selvästi esitettyinä yleiset perusteet, menetelmät ja menettelyt, joilla tällaiset poikkeukset määritellään.

3.   Tämän artiklan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville luettelo
  1 kohdan ensimmäisessä ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetuista
  lämmitetyistä ja/tai jäähdytetyistä julkisten elinten omistamista tai käyttämistä rakennuksista ja
  sosiaaliseen tarkoitukseen käytetyistä rakennuksista
  , joiden kokonaishyötypinta-ala on yli 250 m2. Luettelo on laadittava
  30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä ja
  saatettava ajan tasalle vähintään kerran vuodessa.
  Se on koottava yhteen käyttäjäystävälliseen tietokantaan ja liitettävä rakennuskannasta direktiivin 2010/31/EU 2 a artiklan mukaisten kansallisten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden yhteydessä tehtävään yleiskatsaukseen ja direktiivin ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)] [19] artiklan nojalla perustettaviin tietokantoihin.

Jos tällaisia luetteloita on jo olemassa paikallisella tai alueellisella tasolla, kunkin jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet näihin luetteloihin liittyvien tietojen keruu- ja käsittelytoimien helpottamiseksi. Luettelon on mahdollistettava se, että myös yksityiset toimijat, kuten energiapalveluyritykset, osallistuvat peruskorjausratkaisuihin. Unionin rakennuskannan seurantakeskus voi koota yhteen tietoja rakennuskannan ominaisuuksista, rakennuksen vaipan suorituskyvystä, rakennusten teknisistä järjestelmistä, rakennusten peruskorjauksista ja energiatehokkuudesta, jotta rakennusalan energiatehokkuudesta saadaan parempi käsitys vertailukelpoisten tietojen avulla.

Luettelossa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | pinta-ala neliömetreinä; |
| --- | --- |

a)

pinta-ala neliömetreinä;

| a b) | lämmityksen, jäähdytyksen, sähkön ja lämpimän veden vuotuinen energiankulutus, kun tiedot ovat saatavilla; |
| --- | --- |

a b)

lämmityksen, jäähdytyksen, sähkön ja lämpimän veden vuotuinen energiankulutus, kun tiedot ovat saatavilla;

| b) | kunkin rakennuksen direktiivin
  ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)] 16
  artiklan mukaisesti myönnetty energiatehokkuustodistus
  tai, jos rakennuksen energiatehokkuustodistusta ei ole, tiedot rakennuksen lämmönlähteestä, rakennuksen energiaintensiteetistä kWh/(m2*v), ilmanvaihto- ja jäähdytyslaitteistoista sekä muista teknisistä laitteistoista; |
| --- | --- |

b)

kunkin rakennuksen direktiivin
  ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)] 16
  artiklan mukaisesti myönnetty energiatehokkuustodistus
  tai, jos rakennuksen energiatehokkuustodistusta ei ole, tiedot rakennuksen lämmönlähteestä, rakennuksen energiaintensiteetistä kWh/(m2*v), ilmanvaihto- ja jäähdytyslaitteistoista sekä muista teknisistä laitteistoista;

| b a) | julkisten elinten omistamien tai käyttämien rakennusten ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjen rakennusten peruskorjauksen ja näiden rakennusten muiden energiatehokkuustoimien avulla saavutetut mitatut energiansäästöt; |
| --- | --- |

b a)

julkisten elinten omistamien tai käyttämien rakennusten ja sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjen rakennusten peruskorjauksen ja näiden rakennusten muiden energiatehokkuustoimien avulla saavutetut mitatut energiansäästöt;

| b b) | rakennusten ikä, käyttötyyppi, luokitus ja sijainti (kaupungissa tai maaseudulla). |
| --- | --- |

b b)

rakennusten ikä, käyttötyyppi, luokitus ja sijainti (kaupungissa tai maaseudulla).

Kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi jäsenvaltioiden on pyrittävä parhaansa mukaan sisällyttämään luetteloihinsa laadullisia näkökohtia. Ne voivat erityisesti liittää luetteloihinsa kuvauksen osallistamisstrategioihinsa liittyvistä toimenpiteistä, jotta voidaan varmistaa, että rakennusten omistajat ja käyttäjät mukauttavat käyttäytymistään energiansäästöihin ja lähes nollaenergiarakennusten toiminnallisiin vaatimuksiin. Tällaiset liitteet on asetettava saataville paikallisviranomaisten hallinnoimien sellaisten resurssikeskusten muodossa, joiden on oltava käytettävissä sidosryhmille, mukaan lukien päättäjät, yksityisten sosiaalisten vuokra-asuntojen omistajat ja vuokralaisyhdistykset, ja yksityisten toimistojen isännöitsijät, tai ne on lisättävä tällaisiin olemassa oleviin keskuksiin.

7 artikla

Julkiset hankinnat

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun hankintaviranomaiset ja -yksiköt tekevät hankintasopimuksia ja käyttöoikeussopimuksia, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin direktiivin 2014/23/EU 8 artiklassa, direktiivin 2014/24/EU 4 artiklassa ja direktiivin 2014/25/EU 15 artiklassa säädetyt kynnysarvot, ne hankkivat ainoastaan tuotteita, palveluja, rakennuksia ja urakoita, jotka ovat energiatehokkaita,
  ottaen asianmukaisesti huomioon taloudellisten resurssien tehokkaan hallinnan
  tämän direktiivin liitteessä IV tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että tehdessään hankintasopimuksia ja käyttöoikeussopimuksia, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kynnysarvot, hankintaviranomaiset ja -yksiköt soveltavat tämän direktiivin 3 artiklassa tarkoitettua energiatehokkuus etusijalle -periaatetta, myös niissä hankintasopimuksissa ja käyttöoikeussopimuksissa, joille ei ole asetettu erityisiä vaatimuksia liitteessä IV.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua velvoitetta sovelletaan asevoimien sopimuksiin vain siltä osin, kuin sen soveltaminen ei aiheuta ristiriitaa asevoimien toimien luonteen ja ensisijaisen tavoitteen kanssa. Velvoitetta ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/81/EY (60) määriteltyjä puolustustarvikkeita koskeviin hankintasopimuksiin.

3.   Sen estämättä, mitä tämän direktiivin 26 artiklan 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sopimusviranomaiset ja -yksiköt arvioivat mahdollisuutta toteuttaa pitkän aikavälin energiatehokkuussopimuksia, joilla saadaan energiansäästöjä pitkällä aikavälillä, kun ne tekevät palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joilla on merkittävä energiasisältö.

4.   Hankittaessa tuotepaketti, joka kuuluu kokonaisuudessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1369 (61) nojalla hyväksytyn delegoidun säädöksen soveltamisalaan, jäsenvaltiot voivat edellyttää, että kokonaisenergiatehokkuus asetetaan etusijalle kyseisen paketin yksittäisten tuotteiden energiatehokkuuteen nähden hankkimalla sellainen tuotepaketti, joka täyttää parhaaseen
  saatavilla olevaan
  energiatehokkuusluokkaan kuulumisen vaatimuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

5.   
  Jäsenvaltioiden on vaadittava
  , että hankintaviranomaiset ja -yksiköt ottavat hankintakäytännöissä
  , erityisesti liikennealalla,
  tarvittaessa huomioon laajemmat kestävyyteen, yhteiskuntaan, ympäristöön ja kiertotalouteen liittyvät näkökohdat, jotta voidaan saavuttaa hiilestä irtautumista ja saasteettomuutta koskevat unionin tavoitteet. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa ja liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti edellytettävä, että hankintaviranomaiset ja -yksiköt ottavat huomioon ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat unionin kriteerit.

Sen varmistamiseksi, että energiatehokkuusvaatimuksia sovelletaan läpinäkyvästi hankintaprosesseissa, jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville tiedot sellaisten sopimusten energiatehokkuusvaikutuksista, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 1 kohdassa tarkoitetut kynnysarvot.
  Hankintaviranomaisten on vaadittava tarjoajia antamaan
  tiedot uuden
  ja korjattavan
  rakennuksen elinkaarenaikaisesta lämmitysvaikutuksesta
  , myös vähähiilisten materiaalien käytöstä ja käytettävien materiaalien kierrosta,
  ja
  asettamaan
  ne julkisesti saataville hankintasopimuksia varten, erityisesti kun on kyse uusista rakennuksista, joiden lattiapinta-ala on yli 2 000 neliömetriä.

Jäsenvaltioiden on tuettava hankintaviranomaisia ja -yksiköitä energiatehokkuusvaatimusten käyttöönotossa, myös alueellisella ja paikallisella tasolla, antamalla selkeät säännöt ja ohjeet, mukaan lukien elinkaarikustannusten sekä ympäristövaikutusten ja -kustannusten arviointimenetelmät, perustamalla osaamista tukevia keskuksia, kannustamalla hankintaviranomaisia tekemään yhteistyötä myös yli rajojen ja käyttämällä mahdollisuuksien mukaan yhdistettyjä hankintoja ja digitaalisia hankintoja.

5 a.
     
  Komissio voi tapauksen mukaan antaa lisäohjeistusta ja muita välineitä kansallisille viranomaisille ja hankintavastaaville energiatehokkuusvaatimusten soveltamisesta hankintamenettelyissä. Tällaisella tuella voidaan lujittaa jäsenvaltioiden olemassa olevia tukifoorumeja (esimerkiksi yhtenäinen toiminta) ja avustaa niitä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevien kriteerien huomioon ottamisessa.

6.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava julkisia hankintoja sekä vuotuisen talousarvion laadintaa ja kirjanpitoa koskevat oikeudelliset ja sääntelyä koskevat säännökset, hallinnolliset määräykset ja hallinnolliset käytännöt, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, ettei yksittäisiä hankintaviranomaisia estetä tekemästä investointeja energiatehokkuuden parantamiseen eikä käyttämästä energiatehokkuutta koskevia pitkän aikavälin sopimuksia ja kolmannen osapuolen kanssa sovellettavia pitkän aikavälin rahoitusmekanismeja.

7.   Jäsenvaltioiden on poistettava energiatehokkuuden sääntelylliset ja muut esteet, erityisesti siltä osin kuin ne koskevat julkisia hankintoja sekä vuotuisen talousarvion laadintaa ja kirjanpitoa koskevia oikeudellisia ja sääntelyä koskevia säännöksiä, hallinnollisia määräyksiä ja hallinnollisia käytäntöjä, jotta voidaan varmistaa, ettei yksittäisiä julkisia elimiä estetä tekemästä investointeja, joilla parannetaan energiatehokkuutta, eikä käyttämästä energiatehokkuutta koskevia pitkän aikavälin sopimuksia ja kolmannen osapuolen kanssa sovellettavia pitkän aikavälin rahoitusmekanismeja.

Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle toimenpiteistä, joita on toteutettu energiatehokkuuden parannusten käyttöönoton esteiden poistamiseksi, osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia edistymiskertomuksia.

III LUKU

III LUKU

ENERGIANKÄYTÖN TEHOKKUUS

ENERGIANKÄYTÖN TEHOKKUUS

8 artikla

Energiansäästövelvoite

-1.
     
  Jotta voidaan varmistaa vakaa ja ennustettava panos vuoteen 2030 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden ja vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden on saavutettava kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt velvoitekausilla. Ensimmäinen, 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu velvoitekausi ulottui vuodesta 2014 vuoteen 2020. Toinen, 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettu velvoitekausi ulottuu vuodesta 2021 vuoteen 2030.

1.   Jäsenvaltioiden on saavutettava kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt, jotka vastaavat vähintään

| a) | kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välillä saavutettuja uusia säästöjä, joiden määrä on 1,5 prosenttia vuosittain loppuasiakkaille myydystä energian määrästä laskettuna 1 päivää tammikuuta 2013 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta. Liikenteessä käytetyn energian myynnin määrä voidaan jättää osittain tai kokonaan ottamatta huomioon tässä laskennassa; |
| --- | --- |

a)

kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välillä saavutettuja uusia säästöjä, joiden määrä on 1,5 prosenttia vuosittain loppuasiakkaille myydystä energian määrästä laskettuna 1 päivää tammikuuta 2013 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta. Liikenteessä käytetyn energian myynnin määrä voidaan jättää osittain tai kokonaan ottamatta huomioon tässä laskennassa;

| b) | kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välillä saavutettuja uusia säästöjä, joiden määrä on 0,8 prosenttia vuotuisesta loppuenergian kulutuksesta laskettuna 1 päivää tammikuuta 2019 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta. Edellä esitetystä vaatimuksesta poiketen Kyproksen ja Maltan on saavutettava kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välillä uusia säästöjä, jotka vastaavat 0,24 prosenttia vuotuisesta loppuenergian kulutuksesta laskettuna 1 päivää tammikuuta 2019 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta; |
| --- | --- |

b)

kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välillä saavutettuja uusia säästöjä, joiden määrä on 0,8 prosenttia vuotuisesta loppuenergian kulutuksesta laskettuna 1 päivää tammikuuta 2019 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta. Edellä esitetystä vaatimuksesta poiketen Kyproksen ja Maltan on saavutettava kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välillä uusia säästöjä, jotka vastaavat 0,24 prosenttia vuotuisesta loppuenergian kulutuksesta laskettuna 1 päivää tammikuuta 2019 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta;

| c) | kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2030 välillä saavutettuja uusia säästöjä, joiden määrä on
  kaksi
  prosenttia vuotuisesta loppuenergian kulutuksesta laskettuna 1 päivää tammikuuta 2020 edeltäneen kolmivuotiskauden keskiarvosta. |
| --- | --- |

c)

kunakin vuonna 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2030 välillä saavutettuja uusia säästöjä, joiden määrä on
  kaksi
  prosenttia vuotuisesta loppuenergian kulutuksesta laskettuna 1 päivää tammikuuta 2020 edeltäneen kolmivuotiskauden keskiarvosta.

Jäsenvaltioiden on päätettävä, miten uusien säästöjen laskettu määrä jaetaan kullekin ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetulle kaudelle, edellyttäen että vaaditut kumulatiiviset
  kokonaisenergiansäästöt
  on saavutettu kunkin velvoitekauden lopussa.

Jäsenvaltioiden on edelleen saavutettava ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetyn säästöasteen mukaisia vuotuisia uusia säästöjä kymmenvuotiskausina vuoden 2030 jälkeen.

2.   Jäsenvaltioiden on saavutettava 1 kohdassa vaadittu säästöjen määrä joko perustamalla 9 artiklassa tarkoitettu energiatehokkuusvelvoitejärjestelmä tai toteuttamalla 10 artiklassa tarkoitettuja vaihtoehtoisia politiikkatoimia. Jäsenvaltiot voivat yhdistää energiatehokkuusvelvoitejärjestelmiin vaihtoehtoisia politiikkatoimia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 9 ja 10 artiklassa ja 28 artiklan 11 kohdassa tarkoitetuista politiikkatoimista johtuvat energian säästöt lasketaan liitteen V mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön energiatehokkuusvelvoitejärjestelmiä, vaihtoehtoisia politiikkatoimia tai molempien yhdistelmä tai kansallisesta energiatehokkuusrahastosta rahoitettavia ohjelmia tai toimenpiteitä ensisijaisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten,
  pienituloisten kotitalouksien,
  heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän artiklan nojalla toteutetut politiikkatoimet eivät vaikuta haitallisesti kyseisiin henkilöihin. Jäsenvaltioiden on tapauksen mukaan käytettävä parhaalla mahdollisella tavalla rahoitusta, mukaan lukien julkinen rahoitus, unionin tasolla perustetut rahoitusvälineet ja 22 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiset päästöoikeuksista saatavat tulot, haitallisten vaikutusten poistamiseksi ja oikeudenmukaisen ja osallistavan energiasiirtymän varmistamiseksi.

Saavuttaakseen 1 kohdassa vaadittujen energiansäästöjen määrän
  jäsenvaltioiden on ▌otettava huomioon uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen rooli ja edistettävä sitä näiden politiikkatoimien täytäntöönpanossa.

Jäsenvaltioiden on
  vahvistettava ja
  saavutettava tietty
  vähimmäisosuus
  tarvittavasta kumulatiivisesta loppukäytön energiansäästöstä energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten,
  pienituloisten kotitalouksien,
  heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa. Tämän osuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin jäsenvaltioiden hallintoasetuksen (EU) 2018/1999 3 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan arvioima energiaköyhyydessä olevien kotitalouksen määrä.
  Jäsenvaltioiden on kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa sisältyvässä energiaköyhyyden osuuden arvioinnissaan otettava huomioon tämän alakohdan a–b b alakohdassa tarkoitetut indikaattorit.
  Jos jäsenvaltio ei ole ilmoittanut kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan arvioitua energiaköyhyydessä olevien kotitalouksien osuutta, energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten,
  pienituloisten kotitalouksien,
  heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa vaaditun kumulatiivisen loppukäytön energiansäästön osuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin seuraavien indikaattoreiden arvojen aritmeettinen keskimääräinen osuus vuonna 2019 tai, jos arvoja ei ole saatavilla vuodelta 2019, lineaarinen ekstrapolaatio indikaattoreiden arvoista kolmelta viimeiseltä vuodelta, joilta ne ovat saatavilla:

| a) | Kyvyttömyys pitää asunto riittävän lämpimänä (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

Kyvyttömyys pitää asunto riittävän lämpimänä (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | Maksamattomat sähkö-, kaasu- ja vesilaskut (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); ja |
| --- | --- |

b)

Maksamattomat sähkö-, kaasu- ja vesilaskut (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); ja

| b a) | Kokonaispopulaatio asunnossa, jossa on vuotava katto, seinien, lattian tai perustusten kosteusongelmia tai ikkunanpuitteiden tai lattian hometta (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

b a)

Kokonaispopulaatio asunnossa, jossa on vuotava katto, seinien, lattian tai perustusten kosteusongelmia tai ikkunanpuitteiden tai lattian hometta (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| b b) | Köyhyysriskiaste (Eurostat, SILC- ja ECHP-kyselyt [ilc_li02]) (rajakohta: 60 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen. |
| --- | --- |

b b)

Köyhyysriskiaste (Eurostat, SILC- ja ECHP-kyselyt [ilc_li02]) (rajakohta: 60 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen.

▌

4.   Jäsenvaltioiden on sisällytettävä tiedot sovelletuista indikaattoreista, aritmeettisesta keskimääräisestä osuudesta ja tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen politiikkatoimien tuloksista asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisiin yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksiin, asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 7–12 artiklan mukaisiin myöhempiin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa sekä mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisiin vastaaviin edistymisraportteihin.

5.   Jäsenvaltiot voivat laskea mukaan sekä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 että sen jälkeen käyttöön otetuista politiikkatoimista johtuvat energiansäästöt, edellyttäen että kyseisillä toimilla saadaan aikaan 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen toteutettavia uusia yksittäisiä toimia. Millään velvoitekaudella saavutettuja energiansäästöjä ei voida ottaa huomioon edeltävinä velvoitekausina 1 kohdan mukaisesti vaadittujen energiansäästöjen määrässä.

6.   Edellyttäen, että jäsenvaltiot täyttävät ainakin 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun kumulatiivisen loppukäytön energiansäästövelvoitteensa, ne voivat laskea 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun vaaditun energiansäästöjen määrän yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista:

| a) | soveltaen vuotuista säästöastetta loppuasiakkaille myytyyn energiamäärään tai loppuenergian kulutukseen, laskettuna 1 päivää tammikuuta 2019 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta; |
| --- | --- |

a)

soveltaen vuotuista säästöastetta loppuasiakkaille myytyyn energiamäärään tai loppuenergian kulutukseen, laskettuna 1 päivää tammikuuta 2019 edeltäneen viimeisimmän kolmivuotiskauden keskiarvosta;

| b) | jättäen laskennan perustilanteessa kokonaan tai osittain ottamatta huomioon liikenteessä käytetyn energian; |
| --- | --- |

b)

jättäen laskennan perustilanteessa kokonaan tai osittain ottamatta huomioon liikenteessä käytetyn energian;

| c) | hyödyntäen mitä tahansa 8 kohdassa esitettyä vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

c)

hyödyntäen mitä tahansa 8 kohdassa esitettyä vaihtoehtoa.

7.   Kun jäsenvaltiot hyödyntävät mitä tahansa 6
  kohdassa
  säädettyä mahdollisuutta, joka koskee 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja vaadittuja energiansäästöjä, niiden on määritettävä

| a) | oma vuotuinen säästöasteensa, jota sovelletaan laskettaessa niiden kumulatiivista loppukäytön energiansäästöä ja jolla varmistetaan, että niiden lopullinen energiansäästöjen nettomäärä ei ole 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa edellytettyä pienempi; |
| --- | --- |

a)

oma vuotuinen säästöasteensa, jota sovelletaan laskettaessa niiden kumulatiivista loppukäytön energiansäästöä ja jolla varmistetaan, että niiden lopullinen energiansäästöjen nettomäärä ei ole 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa edellytettyä pienempi;

| b) | oma laskennan perustilanteensa, jossa voidaan jättää kokonaan tai osittain ottamatta huomioon liikenteessä käytetty energia. |
| --- | --- |

b)

oma laskennan perustilanteensa, jossa voidaan jättää kokonaan tai osittain ottamatta huomioon liikenteessä käytetty energia.

8.   Jollei 9 kohdan soveltamisesta muuta johdu, kukin jäsenvaltio voi

| a) | toteuttaa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa edellytetyn laskennan käyttämällä 1 prosentin arvoa vuosina 2014 ja 2015; 1,25 prosentin arvoa vuosina 2016 ja 2017; ja 1,5 prosentin arvoa vuosina 2018, 2019 ja 2020; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa edellytetyn laskennan käyttämällä 1 prosentin arvoa vuosina 2014 ja 2015; 1,25 prosentin arvoa vuosina 2016 ja 2017; ja 1,5 prosentin arvoa vuosina 2018, 2019 ja 2020;

| b) | jättää kokonaan tai osittain ottamatta huomioon direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluissa teollisuuden toiminnoissa käytetyn energian myynnin määrän 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuna velvoitekautena tai kulutetun loppuenergian mainitun alakohdan b alakohdassa tarkoitettuna velvoitekautena; |
| --- | --- |

b)

jättää kokonaan tai osittain ottamatta huomioon direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluissa teollisuuden toiminnoissa käytetyn energian myynnin määrän 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuna velvoitekautena tai kulutetun loppuenergian mainitun alakohdan b alakohdassa tarkoitettuna velvoitekautena;

| c) | ottaa huomioon 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa vaaditussa energiansäästöjen määrässä energian muuntamisessa, jakelussa ja siirrossa saavutetut energiansäästöt, mukaan lukien tehokas kaukolämpö- ja -jäähdytysinfrastruktuuri, jotka ovat seurausta 23 artiklan 4 kohdan, 24 artiklan 4 kohdan a alakohdan sekä 25 artiklan 1 kohdan, 5–9 kohdan ja 11 kohdan vaatimusten täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle osana yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan tämän alakohdan mukaisista politiikkatoimista, jotka ne aikovat toteuttaa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivänä joulukuuta 2030 välisellä kaudella. Näiden toimenpiteiden vaikutus on laskettava liitteen V mukaisesti ja sisällytettävä kyseisiin suunnitelmiin; |
| --- | --- |

c)

ottaa huomioon 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa vaaditussa energiansäästöjen määrässä energian muuntamisessa, jakelussa ja siirrossa saavutetut energiansäästöt, mukaan lukien tehokas kaukolämpö- ja -jäähdytysinfrastruktuuri, jotka ovat seurausta 23 artiklan 4 kohdan, 24 artiklan 4 kohdan a alakohdan sekä 25 artiklan 1 kohdan, 5–9 kohdan ja 11 kohdan vaatimusten täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle osana yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan tämän alakohdan mukaisista politiikkatoimista, jotka ne aikovat toteuttaa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivänä joulukuuta 2030 välisellä kaudella. Näiden toimenpiteiden vaikutus on laskettava liitteen V mukaisesti ja sisällytettävä kyseisiin suunnitelmiin;

| d) | ottaa huomioon vaaditussa energiansäästöjen määrässä energiansäästöt, jotka ovat tulosta 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen toteutetuista uusista yksittäisistä toimista, joilla on edelleen vaikutusta vuonna 2020 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun velvoitekauden osalta ja vuoden 2020 jälkeen 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun kauden osalta, ja jotka voidaan mitata ja todentaa; |
| --- | --- |

d)

ottaa huomioon vaaditussa energiansäästöjen määrässä energiansäästöt, jotka ovat tulosta 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen toteutetuista uusista yksittäisistä toimista, joilla on edelleen vaikutusta vuonna 2020 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun velvoitekauden osalta ja vuoden 2020 jälkeen 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun kauden osalta, ja jotka voidaan mitata ja todentaa;

| e) | ottaa huomioon vaaditussa energiansäästöjen määrässä politiikkatoimista johtuvat energiansäästöt, edellyttäen että voidaan osoittaa, että kyseisillä toimilla saadaan aikaan 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana toteutettavia yksittäisiä toimia, joilla saadaan aikaan säästöjä 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen; |
| --- | --- |

e)

ottaa huomioon vaaditussa energiansäästöjen määrässä politiikkatoimista johtuvat energiansäästöt, edellyttäen että voidaan osoittaa, että kyseisillä toimilla saadaan aikaan 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana toteutettavia yksittäisiä toimia, joilla saadaan aikaan säästöjä 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen;

| f) | jättää 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisesti vaaditun energiansäästön laskemisessa ulkopuolelle 30 prosenttia rakennuksessa tai sen yhteydessä omaa käyttöä varten tuotetun energian todennettavissa olevasta määrästä, joka on tulosta uusiutuvan energian teknologian uusia asennuksia edistävistä politiikkatoimista; |
| --- | --- |

f)

jättää 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisesti vaaditun energiansäästön laskemisessa ulkopuolelle 30 prosenttia rakennuksessa tai sen yhteydessä omaa käyttöä varten tuotetun energian todennettavissa olevasta määrästä, joka on tulosta uusiutuvan energian teknologian uusia asennuksia edistävistä politiikkatoimista;

| g) | laskea 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisesti vaadittuun energiansäästöjen määrään ne energiansäästöt, jotka ylittävät 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisellä kaudella vaaditut energiansäästöt, edellyttäen että kyseiset säästöt johtuvat 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen politiikkatoimien nojalla toteutetuista yksittäisistä toimista, joista jäsenvaltiot ilmoittavat kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissaan ja joista raportoidaan jäsenvaltioiden edistymisraporteissa 24 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

laskea 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisesti vaadittuun energiansäästöjen määrään ne energiansäästöt, jotka ylittävät 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisellä kaudella vaaditut energiansäästöt, edellyttäen että kyseiset säästöt johtuvat 9 ja 10 artiklassa tarkoitettujen politiikkatoimien nojalla toteutetuista yksittäisistä toimista, joista jäsenvaltiot ilmoittavat kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissaan ja joista raportoidaan jäsenvaltioiden edistymisraporteissa 24 artiklan mukaisesti.

9.   Jäsenvaltioiden on sovellettava ja laskettava 8 kohdan mukaan valittujen vaihtoehtojen vaikutukset erikseen 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja kausia varten:

| a) | 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla velvoitekaudella vaaditun energiansäästöjen määrän laskemista varten jäsenvaltiot voivat käyttää 8 kohdan a–d alakohtaa. Kaikki 8 kohdan nojalla valitut vaihtoehdot saavat olla yhteensä enintään 25 prosenttia 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta energiansäästöjen määrästä; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla velvoitekaudella vaaditun energiansäästöjen määrän laskemista varten jäsenvaltiot voivat käyttää 8 kohdan a–d alakohtaa. Kaikki 8 kohdan nojalla valitut vaihtoehdot saavat olla yhteensä enintään 25 prosenttia 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta energiansäästöjen määrästä;

| b) | 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetulla velvoitekaudella vaaditun energiansäästöjen määrän laskemista varten jäsenvaltiot voivat käyttää 8 kohdan b–g alakohtaa, edellyttäen että 8 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilla yksittäisillä toimilla on edelleen todennettavissa ja mitattavissa olevaa vaikutusta 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen. Kaikki 8 kohdan nojalla valitut vaihtoehdot saavat olla yhteensä enintään 35 prosenttia 6 ja 7 kohdan mukaisesti lasketusta energiansäästöjen määrästä. |
| --- | --- |

b)

1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetulla velvoitekaudella vaaditun energiansäästöjen määrän laskemista varten jäsenvaltiot voivat käyttää 8 kohdan b–g alakohtaa, edellyttäen että 8 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilla yksittäisillä toimilla on edelleen todennettavissa ja mitattavissa olevaa vaikutusta 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen. Kaikki 8 kohdan nojalla valitut vaihtoehdot saavat olla yhteensä enintään 35 prosenttia 6 ja 7 kohdan mukaisesti lasketusta energiansäästöjen määrästä.

Riippumatta siitä, jättääkö jäsenvaltio laskennan perustilanteessaan kokonaan tai osittain ottamatta huomioon liikenteessä käytetyn energian tai hyödyntääkö se mitään 8 kohdassa luetelluista vaihtoehdoista, jäsenvaltion on varmistettava, että loppuenergian kulutuksessa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetulla 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisellä velvoitekaudella saavutettavien uusien säästöjen laskettu nettomäärä ei ole pienempi kuin 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun vuotuisen säästöasteen soveltamisesta johtuva määrä.

10.   Jäsenvaltioiden on asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisissa yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksissä, asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 7–12 artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen III mukaisissa myöhemmissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan sekä niitä koskevissa edistymisraporteissa kuvattava laskentatapa tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuille energiansäästöille, jotka on saavutettava 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2030 välisen kauden aikana, ja jäsenvaltioiden on tarvittaessa selitettävä, miten vuotuinen säästöaste ja laskennan perustilanne määritettiin ja mitä ja missä määrin tämän artiklan 8 kohdassa tarkoitettuja vaihtoehtoja sovellettiin.

11.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitettujen vaadittujen energiansäästöjen määrä, kuvaus politiikkatoimista, jotka toteutetaan kumulatiivisten loppukäytön energiansäästöjen vaaditun kokonaismäärän saavuttamiseksi, ja niiden tämän direktiivin liitteen V mukaiset laskentamenetelmät osana asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisia yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksiä ja osana asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 7–12 artiklassa tarkoitettuja yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan ja kyseisissä artikloissa säädetyn menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltioiden on käytettävä komission käyttöön antamaa raportointimallia.

12.   Jos komissio katsoo asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan mukaisen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien edistymisraporttien arvioinnin tai asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisen viimeisimmän ilmoitetun yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivitysluonnoksen tai lopullisen päivityksen arvioinnin tai asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 7–12 artiklan mukaisen myöhemmin laadittujen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnosten ja lopullisten suunnitelmien arvioinnin perusteella, että politiikkatoimilla ei voida varmistaa vaadittujen kumulatiivisten loppukäytön energiansäästöjen saavuttamista velvoitekauden loppuun mennessä, komissio voi antaa asetuksen (EU) 2018/1999 34 artiklan mukaisesti suosituksia niille jäsenvaltioille, joiden politiikkatoimien se katsoo olevan riittämättömiä sen varmistamiseksi, että ne täyttävät energiansäästövelvoitteensa.

13.   Jos jäsenvaltio ei ole saavuttanut vaadittuja kumulatiivisia loppukäytön energiansäästöjä kunkin tämän artiklan 1 kohdassa säädetyn velvoitekauden loppuun mennessä, sen on saavutettava puuttuvat energiansäästöt seuraavien velvoitekausien loppuun mennessä vaadittujen kumulatiivisten loppukäytön energiansäästöjen lisäksi.

14.   Jäsenvaltioiden on osoitettava kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksissä ja niitä koskevissa edistymiskertomuksissa ja myöhemmin laatimissaan ja asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti ilmoittamissaan yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, mukaan lukien tarvittaessa näyttö ja laskelmat,

| a) | että politiikkatoimien tai yksittäisten toimien vaikutusten ollessa päällekkäisiä energiansäästöjä ei lasketa kahteen kertaan; |
| --- | --- |

a)

että politiikkatoimien tai yksittäisten toimien vaikutusten ollessa päällekkäisiä energiansäästöjä ei lasketa kahteen kertaan;

| b) | miten 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan mukaisesti saavutetut energiansäästöt edistävät niiden 4 artiklan mukaisen kansallisen panoksen saavuttamista; |
| --- | --- |

b)

miten 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdan mukaisesti saavutetut energiansäästöt edistävät niiden 4 artiklan mukaisen kansallisen panoksen saavuttamista;

| c) | että niiden energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi on otettu käyttöön politiikkatoimia, jotka on suunniteltu tämän artiklan vaatimusten mukaisesti, ja että kyseiset politiikkatoimet voidaan ottaa huomion ja ovat sopivia sen varmistamiseksi, että vaaditut kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt saavutetaan kunkin velvoitekauden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

c)

että niiden energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi on otettu käyttöön politiikkatoimia, jotka on suunniteltu tämän artiklan vaatimusten mukaisesti, ja että kyseiset politiikkatoimet voidaan ottaa huomion ja ovat sopivia sen varmistamiseksi, että vaaditut kumulatiiviset loppukäytön energiansäästöt saavutetaan kunkin velvoitekauden loppuun mennessä.

9 artikla

Energiatehokkuusvelvoitejärjestelmät

1.   Jos jäsenvaltiot päättävät täyttää 8 artiklan 1 kohdassa vaaditun säästöjen määrän saavuttamiseen liittyvät velvoitteensa energiatehokkuusvelvoitejärjestelmällä, niiden on varmistettava, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kunkin jäsenvaltion alueella toimivat velvoitetut osapuolet täyttävät 8 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltiolle asetetun kumulatiivisen loppukäytön energiansäästövaatimuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 8 ja 9 kohdan soveltamista.

Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa päättää, että velvoitetut osapuolet täyttävät nämä säästövelvoitteensa kokonaan tai osittain kansalliseen energiatehokkuusrahastoon suorittamanaan maksuosuutena 28 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä velvoitetut osapuolet puolueettomin ja syrjimättömin perustein alueellaan toimivien siirtoverkonhaltijoiden,
  jakeluverkonhaltijoiden,
  energian jakelijoiden, energian vähittäismyyntiyritysten ja liikennepolttoaineen jakelijoiden tai liikennepolttoaineen vähittäismyyntiyritysten keskuudesta. Jäsenvaltion nimeämien velvoitettujen osapuolten on saavutettava loppuasiakkaiden keskuudessa velvoitteen täyttämisen edellyttämä energiansäästöjen määrä riippumatta 8 artiklan 1 kohdan nojalla suoritetuista laskelmista tai, jäsenvaltion niin päättäessä, muilta osapuolilta saatavien sertifioitujen säästöjen avulla tämän artiklan 10 kohdan a alakohdassa esitetyn mukaisesti.

3.   Jos energian vähittäismyyntiyritykset on nimetty velvoitetuiksi osapuoliksi 2 kohdan nojalla, jäsenvaltioiden on varmistettava, että energian vähittäismyyntiyritykset eivät velvoitettaan täyttäessään luo esteitä kuluttajien mahdollisuudelle siirtyä toimittajalta toiselle.

4.   Jäsenvaltioiden on
  kannustettava velvoitettuja osapuolia täyttämään tietty osuus
  energiansäästövelvoitteestaan energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden
  ja pienituloisten kotitalouksien
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa. Jäsenvaltiot voivat myös edellyttää, että velvoitetut osapuolet saavuttavat energiakustannusten vähentämistavoitteet ja saavuttavat energiansäästöjä edistämällä energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, mukaan lukien taloudelliset tukitoimenpiteet, joilla lievennetään pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin kohdistuvia hiilidioksidin hintavaikutuksia.

5.   
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä
  , että velvoitetut osapuolet toimivat yhteistyössä
  alue- ja paikallisviranomaisten
  tai kuntien
  sekä sosiaalipalvelujen ja kansalaisjärjestöjen kanssa energiaköyhyyden lievittämiseen tarkoitetun osallistumisfoorumin perustamiseksi,
  energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden edistämiseksi energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden
  ja pienituloisten kotitalouksien
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa. Tähän sisältyy sellaisten erityisryhmien tarpeiden tunnistaminen, joilla on riski ajautua energiaköyhyyteen tai jotka ovat alttiimpia energiaköyhyyden vaikutuksille, ja niihin vastaaminen. Energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  suojelemiseksi jäsenvaltioiden on kannustettava velvoitettuja osapuolia toteuttamaan sellaisia toimia kuin rakennusten peruskorjaus, myös sosiaalisessa asuntotuotannossa, laitteiden korvaaminen, kansallisten rahoitus- ja tukijärjestelmien mukainen taloudellinen tuki ja kannustimet energiatehokkuuden parantamistoimenpiteille tai energiakatselmukset.

6.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että velvoitetut osapuolet raportoivat vuosittain energiansäästöistä, joita velvoitetut osapuolet ovat saavuttaneet energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa toteutetuilla toimilla, ja niiden on vaadittava kootut tilastotiedot loppuasiakkaista (joissa yksilöidään energiansäästöjen muutokset aiemmin toimitettuihin tietoihin verrattuna) sekä annetusta teknisestä ja taloudellisesta tuesta.

7.   Jäsenvaltioiden on ilmaistava kultakin velvoitetulta osapuolelta edellytetty energiansäästöjen määrä joko loppuenergian tai primäärienergian kulutuksena. Vaaditun energiansäästöjen määrän ilmaisemiseen valittua menetelmää on käytettävä myös velvoitettujen osapuolten ilmoittamien säästöjen laskemiseen. Energiansäästöjen määrän muuntamiseen sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 (62) liitteessä VI vahvistettuja tehollisia lämpöarvoja ja 29 artiklan mukaisia primäärienergiakertoimia, ellei muiden muuntokertoimien käyttö ole perusteltua.

8.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava mittaus-, tarkastus- ja todentamisjärjestelmät, joiden mukaisesti dokumentoitu todentaminen suoritetaan vähintään tilastollisesti merkittävään osuuteen ja edustavaan otokseen niistä energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä, jotka velvoitetut osapuolet ovat ottaneet käyttöön. Mittaus, tarkastus ja todentaminen on toteutettava velvoitetuista osapuolista riippumattomasti. [Jos kyseessä on 9 artiklan mukaisen kansallisen energiatehokkuusvelvoitejärjestelmän ja rakennuksiin ja tieliikenteeseen sovellettavan EU:n päästökauppajärjestelmän (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) (63) mukainen velvoitettu osapuoli, tarkkailu- ja todentamisjärjestelmällä on varmistettava, että hiilen hinta, joka siirretään asiakkaille polttoainetta kulutukseen luovutettaessa [ehdotuksen (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)), 1 artiklan 21 kohdan mukaisesti], otetaan huomioon laskettaessa ja raportoitaessa kyseisen tahon energiansäästötoimenpiteillä saavutettuja energiansäästöjä.]

9.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia edistymisraportteja käytössä olevista mittaus-, tarkastus- ja todentamisjärjestelmistä, muun muassa käytetyistä menetelmistä sekä havaituista ongelmista ja siitä, miten ne on ratkaistu.

10.   Energiatehokkuusvelvoitejärjestelmän puitteissa jäsenvaltiot voivat sallia, että velvoitetut osapuolet:

| a) | ottavat velvoitteensa noudattamista laskiessaan huomioon energiapalvelujen tarjoajien tai muiden kolmansien osapuolten saavuttamat sertifioidut energiansäästöt, myös silloin kun velvoitetut osapuolet edistävät muiden valtion hyväksymien elinten tai viranomaisten kautta toimenpiteitä, joihin voi liittyä virallisia kumppanuuksia ja joita voidaan toteuttaa yhdessä muiden rahoituslähteiden kanssa. Jos jäsenvaltiot sallivat tämän, niiden on varmistettava, että energiansäästöjen sertifioinnissa noudatetaan jäsenvaltioissa käyttöön otettua selkeää, tarkasteltavissa olevaa ja kaikille markkinatoimijoille avointa hyväksyntäprosessia, jolla pyritään pitämään sertifioinnin kustannukset mahdollisimman alhaisina; |
| --- | --- |

a)

ottavat velvoitteensa noudattamista laskiessaan huomioon energiapalvelujen tarjoajien tai muiden kolmansien osapuolten saavuttamat sertifioidut energiansäästöt, myös silloin kun velvoitetut osapuolet edistävät muiden valtion hyväksymien elinten tai viranomaisten kautta toimenpiteitä, joihin voi liittyä virallisia kumppanuuksia ja joita voidaan toteuttaa yhdessä muiden rahoituslähteiden kanssa. Jos jäsenvaltiot sallivat tämän, niiden on varmistettava, että energiansäästöjen sertifioinnissa noudatetaan jäsenvaltioissa käyttöön otettua selkeää, tarkasteltavissa olevaa ja kaikille markkinatoimijoille avointa hyväksyntäprosessia, jolla pyritään pitämään sertifioinnin kustannukset mahdollisimman alhaisina;

| b) | ottavat huomioon tiettynä vuonna saavutetut säästöt siten kuin ne olisi saavutettu jonakin neljästä edeltävästä tai kolmesta seuraavasta vuodesta, kunhan tämä ei ulotu 8 artiklan 1 kohdassa asetettuja velvoitekausia pidemmälle. |
| --- | --- |

b)

ottavat huomioon tiettynä vuonna saavutetut säästöt siten kuin ne olisi saavutettu jonakin neljästä edeltävästä tai kolmesta seuraavasta vuodesta, kunhan tämä ei ulotu 8 artiklan 1 kohdassa asetettuja velvoitekausia pidemmälle.

Jäsenvaltioiden on arvioitava tällaisten energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien suorien ja välillisten kustannusten vaikutuksia kansainväliselle kilpailulle altistuvien energiavaltaisten teollisuudenalojen kilpailukyvylle ja tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä näiden vaikutusten minimoimiseksi.

11.   Jäsenvaltioiden on julkaistava vuosittain kunkin velvoitetun osapuolen tai velvoitettujen osapuolten kunkin alaryhmän saavuttamat energiansäästöt sekä järjestelmällä saavutetut kokonaissäästöt.

10 artikla

Vaihtoehtoiset politiikkatoimet

1.   Jos jäsenvaltiot päättävät täyttää 8 artiklan 1 kohdassa edellytettyjen säästöjen saavuttamiseen liittyvät velvoitteensa vaihtoehtoisilla politiikkatoimilla, niiden on varmistettava, että loppuasiakkaat saavuttavat 8 artiklan 1 kohdassa edellytetyt energiansäästöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 8 ja 9 kohdan soveltamista.

2.   Kaikkien muiden kuin verotukseen liittyvien toimenpiteiden osalta jäsenvaltioiden on otettava käyttöön mittaus-, tarkastus- ja todentamisjärjestelmät, joiden mukaisesti dokumentoitu todentaminen suoritetaan vähintään tilastollisesti merkittävään osuuteen ja edustavaan otokseen niistä energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä, jotka osallistuvat tai toimeksi saaneet osapuolet ovat ottaneet käyttöön. Mittaus, tarkastus ja todentaminen on toteutettava osallistuvista tai toimeksi saaneista osapuolista riippumattomasti.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia edistymisraportteja käytössä olevista mittaus-, tarkastus- ja todentamisjärjestelmistä, muun muassa käytetyistä menetelmistä sekä havaituista ongelmista ja siitä, miten ne on ratkaistu.

4.   Ilmoittaessaan verotoimenpiteestä
  , mukaan lukien veronluonteiset maksut,
  jäsenvaltioiden on osoitettava
  , että ne on suunniteltu energiansäästöjen saamiseksi, sekä se,
  miten hintasignaalin vaikuttavuus, kuten verokanta ja pitkän aikavälin näkyvyys, on varmistettu verotoimenpidettä suunniteltaessa. Jos verokantaa alennetaan, jäsenvaltioiden on perusteltava, miten verotoimenpiteet johtavat edelleen uusiin energiansäästöihin.

11 artikla

Energianhallintajärjestelmät ja energiakatselmukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset
  ottavat käyttöön energianhallintajärjestelmän, jos niiden
  keskimääräinen vuotuinen energiankulutus kolmen edellisen vuoden aikana ja kaikki energiankantajat huomioon ottaen on

| a) | yli 100 TJ 1 päivästä tammikuuta 2024; |
| --- | --- |

a)

yli 100 TJ 1 päivästä tammikuuta 2024;

| b) | yli 70 TJ 1 päivästä tammikuuta 2027. |
| --- | --- |

b)

yli 70 TJ 1 päivästä tammikuuta 2027.

Energianhallintajärjestelmän on oltava riippumattoman elimen asiaankuuluvien eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti sertifioima.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  yrityksissä, jotka eivät ota käyttöön energianhallintajärjestelmää, tehdään energiakatselmus, jos niiden keskimääräinen vuotuinen energiankulutus kolmen edellisen vuoden aikana ja kaikki energiankantajat huomioon ottaen on

| a) | yli 10 TJ 1 päivästä tammikuuta 2024; |
| --- | --- |

a)

yli 10 TJ 1 päivästä tammikuuta 2024;

| b) | yli 6 TJ 1 päivästä tammikuuta 2027. |
| --- | --- |

b)

yli 6 TJ 1 päivästä tammikuuta 2027.

Pätevien tai valtuutettujen
  alakohtaisten
  asiantuntijoiden
  tai valtuutettujen riippumattomien elinten
  on suoritettava energiakatselmukset
  asiaankuuluvien eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti
  riippumattomasti ja kustannustehokkaasti 26 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti tai riippumattomien viranomaisten on toteutettava ne ja valvottava niitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Energiakatselmukset on tehtävä vähintään joka neljäs vuosi edellisestä energiakatselmuksesta lähtien.

Energiakatselmusten tulosten
  , mukaan lukien näiden katselmusten johdosta
  annetut suositukset, on johdettava konkreettisiin ja toteuttamiskelpoisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin, joissa ilmoitetaan kunkin suositellun energiatehokkuustoimen hinta ja takaisinmaksuaika, ja ne
  on toimitettava yrityksen johdolle.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että suositusten täytäntöönpano on pakollista, lukuun ottamatta niitä, joissa takaisinmaksuaika on pidempi kuin kolme vuotta.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tulokset ja toteutetut suositukset julkaistaan ▌yrityksen vuosikertomuksessa
  ja asetetaan julkisesti saataville, lukuun ottamatta tietoja, joihin sovelletaan yritys- ja liikesalaisuuksia sekä luottamuksellisuutta suojelevaa kansallista lainsäädäntöä
  .

2 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat kannustaa kaikkia asiaankuuluvia yrityksiä antamaan vuosikertomuksessaan seuraavat tiedot:

| a) | tiedot vuotuisesta energiankulutuksesta kilowattitunteina; |
| --- | --- |

a)

tiedot vuotuisesta energiankulutuksesta kilowattitunteina;

| b) | tiedot vuotuisesta vedenkulutuksesta kuutiometreinä; |
| --- | --- |

b)

tiedot vuotuisesta vedenkulutuksesta kuutiometreinä;

| c) | vuotuisen energian- ja vedenkulutuksen vertailut saman yrityksen aiempiin vuosiin. |
| --- | --- |

c)

vuotuisen energian- ja vedenkulutuksen vertailut saman yrityksen aiempiin vuosiin.

3.   Jäsenvaltioiden on edistettävä sitä, että kaikkien loppuasiakkaiden saatavilla on korkealaatuisia energiakatselmuksia, jotka ovat kustannustehokkaita ja

| a) | joita pätevyysvaatimusten mukaisesti pätevät ja/tai valtuutetut asiantuntijat suorittavat riippumattomasti; tai |
| --- | --- |

a)

joita pätevyysvaatimusten mukaisesti pätevät ja/tai valtuutetut asiantuntijat suorittavat riippumattomasti; tai

| b) | joita riippumattomat viranomaiset toteuttavat ja valvovat kansallisen lainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

b)

joita riippumattomat viranomaiset toteuttavat ja valvovat kansallisen lainsäädännön nojalla.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja energiakatselmuksia voivat toteuttaa yritysten omat asiantuntijat tai energiakatselmoijat, edellyttäen että asianomainen jäsenvaltio on ottanut käyttöön
  suojatoimia varmistaakseen, että ne pystyvät suorittamaan tarkastuksia riippumattomasti, sekä
  järjestelmän, jolla niiden laatu varmistetaan ja tarkistetaan, mihin sisältyy tarvittaessa vuosittainen satunnainen valinta vähintään tilastollisesti merkittävästä prosenttiosuudesta kaikista niiden suorittamista energiakatselmuksista.

Energiakatselmusten ja energianhallintajärjestelmien korkean laadun varmistamiseksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön liitteeseen VI pohjautuvat
  ja eurooppalaisissa ja kansainvälisissä standardeissa täsmennetyt
  energiakatselmuksia koskevat avoimet ja syrjimättömät vähimmäisvaatimukset. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että energiakatselmusten pätevyyden ja oikeellisuuden varmistamiseksi tehdään laaduntarkastuksia.

Sillä ehdolla, että asiakas ei tätä vastusta, energiakatselmuksiin ei saa sisältyä lausekkeita, jotka estävät katselmuksen tulosten siirtämisen päteville/valtuutetuille energiapalvelujen tarjoajille.

4.   Jäsenvaltioiden on laadittava ohjelmia,
  joiden tarkoituksena on kannustaa ja tukea
  pk- yrityksiä, joihin ei sovelleta 1 tai 2 kohtaa, teettämään energiakatselmuksia ja toteuttamaan sen jälkeen näiden katselmusten suositukset
  liitteessä VI esitettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisesti
  .

Jäsenvaltioiden on
  avoimien ja syrjimättömien perusteiden pohjalta ja rajoittamatta valtiontukia koskevan unionin oikeuden soveltamista
  perustettava tuettujen energiakatselmusten tarjoamiseksi mekanismeja, kuten pk-yrityksille ja mikroyrityksille tarkoitettuja energiakatselmuskeskuksia, jos ne eivät kilpaile yksityisten energiakatselmoijien kanssa, sekä
  pk-yrityksille
  tarkoitettuja muita
  tukijärjestelmiä, myös jos nämä ovat tehneet vapaaehtoisia sopimuksia, joilla katettaisiin energiakatselmuksen kustannukset ja energiakatselmusten erittäin kustannustehokkaiden suositusten täytäntöönpano, jos ehdotetut toimenpiteet pannaan täytäntöön.

Jäsenvaltioiden on tuettava suositusten täytäntöönpanoa ja tarjottava siihen kannustimia teknisellä ja taloudellisella tuella, jota ei lasketa yrityksille myönnettävän vähämerkityksisen tuen enimmäismäärään, ja helpottamalla rahoituksen saantia kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin ja niihin yrityksiin, jotka panevat täytäntöön suosituksia, joilla on energiatehokkuuden kannalta suurin vaikutus hiilestä irtautumiseen.

Jäsenvaltioiden on saatettava pk-yritysten tietoon, myös niitä edustavien toimialaliittojen kautta, konkreettisia esimerkkejä siitä, miten energianhallintajärjestelmät voisivat edistää niiden liiketoimintaa. Komissio auttaa jäsenvaltioita tukemalla hyvien käytäntöjen vaihtoa tällä alalla.

4 a.
     
  Sovellettaessa 4 kohtaa jäsenvaltioiden on varmistettava, että ohjelmiin sisältyy

| a) | energianhallintajärjestelmien integrointi, johon osallistuu yrityksen johto, mukaan lukien rahoituskannustimet, kun yritys sitoutuu määriteltyjen energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönottoon; |
| --- | --- |

a)

energianhallintajärjestelmien integrointi, johon osallistuu yrityksen johto, mukaan lukien rahoituskannustimet, kun yritys sitoutuu määriteltyjen energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönottoon;

| b) | tuki pk-yrityksille energiatehokkuustoimenpiteiden moninaisten hyötyjen määrittämiseksi niiden toiminnassa; |
| --- | --- |

b)

tuki pk-yrityksille energiatehokkuustoimenpiteiden moninaisten hyötyjen määrittämiseksi niiden toiminnassa;

| c) | yrityskohtaisten energiatehokkuuden etenemissuunnitelmien kehittäminen interaktiivisessa prosessissa niin, että priorisoidaan tavoitteet, toimenpiteet, rahoitusvaihtoehdot ja teknologiset vaihtoehdot; |
| --- | --- |

c)

yrityskohtaisten energiatehokkuuden etenemissuunnitelmien kehittäminen interaktiivisessa prosessissa niin, että priorisoidaan tavoitteet, toimenpiteet, rahoitusvaihtoehdot ja teknologiset vaihtoehdot;

| d) | riippumattomien välittäjien helpottamien pk-yritysten energiasiirtymäverkostojen kehittäminen; |
| --- | --- |

d)

riippumattomien välittäjien helpottamien pk-yritysten energiasiirtymäverkostojen kehittäminen;

| e) | tällaisten verkostojen tukimekanismit energiakatselmusten tai energianhallintajärjestelmien käyttöönottoa varten. |
| --- | --- |

e)

tällaisten verkostojen tukimekanismit energiakatselmusten tai energianhallintajärjestelmien käyttöönottoa varten.

5.   Jäsenvaltioiden on laadittava ohjelmia, joilla yrityksiä, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja joihin ei sovelleta 1 tai 2 kohtaa, kannustetaan teettämään energiakatselmuksia ja toteuttamaan sen jälkeen näiden katselmusten suositukset
  liitteessä VI esitettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisesti
  .

6.   Energiakatselmusten katsotaan täyttävän 2 kohdan vaatimukset, kun ne toteutetaan riippumattomalla tavalla liitteeseen VI pohjautuvien vähimmäisvaatimusten perusteella ja pannaan täytäntöön sellaisten sidosryhmien järjestöjen ja jäsenvaltion nimittämän elimen välisten vapaaehtoisten sopimusten mukaisesti ja joita asianomainen jäsenvaltio tai muut elimet, joille toimivaltaiset viranomaiset ovat siirtäneet asianomaisen vastuun, taikka komissio valvovat.

Energiapalveluja tarjoavien markkinatoimijoiden toimintaan mukaan pääsyn on perustuttava avoimiin ja syrjimättömiin perusteisiin.

7.   
  Yritysten
  , jotka panevat täytäntöön energiatehokkuussopimuksen,
  katsotaan täyttävän
  1 ja 2 kohdan
  vaatimukset
  edellyttäen, että energiatehokkuussopimus
  kattaa energianhallintajärjestelmän tarvittavat osat ja
  on liitteessä XIV vahvistettujen vaatimusten mukainen.

8.   
  Yritysten
  , jotka käyttävät riippumattoman elimen asiaankuuluvien eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien mukaisesti sertifioimaa ympäristöjärjestelmää,
  katsotaan täyttävän
  1 ja 2 kohdan
  vaatimukset
  , edellyttäen että kyseessä olevaan ympäristöjärjestelmään sisältyy liitteeseen VI pohjautuvien vähimmäisvaatimusten mukainen energiakatselmus.

9.   Energiakatselmukset voivat olla erillisiä tai osa laajempaa ympäristöauditointia. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että energiakatselmuksen osana tehdään arviointi olemassa olevaan tai suunniteltuun kaukolämmitys- tai -jäähdytysverkkoon liittämisen teknisestä ja taloudellisesta toteutettavuudesta.

Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kannustin- ja tukijärjestelmiä energiakatselmusten suositusten ja vastaavien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valtiontukia koskevan unionin oikeuden soveltamista.

9 a.
     
  Jäsenvaltioiden on edistettävä energianhallintajärjestelmien ja energiakatselmusten täytäntöönpanoa julkishallinnossa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

▌

11 a artikla

Datakeskukset

1.   
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä 15 päivään maaliskuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen joka vuosi, että kunkin niiden alueella sijaitsevan sellaisen datakeskuksen omistajat ja ylläpitäjät, joiden asennetun tietotekniikan tehontarve, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan alalla, on vähintään 100 kW, asettavat julkisesti saataville yhdenmukaistetussa muodossa liitteessä VI a esitetyt tiedot.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viipymättä tiedot, jotka ne ovat koonneet 1 kohdan mukaisesti. Tiedot on julkistettava komission perustaman ja ylläpitämän tietokannan kautta.

3.
     
  Komissio hyväksyy datakeskusten energiatehokkuuden seurantaa ja julkaisemista koskevat ohjeet liitteen VI a mukaisesti. Näissä ohjeissa on oltava yhdenmukaistetut määritelmät kullekin tiedolle sekä yhdenmukainen mittausmenetelmä, raportointiohjeet ja yhdenmukaistettu malli tietojen siirtämistä varten, jotta raportointi olisi johdonmukaista kaikissa jäsenvaltioissa.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava niiden alueella sijaitsevien kaikkien sellaisten datakeskusten omistajia ja ylläpitäjiä, joiden tietotekniikan tehontarve on yhtä suuri tai suurempi kuin 1 MW, ottamaan huomioon datakeskusten energiatehokkuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen viimeisimmässä versiossa tai CEN-CENELECin asiakirjassa CLC TR50600-99-1 ”Data centre facilities and infrastructures – Part 99-1: Recommended practices for energy management” tarkoitetut parhaat käytännöt, kunnes tämän direktiivin 31 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan.

5.   
  Komissio arvioi 15 päivään maaliskuuta 2025 mennessä datakeskusten energiatehokkuutta koskevat saatavilla olevat tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sille 2 kohdan mukaisesti, ja antaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus lisätoimenpiteistä energiatehokkuuden parantamiseksi, mukaan lukien suorituskykyä koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen ja arvio nettopäästöttömiin keskuksiin siirtymisen toteutettavuudesta, tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Tällaisessa ehdotuksessa voidaan vahvistaa aikataulu, jonka kuluessa olemassa olevien datakeskusten on täytettävä energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset.

12 artikla

Maakaasun mittaaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maakaasun loppuasiakkaille tarjotaan, mikäli se on teknisesti mahdollista, taloudellisesti järkevää ja oikeassa suhteessa mahdollisiin energiansäästöihin, kilpailukykyisesti hinnoitellut käyttäjäkohtaiset mittarit, jotka kuvaavat tarkasti loppuasiakkaan todellista energiankulutusta ja antavat tiedot sen todellisesta ajoittumisesta.

Tällainen kilpailukykyisesti hinnoiteltu mittari on tarjottava aina, kun

| a) | olemassa oleva mittari korvataan, paitsi jos se on teknisesti mahdotonta tai se ei ole kustannustehokasta, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin arvioidut säästömahdollisuudet; |
| --- | --- |

a)

olemassa oleva mittari korvataan, paitsi jos se on teknisesti mahdotonta tai se ei ole kustannustehokasta, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin arvioidut säästömahdollisuudet;

| b) | kyse on direktiivin 2010/31/EU mukaisesti uuteen rakennukseen tai sellaiseen rakennukseen, johon suoritetaan laajamittaisia korjauksia, sijoitettavasta uudesta liittymästä. |
| --- | --- |

b)

kyse on direktiivin 2010/31/EU mukaisesti uuteen rakennukseen tai sellaiseen rakennukseen, johon suoritetaan laajamittaisia korjauksia, sijoitettavasta uudesta liittymästä.

2.   Silloin kun ja siinä määrin kuin jäsenvaltiot toteuttavat älykkäitä mittausjärjestelmiä ja ottavat käyttöön älykkäitä mittareita maakaasun osalta direktiivin 2009/73/EY mukaisesti:

| a) | niiden on varmistettava, että mittausjärjestelmät antavat loppuasiakkaille tiedot kulutuksen todellisesta ajoittumisesta ja että energiatehokkuutta koskevat tavoitteet ja loppuasiakkaille koituva hyöty otetaan täysimittaisesti huomioon mittareiden vähimmäistoimintoja ja markkinatoimijoille asetettavia velvoitteita määriteltäessä; |
| --- | --- |

a)

niiden on varmistettava, että mittausjärjestelmät antavat loppuasiakkaille tiedot kulutuksen todellisesta ajoittumisesta ja että energiatehokkuutta koskevat tavoitteet ja loppuasiakkaille koituva hyöty otetaan täysimittaisesti huomioon mittareiden vähimmäistoimintoja ja markkinatoimijoille asetettavia velvoitteita määriteltäessä;

| b) | niiden on varmistettava älykkäiden mittareiden ja tiedonsiirron turvallisuus sekä loppuasiakkaiden yksityisyys asiaankuuluvan tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

niiden on varmistettava älykkäiden mittareiden ja tiedonsiirron turvallisuus sekä loppuasiakkaiden yksityisyys asiaankuuluvan tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti;

| c) | niiden on edellytettävä, että älykkään mittarin asentamisen yhteydessä asiakkaille annetaan asianmukaista neuvontaa ja tietoa, erityisesti mittareiden koko potentiaalin hyödyntämisestä mittarin lukemisen hallinnan ja energiankulutuksen seurannan osalta. |
| --- | --- |

c)

niiden on edellytettävä, että älykkään mittarin asentamisen yhteydessä asiakkaille annetaan asianmukaista neuvontaa ja tietoa, erityisesti mittareiden koko potentiaalin hyödyntämisestä mittarin lukemisen hallinnan ja energiankulutuksen seurannan osalta.

13 artikla

Lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden mittaaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaukolämmityksen, kaukojäähdytyksen ja kotitalouksien lämpimän käyttöveden loppuasiakkaille tarjotaan kilpailukykyisesti hinnoiteltuja mittareita, jotka kuvaavat tarkasti niiden todellista energiankulutusta.

2.   Jos rakennuksen lämpö, jäähdytys tai lämmin käyttövesi tulevat useille rakennuksille yhteisestä keskitetystä lähteestä tai kaukolämpö- tai kaukojäähdytysjärjestelmästä, rakennuksen lämmönvaihtimeen tai toimituspisteeseen on asennettava mittari.

14 artikla

Lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden käyttäjäkohtainen mittaaminen ja kustannusten jakaminen

1.   Moniasuntoisiin ja moneen eri tarkoitukseen käytettäviin rakennuksiin, joissa on keskuslämmitys tai -jäähdytys tai jotka käyttävät kaukolämpö- tai kaukojäähdytysjärjestelmää, on asennettava käyttäjäkohtaiset mittarit, jotka mittaavat lämmityksen, jäähdytyksen tai lämpimän käyttöveden kulutusta kunkin yksikön osalta, jos tämä on teknisesti toteutettavissa ja kustannustehokasta oikeassa suhteessa mahdollisiin energiansäästöihin.

Jos käyttäjäkohtaisten kulutusmittareiden käyttö ei ole teknisesti mahdollista tai kustannustehokasta lämmityksen mittaamiseksi kussakin yksikössä, on käytettävä käyttäjäkohtaisia lämmityskustannusten jakolaitteita mittaamaan lämmönkulutusta kussakin lämpöpatterissa. Jos kyseinen jäsenvaltio kuitenkin osoittaa, että tällaisten lämmityskustannusten jakolaitteiden asentaminen ei olisi kustannustehokasta, voidaan harkita vaihtoehtoisten kustannustehokkaiden menetelmien käyttöä lämmönkulutuksen mittaamisessa. Kunkin jäsenvaltion on julkaistava selvästi esitettyinä yleiset perusteet, menetelmät ja/tai menettelyt, joilla määritellään tekninen mahdottomuus ja kustannustehottomuus.

2.   Sen estämättä mitä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, uusiin moniasuntoisiin rakennuksiin ja uusien moneen eri tarkoitukseen käytettävien rakennusten, joissa on keskuslämmitys lämmintä käyttövettä varten tai joissa on käytössä kaukolämpöjärjestelmä, asuinkäytössä oleviin osiin on asennettava lämpimän käyttöveden kulutusta mittaavat käyttäjäkohtaiset mittarit.

3.   Jos moniasuntoisille tai moneen eri tarkoitukseen käytettäville rakennuksille toimitetaan kaukolämpöä tai -jäähdytystä tai jos omat yhteiset lämmitys- tai jäähdytysjärjestelmät ovat yleisiä tällaisissa rakennuksissa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että niillä on voimassa käyttäjäkohtaisen kulutuksen laskennan avoimuuden ja täsmällisyyden varmistamiseksi läpinäkyvät, julkisesti saatavilla olevat kansalliset säännöt, jotka koskevat lämmityksen, jäähdytyksen tai lämpimän käyttöveden kulutuksen kustannusten jakamista tällaisissa rakennuksissa. Sääntöihin on tarvittaessa sisällyttävä ohjeita tavasta jakaa seuraaviin tarkoituksiin käytetyn energian kustannukset:

| a) | lämmin käyttövesi; |
| --- | --- |

a)

lämmin käyttövesi;

| b) | rakennuksen laitteistosta peräisin oleva lämpö yhteisten tilojen lämmitystä varten (jos rappukäytävät ja käytävät on varustettu lämpöpattereilla); |
| --- | --- |

b)

rakennuksen laitteistosta peräisin oleva lämpö yhteisten tilojen lämmitystä varten (jos rappukäytävät ja käytävät on varustettu lämpöpattereilla);

| c) | asuntojen lämmitys tai jäähdytys. |
| --- | --- |

c)

asuntojen lämmitys tai jäähdytys.

15 artikla

Etäluentaa koskeva vaatimus

1.   Edellä olevia 13 ja 14 artiklaa sovellettaessa uusien asennettavien mittareiden ja lämmityskustannusten jakolaitteiden on oltava etäluettavia laitteita. Edellä 14 artiklan 1 kohdassa asetettuja teknistä toteutettavuutta ja kustannustehokkuutta koskevia ehtoja sovelletaan.

2.   Mittarit ja lämmityskustannusten jakolaitteet, jotka eivät ole etäluettavia mutta jotka on jo asennettu, on muutettava etäluettaviksi tai ne on korvattava etäluettavilla laitteilla 1 päivään tammikuuta 2027 mennessä, paitsi jos kyseinen jäsenvaltio osoittaa, että tämä ei ole kustannustehokasta.

16 artikla

Maakaasua koskevat laskutustiedot

1.   Jos loppuasiakkailla ei ole direktiivissä 2009/73/EY tarkoitettuja älykkäitä mittareita, jäsenvaltioiden on varmistettava, että maakaasun laskutustiedot ovat luotettavia ja täsmällisiä ja perustuvat tosiasialliseen kulutukseen liitteessä VII olevan 1.1 kohdan mukaisesti, jos se on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti perusteltua.

Tämä velvoite voidaan täyttää järjestelmällä, jossa loppuasiakkaat lukevat säännöllisesti mittarinsa itse ja ilmoittavat mittarilukemansa energian toimittajalle. Laskutus saa perustua arvioituun kulutukseen tai kiinteään määrään ainoastaan silloin, kun loppuasiakas ei ole ilmoittanut mittarilukemaa tietyltä laskutuskaudelta.

2.   Direktiivin 2009/73/EY mukaisesti asennettujen mittarien on mahdollistettava tosiasialliseen kulutukseen perustuvien täsmällisten laskutustietojen toimittaminen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppukäyttäjillä on mahdollisuus saada helposti täydentäviä tietoja aiemmasta kulutuksesta, joiden avulla he voivat itse tehdä yksityiskohtaisia tarkastuksia.

Aiempaa kulutusta koskevien täydentävien tietojen on sisällettävä

| a) | kumulatiiviset tiedot vähintään kolmen edeltävän vuoden ajalta tai toimitussopimuksen alkamisesta lähtien, jos siitä on kulunut tätä lyhyempi aika. Tietojen on vastattava aikavälejä, joiden osalta usein annettavat laskutustiedot on tuotettu; |
| --- | --- |

a)

kumulatiiviset tiedot vähintään kolmen edeltävän vuoden ajalta tai toimitussopimuksen alkamisesta lähtien, jos siitä on kulunut tätä lyhyempi aika. Tietojen on vastattava aikavälejä, joiden osalta usein annettavat laskutustiedot on tuotettu;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot käyttöajan mukaan kultakin päivältä, viikolta, kuukaudelta ja vuodelta. Näiden tietojen on oltava loppuasiakkaan saatavilla internetin tai mittariliittymän välityksellä vähintään 24 edeltävän kuukauden ajalta tai toimitussopimuksen alkamisesta lähtien, jos siitä on kulunut tätä lyhyempi aika. |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot käyttöajan mukaan kultakin päivältä, viikolta, kuukaudelta ja vuodelta. Näiden tietojen on oltava loppuasiakkaan saatavilla internetin tai mittariliittymän välityksellä vähintään 24 edeltävän kuukauden ajalta tai toimitussopimuksen alkamisesta lähtien, jos siitä on kulunut tätä lyhyempi aika.

3.   Riippumatta siitä, onko älykkäitä mittareita asennettu vai ei, jäsenvaltioiden

| a) | on edellytettävä, että siinä määrin kuin loppuasiakkaiden energialaskuja ja aiempaa kulutusta koskevat tiedot ovat käytettävissä, ne asetetaan loppuasiakkaan pyynnöstä tämän nimeämän energiapalvelujen tarjoajan saataville; |
| --- | --- |

a)

on edellytettävä, että siinä määrin kuin loppuasiakkaiden energialaskuja ja aiempaa kulutusta koskevat tiedot ovat käytettävissä, ne asetetaan loppuasiakkaan pyynnöstä tämän nimeämän energiapalvelujen tarjoajan saataville;

| b) | on varmistettava, että loppuasiakkaille tarjotaan mahdollisuus saada laskutustiedot ja laskut sähköisinä sekä että he saavat pyynnöstä selkeän ja ymmärrettävän selvityksen siitä, miten heidän laskunsa muodostuvat, erityisesti jos laskut eivät perustu tosiasialliseen kulutukseen; |
| --- | --- |

b)

on varmistettava, että loppuasiakkaille tarjotaan mahdollisuus saada laskutustiedot ja laskut sähköisinä sekä että he saavat pyynnöstä selkeän ja ymmärrettävän selvityksen siitä, miten heidän laskunsa muodostuvat, erityisesti jos laskut eivät perustu tosiasialliseen kulutukseen;

| c) | on varmistettava, että laskun mukana asetetaan saataville asiaankuuluvat tiedot, joiden avulla loppuasiakkaat saavat kattavan selvityksen senhetkisistä energiakustannuksista liitteen VII mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

on varmistettava, että laskun mukana asetetaan saataville asiaankuuluvat tiedot, joiden avulla loppuasiakkaat saavat kattavan selvityksen senhetkisistä energiakustannuksista liitteen VII mukaisesti;

| d) | on mahdollista säätää, että loppuasiakkaan pyynnöstä ei näissä laskuissa olevia tietoja katsota maksukehotukseksi. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on varmistettava, että energialähteiden tarjoajat soveltavat joustavia järjestelyjä varsinaisiin maksuihin; |
| --- | --- |

d)

on mahdollista säätää, että loppuasiakkaan pyynnöstä ei näissä laskuissa olevia tietoja katsota maksukehotukseksi. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on varmistettava, että energialähteiden tarjoajat soveltavat joustavia järjestelyjä varsinaisiin maksuihin;

| e) | on vaadittava, että energiakustannuksia koskevat tiedot ja arviot annetaan käyttäjille pyynnöstä oikea-aikaisesti ja helposti ymmärrettävässä muodossa, jota käyttäjät voivat käyttää sopimusten tasapuoliseen vertailuun. |
| --- | --- |

e)

on vaadittava, että energiakustannuksia koskevat tiedot ja arviot annetaan käyttäjille pyynnöstä oikea-aikaisesti ja helposti ymmärrettävässä muodossa, jota käyttäjät voivat käyttää sopimusten tasapuoliseen vertailuun.

17 artikla

Lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden laskutus- ja kulutustiedot

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun mittarit ja lämmityskustannusten jakolaitteet on asennettu, laskutus- ja kulutustiedot ovat luotettavia ja täsmällisiä ja perustuvat todelliseen kulutukseen tai lämmityskustannusten jakolaitteiden mittarilukemiin liitteessä VIII olevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti kaikkien loppukäyttäjien osalta.

Tämä velvoite voidaan jäsenvaltion niin säätäessä täyttää järjestelmällä, jossa loppuasiakas tai loppukäyttäjä lukee säännöllisesti mittarinsa itse ja ilmoittaa mittarilukemansa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyseessä 14 artiklan mukainen lämmityskustannusten jakolaitteilla suoritettavaan käyttäjäkohtaiseen mittaamiseen perustuva kulutus. Laskutus saa perustua arvioituun kulutukseen tai kiinteään määrään ainoastaan silloin, kun loppuasiakas tai loppukäyttäjä ei ole ilmoittanut mittarilukemaa tietyltä laskutuskaudelta.

2.   Jäsenvaltioiden

| a) | on edellytettävä, että jos loppukäyttäjien energialaskuja ja aiempaa kulutusta koskevat tiedot tai lämmityskustannusten jakolaitteiden mittarilukemat ovat käytettävissä, ne asetetaan loppukäyttäjän pyynnöstä tämän nimeämän energiapalvelujen tarjoajan saataville; |
| --- | --- |

a)

on edellytettävä, että jos loppukäyttäjien energialaskuja ja aiempaa kulutusta koskevat tiedot tai lämmityskustannusten jakolaitteiden mittarilukemat ovat käytettävissä, ne asetetaan loppukäyttäjän pyynnöstä tämän nimeämän energiapalvelujen tarjoajan saataville;

| b) | on varmistettava, että loppuasiakkaille tarjotaan mahdollisuus saada laskutustiedot ja laskut sähköisinä; |
| --- | --- |

b)

on varmistettava, että loppuasiakkaille tarjotaan mahdollisuus saada laskutustiedot ja laskut sähköisinä;

| c) | on varmistettava, että laskujen mukana toimitetaan selkeät ja ymmärrettävät tiedot kaikille loppukäyttäjille liitteessä VIII olevan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

on varmistettava, että laskujen mukana toimitetaan selkeät ja ymmärrettävät tiedot kaikille loppukäyttäjille liitteessä VIII olevan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | on edistettävä kyberturvallisuutta ja varmistettava loppukäyttäjien yksityisyyden suoja ja tietosuoja asiaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

on edistettävä kyberturvallisuutta ja varmistettava loppukäyttäjien yksityisyyden suoja ja tietosuoja asiaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että laskutustietojen toimittamista loppuasiakkaan pyynnöstä ei pidetä maksukehotuksena, edellyttäen, että varsinaista maksua varten tarjotaan joustavia järjestelyjä.

3.   Jäsenvaltioiden on päätettävä, kuka vastaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta niille loppukäyttäjille, joilla ei ole suoraa eikä käyttäjäkohtaista sopimusta energiantoimittajan kanssa.

18 artikla

Maakaasuun liittyvien mittaus- ja laskutustietojen saamisen kustannukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkaat saavat kaikki energiankulutusta koskevat laskunsa ja laskutustietonsa maksutta ja että loppuasiakkaat saavat kulutustietonsa asianmukaisella tavalla ja maksutta.

19 artikla

Lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen liittyvien mittaus-, laskutus- ja kulutustietojen saamisen kustannukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppukäyttäjät saavat kaikki energiankulutusta koskevat laskunsa ja laskutustietonsa maksutta ja että loppukäyttäjät saavat kulutustietonsa asianmukaisella tavalla ja maksutta.

2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, laskutustietojen kustannusten jakaminen 14 artiklan nojalla moniasuntoisten ja moneen eri tarkoitukseen käytettävien rakennusten lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden käyttäjäkohtaisen kulutuksen osalta on toteutettava voittoa tuottamattomalta pohjalta. Tämän tehtävän antamisesta kolmannelle osapuolelle, kuten palveluntarjoajalle tai paikalliselle energiantoimittajalle, aiheutuvat kustannukset, joihin sisältyy käyttäjäkohtaisen todellisen kulutuksen mittaaminen, jakaminen ja huomioon ottaminen tällaisissa rakennuksissa, voidaan siirtää loppukäyttäjien maksettaviksi siinä määrin kuin tällaiset kustannukset ovat kohtuullisia.

3.   Varmistaakseen käyttäjäkohtaista mittaamista koskevien palvelujen kohtuulliset kustannukset 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat tehostaa kilpailua tällä palvelualalla toteuttamalla aiheellisia toimenpiteitä, esimerkiksi suosittelemalla tai muuten edistämällä tarjouskilpailujen käyttöä tai sellaisten yhteentoimivien laitteiden ja järjestelmien käyttöä, jotka helpottavat palveluntarjoajan vaihtamista.

IV LUKU

IV LUKU

KULUTTAJILLE TIEDOTTAMINEN JA KULUTTAJIEN VAIKUTUSMAHDOLLISUUKSIEN LISÄÄMINEN

KULUTTAJILLE TIEDOTTAMINEN JA KULUTTAJIEN VAIKUTUSMAHDOLLISUUKSIEN LISÄÄMINEN

20 artikla

Lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen liittyvät sopimusperusteiset perusoikeudet

1.   Rajoittamatta kuluttajansuojaa koskevien unionin sääntöjen ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (64) ja neuvoston direktiivin 93/13/ETY (65) soveltamista jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkaille ja, jos niihin nimenomaisesti viitataan, loppukäyttäjille annetaan tämän artiklan 2–8 kohdassa säädetyt oikeudet.

2.   Loppuasiakkailla on oikeus tehdä toimittajansa kanssa sopimus, jossa eritellään seuraavat tiedot:

| a) | toimittajan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

toimittajan nimi ja osoite;

| b) | tarjottavat palvelut ja tarjottavien palvelujen laatu; |
| --- | --- |

b)

tarjottavat palvelut ja tarjottavien palvelujen laatu;

| c) | tarjottavat ylläpitopalvelutyypit; |
| --- | --- |

c)

tarjottavat ylläpitopalvelutyypit;

| d) | menetelmät, joiden avulla voi saada ajantasaisia tietoja kaikista sovellettavista tariffeista, ylläpitomaksuista sekä yhdistetyistä tuotteista tai palveluista; |
| --- | --- |

d)

menetelmät, joiden avulla voi saada ajantasaisia tietoja kaikista sovellettavista tariffeista, ylläpitomaksuista sekä yhdistetyistä tuotteista tai palveluista;

| e) | sopimuksen kesto sekä sopimuksen ja palvelujen, mukaan lukien tuotteet tai palvelut, jotka on yhdistetty näihin palveluihin, uusimiseen ja päättämiseen sovellettavat ehdot sekä se, voidaanko sopimus irtisanoa maksutta; |
| --- | --- |

e)

sopimuksen kesto sekä sopimuksen ja palvelujen, mukaan lukien tuotteet tai palvelut, jotka on yhdistetty näihin palveluihin, uusimiseen ja päättämiseen sovellettavat ehdot sekä se, voidaanko sopimus irtisanoa maksutta;

| f) | mahdollinen korvaus ja hyvitysmenettelyt, joita sovelletaan, jos palvelun laatu ei ole sovitun tasoinen, mukaan lukien virheellinen tai viivästynyt laskutus; |
| --- | --- |

f)

mahdollinen korvaus ja hyvitysmenettelyt, joita sovelletaan, jos palvelun laatu ei ole sovitun tasoinen, mukaan lukien virheellinen tai viivästynyt laskutus;

| g) | menetelmä, jonka avulla aloitetaan 21 artiklan mukainen tuomioistuinten ulkopuolinen riitojenratkaisumenettely; |
| --- | --- |

g)

menetelmä, jonka avulla aloitetaan 21 artiklan mukainen tuomioistuinten ulkopuolinen riitojenratkaisumenettely;

| h) | tiedot kuluttajien oikeuksista, mukaan lukien tiedot valitusten käsittelystä ja kaikki tässä kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka esitetään selvästi laskussa tai yrityksen verkkosivustolla
  ja joihin sisältyvät tämän direktiivin 21 artiklassa tarkoitetun keskitetyn palvelupisteen yhteystiedot tai linkki sen verkkosivustolle
  . |
| --- | --- |

h)

tiedot kuluttajien oikeuksista, mukaan lukien tiedot valitusten käsittelystä ja kaikki tässä kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka esitetään selvästi laskussa tai yrityksen verkkosivustolla
  ja joihin sisältyvät tämän direktiivin 21 artiklassa tarkoitetun keskitetyn palvelupisteen yhteystiedot tai linkki sen verkkosivustolle
  .

Ehtojen on oltava oikeudenmukaiset, ja niiden on oltava etukäteen tiedossa. Kyseiset tiedot on joka tapauksessa annettava ennen sopimuksen tekemistä tai vahvistamista. Jos sopimuksia tehdään kolmannen osapuolen välityksellä, tiedot tässä kohdassa säädetyistä asioista on silloinkin annettava ennen sopimuksen tekemistä.

Loppuasiakkaille annetaan yhteenveto keskeisistä sopimusehdoista näkyvästi ja ytimekkäällä ja yksinkertaisella kielellä.

2 a.
     
  Toimittajien on annettava loppuasiakkaille ja loppukäyttäjille jäljennös sopimuksesta ja avoimet tiedot sovellettavista hinnoista ja tariffeista sekä vakioehdoista, jotka koskevat lämmitykseen, jäähdytykseen ja lämpimään käyttöveteen liittyvien palvelujen saatavuutta ja käyttöä.

3.   Loppuasiakkaille on annettava ajoissa tieto kaikista sopimusehtojen muuttamista koskevista aikomuksista. Toimittajien on ilmoitettava avoimella ja ymmärrettävällä tavalla loppuasiakkailleen suoraan toimitushintojen muutokset sekä muutoksen syyt, edellytykset ja laajuus asianmukaisena ajankohtana, kuitenkin viimeistään kaksi viikkoa ja kotitalousasiakkaiden kohdalla kuukautta ennen ajankohtaa, jona muutokset tulevat voimaan.
  Loppuasiakkaille on tiedotettava heidän oikeudestaan irtisanoa sopimus, jos he eivät hyväksy uusia sopimusehtoja tai muutoksia toimittajan heille sopimuksen mukaisesti ilmoittamaan hintaan. Loppuasiakkaiden on viipymättä ilmoitettava loppukäyttäjille suunnitelluista sopimusmuutoksista.

4.   Toimittajien on annettava loppuasiakkaiden valita useista eri maksutavoista. Maksutavat eivät saa olla perusteettomasti syrjiviä eri asiakkaiden välillä. Maksuissa maksutapojen tai ennakkomaksujärjestelmien vuoksi olevien mahdollisten erojen on oltava puolueettomia, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia, eivätkä ne saa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (66) 62 artiklan mukaisesti ylittää suoria kustannuksia, joita maksunsaajalle on aiheutunut tietyn maksutavan tai ennakkomaksujärjestelmän käytöstä.

5.   Edellä olevan 6 kohdan mukaisesti kotitalousasiakkaat, joilla on mahdollisuus käyttää ennakkomaksujärjestelmiä, eivät saa joutua epäedulliseen asemaan ennakkomaksujärjestelmien vuoksi.

6.   Toimittajien on tarjottava loppuasiakkaille ja
  tapauksen mukaan
  loppukäyttäjille oikeudenmukaiset ja avoimet yleiset ehdot, jotka on esitettävä selvällä ja yksiselitteisellä kielellä, eikä niihin saa sisältyä sopimuksen ulkopuolisia esteitä asiakkaiden oikeuksien toteutumiselle, kuten kohtuuttoman laajaa sopimusaineistoa. Loppukäyttäjille on pyynnöstä annettava mahdollisuus tutustua näihin yleisiin ehtoihin. Loppuasiakkaita ja loppukäyttäjiä on suojeltava epäoikeudenmukaisilta tai harhaanjohtavilta myyntimenetelmiltä. Vammaisille loppuasiakkaille on annettava esteettömässä muodossa kaikki asiaankuuluvat tiedot heidän toimittajansa kanssa tekemästään sopimuksesta.

7.   Loppuasiakkailla ja loppukäyttäjillä on oikeus toimittajiltaan saamansa palvelun ja valitusten käsittelyn hyvään tasoon. Toimittajien on käsiteltävä valitukset yksinkertaisesti, oikeudenmukaisesti ja ripeästi.

7 a.
     
  Tässä direktiivissä säädettyjen kuluttajansuojatoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on oltava riippumattomia markkinoiden eduista ja kyettävä tekemään hallinnollisia päätöksiä.

21 artikla

Tiedottaminen ja tietoisuuden lisääminen

1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa
  varmistettava, että saatavilla olevia energiatehokkuuden parannustoimenpiteitä, yksittäisiä toimia sekä taloudellisia ja oikeudellisia kehyksiä koskevat tiedot ovat avoimia
  ja saatavilla
  ja että niitä levitetään laajalti kaikille asiaankuuluville markkinatoimijoille, kuten loppuasiakkaille, loppukäyttäjille, kuluttajajärjestöille, kansalaisyhteiskunnan edustajille, uusiutuvan energian yhteisöille, kansalaisten energiayhteisöille, paikallis- ja alueviranomaisille, energiavirastoille, sosiaalipalvelujen tarjoajille, rakentajille, arkkitehdeille, insinööreille, ympäristö- ja energia-auditoijille ja direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 9 kohdassa määriteltyjen rakennusosien asentajille.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet loppuasiakkaiden ja loppukäyttäjien tehokkaan energiankäytön edistämiseksi ja helpottamiseksi. Näiden toimenpiteiden on oltava osa kansallista strategiaa, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa tai direktiivissä
  ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)]
  määriteltyä pitkän aikavälin peruskorjausstrategiaa.

Tämän artiklan soveltamiseksi näihin toimenpiteisiin on sisällyttävä välineet ja menettelyt, joilla edistetään käyttäytymisen muutosta, kuten

| i) | verokannustimet; |
| --- | --- |

i)

verokannustimet;

| ii) | rahoituksen, arvoseteleiden, avustusten tai tukien saanti; |
| --- | --- |

ii)

rahoituksen, arvoseteleiden, avustusten tai tukien saanti;

| ii a) | julkisesti tuettujen energiakatselmusten ja räätälöityjen neuvontapalvelujen ja tuen saatavuus kotitalousasiakkaille, erityisesti heikossa asemassa oleville asiakkaille, energiaköyhyydestä kärsiville ihmisille ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuville ihmisille; |
| --- | --- |

ii a)

julkisesti tuettujen energiakatselmusten ja räätälöityjen neuvontapalvelujen ja tuen saatavuus kotitalousasiakkaille, erityisesti heikossa asemassa oleville asiakkaille, energiaköyhyydestä kärsiville ihmisille ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuville ihmisille;

| ii b) | räätälöidyt neuvontapalvelut pk-yrityksille ja mikroyrityksille; |
| --- | --- |

ii b)

räätälöidyt neuvontapalvelut pk-yrityksille ja mikroyrityksille;

| iii) | tiedotus esteettömässä muodossa vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

iii)

tiedotus esteettömässä muodossa vammaisille henkilöille;

| iv) | esimerkkihankkeet; |
| --- | --- |

iv)

esimerkkihankkeet;

| v) | toiminta työpaikoilla; |
| --- | --- |

v)

toiminta työpaikoilla;

| vi) | koulutustoimet; |
| --- | --- |

vi)

koulutustoimet;

| vii) | digitaaliset välineet; |
| --- | --- |

vii)

digitaaliset välineet;

| vii a) | osallistamisstrategiat. |
| --- | --- |

vii a)

osallistamisstrategiat.

Tämän artiklan soveltamiseksi näihin toimenpiteisiin on sisällyttävä muun muassa seuraavat tavat, joilla 1 kohdassa mainittujen kaltaiset markkinatoimijat saadaan osallistumaan:

| i) | keskitettyjen
  palvelupisteiden
  tai vastaavien mekanismien perustaminen energiatehokkuutta koskevan teknisen, hallinnollisen ja taloudellisen neuvonnan ja avun antamiseksi, myös
  paikalla tehtävistä energiatarkastuksista,
  rakennusten energiaperuskorjauksista,
  vanhojen ja tehottomien lämmitysjärjestelmien korvaamista nykyaikaisilla ja tehokkaammilla laitteilla koskevista tiedoista
  ja uusiutuvan energian käyttöönotosta
  ja energian varastoinnista
  rakennuksissa, loppuasiakkaille ja loppukäyttäjille, erityisesti kotitalouksille ja pienille muille kuin kotitalouskäyttäjille
  , myös pk-yrityksille ja mikroyrityksille
  ; |
| --- | --- |

i)

keskitettyjen
  palvelupisteiden
  tai vastaavien mekanismien perustaminen energiatehokkuutta koskevan teknisen, hallinnollisen ja taloudellisen neuvonnan ja avun antamiseksi, myös
  paikalla tehtävistä energiatarkastuksista,
  rakennusten energiaperuskorjauksista,
  vanhojen ja tehottomien lämmitysjärjestelmien korvaamista nykyaikaisilla ja tehokkaammilla laitteilla koskevista tiedoista
  ja uusiutuvan energian käyttöönotosta
  ja energian varastoinnista
  rakennuksissa, loppuasiakkaille ja loppukäyttäjille, erityisesti kotitalouksille ja pienille muille kuin kotitalouskäyttäjille
  , myös pk-yrityksille ja mikroyrityksille
  ;

| i a) | yhteistyö sellaisten yksityisten toimijoiden kanssa, jotka tarjoavat esimerkiksi energiakatselmuksia, rahoitusratkaisuja ja energiaperuskorjausten toteuttamista koskevia palveluja, ja tällaisten palvelujen edistäminen; |
| --- | --- |

i a)

yhteistyö sellaisten yksityisten toimijoiden kanssa, jotka tarjoavat esimerkiksi energiakatselmuksia, rahoitusratkaisuja ja energiaperuskorjausten toteuttamista koskevia palveluja, ja tällaisten palvelujen edistäminen;

| ii) | tiedottaminen kustannustehokkaista ja helposti toteutettavista muutoksista energiankäytössä; |
| --- | --- |

ii)

tiedottaminen kustannustehokkaista ja helposti toteutettavista muutoksista energiankäytössä;

| iii) | tietojen levittäminen energiatehokkuustoimenpiteistä ja rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

iii)

tietojen levittäminen energiatehokkuustoimenpiteistä ja rahoitusvälineistä;

| iv) | keskitettyjen palvelupisteiden tarjoaminen, jotta loppuasiakkaille ja loppukäyttäjille voidaan antaa kaikki tarvittavat tiedot heidän oikeuksistaan, voimassa olevasta lainsäädännöstä ja riitatilanteessa käytettävistä riitojenratkaisumenettelyistä. Nämä keskitetyt palvelupisteet voidaan sijoittaa yleisten kuluttajaneuvontapisteiden yhteyteen. |
| --- | --- |

iv)

keskitettyjen palvelupisteiden tarjoaminen, jotta loppuasiakkaille ja loppukäyttäjille voidaan antaa kaikki tarvittavat tiedot heidän oikeuksistaan, voimassa olevasta lainsäädännöstä ja riitatilanteessa käytettävistä riitojenratkaisumenettelyistä. Nämä keskitetyt palvelupisteet voidaan sijoittaa yleisten kuluttajaneuvontapisteiden yhteyteen.

2 a.
     
  Tämän artiklan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä asiaankuuluvien viranomaisten ja yksityisten sidosryhmien kanssa erityisten paikallisten, alueellisten tai kansallisten keskitettyjen energiatehokkuuden palvelupisteiden kehittämiseksi. Näiden keskitettyjen palvelupisteiden on oltava monialaisia ja tieteidenvälisiä ja johdettava paikallisesti kehitettyihin hankkeisiin:

| a) | antamalla neuvoja ja yksinkertaistettua tietoa teknisistä ja taloudellisista mahdollisuuksista ja ratkaisuista kotitalouksille, pk-yrityksille, mikroyrityksille ja julkisille elimille; |
| --- | --- |

a)

antamalla neuvoja ja yksinkertaistettua tietoa teknisistä ja taloudellisista mahdollisuuksista ja ratkaisuista kotitalouksille, pk-yrityksille, mikroyrityksille ja julkisille elimille;

| b) | yhdistämällä markkinatoimijat ja mahdolliset hankkeet, erityisesti pienimuotoisemmat hankkeet; |
| --- | --- |

b)

yhdistämällä markkinatoimijat ja mahdolliset hankkeet, erityisesti pienimuotoisemmat hankkeet;

| c) | antamalla neuvoja energiankulutuskäyttäytymisestä tavoitteena kuluttajien aktiivinen osallistaminen; |
| --- | --- |

c)

antamalla neuvoja energiankulutuskäyttäytymisestä tavoitteena kuluttajien aktiivinen osallistaminen;

| d) | tiedottamalla koulutusohjelmista ja koulutuksesta, jotta voidaan varmistaa energiatehokkuusalan ammattilaisten määrän lisääminen sekä ammattilaisten uudelleen- ja täydennyskoulutus markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

d)

tiedottamalla koulutusohjelmista ja koulutuksesta, jotta voidaan varmistaa energiatehokkuusalan ammattilaisten määrän lisääminen sekä ammattilaisten uudelleen- ja täydennyskoulutus markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi;

| e) | keräämällä ja toimittamalla komissiolle luokituksen mukaan yhdistetyt tiedot energiatehokkuushankkeista, joita keskitetyt asiointipisteet ovat helpottaneet ja joista komissio julkaisee joka toinen vuosi kertomuksen kokemusten jakamiseksi ja jäsenvaltioiden välisen rajatylittävän yhteistyön tehostamiseksi, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen esimerkkejä erilaisista rakennus-, asunto- ja yritysluokituksista; |
| --- | --- |

e)

keräämällä ja toimittamalla komissiolle luokituksen mukaan yhdistetyt tiedot energiatehokkuushankkeista, joita keskitetyt asiointipisteet ovat helpottaneet ja joista komissio julkaisee joka toinen vuosi kertomuksen kokemusten jakamiseksi ja jäsenvaltioiden välisen rajatylittävän yhteistyön tehostamiseksi, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen esimerkkejä erilaisista rakennus-, asunto- ja yritysluokituksista;

| f) | tarjoamalla kokonaisvaltaista tukea kaikille kotitalouksille, kiinnittäen erityistä huomiota energiaköyhiin kotitalouksiin ja energiatehokkuudeltaan heikoimpiin rakennuksiin, sekä sellaisia jälkiasennuspalveluja tarjoaville valtuutetuille yrityksille ja asentajille, jotka on mukautettu erilaisiin asuntoluokituksiin ja maantieteelliseen kattavuuteen, ja tarjoamalla tukea, joka kattaa jälkiasennushankkeen eri vaiheet, erityisesti direktiivin ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)] 9 artiklassa vahvistettujen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanon helpottamiseksi; |
| --- | --- |

f)

tarjoamalla kokonaisvaltaista tukea kaikille kotitalouksille, kiinnittäen erityistä huomiota energiaköyhiin kotitalouksiin ja energiatehokkuudeltaan heikoimpiin rakennuksiin, sekä sellaisia jälkiasennuspalveluja tarjoaville valtuutetuille yrityksille ja asentajille, jotka on mukautettu erilaisiin asuntoluokituksiin ja maantieteelliseen kattavuuteen, ja tarjoamalla tukea, joka kattaa jälkiasennushankkeen eri vaiheet, erityisesti direktiivin ... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi – 2021/0426(COD)] 9 artiklassa vahvistettujen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanon helpottamiseksi;

| g) | kehittämällä palveluja energiaköyhille, heikossa asemassa oleville kuluttajille ja pienituloisille kotitalouksille. |
| --- | --- |

g)

kehittämällä palveluja energiaköyhille, heikossa asemassa oleville kuluttajille ja pienituloisille kotitalouksille.

Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kannustaakseen yhteistyötä julkisten elinten, energiavirastojen ja yhteisölähtöisten aloitteiden puitteissa ja keskitettyjen palvelupisteiden edistämiseksi, kehittämiseksi ja laajentamiseksi integroidussa prosessissa. Komissio antaa jäsenvaltioille ohjeet näiden keskitettyjen palvelupisteiden kehittämiseksi yhdenmukaistetun lähestymistavan luomiseksi kaikkialla unionissa.

3.   Jäsenvaltioiden on luotava asianmukaiset edellytykset, jotta markkinatoimijat voivat tarjota loppukuluttajille, mukaan lukien heikossa asemassa olevat asiakkaat, energiaköyhyydestä kärsivät ihmiset ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvat
  ihmiset
  ,
  pk-yritykset ja mikroyritykset,
  riittävää ja kohdennettua tiedotusta ja neuvontaa energiatehokkuudesta.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkailla, loppukäyttäjillä, heikossa asemassa olevat asiakkailla, energiaköyhyydestä kärsivillä ihmisillä ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvilla
  ihmisillä
  on käytettävissään yksinkertaiset, oikeudenmukaiset, avoimet, riippumattomat, tehokkaat ja toimivat tuomioistuinten ulkopuoliset menettelyt tämän direktiivin mukaisesti vahvistettuja oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien riitojen ratkaisemiseksi riippumattoman mekanismin, kuten energia-asioiden oikeusasiamiehen tai kuluttajansuojaelimen tai sääntelyviranomaisen, avulla. Jos loppuasiakas on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/11/EU (67) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritelty kuluttaja, tällaisten tuomioistuinten ulkopuolisten riitojenratkaisumenettelyjen on täytettävä mainitussa direktiivissä vahvistetut vaatimukset.

Jäsenvaltioiden on tarvittaessa varmistettava, että vaihtoehtoiset riitojenratkaisuelimet tekevät yhteistyötä tarjotakseen yksinkertaiset, oikeudenmukaiset, avoimet, riippumattomat, tehokkaat ja toimivat tuomioistuinten ulkopuoliset riitojenratkaisumenettelyt riidoissa, jotka koskevat tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvaan tuotteeseen tai palveluun liittyviä tai yhdistettyjä tuotteita tai palveluja.

Yritysten osallistuminen kotitalousasiakkaiden osalta tuomioistuinten ulkopuolisiin riitojenratkaisumenettelyihin on pakollista, ellei jäsenvaltio osoita komissiolle, että muut menettelyt ovat yhtä tehokkaita.

5.   Sanotun rajoittamatta jäsenvaltioiden omaisuus- ja vuokralainsäädännön perusperiaatteita, jäsenvaltioiden on toteutettava energiatehokkuuden sääntelyä koskevien ja muiden esteiden poistamiseksi tarpeellisia toimenpiteitä, jotka koskevat ristiriitaisia kannustimia rakennuksen tai rakennuksen osan omistajien ja vuokralaisten välillä tai sen omistajien kesken; toimenpiteillä olisi pyrittävä varmistamaan, etteivät osapuolet jätä tekemättä energiatehokkuutta parantavia investointeja, jotka he olisivat muutoin tehneet, siitä syystä, etteivät he saa niistä täyttä yksilökohtaista hyötyä, tai siksi, ettei ole olemassa sääntöjä kustannusten ja hyötyjen jakamisesta osapuolten kesken.

Tällaisten esteiden poistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin voi sisältyä kannustimien
  , myös rahoituskannustimien,
  tarjoamista
  ja mahdollisuus turvautua kolmannen osapuolen tarjoamiin rahoitusratkaisuihin
  , oikeudellisten säännösten tai hallinnollisten määräysten kumoamista tai muuttamista taikka suuntaviivojen ja tulkitsevien tiedonantojen antamista tai hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista, mukaan lukien usean omistajan kiinteistöjen päätöksentekomenettelyjä sääntelevät kansalliset säännöt ja toimenpiteet. Toimenpiteet voidaan yhdistää energiatehokkuutta koskevan koulutuksen ja erityisen tiedotuksen ja teknisen avun tarjoamiseen 1 kohdassa mainittujen kaltaisille markkinatoimijoille.

Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä tukeakseen monenvälistä vuoropuhelua, johon osallistuu asiaankuuluvia
  paikallis- ja alueviranomaisia,
  julkisia ja työmarkkinaosapuolia, kuten omistajien ja vuokralaisten järjestöjä, kuluttajajärjestöjä,
  energian jakelijoita tai energian vähittäismyyntiyrityksiä, energiapalveluyrityksiä,
  uusiutuvan energian yhteisöjä, kansalaisten energiayhteisöjä, paikallis- ja alueviranomaisia, asianomaisia viranomaisia ja virastoja, ja pyrittävä esittämään ehdotuksia yhteisesti hyväksytyistä toimenpiteistä, kannustimista ja suuntaviivoista, jotka liittyvät ristiriitaisiin kannustimiin rakennuksen tai rakennuksen osan omistajien ja vuokralaisten välillä tai sen omistajien kesken.

Kunkin jäsenvaltion on raportoitava tällaisista esteistä ja toteutetuista toimenpiteistä direktiivin 2010/31/EU 2 a artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisessa pitkän aikavälin peruskorjausstrategiassaan.

6.   Komissio rohkaisee jäsenvaltioita vaihtamaan keskenään tietoja hyvistä energiatehokkuuskäytännöistä ja menetelmistä
  ja tarjoamaan teknistä apua
  ristiriitaisten kannustimien lieventämiseksi ja jakamaan niitä laajasti.

21 a artikla

Energiatehokkuuskumppanuudet

1.
     
  Komissio perustaa ... päivään ...kuuta ... [12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] mennessä eurooppalaisia alakohtaisia energiatehokkuuskumppanuuksia saattamalla yhteen keskeisiä sidosryhmiä, myös työmarkkinaosapuolia, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan, liikenteen, rahoituksen ja rakennusten aloilla osallistavalla ja edustavalla tavalla. Komissio nimittää puheenjohtajan kutakin eurooppalaista alakohtaista energiatehokkuuskumppanuutta varten.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla kumppanuuksilla helpotetaan ilmastovuoropuhelua ja kannustetaan aloja laatimaan energiasiirtymää koskevia etenemissuunnitelmia, jotta voidaan kartoittaa käytettävissä olevat toimenpiteet ja teknologiset vaihtoehdot energiatehokkuussäästöjen saavuttamiseksi, valmistautua uusiutuvaan energiaan ja toteuttaa alojen hiilestä irtautuminen. Tällaisilla etenemissuunnitelmilla on merkittävä panos autettaessa aloja suunnittelemaan tarvittavia investointeja tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2021/1119 tavoitteiden saavuttamiseksi sekä toimijoiden rajatylittävän yhteistyön helpottamiseksi, jotta voidaan lujittaa unionin sisämarkkinoita.

22 artikla

Heikossa asemassa olevien asiakkaiden vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja energiaköyhyyden lievittäminen

1.   Jäsenvaltioiden on
  laadittava toimiva pitkän aikavälin strategia ja
  toteutettava asianmukaiset toimenpiteet energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden
  , pienituloisten kotitalouksien
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja heidän suojelemisekseen.

Jäsenvaltioiden on otettava huomioon loppukäyttäjät määrittäessään heikossa asemassa olevien asiakkaiden käsitettä direktiivin (EU) 2019/944 28 artiklan 1 kohdan ja 29 artiklan sekä direktiivin 2009/73/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on energiaköyhyyden lievittämiseksi toteutettava energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä ja niihin liittyviä kuluttajansuoja- tai tiedotustoimenpiteitä, erityisesti 21 artiklassa ja 8 artiklan 3 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä, ensisijaisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden
  , pienituloisten kotitalouksien
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa.
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukaisia seuranta- ja arviointivälineitä sen varmistamiseksi, että energiaköyhyydestä kärsiviä ihmisiä tuetaan energiatehokkuutta parantavilla toimenpiteillä.

3.   Jäsenvaltioiden on heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten
  , pienituloisten kotitalouksien
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  tukemiseksi

| a) | toteutettava energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä vähentääkseen jakaumavaikutuksia, joita aiheutuu muista politiikoista ja toimenpiteistä, kuten tämän direktiivin 10 artiklan mukaisesti toteutetuista verotoimenpiteistä tai päästökaupan soveltamisesta rakennuksiin ja maantieliikenteeseen päästökauppadirektiivin (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toteutettava energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä vähentääkseen jakaumavaikutuksia, joita aiheutuu muista politiikoista ja toimenpiteistä, kuten tämän direktiivin 10 artiklan mukaisesti toteutetuista verotoimenpiteistä tai päästökaupan soveltamisesta rakennuksiin ja maantieliikenteeseen päästökauppadirektiivin (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisesti;

| a a) | varmistettava, että toimenpiteet, joilla edistetään tai helpotetaan energiatehokkuutta ja jotka koskevat erityisesti rakennuksia ja liikkuvuutta, eivät nosta suhteettomasti näiden palvelujen hintoja tai lisää sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

a a)

varmistettava, että toimenpiteet, joilla edistetään tai helpotetaan energiatehokkuutta ja jotka koskevat erityisesti rakennuksia ja liikkuvuutta, eivät nosta suhteettomasti näiden palvelujen hintoja tai lisää sosiaalista syrjäytymistä;

| b) | hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla kansallisella ja unionin tasolla saatavilla olevaa julkista rahoitusta, mukaan lukien soveltuvin osin sosiaalisesta ilmastorahastosta [sosiaalista ilmastorahastoa koskevan asetuksen, (COM(2021)0568), 9 ja 14 artiklan] mukaisesti saatu jäsenvaltion rahoitusosuus, sekä EU:n päästökauppajärjestelmän (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisista päästöoikeuksien huutokaupoista saatuja tuloja investointeihin, joita tehdään ensisijaisina toimina toteutettaviin energiatehokkuuden parannustoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

b)

hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla kansallisella ja unionin tasolla saatavilla olevaa julkista rahoitusta, mukaan lukien soveltuvin osin sosiaalisesta ilmastorahastosta [sosiaalista ilmastorahastoa koskevan asetuksen, (COM(2021)0568), 9 ja 14 artiklan] mukaisesti saatu jäsenvaltion rahoitusosuus, sekä EU:n päästökauppajärjestelmän (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisista päästöoikeuksien huutokaupoista saatuja tuloja investointeihin, joita tehdään ensisijaisina toimina toteutettaviin energiatehokkuuden parannustoimenpiteisiin;

| c) | toteutettava tarvittaessa energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin
  , kuten lämmitys-, jäähdytys- ja ilmanvaihtojärjestelmien jälkiasennukseen,
  tehtäviä varhaisia ja tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja ennen kuin muiden politiikkojen ja toimenpiteiden jakaumavaikutukset alkavat näkyä; |
| --- | --- |

c)

toteutettava tarvittaessa energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin
  , kuten lämmitys-, jäähdytys- ja ilmanvaihtojärjestelmien jälkiasennukseen,
  tehtäviä varhaisia ja tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja ennen kuin muiden politiikkojen ja toimenpiteiden jakaumavaikutukset alkavat näkyä;

| d) | tuettava
  sellaisen
  teknisen avun antamista
  , jolla helpotetaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa sääntelykehyksen, esimerkiksi kiinteistö- ja vuokralainsäädännön, uudistuksesta energiatehokkuustoimenpiteiden kannalta,
  sekä mahdollistavien rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten laskun yhteydessä takaisin maksettavaa rahoitusta, paikallista luottotappiovarausta, takuurahastoja sekä varoja, jotka on suunnattu pitkälle meneviin perusparannuksiin ja perusparannuksiin, joilla on saavutettava tietty energiahyötyjen vähimmäistaso; |
| --- | --- |

d)

tuettava
  sellaisen
  teknisen avun antamista
  , jolla helpotetaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa sääntelykehyksen, esimerkiksi kiinteistö- ja vuokralainsäädännön, uudistuksesta energiatehokkuustoimenpiteiden kannalta,
  sekä mahdollistavien rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten laskun yhteydessä takaisin maksettavaa rahoitusta, paikallista luottotappiovarausta, takuurahastoja sekä varoja, jotka on suunnattu pitkälle meneviin perusparannuksiin ja perusparannuksiin, joilla on saavutettava tietty energiahyötyjen vähimmäistaso;

| e) | tuettava teknisen avun antamista yhteiskunnallisille toimijoille, jotta voidaan edistää heikossa asemassa olevien asiakkaiden aktiivista osallistumista energiamarkkinoihin ja myönteisiä muutoksia heidän energiankulutuskäyttäytymisessään; |
| --- | --- |

e)

tuettava teknisen avun antamista yhteiskunnallisille toimijoille, jotta voidaan edistää heikossa asemassa olevien asiakkaiden aktiivista osallistumista energiamarkkinoihin ja myönteisiä muutoksia heidän energiankulutuskäyttäytymisessään;

| f) | varmistettava, että saatavilla on rahoitusta, avustuksia tai tukia, jotka on sidottu tiettyyn energiahyötyjen vähimmäistasoon,
  ja edistettävä kohtuuhintaisten pankkilainojen tai erillisten luottojärjestelyjen saatavuutta
  . |
| --- | --- |

f)

varmistettava, että saatavilla on rahoitusta, avustuksia tai tukia, jotka on sidottu tiettyyn energiahyötyjen vähimmäistasoon,
  ja edistettävä kohtuuhintaisten pankkilainojen tai erillisten luottojärjestelyjen saatavuutta
  .

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, pienituloisten kotitalouksien, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten suojelemiseksi epäreilulta hinnoittelulta ja hinnankorotuksilta lämmityksen, jäähdytyksen ja lämpimän käyttöveden toimituksessa.

4.   Jäsenvaltioiden on perustettava eri alojen, kuten terveydenhuollon,
  energia-alan,
  rakennusalan
  , lämmitys- ja jäähdytyssektorin
  ja sosiaalialan
  , mukaan lukien tarpeen mukaan paikalliset ja alueelliset energiavirastot,
  asiantuntijoiden verkosto kehittämään strategioita, joilla tuetaan paikallisia ja kansallisia päätöksentekijöitä energiaköyhyyttä lieventävien energiatehokkuuden parannustoimenpiteiden toteuttamisessa ja toimenpiteitä toimivien pitkän aikavälin ratkaisujen löytämiseksi energiaköyhyyden lieventämiseen, ja kehittämään asiaan liittyvää teknistä apua ja rahoitusvälineitä. Jäsenvaltioiden on pyrittävä varmistamaan, että asiantuntijoiden verkoston kokoonpanossa taataan sukupuolten tasapuolinen edustus ja otetaan huomioon ihmisten näkökannat kaikessa moninaisuudessaan.

Saman asiantuntijaverkoston
  on tuettava jäsenvaltioita

| a) | vahvistettaessa
  energiaköyhyyden, energiaköyhyydessä olevien henkilöiden ja heikossa asemassa olevien asiakkaiden, mukaan lukien loppukäyttäjien, käsitteitä koskevat kansalliset määritelmät, indikaattorit ja kriteerit; |
| --- | --- |

a)

vahvistettaessa
  energiaköyhyyden, energiaköyhyydessä olevien henkilöiden ja heikossa asemassa olevien asiakkaiden, mukaan lukien loppukäyttäjien, käsitteitä koskevat kansalliset määritelmät, indikaattorit ja kriteerit;

| b) | kehitettäessä
  tai
  parannettaessa
  energiaköyhyyden kannalta merkityksellisiä indikaattoreita ja tietokokonaisuuksia, joita olisi käytettävä ja joista olisi raportoitava; |
| --- | --- |

b)

kehitettäessä
  tai
  parannettaessa
  energiaköyhyyden kannalta merkityksellisiä indikaattoreita ja tietokokonaisuuksia, joita olisi käytettävä ja joista olisi raportoitava;

| c) | otettaessa
  käyttöön menetelmiä ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan kohtuuhintaisuus, edistetään asumisen kustannusneutraaliutta tai varmistetaan, että energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin investoidusta julkisesta rahoituksesta hyötyvät sekä rakennusten ja rakennusten osien omistajat että vuokralaiset, erityisesti heikossa asemassa olevat asiakkaat, energiaköyhyydestä kärsivät ihmiset ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvat
  ihmiset
  ; |
| --- | --- |

c)

otettaessa
  käyttöön menetelmiä ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan kohtuuhintaisuus, edistetään asumisen kustannusneutraaliutta tai varmistetaan, että energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin investoidusta julkisesta rahoituksesta hyötyvät sekä rakennusten ja rakennusten osien omistajat että vuokralaiset, erityisesti heikossa asemassa olevat asiakkaat, energiaköyhyydestä kärsivät ihmiset ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvat
  ihmiset
  ;

| d) | arvioitaessa
  ja tarvittaessa
  ehdotettaessa
  toimenpiteitä sellaisten tilanteiden välttämiseksi tai korjaamiseksi, joissa erityisillä ryhmillä on suurempi riski ajautua energiaköyhyyteen tai ne ovat alttiimpia energiaköyhyyden kielteisille vaikutuksille, kuten naisilla, vammaisilla, vanhuksilla, lapsilla sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvilla henkilöillä. |
| --- | --- |

d)

arvioitaessa
  ja tarvittaessa
  ehdotettaessa
  toimenpiteitä sellaisten tilanteiden välttämiseksi tai korjaamiseksi, joissa erityisillä ryhmillä on suurempi riski ajautua energiaköyhyyteen tai ne ovat alttiimpia energiaköyhyyden kielteisille vaikutuksille, kuten naisilla, vammaisilla, vanhuksilla, lapsilla sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvilla henkilöillä.

V LUKU

V LUKU

ENERGIAN TOIMITUSTEN TEHOKKUUS

ENERGIAN TOIMITUSTEN TEHOKKUUS

23 artikla

Lämmityksen ja jäähdytyksen arviointi ja suunnittelu

1.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava lämmitystä ja jäähdytystä koskeva kattava arviointi
  , johon sisältyy uusien lämmitys- ja jäähdytysverkkojen osalta määritettyjen alueiden kartoitus,
  komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti ilmoitettuja yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa päivityksiä, myöhempiä yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan ja niitä koskevia edistymisraportteja. Kattavaan arviointiin on sisällyttävä liitteessä IX esitetyt tiedot, ja siihen on liitettävä direktiivin (EU) 2018/2001 15 artiklan 7 kohdan mukaisesti tehty arviointi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kaikille asiaankuuluville osapuolille, myös julkisille ja yksityisille sidosryhmille,
  annetaan mahdollisuus osallistua lämmitys- ja jäähdytyssuunnitelmien, kattavan arvioinnin sekä politiikkojen ja toimenpiteiden valmisteluun.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua arviointia varten jäsenvaltioiden on suoritettava alueensa kattava kustannus-hyötyanalyysi, jossa otetaan huomioon ilmasto-olosuhteet, taloudellinen toteutettavuus ja tekninen soveltuvuus. Kustannus-hyötyanalyysilla on voitava helpottaa resurssi- ja kustannustehokkaimpien ratkaisujen löytämistä lämmitys- ja jäähdytystarpeiden täyttämiseksi
  , ottaen huomioon järjestelmän yleinen tehokkuus, sähköjärjestelmän riittävyys ja häiriönsietokyky sekä energiatehokkuus etusijalle -periaate
  . Tämä kustannus-hyötyanalyysi voi olla osa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (68) mukaista ympäristöarviointia.

Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat kustannus-hyötyanalyysien tekemisestä, toimitettava yksityiskohtaiset menetelmät ja oletukset liitteen X mukaisesti sekä laadittava ja julkistettava taloudellista analyysia koskevat menettelyt.

4.   Jos 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa tai 3 kohdassa tarkoitetussa analyysissä todetaan
  sellainen
  mahdollisuus käyttää tehokasta yhteistuotantoa ja/tai tehokasta kaukolämmitystä ja -jäähdytystä
  ja/tai hukkalämmöstä peräisin olevaa sähköntuotantoa omaan kulutukseen
  , jonka hyödyt ylittävät kustannukset, jäsenvaltioiden
  tai asiasta vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten
  on toteutettava riittävät toimenpiteet, joilla kehitetään tehokasta kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysinfrastruktuuria
  ja/tai kannustetaan kehittämään laitteistoja, joilla ylimääräinen hukkalämpö muunnetaan sähköksi omaan kulutukseen
  ja/tai joilla annetaan mahdollisuus kehittää tehokasta yhteistuotantoa sekä hukkalämmön ja uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseen perustuvan lämmityksen ja jäähdytyksen käyttöä 1 kohdan ja 24 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

Jos 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa tai 3 kohdassa tarkoitetussa analyysissä ei todeta mahdollisuutta, jonka hyödyt ylittävät kustannukset, mukaan lukien hallinnolliset kustannukset 24 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin tekemiseksi, asianomainen jäsenvaltio
  yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  voi vapauttaa laitokset tuossa kohdassa säädetyiltä vaatimuksilta.

5.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että 1 kohdan mukaisesti tehdyissä kattavissa arvioinneissa yksilöidyt mahdollisuudet hyödynnetään. Näihin politiikkoihin ja toimenpiteisiin on sisällyttävä vähintään liitteessä IX esitetyt osatekijät. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava kyseisistä politiikoista ja toimenpiteistä osana asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti ilmoitettuja yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa päivityksiä, myöhempiä yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan ja niitä koskevia edistymisraportteja.

Politiikkojaan ja toimenpiteitään laatiessaan jäsenvaltioiden on kerättävä tietoa olemassa olevissa kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysverkoissa olevista yhteistuotantolaitoksista ja -yksiköistä ja tehtävä arvio energiansäästöpotentiaalista. Tämän tiedon on sisällettävä vähintään tiedot järjestelmän tehokkuudesta, järjestelmähäviöistä, liittymätiheydestä, verkkohäviöistä ja lämpötilajakaumasta, primäärienergian kulutuksesta ja energian loppukulutuksesta, päästökertoimista ja energialähteiden toimitusketjujen alkupäästä. Nämä tiedot on julkaistava, ja jäsenvaltioiden on asetettava kyseiset tiedot julkisesti saataville.

6.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alue- ja paikallisviranomaiset laativat
  paikallisia lämmitys- ja jäähdytyssuunnitelmia ainakin kunnissa, joiden kokonaisväkiluku on
  vähintään 35 000, ja kannustettava väkiluvultaan pienempiä kuntia laatimaan tällaisia suunnitelmia
  . Näiden suunnitelmien
  on
  täytettävä seuraavat
  vaatimukset
  :

| a) | ne perustuvat 1 kohdan mukaisesti tehdyissä kattavissa arvioinneissa esitettyihin tietoihin ja niissä arvioidaan ja kartoitetaan mahdollisuuksia parantaa energiatehokkuutta, myös
  matalan lämpötilan kaukolämpövalmiuden, tehokkaan yhteistuotannon ja
  hukkalämmön talteenoton avulla, ja lisätä uusiutuvan energian käyttöä lämmityksessä ja jäähdytyksessä kyseisellä alueella;
  lisäksi paikallisissa rakennuskannoissa olevista lämmitys- ja jäähdytyslaitteista on tehtävä analyysi, jossa otetaan huomioon energiatehokkuustoimenpiteiden aluekohtaiset mahdollisuudet ja kehitetään peruskorjausten etenemissuunnitelman malleja samanlaisille rakennustyypeille tavoitteena rakennusten ja toimitusinfrastruktuurin nopea, kustannustehokas ja vastavuoroisesti koordinoitu muutos; |
| --- | --- |

a)

ne perustuvat 1 kohdan mukaisesti tehdyissä kattavissa arvioinneissa esitettyihin tietoihin ja niissä arvioidaan ja kartoitetaan mahdollisuuksia parantaa energiatehokkuutta, myös
  matalan lämpötilan kaukolämpövalmiuden, tehokkaan yhteistuotannon ja
  hukkalämmön talteenoton avulla, ja lisätä uusiutuvan energian käyttöä lämmityksessä ja jäähdytyksessä kyseisellä alueella;
  lisäksi paikallisissa rakennuskannoissa olevista lämmitys- ja jäähdytyslaitteista on tehtävä analyysi, jossa otetaan huomioon energiatehokkuustoimenpiteiden aluekohtaiset mahdollisuudet ja kehitetään peruskorjausten etenemissuunnitelman malleja samanlaisille rakennustyypeille tavoitteena rakennusten ja toimitusinfrastruktuurin nopea, kustannustehokas ja vastavuoroisesti koordinoitu muutos;

| a a) | ne noudattavat kaikilta osin energiatehokkuus etusijalle -periaatetta; |
| --- | --- |

a a)

ne noudattavat kaikilta osin energiatehokkuus etusijalle -periaatetta;

| b) | ne sisältävät strategian 6 kohdan a alakohdan mukaisesti havaittujen mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

b)

ne sisältävät strategian 6 kohdan a alakohdan mukaisesti havaittujen mahdollisuuksien hyödyntämiseksi;

| c) | niiden valmisteltuun ovat osallistuneet kaikki asiaankuuluvat alueelliset tai paikalliset sidosryhmät, ja niissä varmistetaan suuren yleisön
  , myös paikallisen energiainfrastruktuurin ylläpitäjien,
  osallistuminen
  varhaisessa vaiheessa
  ; |
| --- | --- |

c)

niiden valmisteltuun ovat osallistuneet kaikki asiaankuuluvat alueelliset tai paikalliset sidosryhmät, ja niissä varmistetaan suuren yleisön
  , myös paikallisen energiainfrastruktuurin ylläpitäjien,
  osallistuminen
  varhaisessa vaiheessa
  ;

| c a) | niissä otetaan huomioon kaasun, lämmön ja sähkön nykyinen energiainfrastruktuuri; |
| --- | --- |

c a)

niissä otetaan huomioon kaasun, lämmön ja sähkön nykyinen energiainfrastruktuuri;

| d) | niissä otetaan huomioon paikallisyhteisöjen ja useiden paikallisten tai alueellisten hallinnollisten yksiköiden tai alueiden yhteiset tarpeet; |
| --- | --- |

d)

niissä otetaan huomioon paikallisyhteisöjen ja useiden paikallisten tai alueellisten hallinnollisten yksiköiden tai alueiden yhteiset tarpeet;

| d a) | niissä arvioidaan sellaisten energiayhteisöjen ja muiden kuluttajalähtöisten aloitteiden roolia, jotka voivat aktiivisesti myötävaikuttaa paikallisten lämmitys- ja jäähdytyshankkeiden täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

d a)

niissä arvioidaan sellaisten energiayhteisöjen ja muiden kuluttajalähtöisten aloitteiden roolia, jotka voivat aktiivisesti myötävaikuttaa paikallisten lämmitys- ja jäähdytyshankkeiden täytäntöönpanoon;

| d b) | niihin sisältyy strategia 22 artiklassa tarkoitettujen energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, pienituloisten kotitalouksien, heikossa asemassa olevien kuluttajien ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten asettamiseksi etusijalle, mukaan lukien markkina-analyysi, jotta voidaan määrittää kohderyhmien tarpeet ja ymmärtää niitä ja ehdottaa räätälöityjä ohjelmia; |
| --- | --- |

d b)

niihin sisältyy strategia 22 artiklassa tarkoitettujen energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, pienituloisten kotitalouksien, heikossa asemassa olevien kuluttajien ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien ihmisten asettamiseksi etusijalle, mukaan lukien markkina-analyysi, jotta voidaan määrittää kohderyhmien tarpeet ja ymmärtää niitä ja ehdottaa räätälöityjä ohjelmia;

| d c) | niissä arvioidaan, miten määriteltyjen politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpano rahoitetaan, ja tarjotaan rahoitusmekanismeja, joiden avulla kuluttajat voivat siirtyä uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan lämmitykseen ja jäähdytykseen; |
| --- | --- |

d c)

niissä arvioidaan, miten määriteltyjen politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpano rahoitetaan, ja tarjotaan rahoitusmekanismeja, joiden avulla kuluttajat voivat siirtyä uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan lämmitykseen ja jäähdytykseen;

| d d) | niissä otetaan huomioon energian kohtuuhintaisuus, toimitusvarmuus, sähköjärjestelmän riittävyys ja häiriönsietokyky; |
| --- | --- |

d d)

niissä otetaan huomioon energian kohtuuhintaisuus, toimitusvarmuus, sähköjärjestelmän riittävyys ja häiriönsietokyky;

| e) | niihin sisältyy
  kehityspolku suunnitelmiin kuuluvien tavoitteiden saavuttamiseksi ilmastoneutraaliuden mukaisesti sekä
  määriteltyjen politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisen seuranta; |
| --- | --- |

e)

niihin sisältyy
  kehityspolku suunnitelmiin kuuluvien tavoitteiden saavuttamiseksi ilmastoneutraaliuden mukaisesti sekä
  määriteltyjen politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisen seuranta;

| e a) | niissä kehitetään strategia, jotta voidaan suunnitella vanhojen ja tehottomien lämmitys- ja jäähdytyslaitteiden korvaamista julkisissa elimissä erittäin tehokkailla vaihtoehdoilla tavoitteena luopua vaiheittain fossiilisista polttoaineista; |
| --- | --- |

e a)

niissä kehitetään strategia, jotta voidaan suunnitella vanhojen ja tehottomien lämmitys- ja jäähdytyslaitteiden korvaamista julkisissa elimissä erittäin tehokkailla vaihtoehdoilla tavoitteena luopua vaiheittain fossiilisista polttoaineista;

| e b) | niissä arvioidaan mahdollisia synergioita naapurialueiden alue- tai paikallisviranomaisten kanssa yhteisten investointien edistämiseksi ja kustannustehokkuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

e b)

niissä arvioidaan mahdollisia synergioita naapurialueiden alue- tai paikallisviranomaisten kanssa yhteisten investointien edistämiseksi ja kustannustehokkuuden lisäämiseksi.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kaikille asiaankuuluville osapuolille, myös julkisille ja asiaankuuluville yksityisille sidosryhmille,
  annetaan mahdollisuus osallistua lämmitys- ja jäähdytyssuunnitelmien, kattavan arvioinnin sekä politiikkojen ja toimenpiteiden valmisteluun.

Tätä varten jäsenvaltioiden on laadittava suosituksia, joilla tuetaan alue- ja paikallisviranomaisia energiatehokkaaseen ja uusiutuvaan energiaan perustuvaan lämmitykseen ja jäähdytykseen liittyvien politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanossa alue- ja paikallistasolla havaittuja mahdollisuuksia hyödyntäen. Jäsenvaltioiden on tuettava alue- ja paikallisviranomaisia mahdollisimman suuressa määrin kaikin käytettävissä olevin keinoin, mukaan lukien taloudellisen ja teknisen tuen järjestelmät.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lämmitys- ja jäähdytyssuunnitelmat mukautetaan muihin paikallisiin ilmasto-, energia- ja ympäristösuunnittelun vaatimuksiin, jotta vältetään paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuva hallinnollinen rasite ja kannustetaan suunnitelmien tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

6 a.
     
  Useiden naapurialueiden paikallisviranomaisten ryhmä voi toteuttaa yhdessä paikallisia lämmitys- ja jäähdytyssuunnitelmia edellyttäen, että maantieteellinen ja hallinnollinen konteksti sekä lämmitys- ja jäähdytysinfrastruktuuri ovat tarkoituksenmukaiset.

6 b.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava ja arvioitava paikallisten lämmitys- ja jäähdytyssuunnitelmien täytäntöönpano. Jos täytäntöönpano katsotaan riittämättömäksi kehityspolun ja 6 kohdan e alakohdan mukaisen seurannan perusteella, toimivaltaisen viranomaisen on ehdotettava toimenpiteitä täytäntöönpanovajeen korjaamiseksi.

24 artikla

Lämmityksen ja jäähdytyksen tarjonta

1.   Primäärienergiatehokkuuden ja uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä tehokkaalla kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmällä tarkoitetaan järjestelmää, joka täyttää seuraavat kriteerit:

| a. | 31 päivään joulukuuta
  2027
  järjestelmää, jossa käytetään vähintään 50-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa, 50-prosenttisesti hukkalämpöä, 75-prosenttisesti yhteistuotannosta saatavaa lämpöä tai 50-prosenttisesti tällaisen
  verkkoon menevän
  energian ja lämmön yhdistelmää; |
| --- | --- |

a.

31 päivään joulukuuta
  2027
  järjestelmää, jossa käytetään vähintään 50-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa, 50-prosenttisesti hukkalämpöä, 75-prosenttisesti yhteistuotannosta saatavaa lämpöä tai 50-prosenttisesti tällaisen
  verkkoon menevän
  energian ja lämmön yhdistelmää;

| b. | 1 päivästä tammikuuta
  2028
  järjestelmää, jossa käytetään vähintään 50-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa, 50-prosenttisesti hukkalämpöä, 80-prosenttisesti tehokkaasta yhteistuotannosta saatavaa lämpöä tai vähintään sellaista verkkoon menevän lämpöenergian yhdistelmää, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 5 prosenttia ja uusiutuvan energian, hukkalämmön tai tehokkaan yhteistuotannon kokonaisosuus on vähintään 50 prosenttia; |
| --- | --- |

b.

1 päivästä tammikuuta
  2028
  järjestelmää, jossa käytetään vähintään 50-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa, 50-prosenttisesti hukkalämpöä, 80-prosenttisesti tehokkaasta yhteistuotannosta saatavaa lämpöä tai vähintään sellaista verkkoon menevän lämpöenergian yhdistelmää, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 5 prosenttia ja uusiutuvan energian, hukkalämmön tai tehokkaan yhteistuotannon kokonaisosuus on vähintään 50 prosenttia;

| c. | 1 päivästä tammikuuta 2035 järjestelmää, jossa käytetään vähintään 50-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 20 prosenttia; |
| --- | --- |

c.

1 päivästä tammikuuta 2035 järjestelmää, jossa käytetään vähintään 50-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 20 prosenttia;

| d. | 1 päivästä tammikuuta 2045 järjestelmää, jossa käytetään vähintään 75-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 40 prosenttia; |
| --- | --- |

d.

1 päivästä tammikuuta 2045 järjestelmää, jossa käytetään vähintään 75-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 40 prosenttia;

| e. | 1 päivästä tammikuuta 2050 järjestelmää, jossa käytetään ainoastaan uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 60 prosenttia; |
| --- | --- |

e.

1 päivästä tammikuuta 2050 järjestelmää, jossa käytetään ainoastaan uusiutuvaa energiaa ja hukkalämpöä, jossa uusiutuvan energian osuus on vähintään 60 prosenttia;

| f. | energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti silloin, kun hukkalämmön osuus ylittää c, d ja e alakohdan kriteerit tai kun hukkalämpö muuten menetettäisiin, hukkalämpö voi korvata minkä tahansa muista energialähteistä; |
| --- | --- |

f.

energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti silloin, kun hukkalämmön osuus ylittää c, d ja e alakohdan kriteerit tai kun hukkalämpö muuten menetettäisiin, hukkalämpö voi korvata minkä tahansa muista energialähteistä;

| g. | jakeluverkossa on tehty arvio tarvittavista enimmäislämpötiloista. |
| --- | --- |

g.

jakeluverkossa on tehty arvio tarvittavista enimmäislämpötiloista.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmä rakennetaan tai sitä uudistetaan merkittävästi, se täyttää 1 kohdassa säädetyt kriteerit, joita sovelletaan ajankohtana, jona se aloittaa toimintansa tai jatkaa toimintaansa uudistamisen jälkeen. Lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmä rakennetaan tai sitä uudistetaan merkittävästi, muiden fossiilisten polttoaineiden kuin maakaasun käyttö olemassa olevissa lämmönlähteissä ei lisäänny verrattuna kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräiseen vuotuiseen kulutukseen ennen uudistamista ja että missään kyseisen järjestelmän uusissa lämmönlähteissä ei käytetä ▌fossiilisia polttoaineita ▌.
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että olemassa olevien kaukolämmitys- -ja jäähdytysjärjestelmien maantieteellinen reititys kartoitetaan ja julkaistaan.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2025 ja sen jälkeen joka viides vuosi kaikkien sellaisten olemassa olevien kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien toiminnanharjoittajat, joiden kokonaisenergiatuotos on yli 5 MW ja jotka eivät täytä 1 kohdan b–e alakohdassa vahvistettuja kriteerejä, laativat suunnitelman primäärienergiatehokkuuden parantamiseksi ja uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi
  sekä jakeluhäviöiden vähentämiseksi
  . Suunnitelmaan on sisällyttävä toimenpiteitä 1 kohdan b–e alakohdassa vahvistettujen kriteerien täyttämiseksi, ja toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä se.

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että datakeskus, jonka nimellinen kokonaisenergiapanos on yli 100 kW, käyttää hukkalämpöä tai muita hukkalämmön talteenottosovelluksia, paitsi jos se voi osoittaa, että se ei ole teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa 4 kohdassa tarkoitetun arvioinnin mukaisesti.

4.   Sen arvioimiseksi, onko lämmityksen ja jäähdytyksen energiatehokkuuden parantaminen taloudellisesti toteutettavissa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteen X mukainen kustannus-hyötyanalyysi tehdään laitostasolla silloin, kun suunnitellaan seuraavia uusia laitoksia tai niiden merkittävää uudistamista
  eikä niistä ole vielä aiheutunut aineellisia kustannuksia
  :

| a) | sähkön lauhdetuotantolaitos, jonka keskimääräinen vuotuinen kokonaisenergiapanos on yli 5 MW, laitoksen kustannusten ja hyötyjen arvioimiseksi sen toteuttamisesta tehokkaana yhteistuotantolaitoksena; |
| --- | --- |

a)

sähkön lauhdetuotantolaitos, jonka keskimääräinen vuotuinen kokonaisenergiapanos on yli 5 MW, laitoksen kustannusten ja hyötyjen arvioimiseksi sen toteuttamisesta tehokkaana yhteistuotantolaitoksena;

| b) | teollisuuslaitos, jonka keskimääräinen vuotuinen kokonaisenergiapanos on yli 5 MW, hukkalämmön käytön arvioimiseksi laitosalueella ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

b)

teollisuuslaitos, jonka keskimääräinen vuotuinen kokonaisenergiapanos on yli 5 MW, hukkalämmön käytön arvioimiseksi laitosalueella ja sen ulkopuolella;

| c) | palvelulaitokset, kuten jätevedenkäsittelylaitokset ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset, joiden keskimääräinen vuotuinen kokonaisenergiapanos on yli 5 MW, hukkalämmön käytön arvioimiseksi laitosalueella ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

c)

palvelulaitokset, kuten jätevedenkäsittelylaitokset ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset, joiden keskimääräinen vuotuinen kokonaisenergiapanos on yli 5 MW, hukkalämmön käytön arvioimiseksi laitosalueella ja sen ulkopuolella;

| d) | datakeskus, jonka nimellinen kokonaisenergiapanos on yli
  100 kW
  ,
  teknisen toteutettavuuden, kustannustehokkuuden ja energiatehokkuuteen kohdistuvan vaikutuksen sekä paikallisen lämmön kysynnän, myös kausivaihtelun,
  arvioimiseksi hukkalämmön käyttämisestä taloudellisesti perusteltua kysyntää varten ja kyseisen laitoksen liittämisestä kaukolämpöverkkoon tai tehokkaaseen tai uusiutuvaan energiaan perustuvaan kaukojäähdytysjärjestelmään
  tai muihin hukkalämmön talteenottosovelluksiin
  . Analyysissa on tarkasteltava jäähdytysjärjestelmäratkaisuja, jotka mahdollistavat hukkalämmön poistamisen tai talteenoton käyttökelpoisella lämpötilatasolla mahdollisimman vähäisin lisäenergiapanoksin. |
| --- | --- |

d)

datakeskus, jonka nimellinen kokonaisenergiapanos on yli
  100 kW
  ,
  teknisen toteutettavuuden, kustannustehokkuuden ja energiatehokkuuteen kohdistuvan vaikutuksen sekä paikallisen lämmön kysynnän, myös kausivaihtelun,
  arvioimiseksi hukkalämmön käyttämisestä taloudellisesti perusteltua kysyntää varten ja kyseisen laitoksen liittämisestä kaukolämpöverkkoon tai tehokkaaseen tai uusiutuvaan energiaan perustuvaan kaukojäähdytysjärjestelmään
  tai muihin hukkalämmön talteenottosovelluksiin
  . Analyysissa on tarkasteltava jäähdytysjärjestelmäratkaisuja, jotka mahdollistavat hukkalämmön poistamisen tai talteenoton käyttökelpoisella lämpötilatasolla mahdollisimman vähäisin lisäenergiapanoksin.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hukkalämmön hyödyntämisen sääntelyesteet poistetaan ja hukkalämmön syöttämistä tuetaan riittävästi, kun suunnitellaan a–d alakohdassa tarkoitettuja uusia laitoksia tai uudistetaan niitä.
  Hukkalämmön arvioimiseksi laitosalueella b–d alakohdan soveltamiseksi voidaan tehdä liitteen VI mukaisia energiakatselmuksia tässä kohdassa säädetyn kustannus-hyötyanalyysin sijasta.

Sellaisten laitteiden asentamista, joilla otetaan talteen polttolaitoksen tuottamaa hiilidioksidia sen varastoimiseksi maaperään direktiivin 2009/31/EY mukaisesti, ei pidetä tämän kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuna uudistamisena.

Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kustannus-hyötyanalyysi tehdään yhteistyössä laitoksen toiminnasta vastaavien yritysten kanssa.

5.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa 4 kohdan soveltamisesta:

| a) | huippukuormitusaikoina käytettävät ja varasähköä tuottavat laitokset, joiden toiminta-ajaksi on suunniteltu alle 1 500 käyttötuntia vuodessa (viiden vuoden jakson liukuva keskiarvo), jos jäsenvaltio on määritellyt todentamismenettelyn, jolla varmistetaan vapautusperusteen noudattaminen; |
| --- | --- |

a)

huippukuormitusaikoina käytettävät ja varasähköä tuottavat laitokset, joiden toiminta-ajaksi on suunniteltu alle 1 500 käyttötuntia vuodessa (viiden vuoden jakson liukuva keskiarvo), jos jäsenvaltio on määritellyt todentamismenettelyn, jolla varmistetaan vapautusperusteen noudattaminen;

| b) | laitokset, jotka on sijoitettava lähelle direktiivin 2009/31/EY nojalla hyväksyttyä geologista varastointipaikkaa; |
| --- | --- |

b)

laitokset, jotka on sijoitettava lähelle direktiivin 2009/31/EY nojalla hyväksyttyä geologista varastointipaikkaa;

| c) | datakeskukset, joiden hukkalämpöä käytetään tai tullaan käyttämään kaukolämpöverkossa tai suoraan sisätilojen lämmitykseen, lämpimän käyttöveden valmistukseen tai muuhun käyttöön rakennuksessa tai rakennusryhmässä, jossa ne sijaitsevat
  , tai muuhun käyttöön asiaankuuluvalla alueella datakeskusten läheisyydessä
  . |
| --- | --- |

c)

datakeskukset, joiden hukkalämpöä käytetään tai tullaan käyttämään kaukolämpöverkossa tai suoraan sisätilojen lämmitykseen, lämpimän käyttöveden valmistukseen tai muuhun käyttöön rakennuksessa tai rakennusryhmässä, jossa ne sijaitsevat
  , tai muuhun käyttöön asiaankuuluvalla alueella datakeskusten läheisyydessä
  .

Jäsenvaltiot voivat yksittäisten laitosten vapauttamiseksi 4 kohdan c ja d alakohdan säännöksistä myös säätää kynnysarvoja, jotka ilmaistaan saatavilla olevan käyttökelpoisen hukkalämmön määränä, lämmityksen kysyntänä tai teollisuuslaitosten ja kaukolämmitysverkkojen välisinä etäisyyksinä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kyseiset tämän kohdan nojalla hyväksytyt vapautukset komissiolle.

6.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä direktiivin (EU) 2019/944 8 artiklassa tarkoitetut lupaperusteet tai vastaavat hyväksymisperusteet, jotta

| a) | otetaan huomioon 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kattavien arviointien tulokset, |
| --- | --- |

a)

otetaan huomioon 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kattavien arviointien tulokset,

| b) | varmistetaan, että 4 kohdan vaatimukset täyttyvät, |
| --- | --- |

b)

varmistetaan, että 4 kohdan vaatimukset täyttyvät,

| c) | otetaan huomioon 4 kohdassa tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin tulokset. |
| --- | --- |

c)

otetaan huomioon 4 kohdassa tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin tulokset.

7.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa yksittäisiä laitoksia 6 kohdassa tarkoitettujen lupaperusteiden mukaisesta velvoitteesta toteuttaa vaihtoehtoja, joiden hyödyt ylittävät kustannukset, jos siihen on pakottavia oikeudellisia, omistukseen liittyviä tai taloudellisia syitä. Siinä tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava perusteltu ilmoitus päätöksestään komissiolle kolmen kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä. Komissio voi antaa ilmoituksesta lausunnon kolmen kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta.

8.   Tämän artiklan 4, 5, 6 ja 7 kohtaa sovelletaan teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin 2010/75/EU soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuon direktiivin vaatimusten soveltamista.

9.   Jäsenvaltioiden on koottava tiedot tämän artiklan 4 kohdan a, b, c ja d alakohdan mukaisesti tehdyistä kustannus-hyötyanalyyseista. Näiden tietojen olisi sisällettävä ainakin tiedot saatavilla olevista lämmöntoimitusmääristä ja lämpöparametreista, suunnitellusta vuosittaisesta käyttötuntimäärästä ja laitosten maantieteellisestä sijainnista. Näitä tietoja julkaistaessa on otettava asianmukaisesti huomioon niiden mahdollinen arkaluonteisuus.

10.   Jäsenvaltioiden on varmistettava liitteessä III olevassa f kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen perusteella, että tehokkaalla yhteistuotannolla tuotetun sähkön alkuperä voidaan taata kunkin jäsenvaltion vahvistamien puolueettomien, avoimien ja syrjimättömien perusteiden mukaisesti. Niiden on varmistettava, että tämä alkuperätakuu vastaa vaatimuksia ja sisältää vähintään liitteessä XI määritellyt tiedot. Jäsenvaltioiden on tunnustettava vastavuoroisesti toistensa alkuperätakuut yksinomaisena todistuksena tässä kohdassa tarkoitetuista tiedoista. Kieltäytyminen tunnustamasta alkuperätakuuta tällaiseksi todistukseksi, erityisesti petosten estämiseen liittyvistä syistä, on perusteltava puolueettomasti, avoimesti ja syrjimättömästi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisesta kieltäytymisestä ja sen perusteluista. Jos alkuperätakuun tunnustamisesta kieltäydytään, komissio voi hyväksyä päätöksen, jolla kieltäytyvä osapuoli velvoitetaan tunnustamaan alkuperätakuu, ottaen huomioon erityisesti puolueettomat, avoimet ja syrjimättömät perusteet, joihin tällainen tunnustaminen perustuu.

Komissiolle annetaan tämän direktiivin 31 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä valta tarkistaa yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja, jotka on säädetty komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2402 (69).

11.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhteistuotannolle mahdollisesti annettavan tuen ehdoksi asetetaan, että yhteistuotannosta saatavaa sähköä ja hukkalämmön tehokasta hyödyntämistä käytetään tehokkaasti primäärienergian säästöjen saavuttamiseen. Yhteistuotannolle sekä kaukolämmön tuotannolle ja kaukolämmitysverkoille annettavaan julkiseen tukeen on sovellettava valtiontukisääntöjä soveltuvin osin.

25 artikla

Energian muuntaminen, siirto ja jakelu

1.   Kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten on sovellettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta tämän direktiivin 3 artiklan mukaisesti toteuttaessaan direktiiveissä (EU) 2019/944 ja 2009/73/EY eriteltyjä sääntelytehtäviään kaasu- ja sähköinfrastruktuurin toimintaa koskevien päätöstensä osalta, mukaan lukien verkkotariffeja koskevat päätökset
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta syrjimättömyyden ja kustannustehokkuuden periaatteiden soveltamista
  .
  Energiatehokkuus etusijalle -periaatteen lisäksi kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten on otettava huomioon kustannustehokkuus, järjestelmän tehokkuus ja toimitusvarmuus ja mukautettava elinkaariajattelua unionin ilmastotavoitteiden ja kestävyyden turvaamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaasun ja sähkön siirto- ja jakeluverkonhaltijat soveltavat energiatehokkuus etusijalle -periaatetta tämän direktiivin 3 artiklan
  ja unionin ilmasto- ja kestävyystavoitteiden mukaisesti
  verkon suunnittelussa, verkon kehittämisessä ja verkkoinvestointeja koskevissa päätöksissään.
  Kysyntäpuolen joustavuuden on oltava keskeinen osa verkon suunnittelun ja toiminnan arviointia.
  Ottaen huomioon toimitusvarmuus ja markkinoiden yhdentyminen jäsenvaltioiden on varmistettava, että siirto- ja jakeluverkonhaltijat
  investoivat tulevaisuuden vaatimukset täyttäviin
  omaisuuseriin pyrkiessään hillitsemään ilmastonmuutosta.
  Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat tarjota
  menetelmiä ja ohjeita siitä, miten vaihtoehtoja arvioidaan kustannus-hyötyanalyysissa
  läheisessä yhteistyössä siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden kanssa, jotka voivat jakaa keskeistä teknistä asiantuntemusta,
  ottaen huomioon laajemmat hyödyt, ja todennettava, että siirto- tai jakeluverkonhaltijat soveltavat energiatehokkuus etusijalle -periaatetta hyväksyessään, tarkastaessaan tai seuratessaan siirto- tai jakeluverkonhaltijoiden esittämiä hankkeita.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että siirto- ja jakeluverkonhaltijat
  seuraavat verkkohäviöiden kokonaismäärää ja määrittävät sen siinä verkossa, jossa ne toimivat,
  ja toteuttavat kustannustehokkaita toimenpiteitä
  verkon tehokkuuden lisäämiseksi ja puuttuvat infrastruktuurin kehittämistarpeisiin ja häviöihin, jotka johtuvat lisääntyneestä sähköistämisestä sekä kysyntä- että tuotantopuolella
  . Siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden on raportoitava näistä toimenpiteistä ▌kansalliselle energia-alan sääntelyviranomaiselle. ▌Jäsenvaltioiden on varmistettava, että siirto- ja jakeluverkonhaltijat arvioivat energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä olemassa olevien kaasun tai sähkön siirto- tai jakeluverkkojensa osalta ja parantavat energiatehokkuutta infrastruktuurin suunnittelussa ja toiminnassa
  , erityisesti älykkäiden verkkojen käyttöönoton kautta
  . Jäsenvaltioiden on kannustettava siirto- ja jakeluverkonhaltijoita kehittämään innovatiivisia ratkaisuja nykyisten
  ja tulevien
  verkkojen
  tehokkuuden ja kestävyyden, myös
  energiatehokkuuden, parantamiseen kannustimiin perustuvien säännösten avulla.

4.   Kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten on sisällytettävä direktiivin (EU) 2019/944 59 artiklan l kohdan i alakohdan ja direktiivin 2009/73/EY 41 artiklan nojalla laadittuihin vuosikertomuksiin erityinen jakso, joka koskee edistymistä kaasu- ja sähköinfrastruktuurin toiminnan energiatehokkuuden parantamisessa. Kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten on esitettävä näissä kertomuksissa arvio kaasu- ja sähköinfrastruktuurin
  toiminnan kokonaistehokkuudesta
  sekä siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden toteuttamista toimenpiteistä ja tarvittaessa annettava suosituksia energiatehokkuuden parantamiseksi
  , mukaan lukien kustannustehokkaat vaihtoehdot, joilla vähennetään huippukuormitusta ja sähkön kokonaiskäyttöä
  .

5.   Sähkön osalta jäsenvaltioiden on varmistettava, että verkkosäännöt ja verkkotariffit täyttävät liitteessä XII vahvistetut perusteet, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2019/943 mukaisesti laaditut suuntaviivat ja säännöt.

6.   Jäsenvaltiot voivat sallia verkossa siirrettävän ja jaeltavan energian osalta sellaiset järjestelmien ja tariffirakenteiden osat, joilla on sosiaalinen tavoite, edellyttäen, että siirto- ja jakeluverkkoon kohdistuvat häiriövaikutukset pidetään tarpeeseen nähden mahdollisimman vähäisinä ja että tällaiset vaikutukset eivät ole suhteettomia sosiaaliseen tavoitteeseen nähden.

7.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että poistetaan sellaiset siirto- ja jakelutariffeihin sisältyvät kannustimet, jotka ovat haitallisia sähkön ja kaasun tuotannon, siirron, jakelun ja toimituksen energiatehokkuudelle
  ja kysyntäjoustolle
  .
  Jäsenvaltioiden on varmistettava infrastruktuurin rakenteen ja toiminnan tehokkuus ja olemassa olevan infrastruktuurin toiminta sekä direktiivin (EU) 2019/944 puitteissa se, että tariffit antavat toimittajille mahdollisuuden edistää kuluttajien osallistumista järjestelmän tehokkuuteen.

8.   Siirtoverkonhaltijoiden ja jakeluverkonhaltijoiden on noudatettava liitteessä XII asetettuja vaatimuksia.

9.   Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat tarvittaessa vaatia, että siirtoverkonhaltijat ja jakeluverkonhaltijat kannustavat tehokkaita yhteistuotantolaitoksia sijoittautumaan lähelle lämmön kysyntäalueita alentamalla liittämis- ja järjestelmän käyttömaksuja.

10.   Jäsenvaltiot voivat antaa verkkoon liittämistä haluaville sähkön yhteistuotantoa harjoittaville toimijoille luvan liittymätöitä koskevan tarjouspyynnön tekemiseen.

11.   Raportoidessaan direktiivin 2010/75/EU mukaisesti ja rajoittamatta tuon direktiivin 9 artiklan 2 kohtaa jäsenvaltioiden on harkittava sellaisten laitosten energiatehokkuustasoja koskevien tietojen sisällyttämistä, joissa harjoitetaan polttoaineiden polttoa ja joiden nimellinen kokonaislämpöteho on vähintään 50 MW, ottamalla huomioon direktiivin 2010/75/EU nojalla kehitetty paras käytettävissä oleva tekniikka.

VI LUKU

VI LUKU

HORISONTAALISET SÄÄNNÖKSET

HORISONTAALISET SÄÄNNÖKSET

26 artikla

Pätevyys-, akkreditointi- ja sertifiointijärjestelmien saatavuus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuusalan ammateissa markkinoiden tarpeita vastaava riittävä pätevyystaso. Jäsenvaltioiden on tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa varmistettava, että energiatehokkuusalan ammattilaisten, mukaan lukien energiapalvelujen tarjoajat,
  energiakatselmoijat
  , energianhallinnasta vastaavat, riippumattomat asiantuntijat ja direktiivin 2010/31/EU mukaisten rakennusosien asentajat, saatavilla on sertifiointi- ja/tai vastaavia pätevyysjärjestelmiä, mukaan lukien tarvittaessa asianmukaiset koulutusohjelmat, ja ne ovat luotettavia ja edistävät kansallisia energiatehokkuustavoitteita ja hiilestä irtautumista koskevia EU:n yleisiä tavoitteita.

Sertifiointijärjestelmien ja/tai vastaavien pätevyysjärjestelmien, mukaan lukien tarvittaessa soveltuvat koulutusohjelmat, tarjoajien on oltava akkreditoituja asetuksen (EY) N:o 765/2008 (70) mukaisesti.

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on edistettävä sertifiointia ja koulutusohjelmia, jotta varmistetaan energiatehokkuusalan ammateissa markkinoiden tarpeita vastaava riittävä pätevyystaso. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla edistetään etenkin pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien osallistumista tällaisiin ohjelmiin. Komissio perustaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] mennessä unionin laajuisen kampanjan, jolla houkutellaan enemmän ihmisiä energiatehokkuusalan ammatteihin ja varmistetaan naisten yhtäläiset mahdollisuudet

1 b.
     
  Komissio perustaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] keskitetyn yhteyspisteen alustan, joka tarjoaa tukea ja jakaa tietoa, jotta varmistetaan pätevien ammattilaisten asianmukainen taso unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi. Alusta tuo yhteen jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia, koulutuslaitoksia, tiedeyhteisöjä ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä, jotta voidaan kannustaa ja edistää parhaita käytäntöjä, joilla varmistetaan energiatehokkuusalan ammattilaisten lisääminen sekä nykyisten ammattilaisten uudelleen- ja täydennyskoulutus markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kansalliset sertifiointijärjestelmät
  tai
  vastaavat pätevyysjärjestelmät
  , tarvittaessa myös
  koulutusohjelmat
  ,
  perustuvat olemassa oleviin eurooppalaisiin
  tai
  kansainvälisiin standardeihin
  .

3.   Jäsenvaltioiden on asetettava 1 kohdassa tarkoitetut sertifiointijärjestelmät tai vastaavat pätevyysjärjestelmät tai soveltuvat koulutusohjelmat julkisesti saataville, ja niiden on tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa järjestelmien vertaamiseksi ja tunnustamiseksi.

Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta kuluttajat ovat tietoisia järjestelmien saatavuudesta 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on arvioitava 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi, varmistetaanko järjestelmillä tarvittava pätevyystaso
  ja sukupuolten tasapuolinen edustus
  energiapalvelujen tarjoajille,
  energiakatselmoijille
  , energianhallinnasta vastaaville, riippumattomille asiantuntijoille ja direktiivin 2010/31/EU mukaisten rakennusosien asentajille
  . Niiden on myös arvioitava eroa saatavilla olevien ja tarvittavien ammattilaisten määrässä. Niiden
  on asetettava arviointi ja sen suositukset julkisesti saataville.

27 artikla

Energiapalvelut

1.   Jäsenvaltioiden on edistettävä energiapalvelumarkkinoita ja pk-yritysten pääsyä niille jakamalla selkeää ja helposti saatavilla olevaa tietoa

| a) | saatavilla olevista energiapalvelusopimuksista ja lausekkeista, jotka tällaisiin sopimuksiin olisi sisällytettävä energiansäästöjen ja loppuasiakkaan oikeuksien takaamiseksi; |
| --- | --- |

a)

saatavilla olevista energiapalvelusopimuksista ja lausekkeista, jotka tällaisiin sopimuksiin olisi sisällytettävä energiansäästöjen ja loppuasiakkaan oikeuksien takaamiseksi;

| b) | energiatehokkuushankkeita tukevista rahoitusvälineistä, kannustimista, avustuksista, vararahastoista, takuista, vakuutusjärjestelmistä ja lainoista; |
| --- | --- |

b)

energiatehokkuushankkeita tukevista rahoitusvälineistä, kannustimista, avustuksista, vararahastoista, takuista, vakuutusjärjestelmistä ja lainoista;

| c) | saatavilla olevista energiapalvelujen tarjoajista, jotka ovat päteviä ja/tai sertifioituja, sekä niiden pätevyyksistä ja/tai sertifikaateista 26 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

saatavilla olevista energiapalvelujen tarjoajista, jotka ovat päteviä ja/tai sertifioituja, sekä niiden pätevyyksistä ja/tai sertifikaateista 26 artiklan mukaisesti;

| d) | käytettävissä olevista seuranta- ja tarkastusmenetelmistä ja laadunvalvontajärjestelmistä. |
| --- | --- |

d)

käytettävissä olevista seuranta- ja tarkastusmenetelmistä ja laadunvalvontajärjestelmistä.

2.   Jäsenvaltioiden on edistettävä muun muassa toimialajärjestöjen kautta laatumerkintöjen kehittämistä, tarvittaessa eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien pohjalta.

3.   Jäsenvaltioiden on julkaistava luettelo saatavilla olevista energiapalvelujen tarjoajista, jotka ovat päteviä ja/tai sertifioituja, sekä niiden pätevyyksistä ja/tai sertifikaateista 26 artiklan mukaisesti, ja päivitettävä sitä säännöllisesti, tai tarjottava liittymä, jonka kautta palvelujen tarjoajat voivat antaa tietoja.

4.   Jäsenvaltioiden on
  varmistettava, että julkiset elimet käyttävät
  energiatehokkuutta koskevia sopimuksia suurten rakennusten peruskorjauksissa. Kun peruskorjataan suuria muita kuin asuinrakennuksia
  ja julkisia asuinrakennuksia
  , joiden hyötypinta-ala on yli
  500
   m2, sekä
  sosiaaliseen tarkoitukseen käytettyjä rakennuksia
  , jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkiset elimet arvioivat energiatehokkuutta koskevien sopimusten
  ja muiden tehokkuusperusteisten energiapalvelujen
  käytön toteutettavuutta.

Jäsenvaltiot voivat kannustaa julkisia elimiä yhdistämään energiatehokkuutta koskevat sopimukset laajennettuihin energiapalveluihin, mukaan lukien kysyntäjousto ja varastointi
  , jotta voidaan taata energiansäästöt ja ylläpitää saavutettuja tuloksia ajan mittaan jatkuvan seurannan, tehokkaan käytön ja ylläpidon avulla
  .

5.   Jäsenvaltioiden on rohkaistava julkista sektoria hyödyntämään energiapalveluja koskevia tarjouksia etenkin rakennusten korjaamisessa:

| a) | asettamalla saataville mallisopimuksia energiatehokkuutta koskevia sopimuksia varten, jotka sisältävät vähintään liitteessä XIII luetellut kohdat ja joissa otetaan huomioon saatavilla olevat eurooppalaiset tai kansainväliset standardit, tarjouskilpailua koskevat ohjeet sekä Eurostatin toukokuussa 2018 julkaisema energiatehokkuussopimusten tilastollista käsittelyä koskeva opas; |
| --- | --- |

a)

asettamalla saataville mallisopimuksia energiatehokkuutta koskevia sopimuksia varten, jotka sisältävät vähintään liitteessä XIII luetellut kohdat ja joissa otetaan huomioon saatavilla olevat eurooppalaiset tai kansainväliset standardit, tarjouskilpailua koskevat ohjeet sekä Eurostatin toukokuussa 2018 julkaisema energiatehokkuussopimusten tilastollista käsittelyä koskeva opas;

| b) | asettamalla saataville tietoja parhaista käytännöistä energiatehokkuutta koskevia sopimuksia varten, mukaan lukien elinkaaren huomioon ottava kustannus-hyötyanalyysi, jos sellainen on saatavilla; |
| --- | --- |

b)

asettamalla saataville tietoja parhaista käytännöistä energiatehokkuutta koskevia sopimuksia varten, mukaan lukien elinkaaren huomioon ottava kustannus-hyötyanalyysi, jos sellainen on saatavilla;

| c) | asettamalla julkisesti saataville tietokannan toteutetuista ja käynnissä olevista energiatehokkuussopimuksia koskevista hankkeista, johon sisältyvät ennustetut ja saavutetut energiansäästöt
  , ja tekemällä sitä tunnetuksi
  . |
| --- | --- |

c)

asettamalla julkisesti saataville tietokannan toteutetuista ja käynnissä olevista energiatehokkuussopimuksia koskevista hankkeista, johon sisältyvät ennustetut ja saavutetut energiansäästöt
  , ja tekemällä sitä tunnetuksi
  .

6.   Jäsenvaltioiden on tuettava energiapalvelujen markkinoiden asianmukaista toimintaa

| a) | osoittamalla ja julkistamalla yksi tai useampi yhteyspiste, josta loppuasiakkaat voivat saada 1 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

a)

osoittamalla ja julkistamalla yksi tai useampi yhteyspiste, josta loppuasiakkaat voivat saada 1 kohdassa tarkoitetut tiedot;

| b) | poistamalla sääntelyä koskevat ja muut esteet, jotka estävät energiatehokkuutta koskevien sopimusten ja muita energiatehokkuuspalveluja koskevien mallien hyödyntämisen energiansäästötoimenpiteiden osoittamiseksi ja/tai täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

b)

poistamalla sääntelyä koskevat ja muut esteet, jotka estävät energiatehokkuutta koskevien sopimusten ja muita energiatehokkuuspalveluja koskevien mallien hyödyntämisen energiansäästötoimenpiteiden osoittamiseksi ja/tai täytäntöön panemiseksi;

| c) | perustamalla neuvoa-antavia elimiä
  , energiapalveluyrityksiä
  ja riippumattomia markkinavälittäjiä, myös keskitettyjä palvelupisteitä tai vastaavia tukimekanismeja, ja vahvistamalla niiden roolia, jotta voidaan vauhdittaa markkinoiden kehitystä kysyntä- ja tarjontapuolella, ja julkaisemalla näitä tukimekanismeja koskevat tiedot ja asettamalla ne markkinatoimijoiden saataville. |
| --- | --- |

c)

perustamalla neuvoa-antavia elimiä
  , energiapalveluyrityksiä
  ja riippumattomia markkinavälittäjiä, myös keskitettyjä palvelupisteitä tai vastaavia tukimekanismeja, ja vahvistamalla niiden roolia, jotta voidaan vauhdittaa markkinoiden kehitystä kysyntä- ja tarjontapuolella, ja julkaisemalla näitä tukimekanismeja koskevat tiedot ja asettamalla ne markkinatoimijoiden saataville.

7.   Energiapalvelumarkkinoiden moitteettoman toiminnan tukemiseksi jäsenvaltiot voivat perustaa erillisen mekanismin tai nimetä oikeusasiamiehen, jonka tehtävänä on varmistaa energiapalvelu- ja energiatehokkuussopimuksista johtuvien valitusten tehokas käsittely ja tuomioistuinten ulkopuolinen ratkaisu.

8.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että energian jakelijat, jakeluverkonhaltijat ja energian vähittäismyyntiyritykset pidättyvät sellaisista toimista, jotka voivat estää energiapalvelujen ja energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden kysyntää tai toteuttamista tai haitata tällaisten palvelujen ja toimenpiteiden markkinoiden kehittymistä, mukaan lukien markkinoiden sulkeminen kilpailijoilta tai määräävän markkina-aseman väärinkäyttö.

28 artikla

Kansallinen energiatehokkuusrahasto, rahoitus ja tekninen tuki

1.   Jäsenvaltioiden on helpotettava rahoitusmekanismien perustamista tai nykyisten käyttöä energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä varten useiden rahoituskanavien ja avustusten, rahoitusvälineiden ja teknisen avun yhdistelmän hyötyjen maksimoimiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SEUT 107 ja 108 artiklan soveltamista.

2.   Komissio avustaa tarvittaessa suoraan tai eurooppalaisten rahoituslaitosten kautta jäsenvaltioita perustamaan rahoitusjärjestelyjä ja hankekehityksen tukivälineitä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla energiatehokkuuteen tehtävien investointien lisäämiseksi eri aloilla sekä heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien
  ihmisten
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  suojelemiseksi ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseksi, myös ottamalla huomioon tasa-arvonäkökulma niin, ettei ketään jätetä jälkeen.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahoituslaitokset tarjoavat energiatehokkuutta edistäviä lainatuotteita, kuten vakuudellisia ja vakuudettomia vihreitä kiinnelainoja ja vihreitä lainoja, laajasti ja syrjimättömästi ja että ne ovat kuluttajien näkyvillä ja saatavilla. Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla helpotetaan laskun tai verotuksen yhteydessä takaisin maksettavan rahoituksen toteuttamista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pankit ja rahoituslaitokset saava tietoa mahdollisuuksista osallistua energiatehokkuuden parantamistoimien rahoittamiseen, myös luomalla julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia.

3 a.
     
  Rajoittamatta SEUT 107 ja 108 artiklan soveltamista jäsenvaltioiden on hyväksyttävä rahoitustukijärjestelmiä, joilla lisätään energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden käyttöönottoa vastarakennetuissa tai merkittävästi uudistetuissa käyttäjäkohtaisissa ja kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmissä sekä vanhojen ja tehottomien lämmitys- ja jäähdytyslaitteiden korvaamista erittäin tehokkailla vaihtoehdoilla.

Jäsenvaltioiden on helpotettava paikallisten asiantuntijapalvelujen ja teknisen avun palvelujen perustamista, jotta voidaan antaa neuvontaa parhaista käytännöistä, jotka koskevat paikallisen kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen hiilestä irtautumista, kuten paikallisesti saatavilla olevien hankkeiden saatavuutta ja kohdennettua rahoitustukea.

4.   Komissio helpottaa toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai elinten välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa esimerkiksi sääntelyelinten vuosittaisten kokousten avulla ja sellaisten julkisten tietokantojen avulla, joihin sisältyy tietoja jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimista sekä maiden välisiä vertailuja.

5.   Komissio käy vuoropuhelua julkisten ja yksityisten rahoituslaitosten
  sekä erityisalojen, esimerkiksi liikenne-, tieto- ja viestintätekniikka- sekä rakennusalojen,
  kanssa kartoittaakseen
  tarpeita ja
  mitä mahdollisia toimia se voi toteuttaa, jotta saataisiin yksityistä rahoitusta energiatehokkuustoimenpiteisiin ja
  energiaperuskorjauksiin niin, että voidaan edistää unionin energiatehokkuustavoitteiden ja 4 artiklan mukaisten kansallisten panosten sekä
  direktiivin 2010/31/EU
  tavoitteiden saavuttamista
  .

6.   Edellä 5 kohdassa tarkoitettuihin toimiin on sisällyttävä seuraavat osatekijät:

| a) | pyritään saamaan liikkeelle energiatehokkuuteen suunnattavia pääomainvestointeja ottamalla huomioon energiansäästöjen laajemmat vaikutukset; |
| --- | --- |

a)

pyritään saamaan liikkeelle energiatehokkuuteen suunnattavia pääomainvestointeja ottamalla huomioon energiansäästöjen laajemmat vaikutukset;

| a a) | helpotetaan sellaisten erillisten energiatehokkuuteen liittyvien rahoitusvälineiden ja rahoitusjärjestelyjen laajamittaista täytäntöönpanoa, joita rahoituslaitokset perustavat; |
| --- | --- |

a a)

helpotetaan sellaisten erillisten energiatehokkuuteen liittyvien rahoitusvälineiden ja rahoitusjärjestelyjen laajamittaista täytäntöönpanoa, joita rahoituslaitokset perustavat;

| b) | varmistetaan tarkempien tietojen saanti energiatehokkuudesta ja taloudellisista tuloksista






  i) | tutkimalla tarkemmin, miten energiatehokkuuteen suunnattavilla investoinneilla parannetaan kohde-etuuden arvoa; |
| --- | --- | --- |

b)

varmistetaan tarkempien tietojen saanti energiatehokkuudesta ja taloudellisista tuloksista

i)

tutkimalla tarkemmin, miten energiatehokkuuteen suunnattavilla investoinneilla parannetaan kohde-etuuden arvoa;

| ii) | tukemalla tutkimuksia, joissa energiatehokkuuteen suunnattavista investoinneista saatavia muita kuin energiaan liittyviä hyötyjä arvioidaan rahamääräisesti. |
| --- | --- |

ii)

tukemalla tutkimuksia, joissa energiatehokkuuteen suunnattavista investoinneista saatavia muita kuin energiaan liittyviä hyötyjä arvioidaan rahamääräisesti.

7.   Yksityisen rahoituksen hankkimiseksi energiatehokkuustoimenpiteisiin ja energiakorjausten toteuttamiseen jäsenvaltioiden on tätä direktiiviä täytäntöön pannessaan

| a) | pohdittava keinoja hyödyntää paremmin 11 artiklan mukaisia
  energianhallintajärjestelmiä ja
  energiakatselmuksia päätöksentekoon vaikuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

pohdittava keinoja hyödyntää paremmin 11 artiklan mukaisia
  energianhallintajärjestelmiä ja
  energiakatselmuksia päätöksentekoon vaikuttamiseksi;

| b) | hyödynnettävä optimaalisella tavalla unionin talousarviosta saatavilla olevia ja ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloitteessa ja perusparannusaaltoa koskevassa komission tiedonannossa esitettyjä mahdollisuuksia ja välineitä. |
| --- | --- |

b)

hyödynnettävä optimaalisella tavalla unionin talousarviosta saatavilla olevia ja ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloitteessa ja perusparannusaaltoa koskevassa komission tiedonannossa esitettyjä mahdollisuuksia ja välineitä.

8.   Komissio antaa jäsenvaltioille ja markkinatoimijoille ohjeistusta yksityisten investointien saamisesta liikkeelle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024.

Ohjeiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita ja markkinatoimijoita kehittämään ja toteuttamaan energiatehokkuuteen liittyviä investointejaan unionin eri ohjelmissa, ja niissä ehdotetaan riittäviä rahoitusmekanismeja ja -ratkaisuja, joissa yhdistetään avustuksia, rahoitusvälineitä ja hankekehitystukea, olemassa olevien aloitteiden laajentamiseksi ja unionin rahoituksen käyttämiseksi katalysaattorina yksityisen rahoituksen vivuttamiseksi ja houkuttelemiseksi.

9.   Jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisen energiatehokkuusrahaston
  ... päivään ...kuuta ... [päivä, johon mennessä direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä
  .
  Kansallisen energiatehokkuusrahaston
  tarkoituksena on toteuttaa energiatehokkuustoimenpiteitä
  4 artiklan 2 kohdan mukaisten jäsenvaltioiden kansallisten panosten tueksi
  .
  Kansallinen energiatehokkuusrahasto voidaan perustaa erilliseksi rahastoksi jo olemassa olevan pääomainvestointeja edistävän kansallisen järjestelyn yhteyteen.

Jäsenvaltioiden on perustettava rahoitusvälineitä, mukaan lukien julkiset takaukset niiden kansallisissa energiatehokkuusrahastoissa, jotta voidaan lisätä energiatehokkuuteen tehtävien yksityisten investointien sekä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen energiatehokkuutta edistävien lainatuotteiden ja innovatiivisten järjestelyjen käyttöönottoa. Kansallisesta energiatehokkuusrahastosta on
  8 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan mukaisesti
  tuettava toimenpiteiden toteuttamista
  ensisijaisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa.
  Tämä tuki kattaa myös rahoituksen pk-yrityksille energiatehokkuustoimenpiteitä varten, jotta voidaan vivuttaa ja houkutella yksityistä rahoitusta pk-yrityksille ja tukea siten kansallisten energiatehokkuustoimenpiteiden toteuttamista
  jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden kansallisten energiatehokkuuspanosten täyttämisessä ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ohjeellisen kehityspolun seuraamisessa.
  [Kansallista
  energiatehokkuusrahastoa voidaan rahoittaa tuloilla, joita saadaan EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista päästöoikeuksien huutokaupoista rakennusten ja liikenteen aloilla.]

10.   Jäsenvaltiot voivat sallia, että julkiset elimet täyttävät 6 artiklan 1 kohdan mukaiset velvoitteet suorittamalla vuosittain kansalliseen energiatehokkuusrahastoon maksuosuuden, joka vastaa näiden velvoitteiden täyttämisen edellyttämiä investointeja.

11.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että velvoitetut osapuolet voivat täyttää 8 artiklan 1 ja 4 kohdan mukaiset velvoitteensa suorittamalla vuosittain kansalliseen energiatehokkuusrahastoon maksuosuuden, joka vastaa näiden velvoitteiden täyttämisen edellyttämiä investointeja.

12.   Jäsenvaltiot voivat käyttää päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisista vuosittaisista päästökiintiöistä saamiaan tuloja kehittääkseen innovatiivisia rahoitusjärjestelyjä energiatehokkuuden parannuksia varten.

12 a.
     
  Komissio arvioi jäsenvaltioissa toteutettujen energiatehokkuutta parantavien investointitoimenpiteiden vaikuttavuuden ja tehokkuuden sekä niiden kyvyn lisätä energiatehokkuuteen tehtävien yksityisten investointien käyttöönottoa ottaen myös huomioon kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa esitetyt julkisen rahoituksen tarpeet. Komissio arvioi, voitaisiinko unionin tason energiatehokkuusmekanismilla, jonka tavoitteena on tarjota unionin takaus, teknistä apua, keskitetyt palvelupisteet mukaan lukien, ja asiaan liittyviä avustuksia rahoitusvälineiden sekä rahoitus- ja tukijärjestelyjen täytäntöönpanon mahdollistamiseksi kansallisella tasolla, tukea kustannustehokkaasti unionin energiatehokkuus- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista, ja ehdottaa tarvittaessa tällaisen mekanismin perustamista.

Komissio antaa tätä varten viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [30 päivänä maaliskuuta 2024] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

12 b.
     
  Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [15 päivänä maaliskuuta 2025] ja sen jälkeen joka toinen vuosi osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 ja 21 artiklan mukaisia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia edistymisraporttejaan seuraavat tiedot:

| a) | arvio energiatehokkuuteen tehtyjen julkisten ja yksityisten investointien määrästä, mukaan lukien energiatehokkuutta koskevien sopimusten kautta tehtävät investoinnit, ja vipuvaikutuskertoimesta, joka saadaan energiatehokkuustoimenpiteitä tukevalla julkisella rahoituksella; |
| --- | --- |

a)

arvio energiatehokkuuteen tehtyjen julkisten ja yksityisten investointien määrästä, mukaan lukien energiatehokkuutta koskevien sopimusten kautta tehtävät investoinnit, ja vipuvaikutuskertoimesta, joka saadaan energiatehokkuustoimenpiteitä tukevalla julkisella rahoituksella;

| b) | energiatehokkuutta edistävien lainatuotteiden määrä, jossa erotellaan vakuudelliset ja vakuudettomat lainatuotteet; |
| --- | --- |

b)

energiatehokkuutta edistävien lainatuotteiden määrä, jossa erotellaan vakuudelliset ja vakuudettomat lainatuotteet;

| c) | kansalliset rahoitusohjelmat, jotka on otettu käyttöön energiatehokkuuden ja parhaiden käytäntöjen käyttöönoton lisäämiseksi, sekä energiatehokkuutta edistävät innovatiiviset rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

c)

kansalliset rahoitusohjelmat, jotka on otettu käyttöön energiatehokkuuden ja parhaiden käytäntöjen käyttöönoton lisäämiseksi, sekä energiatehokkuutta edistävät innovatiiviset rahoitusjärjestelyt.

Komissio antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun raportoinnin helpottamiseksi jäsenvaltioille yhteisen mallin viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [15 päivänä maaliskuuta 2024]. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskeviin edistymisraportteihinsa kyseisen mallin mukaisesti laadittu liite.

29 artikla

Muuntokertoimet ja primäärienergiakertoimet

1.   
  Energiansäästöjen
  vertailussa ja vertailukelpoisiksi yksiköiksi muuntamisessa sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2066 (71) liitteessä VI vahvistettuja tehollisia lämpöarvoja ja tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuja primäärienergiakertoimia, jollei muiden arvojen tai kertoimien käyttö ole perusteltua.

2.   Primäärienergiakerrointa on sovellettava, jos energiansäästöt lasketaan suhteessa primäärienergian kulutukseen käyttäen loppuenergian kulutukseen perustuvaa alhaalta ylös -lähestymistapaa.

3.   Kilowattitunteina ilmaistujen sähkönsäästöjen osalta jäsenvaltioiden on sovellettava kerrointa laskeakseen tarkasti saavutetut primäärienergian kulutuksen vähennykset. Jäsenvaltioiden on sovellettava oletuskerrointa 2,1, elleivät ne oman harkintansa mukaan määritä muuta kerrointa perusteltujen kansallisten olosuhteiden perusteella.

4.   Muiden energiankantajien kilowattitunteina ilmaistujen säästöjen osalta jäsenvaltioiden on sovellettava kerrointa laskeakseen tarkasti saavutetut primäärienergian kulutuksen vähennykset.

5.   Jos jäsenvaltiot vahvistavat oman kertoimensa, joka poikkeaa tässä direktiivissä annetusta oletusarvosta, jäsenvaltioiden on määritettävä se avoimen menetelmän avulla primäärienergian kulutukseen vaikuttavien kansallisten
  tai paikallisten
  olosuhteiden perusteella. Olosuhteet on perusteltava, ja niiden on oltava todennettavissa ja perustuttava puolueettomiin ja syrjimättömiin perusteisiin.

6.   Jäsenvaltioiden on omaa kerrointa määrittäessään otettava huomioon energialähteiden yhdistelmä, joka sisältyy niiden komissiolle asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti ilmoittamiin yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien päivityksiin ja myöhempiin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin. Jos jäsenvaltiot poikkeavat oletusarvosta, niiden on ilmoitettava komissiolle käyttämänsä kerroin sekä sen laskentamenetelmä ja perustana olevat tiedot yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivityksissä ja myöhemmissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti.

7.   Komissio tarkistaa oletuskerrointa viimeistään 25 päivänä joulukuuta 2022 ja sen jälkeen neljän vuoden välein havaittujen tietojen perusteella. Tämä tarkistus on toteutettava siten, että otetaan huomioon sen vaikutukset muuhun unionin oikeuteen, kuten direktiiviin 2009/125/EY ja asetukseen (EU) 2017/1369.
  Menetelmiä on arvioitava säännöllisesti sen varmistamiseksi, että energiansäästöt johtavat kasvihuonekaasupäästöjen suurimpiin vähennyksiin ja edistävät samalla fossiilisten polttoaineiden käytön vaiheittaista lopettamista.

VII LUKU

VII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

30 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on annettava säännöt tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten noudattamatta jättämiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä säännökset tiedoksi komissiolle viimeistään [päivänä, johon mennessä direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä] ja ilmoitettava sille niiden mahdolliset myöhemmät muutokset viipymättä.

31 artikla

Delegoidut säädökset

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 24 artiklan 10 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen uudelleentarkastelua.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tai täydennetään tätä direktiiviä 29 artiklassa ja liitteissä II, III, V, VII–XI ja XIII säädettyjen arvojen, laskentamenetelmien, primäärienergiakertoimen oletusarvon ja vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa
  kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta
  32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tai täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla, sen jälkeen kun on kuultu asiaankuuluvia sidosryhmiä, yhteinen unionin järjestelmä sen alueella sijaitsevien datakeskusten kestävyyden luokittelemiseksi. Järjestelmässä on määriteltävä datakeskusten kestävyysindikaattorit ja määritettävä tämän direktiivin
  11 a
  artiklan ▌mukaisesti merkittävän energiankulutuksen kynnysarvot ja vahvistettava keskeiset indikaattorit ja menetelmät niiden mittaamiseksi.

32 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle [julkaisupäivästä virallisessa lehdessä] viiden vuoden ajaksi 31 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 31 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 31 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

33 artikla

Uudelleentarkastelu ja täytäntöönpanon seuranta

1.   Komissio laatii osana energiaunionin tilaa koskevaa katsausta kertomuksen hiilimarkkinoiden toiminnasta asetuksen (EU) 2018/1999 35 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ottaen huomioon tämän direktiivin täytäntöönpanon vaikutukset.

2.   Komissio arvioi 31 päivään lokakuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka neljäs vuosi olemassa olevia toimenpiteitä energiatehokkuuden lisäämiseksi ja hiilestä irtautumiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Arvioinnissa on otettava huomioon seuraavat tekijät:

| a) | energiatehokkuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen kehitys lämmityksessä ja jäähdytyksessä, myös kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä; |
| --- | --- |

a)

energiatehokkuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen kehitys lämmityksessä ja jäähdytyksessä, myös kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä;

| b) | toteutettujen toimenpiteiden väliset keskinäiset yhteydet; |
| --- | --- |

b)

toteutettujen toimenpiteiden väliset keskinäiset yhteydet;

| c) | energiatehokkuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen muutokset lämmityksessä ja jäähdytyksessä; |
| --- | --- |

c)

energiatehokkuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen muutokset lämmityksessä ja jäähdytyksessä;

| d) | olemassa olevat ja suunnitellut energiatehokkuuspolitiikat ja -toimenpiteet sekä kasvihuonekaasujen vähentämistä koskevat politiikat ja toimenpiteet kansallisella ja EU:n tasolla, ja |
| --- | --- |

d)

olemassa olevat ja suunnitellut energiatehokkuuspolitiikat ja -toimenpiteet sekä kasvihuonekaasujen vähentämistä koskevat politiikat ja toimenpiteet kansallisella ja EU:n tasolla, ja

| e) | toimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat esittäneet tämän direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaisissa kattavissa arvioinneissaan ja joista ne ovat ilmoittaneet asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

toimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat esittäneet tämän direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaisissa kattavissa arvioinneissaan ja joista ne ovat ilmoittaneet asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Komissio
  antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin määräaikoihin mennessä kertomuksen arvioinnista ja
  ehdottaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttaminen.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle liitteessä II esitettyjen menetelmien mukaisesti ennen kunkin vuoden huhtikuun 30 päivää tilastotiedot tehokkaalla ja matalatehoisella yhteistuotannolla tapahtuvasta kansallisesta sähkön- ja lämmöntuotannosta suhteessa sähkön- ja lämmöntuotannon kokonaiskapasiteettiin. Niiden on myös toimitettava vuotuiset tilastotiedot sähkön ja lämmön yhteistuotantokapasiteetista ja yhteistuotantoon käytettävistä polttoaineista sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen tuotannosta ja kapasiteetista suhteessa sähkön ja lämmön kokonaistuotantoon ja -kapasiteettiin. Jäsenvaltioiden on toimitettava tilastotiedot yhteistuotantoa soveltamalla saavutetuista primäärienergian säästöistä liitteessä III esitettyjen menetelmien mukaisesti.

4.   Komissio arvioi 1 päivään tammikuuta 2021 mennessä mahdollisuuksia parantaa energiatehokkuutta energian muunnossa, muuntamisessa, siirtämisessä, kuljetuksessa ja varastoinnissa ja antaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa säädösehdotuksia.

5.   Jollei direktiivin 2009/73/EY vähittäismarkkinoita koskevien säännösten muutoksista muuta johdu, komissio suorittaa 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä arvioinnin ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen säännöksistä, jotka liittyvät maakaasua koskevaan mittaamiseen, laskutukseen ja kuluttajille annettaviin tietoihin, tarkoituksena mukauttaa ne tarvittaessa direktiivin (EU) 2019/944 vastaaviin sähköä koskeviin säännöksiin kuluttajansuojan vahvistamiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että loppuasiakkaat saavat säännöllisemmin selkeitä ja ajantasaisia tietoja maakaasun kulutuksestaan ja voivat säännellä energian käyttöään. Komissio antaa tarvittaessa säädösehdotuksia mahdollisimman pian tuon kertomuksen antamisen jälkeen.

6.   Komissio arvioi 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä, onko unioni saavuttanut vuodelle 2020 asetetun energiatehokkuuden yleistavoitteensa.

7.   Komissio arvioi tätä direktiiviä ja antaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 28 päivään helmikuuta 2027 mennessä ja sen jälkeen viiden vuoden välein.

Arviointi koskee seuraavia seikkoja:

| a) | direktiivin yleinen tehokkuus ja tarve mukauttaa unionin energiatehokkuuspolitiikkaa vuonna 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden sekä talouden ja innovaatioiden kehityksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

direktiivin yleinen tehokkuus ja tarve mukauttaa unionin energiatehokkuuspolitiikkaa vuonna 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden sekä talouden ja innovaatioiden kehityksen mukaisesti;

| a a) | tämän direktiivin yhdistettyjen makrotaloudellisten vaikutusten kattava arviointi, jossa painotetaan vaikutuksia unionin energiaturvallisuuteen, energian hintoihin, energiaköyhyyden minimointiin, talouskasvuun, kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, liikkumiskustannuksiin ja kotitalouksien ostovoimaan; |
| --- | --- |

a a)

tämän direktiivin yhdistettyjen makrotaloudellisten vaikutusten kattava arviointi, jossa painotetaan vaikutuksia unionin energiaturvallisuuteen, energian hintoihin, energiaköyhyyden minimointiin, talouskasvuun, kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, liikkumiskustannuksiin ja kotitalouksien ostovoimaan;

| b) | edellä 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetut unionin energiatehokkuuden yleistavoitteet vuodelle 2030 näiden tavoitteiden tarkistamiseksi ylöspäin, jos taloudellisen tai teknisen kehityksen seurauksena kustannukset ovat merkittävästi alentuneet tai jos se on tarpeen unionin hiilestä irtautumista koskevien vuosien 2040 tai 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi tai unionin hiilestä irtautumista koskevien kansainvälisten sitoumusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

edellä 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetut unionin energiatehokkuuden yleistavoitteet vuodelle 2030 näiden tavoitteiden tarkistamiseksi ylöspäin, jos taloudellisen tai teknisen kehityksen seurauksena kustannukset ovat merkittävästi alentuneet tai jos se on tarpeen unionin hiilestä irtautumista koskevien vuosien 2040 tai 2050 tavoitteiden saavuttamiseksi tai unionin hiilestä irtautumista koskevien kansainvälisten sitoumusten täyttämiseksi;

| c) | saavuttavatko jäsenvaltiot edelleen uusia vuotuisia säästöjä vuoden 2030 jälkeisinä kymmenvuotiskausina 8 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

saavuttavatko jäsenvaltiot edelleen uusia vuotuisia säästöjä vuoden 2030 jälkeisinä kymmenvuotiskausina 8 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan mukaisesti;

| d) | varmistavatko jäsenvaltiot edelleen, että vuosittain korjataan vähintään kolme prosenttia julkisten elinten omistamien lämmitettyjen ja/tai jäähdytettyjen rakennusten kokonaispinta-alasta 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, mainitussa artiklassa asetetun peruskorjausasteen tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

varmistavatko jäsenvaltiot edelleen, että vuosittain korjataan vähintään kolme prosenttia julkisten elinten omistamien lämmitettyjen ja/tai jäähdytettyjen rakennusten kokonaispinta-alasta 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, mainitussa artiklassa asetetun peruskorjausasteen tarkistamiseksi;

| e) | saavuttavatko jäsenvaltiot edelleen tietyn osuuden energiansäästöistä heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien
  ihmisten
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuoden 2030 jälkeisinä kymmenvuotiskausina; |
| --- | --- |

e)

saavuttavatko jäsenvaltiot edelleen tietyn osuuden energiansäästöistä heikossa asemassa olevien asiakkaiden, energiaköyhyydestä kärsivien
  ihmisten
  ja tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa asuvien
  ihmisten
  keskuudessa 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuoden 2030 jälkeisinä kymmenvuotiskausina;

| f) | onko jäsenvaltioiden edelleen vähennettävä energian loppukulutusta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

onko jäsenvaltioiden edelleen vähennettävä energian loppukulutusta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Tähän kertomukseen liitetään
  kattava arviointi siitä, onko tätä direktiiviä tarkistettava sääntelyn yksinkertaistamiseksi, ja
  tarvittaessa ehdotuksia lisätoimenpiteiksi.
  Komissio mukautuu jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteuttaa kaikki toimenpiteet tämän direktiivin täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi pitäen hallinnolliset rasitteet mahdollisimman vähäisinä.

34 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

35 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava artikloiden [...] ja liitteiden [...] [artiklat ja liitteet, joiden sisältöä on muutettu suhteessa kumottuun direktiiviin] noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [...].

Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle.

Kyseisissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Niissä on myös mainittava, että voimassa olevissa laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä olevat viittaukset tällä direktiivillä kumottuun direktiiviin on katsottava viittauksiksi tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset ja maininta tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

36 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2012/27/EU, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä XV olevassa A osassa luetelluilla säädöksillä, [...] päivästä [...]kuuta [...] [35 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä päivämäärää seuraavasta päivästä], sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava liitteessä XV olevassa B osassa luetellut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin tämän direktiivin liitteessä XVI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

37 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Artikloja [...] ja liitteitä [...] [artiklat ja liitteet, joiden sisältöä ei ole muutettu suhteessa kumottuun direktiiviin] sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...] [35 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä päivämäärää seuraavasta päivästä].

38 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I

KANSALLISET PANOKSET UNIONIN ENERGIATEHOKKUUSTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEKSI VUONNA 2030 LOPPUKULUTUKSEN JA/TAI PRIMÄÄRIENERGIAN KULUTUKSEN OSALTA

| 1. | Kansallisten panosten taso lasketaan ▌kaavalla:


  C1252023FI16610120220913FI0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/1999.)C1252023FI17110120220913FI0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2036.)C1252023FI29310120220913FI0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2037.)C1252023FI29410120220913FI0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2056.)C1252023FI39710120220914FI0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/2041.)C1252023FI46210120220915FI0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1628.)

  jossa CEU
  on korjauskerroin,
  jonka komissio vahvistaa sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat raportoineet kansallisen tavoitetason
  , Target kansallinen tavoitetaso ja FECB2030 PECB2030
  vuoden 2020 viiteskenaario, jota käytetään vuoden 2030 perustasona. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023FI16610120220913FI0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/1999.)C1252023FI17110120220913FI0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2036.)C1252023FI29310120220913FI0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2037.)C1252023FI29410120220913FI0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2056.)C1252023FI39710120220914FI0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/2041.)C1252023FI46210120220915FI0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1628.)

jossa CEU
  on korjauskerroin,
  jonka komissio vahvistaa sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat raportoineet kansallisen tavoitetason
  , Target kansallinen tavoitetaso ja FECB2030 PECB2030
  vuoden 2020 viiteskenaario, jota käytetään vuoden 2030 perustasona.

| 2. | Seuraavassa ▌kaavassa on ne objektiiviset arviointiperusteet, jotka kuvastavat 4 artiklan 2 kohdan d alakohdan i–iv alakohdassa lueteltuja kertoimia ja joita kutakin käytetään määrittelemään kansallinen tavoitetaso prosentteina (Target) ja joilla on kaavassa sama painotus (0,25):






  a) | kiinteä osuus (”Fflat”) |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kiinteä osuus (”Fflat”)

| b) | asukaskohtaisen BKT:n osuus (”Fwealth”); |
| --- | --- |

b)

asukaskohtaisen BKT:n osuus (”Fwealth”);

| c) | energiaintensiteetin osuus (”Fintensity”); |
| --- | --- |

c)

energiaintensiteetin osuus (”Fintensity”);

| d) | kustannustehokkaan energiansäästöpotentiaalin osuus (”Fpotential”). |
| --- | --- |

d)

kustannustehokkaan energiansäästöpotentiaalin osuus (”Fpotential”).

| 3. | Fflat on unionin vuoden 2030 tavoite, joka sisältää lisätoimet, jotka tarvitaan loppukulutuksena (FEC) ja primäärienergian kulutuksena (PEC) ilmaistavien unionin energiatehokkuustavoitteiden saavuttamiseksi verrattuna niihin vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin, jotka esitettiin vuoden
  2007
  viiteskenaariossa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth lasketaan kullekin jäsenvaltiolle sen kolmivuotisen keskiarvon perusteella, jonka Eurostat on määrittänyt reaalisen asukaskohtaisen BKT:n perusteella suhteessa unionin vuosia 2017–2019 koskevaan kolmen vuoden keskiarvoon ja joka ilmaistaan ostovoimapariteettina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity lasketaan kullekin jäsenvaltiolle sen kolmivuotisen keskimääräisen lopullisen energiaintensiteetin (FEC tai PEC reaalista BKT:tä kohti ostovoimapariteettina ilmaistuna) perusteella suhteessa unionin vuosia 2017–2019 koskevaan kolmen vuoden keskiarvoon. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential lasketaan kullekin jäsenvaltiolle vuotta 2030 koskevan PRIMES MIX 55 % skenaarion mukaisten loppu- tai primäärienergian säästöjen perusteella. Säästöt ilmaistaan suhteessa niihin vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin, jotka esitettiin vuoden
  2007
  viiteskenaariossa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kullakin 2 kohdan a–d alakohdassa säädetyllä arviointiperusteella on ala- ja yläraja. Kunkin kertoimen tavoitetason alaraja on 50 prosenttia ja yläraja 150 prosenttia unionin keskimääräisestä tavoitetasosta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kertoimien laskemisessa käytettävä syöttötietojen lähde on Eurostat, ellei toisin mainita. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal on kaikkien neljän kertoimen painotettu yhteenlaskettu määrä (Fflat. Fwealth Fintensity ja Fpotential). Tavoite lasketaan sen jälkeen kertoimen Ftotal ja EU:n tavoitteen tulona. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komissio määrittää
  primääri- ja loppuenergian
  korjauskertoimen
  CEU,
  jota sovelletaan kaikkien jäsenvaltioiden tavoitekiintiöihin ja
  jolla kaikkien kansallisten panosten summa kalibroidaan vuotta 2030 koskeviin unionin primääri- ja loppuenergian kulutustavoitteisiin. Kerroin CEU on sama kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

10.

LIITE II

YHTEISTUOTANNOSTA SAATAVAN SÄHKÖN LASKENNAN YLEISET PERIAATTEET

I osa

Yleiset periaatteet

Yhteistuotannosta saatavan sähkön laskemiseen käytettävien arvojen määrityksen perustana on yksikön odotettu tai tosiasiallinen toiminta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Mikroyhteistuotantoyksiköiden osalta laskenta voi perustua sertifioituihin arvoihin.

| a) | Yhteistuotannosta saatava sähköntuotanto katsotaan yhtä suureksi kuin yksikön vuosittainen kokonaissähköntuotanto päägeneraattorien ulostulokohdasta mitattuna, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  i) | II osassa tarkoitetuissa tyyppien b, d, e, f, g ja h yhteistuotantoyksiköissä, joiden vuosittaiseksi kokonaishyötysuhteeksi jäsenvaltiot ovat vahvistaneet vähintään 75 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

Yhteistuotannosta saatava sähköntuotanto katsotaan yhtä suureksi kuin yksikön vuosittainen kokonaissähköntuotanto päägeneraattorien ulostulokohdasta mitattuna, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

II osassa tarkoitetuissa tyyppien b, d, e, f, g ja h yhteistuotantoyksiköissä, joiden vuosittaiseksi kokonaishyötysuhteeksi jäsenvaltiot ovat vahvistaneet vähintään 75 prosenttia;

| ii) | II osassa tarkoitetuissa tyyppien a ja c yhteistuotantoyksiköissä, joiden vuosittaiseksi kokonaishyötysuhteeksi jäsenvaltiot ovat vahvistaneet vähintään 80 prosenttia. |
| --- | --- |

ii)

II osassa tarkoitetuissa tyyppien a ja c yhteistuotantoyksiköissä, joiden vuosittaiseksi kokonaishyötysuhteeksi jäsenvaltiot ovat vahvistaneet vähintään 80 prosenttia.

| b) | Yhteistuotantoyksiköissä, joiden vuosittainen kokonaishyötysuhde on alle a kohdan i alakohdassa tarkoitetun arvon (II osassa tarkoitetut tyyppien b, d, e, f, g ja h yhteistuotantoyksiköt) tai joiden vuosittainen kokonaishyötysuhde on alle a kohdan ii alakohdassa tarkoitetun arvon (II osassa tarkoitetut tyyppien a ja c yhteistuotantoyksiköt), yhteistuotannosta saatavan sähkön laskemiseen käytetään seuraavaa kaavaa:
  ECHP=HCHP*C
  jossa
  ECHP on yhteistuotannosta saatavan sähkön määrä
  C on rakennusaste
  HCHP on yhteistuotannosta saatavan hyötylämmön määrä (tätä tarkoitusta varten laskettuna se on kokonaislämmöntuotanto vähennettynä erillisissä kattiloissa tai höyrygeneraattorista ennen turbiinia otetulla tuorehöyryllä tuotetulla lämmöllä).
  Yhteistuotannosta saatavaa sähköä koskevan laskelman on perustuttava tosiasialliseen rakennusasteeseen. Jos yhteistuotantoyksikön tosiasiallista rakennusastetta ei tiedetä, II osassa tarkoitettuihin tyyppien a, b, c, d ja e yksiköihin voidaan soveltaa etenkin tilastollisiin tarkoituksiin seuraavia oletusarvoja edellyttäen, että näin määritetty yhteistuotannosta saatava sähkö on enintään yksikön kokonaissähköntuotanto:






  Yksikön tyyppi | Rakennusasteen oletusarvo C |
| --- | --- | --- |
| Kaasukombiturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto | 0,95 |
| Vastapainehöyryturbiini | 0,45 |
| Väliottolauhdutusturbiini | 0,45 |
| Kaasuturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto | 0,55 |
| Polttomoottori | 0,75 |

b)

Yhteistuotantoyksiköissä, joiden vuosittainen kokonaishyötysuhde on alle a kohdan i alakohdassa tarkoitetun arvon (II osassa tarkoitetut tyyppien b, d, e, f, g ja h yhteistuotantoyksiköt) tai joiden vuosittainen kokonaishyötysuhde on alle a kohdan ii alakohdassa tarkoitetun arvon (II osassa tarkoitetut tyyppien a ja c yhteistuotantoyksiköt), yhteistuotannosta saatavan sähkön laskemiseen käytetään seuraavaa kaavaa:

ECHP=HCHP*C

jossa

ECHP on yhteistuotannosta saatavan sähkön määrä

C on rakennusaste

HCHP on yhteistuotannosta saatavan hyötylämmön määrä (tätä tarkoitusta varten laskettuna se on kokonaislämmöntuotanto vähennettynä erillisissä kattiloissa tai höyrygeneraattorista ennen turbiinia otetulla tuorehöyryllä tuotetulla lämmöllä).

Yhteistuotannosta saatavaa sähköä koskevan laskelman on perustuttava tosiasialliseen rakennusasteeseen. Jos yhteistuotantoyksikön tosiasiallista rakennusastetta ei tiedetä, II osassa tarkoitettuihin tyyppien a, b, c, d ja e yksiköihin voidaan soveltaa etenkin tilastollisiin tarkoituksiin seuraavia oletusarvoja edellyttäen, että näin määritetty yhteistuotannosta saatava sähkö on enintään yksikön kokonaissähköntuotanto:

Yksikön tyyppi

Rakennusasteen oletusarvo C

Kaasukombiturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto

0,95

Vastapainehöyryturbiini

0,45

Väliottolauhdutusturbiini

0,45

Kaasuturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto

0,55

Polttomoottori

0,75

Jos jäsenvaltiot ottavat käyttöön rakennusasteen oletusarvoja II osassa tarkoitetuille tyyppien f, g, h, i, j ja k yksiköille, tällaiset oletusarvot on julkaistava ja ilmoitettava komissiolle.

| c) | Jos osa yhteistuotantoprosessiin käytettävän polttoainepanoksen energiasisällöstä otetaan talteen kemikaaleina ja käytetään uudelleen, tämä osa voidaan vähentää polttoainepanoksesta ennen a ja b kohdassa tarkoitetun kokonaishyötysuhteen laskemista. |
| --- | --- |

c)

Jos osa yhteistuotantoprosessiin käytettävän polttoainepanoksen energiasisällöstä otetaan talteen kemikaaleina ja käytetään uudelleen, tämä osa voidaan vähentää polttoainepanoksesta ennen a ja b kohdassa tarkoitetun kokonaishyötysuhteen laskemista.

| d) | Jäsenvaltiot voivat tietyn yksikön operatiivisten tietojen perusteella määrittää rakennusasteen sähkön ja hyötylämmön väliseksi suhteeksi yhteistuotannon toimiessa alhaisella kapasiteetilla. |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltiot voivat tietyn yksikön operatiivisten tietojen perusteella määrittää rakennusasteen sähkön ja hyötylämmön väliseksi suhteeksi yhteistuotannon toimiessa alhaisella kapasiteetilla.

| e) | Jäsenvaltiot voivat käyttää a ja b kohdan mukaisissa laskelmissa muitakin kuin yhden vuoden mittaisia raportointikausia. |
| --- | --- |

e)

Jäsenvaltiot voivat käyttää a ja b kohdan mukaisissa laskelmissa muitakin kuin yhden vuoden mittaisia raportointikausia.

II osa

Direktiivin soveltamisalaan kuuluvat yhteistuotantotekniikat

| a) | Kaasukombiturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto |
| --- | --- |

a)

Kaasukombiturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto

| b) | Vastapainehöyryturbiini |
| --- | --- |

b)

Vastapainehöyryturbiini

| c) | Väliottolauhdutusturbiini |
| --- | --- |

c)

Väliottolauhdutusturbiini

| d) | Kaasuturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto |
| --- | --- |

d)

Kaasuturbiini, johon liittyy lämmön talteenotto

| e) | Polttomoottori |
| --- | --- |

e)

Polttomoottori

| f) | Mikroturbiinit |
| --- | --- |

f)

Mikroturbiinit

| g) | Stirling-moottorit |
| --- | --- |

g)

Stirling-moottorit

| h) | Polttokennot |
| --- | --- |

h)

Polttokennot

| i) | Höyrykoneet |
| --- | --- |

i)

Höyrykoneet

| j) | Orgaaniset Rankine-prosessit |
| --- | --- |

j)

Orgaaniset Rankine-prosessit

| k) | Muuntyyppinen tekniikka tai tekniikoiden yhdistelmä, joka vastaa 2 artiklan 32 alakohdassa vahvistettua määritelmää. |
| --- | --- |

k)

Muuntyyppinen tekniikka tai tekniikoiden yhdistelmä, joka vastaa 2 artiklan 32 alakohdassa vahvistettua määritelmää.

Jäsenvaltioiden on yhteistuotannosta saatavan sähkön laskennan yleisiä periaatteita toteuttaessaan ja soveltaessaan noudatettava yksityiskohtaisista ohjeista komission päätöksellä 2008/952/EY (72) säädettyjä yksityiskohtaisia ohjeita.

LIITE III

MENETELMÄT, JOILLA MÄÄRITELLÄÄN YHTEISTUOTANTOPROSESSIN HYÖTYSUHDE

Yhteistuotannon hyötysuhteen ja primäärienergian säästöjen laskemiseen käytettävien arvojen määrityksen perustana on yksikön odotettu tai tosiasiallinen toiminta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

a)   Tehokas yhteistuotanto

Tässä direktiivissä tarkoitetun tehokkaan yhteistuotannon on täytettävä seuraavat perusteet:

| — | yhteistuotantoyksiköiden yhteistuotannolla saatavien b kohdan mukaisesti laskettujen primäärienergian säästöjen on oltava vähintään 10 % verrattuna sähkön ja lämmön erillisen tuotannon viitearvoihin; |
| --- | --- |

—

yhteistuotantoyksiköiden yhteistuotannolla saatavien b kohdan mukaisesti laskettujen primäärienergian säästöjen on oltava vähintään 10 % verrattuna sähkön ja lämmön erillisen tuotannon viitearvoihin;

| — | tehokkaaksi yhteistuotannoksi voidaan katsoa pienimuotoisten yhteistuotantoyksiköiden ja mikroyhteistuotantoyksiköiden tuotanto, jolla saadaan aikaan primäärienergian säästöjä; |
| --- | --- |

—

tehokkaaksi yhteistuotannoksi voidaan katsoa pienimuotoisten yhteistuotantoyksiköiden ja mikroyhteistuotantoyksiköiden tuotanto, jolla saadaan aikaan primäärienergian säästöjä;

| — | fossiilisia polttoaineita käyttävällä yhteistuotannolla saatavan hiilidioksidin suorat päästöt ovat alle 270 gCO2 yhtä kilowattituntia kohti yhteistuotannon energiatuotosta (mukaan lukien lämmitys/jäähdytys, sähkö ja mekaaninen energia); |
| --- | --- |

—

fossiilisia polttoaineita käyttävällä yhteistuotannolla saatavan hiilidioksidin suorat päästöt ovat alle 270 gCO2 yhtä kilowattituntia kohti yhteistuotannon energiatuotosta (mukaan lukien lämmitys/jäähdytys, sähkö ja mekaaninen energia);

| — | kun yhteistuotantoyksikkö rakennetaan tai uudistetaan merkittävästi, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei muiden fossiilisten polttoaineiden kuin maakaasun käyttö lisäänny olemassa olevissa lämmönlähteissä verrattuna kolmen edeltävän täyden toiminnan kalenterivuoden keskimääräiseen kulutukseen ennen uudistamista ja ettei kyseisen järjestelmän uusissa lämmönlähteissä käytetä muita fossiilisia polttoaineita kuin maakaasua. |
| --- | --- |

—

kun yhteistuotantoyksikkö rakennetaan tai uudistetaan merkittävästi, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei muiden fossiilisten polttoaineiden kuin maakaasun käyttö lisäänny olemassa olevissa lämmönlähteissä verrattuna kolmen edeltävän täyden toiminnan kalenterivuoden keskimääräiseen kulutukseen ennen uudistamista ja ettei kyseisen järjestelmän uusissa lämmönlähteissä käytetä muita fossiilisia polttoaineita kuin maakaasua.

b)   Primäärienergian säästöjen laskeminen

Liitteen II mukaisesti määritellyllä yhteistuotannolla saatavat primäärienergian säästöt lasketaan seuraavan kaavan perusteella:

Image 2C1252023FI16610120220913FI0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (kodifikaatio)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/1999.)C1252023FI17110120220913FI0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2036.)C1252023FI29310120220913FI0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2037.)C1252023FI29410120220913FI0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2056.)C1252023FI39710120220914FI0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/2041.)C1252023FI46210120220915FI0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1628.)

jossa:

PES on primäärienergian säästö.

CHP Hη on yhteistuotannon lämpöhyötysuhde, jolla tarkoitetaan vuosittaista hyötylämmön tuotosta jaettuna yhteistuotannolla tuotetun hyötylämpötuotoksen ja sähkön yhteismäärään käytetyllä polttoainepanoksella.

Ref Hη on erillisen lämmöntuotannon hyötysuhteen viitearvo.

CHP Eη on yhteistuotannon sähköhyötysuhde, jolla tarkoitetaan vuosittaista yhteistuotannosta saatavaa sähköä jaettuna yhteistuotannolla tuotetun hyötylämpötuotoksen ja sähkön yhteismäärään käytetyllä polttoainepanoksella. Jos yhteistuotantoyksikkö tuottaa mekaanista energiaa, vuosittaiseen yhteistuotannosta saatavan sähkön määrään voidaan lisätä erä, joka edustaa kyseisen mekaanisen energian määrää vastaavaa sähkön määrää. Tämä lisäerä ei luo oikeutta antaa 24 artiklan 10 kohdan mukaista alkuperätakuuta.

Ref Eη on erillisen sähköntuotannon hyötysuhteen viitearvo.

c)   Energiansäästöjen laskeminen vaihtoehtoista laskutapaa käyttäen

Jäsenvaltiot voivat laskea sähkö- ja mekaanisen energian ja lämmön tuotannosta saatavat primäärienergian säästöt jäljempänä esitetyllä tavalla käyttämättä liitteen II säännöksiä, joilla suljetaan samaan prosessiin kuuluva muu kuin yhteistuotettu lämpö ja sähkö kyseisen prosessin ulkopuolelle. Kyseistä tuotantoa voidaan pitää tehokkaana yhteistuotantona edellyttäen, että se täyttää tämän liitteen a kohdassa esitetyt hyötysuhdeperusteet ja että sähkökapasiteetiltaan yli 25 MW:n yhteistuotantolaitosten kokonaishyötysuhde on yli 70 prosenttia. Tällaisesta yhteistuotannosta saadun sähkön määrän erittely alkuperätakuun saamiseksi ja tilastotarkoituksiin on kuitenkin määritettävä liitteen II mukaisesti.

Jos prosessin primäärienergian säästöt lasketaan edellä osoitetulla vaihtoehtoisella laskutavalla, primäärienergian säästöt on laskettava käyttäen tässä liitteessä olevan b kohdan kaavaa siten, että ”CHP Hη” korvataan tekijällä ”Hη” ja tekijä ”CHP Eη” tekijällä ”Eη”, jolloin

Hη:lla tarkoitetaan prosessin lämpöhyötysuhdetta, joka määritellään vuosittaisena lämpötuotoksena jaettuna lämpö- ja sähkötuotoksen yhteismäärään käytetyllä polttoainepanoksella.

Eη:lla tarkoitetaan prosessin sähköhyötysuhdetta, joka määritellään vuosittaisena sähkötuotoksena jaettuna lämpö- ja sähkötuotoksen yhteismäärään käytetyllä polttoainepanoksella. Jos yhteistuotantoyksikkö tuottaa mekaanista energiaa, vuosittaiseen yhteistuotannosta saatavan sähkön määrään voidaan lisätä erä, joka edustaa kyseisen mekaanisen energian määrää vastaavaa sähkön määrää. Tämä lisäerä ei luo oikeutta antaa 24 artiklan 10 kohdan mukaista alkuperätakuuta.

| d) | Jäsenvaltiot voivat käyttää tämän liitteen b ja c kohdan mukaisissa laskelmissa muitakin kuin yhden vuoden mittaisia raportointikausia. |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltiot voivat käyttää tämän liitteen b ja c kohdan mukaisissa laskelmissa muitakin kuin yhden vuoden mittaisia raportointikausia.

| e) | Mikroyhteistuotantoyksiköiden osalta primäärienergian säästöjen laskeminen voi perustua sertifioituihin tietoihin. |
| --- | --- |

e)

Mikroyhteistuotantoyksiköiden osalta primäärienergian säästöjen laskeminen voi perustua sertifioituihin tietoihin.

f)   Sähkön ja lämmön erillisen tuotannon hyötysuhteen viitearvot

Yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot sisältävät asiaankuuluvien tekijöiden, kuten rakentamisvuoden ja polttoainetyyppien, mukaan eriytettyjen viitearvojen matriisin, ja niiden on perustuttava hyvin dokumentoituun analyysiin, jossa otetaan huomioon muun muassa todellisissa olosuhteissa operatiivisessa käytössä saadut tiedot, polttoaineseos ja ilmasto-olosuhteet sekä sovelletut yhteistuotantoteknologiat.

Edellä b kohdassa olevassa kaavassa tarkoitetuilla sähkön ja lämmön erillisen tuotannon hyötysuhteen viitearvoilla määritellään käyttöhyötysuhde siinä sähkön ja lämmön erillisessä tuotannossa, joka on määrä korvata yhteistuotannolla.

Hyötysuhteen viitearvot lasketaan seuraavia periaatteita noudattaen:

| i) | yhteistuotantoyksiköiden osalta vertailu erillisen sähköntuotannon kanssa perustuu periaatteeseen, jonka mukaan vertailu tapahtuu polttoaineluokittain; |
| --- | --- |

i)

yhteistuotantoyksiköiden osalta vertailu erillisen sähköntuotannon kanssa perustuu periaatteeseen, jonka mukaan vertailu tapahtuu polttoaineluokittain;

| ii) | kutakin yhteistuotantoyksikköä verrataan parhaaseen saatavilla olevaan ja taloudellisesti perusteltavissa olevaan teknologiaan, jota markkinoilla on käytetty sähkön ja lämmön erilliseen tuotantoon yhteistuotantoyksikön rakentamisvuonna; |
| --- | --- |

ii)

kutakin yhteistuotantoyksikköä verrataan parhaaseen saatavilla olevaan ja taloudellisesti perusteltavissa olevaan teknologiaan, jota markkinoilla on käytetty sähkön ja lämmön erilliseen tuotantoon yhteistuotantoyksikön rakentamisvuonna;

| iii) | yli kymmenen vuotta vanhojen yhteistuotantoyksiköiden hyötysuhteen viitearvot asetetaan samalle tasolle kuin kymmenen vuotta vanhojen yksiköiden viitearvot; |
| --- | --- |

iii)

yli kymmenen vuotta vanhojen yhteistuotantoyksiköiden hyötysuhteen viitearvot asetetaan samalle tasolle kuin kymmenen vuotta vanhojen yksiköiden viitearvot;

| iv) | sähkön ja lämmön erillisen tuotannon hyötysuhteen viitearvoissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden ilmastolliset erot. |
| --- | --- |

iv)

sähkön ja lämmön erillisen tuotannon hyötysuhteen viitearvoissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden ilmastolliset erot.

LIITE IV

JULKISIIN HANKINTOIHIN LIITTYVÄT ENERGIATEHOKKUUSVAATIMUKSET

Tuotteita, palveluja, rakennuksia tai urakoita julkisia hankintoja tai käyttöoikeussopimuksia koskevassa myöntämismenettelyssä hankkivien hankintaviranomaisten ja -yksiköiden on

| a) | jos tuote kuuluu direktiivin asetuksen (EU) 2017/1369 nojalla annetun delegoidun säädöksen tai siihen liittyvän komission täytäntöönpanodirektiivin soveltamisalaan, hankittava ainoastaan mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyt arviointiperusteet täyttäviä tuotteita; |
| --- | --- |

a)

jos tuote kuuluu direktiivin asetuksen (EU) 2017/1369 nojalla annetun delegoidun säädöksen tai siihen liittyvän komission täytäntöönpanodirektiivin soveltamisalaan, hankittava ainoastaan mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyt arviointiperusteet täyttäviä tuotteita;

| b) | jos a alakohdan soveltamisalaan kuulumaton tuote kuuluu direktiivin 2009/125/EY nojalla ja tämän direktiivin voimaantulon jälkeen hyväksytyn täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan, hankittava ainoastaan tuotteita, jotka vastaavat täytäntöönpanotoimenpiteessä määriteltyjä energiatehokkuuden viitearvoja; |
| --- | --- |

b)

jos a alakohdan soveltamisalaan kuulumaton tuote kuuluu direktiivin 2009/125/EY nojalla ja tämän direktiivin voimaantulon jälkeen hyväksytyn täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan, hankittava ainoastaan tuotteita, jotka vastaavat täytäntöönpanotoimenpiteessä määriteltyjä energiatehokkuuden viitearvoja;

| c) | jos tuote tai palvelu täyttää ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat unionin kriteerit, joilla on merkitystä asianomaisen tuotteen tai palvelun energiatehokkuuden kannalta, pyrittävä parhaansa mukaan hankkimaan ainoastaan sellaisia tuotteita ja palveluja, jotka täyttävät ainakin perustasolla vahvistetut tekniset eritelmät asiaankuuluvissa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevissa unionin kriteereissä, mukaan lukien ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat unionin kriteerit datakeskusten, palvelinhuoneiden ja pilvipalvelujen osalta, katuvalojen ja liikennevalojen osalta sekä tietokoneiden, monitoreiden, taulutietokoneiden ja älypuhelinten osalta; |
| --- | --- |

c)

jos tuote tai palvelu täyttää ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat unionin kriteerit, joilla on merkitystä asianomaisen tuotteen tai palvelun energiatehokkuuden kannalta, pyrittävä parhaansa mukaan hankkimaan ainoastaan sellaisia tuotteita ja palveluja, jotka täyttävät ainakin perustasolla vahvistetut tekniset eritelmät asiaankuuluvissa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevissa unionin kriteereissä, mukaan lukien ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat unionin kriteerit datakeskusten, palvelinhuoneiden ja pilvipalvelujen osalta, katuvalojen ja liikennevalojen osalta sekä tietokoneiden, monitoreiden, taulutietokoneiden ja älypuhelinten osalta;

| d) | hankittava ainoastaan renkaita, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/740 (73) määriteltyyn korkeimpaan polttoainetaloudellisuusluokkaan. Tämä vaatimus ei estä julkisia elimiä hankkimasta korkeimpaan märkäpitoluokkaan tai vierintämeluluokkaan kuuluvia renkaita, jos se on perusteltua turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvistä syistä; |
| --- | --- |

d)

hankittava ainoastaan renkaita, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/740 (73) määriteltyyn korkeimpaan polttoainetaloudellisuusluokkaan. Tämä vaatimus ei estä julkisia elimiä hankkimasta korkeimpaan märkäpitoluokkaan tai vierintämeluluokkaan kuuluvia renkaita, jos se on perusteltua turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvistä syistä;

| e) | vaadittava palveluhankintasopimuksia koskevissa tarjouspyynnöissään, että palveluntarjoajat käyttävät kyseessä olevia palveluja tarjotessaan ainoastaan edellä a, b ja d alakohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttäviä tuotteita. Tätä vaatimusta sovelletaan ainoastaan uusiin tuotteisiin, joita palveluntarjoajat hankkivat osittain tai kokonaan kyseisen palvelun tarjoamista varten; |
| --- | --- |

e)

vaadittava palveluhankintasopimuksia koskevissa tarjouspyynnöissään, että palveluntarjoajat käyttävät kyseessä olevia palveluja tarjotessaan ainoastaan edellä a, b ja d alakohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttäviä tuotteita. Tätä vaatimusta sovelletaan ainoastaan uusiin tuotteisiin, joita palveluntarjoajat hankkivat osittain tai kokonaan kyseisen palvelun tarjoamista varten;

| f) | hankittava ainoastaan rakennuksia tai tehtävä uusia vuokrasopimuksia ainoastaan rakennuksista, jotka täyttävät vähintään direktiivin 2010/31/EU 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, paitsi jos hankinnan tarkoituksena on:






  i) | pitkälle menevä perusparannus tai purkaminen; |
| --- | --- | --- |

f)

hankittava ainoastaan rakennuksia tai tehtävä uusia vuokrasopimuksia ainoastaan rakennuksista, jotka täyttävät vähintään direktiivin 2010/31/EU 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, paitsi jos hankinnan tarkoituksena on:

i)

pitkälle menevä perusparannus tai purkaminen;

| ii) | kun on kyse julkisista elimistä, myydä rakennus eteenpäin käyttämättä sitä julkisen elimen omiin tarkoituksiin, tai |
| --- | --- |

ii)

kun on kyse julkisista elimistä, myydä rakennus eteenpäin käyttämättä sitä julkisen elimen omiin tarkoituksiin, tai

| iii) | säilyttää rakennus virallisesti suojeltuna osana määrättyä ympäristöä tai sen erityisen arkkitehtonisen tai historiallisen arvon vuoksi. |
| --- | --- |

iii)

säilyttää rakennus virallisesti suojeltuna osana määrättyä ympäristöä tai sen erityisen arkkitehtonisen tai historiallisen arvon vuoksi.

Näiden vaatimusten noudattaminen on todennettava direktiivin 2010/31/EU 11 artiklassa tarkoitetuilla energiatehokkuustodistuksilla.

LIITE V

YHTEISET MENETELMÄT JA PERIAATTEET, JOIDEN MUKAISESTI LASKETAAN 8, 9 JA 10 ARTIKLAN SEKÄ 28 ARTIKLAN 11 KOHDAN MUKAISTEN ENERGIATEHOKKUUSVELVOITEJÄRJESTELMIEN TAI MUIDEN POLITIIKKATOIMIEN VAIKUTTAVUUS

| 1. | Menetelmät, joiden mukaisesti lasketaan muista kuin verotustoimenpiteistä johtuvat energiansäästöt 8, 9 ja 10 artiklan sekä 28 artiklan 11 kohdan soveltamiseksi.
  Velvoitetut, osallistuvat tai toimeksi saaneet osapuolet taikka täytäntöönpanevat viranomaiset voivat käyttää seuraavia menetelmiä energiansäästöjen laskemiseksi:






  a) | oletetut säästöt, vastaavien kohteiden aiempien, riippumattomasti valvottujen energiaparannusten tulosten perusteella. Lähestymistavasta käytetään yleisnimitystä ”ex-ante” (ennakkoon); |
| --- | --- | --- |

1.

Velvoitetut, osallistuvat tai toimeksi saaneet osapuolet taikka täytäntöönpanevat viranomaiset voivat käyttää seuraavia menetelmiä energiansäästöjen laskemiseksi:

a)

oletetut säästöt, vastaavien kohteiden aiempien, riippumattomasti valvottujen energiaparannusten tulosten perusteella. Lähestymistavasta käytetään yleisnimitystä ”ex-ante” (ennakkoon);

| b) | mitatut säästöt, jolloin toimenpiteen tai toimenpidepaketin toteuttamisella saatavat säästöt määritetään mittaamalla energian käytön todellinen vähentyminen, ottaen asianmukaisesti huomioon sellaiset kulutukseen mahdollisesti vaikuttavat tekijät kuin säästön lisäisyys, käyttöaste, tuotantotasot ja säätila. Lähestymistavasta käytetään yleisnimitystä ”ex-post” (jälkikäteen); |
| --- | --- |

b)

mitatut säästöt, jolloin toimenpiteen tai toimenpidepaketin toteuttamisella saatavat säästöt määritetään mittaamalla energian käytön todellinen vähentyminen, ottaen asianmukaisesti huomioon sellaiset kulutukseen mahdollisesti vaikuttavat tekijät kuin säästön lisäisyys, käyttöaste, tuotantotasot ja säätila. Lähestymistavasta käytetään yleisnimitystä ”ex-post” (jälkikäteen);

| c) | laskennalliset säästöt, jolloin käytetään teknisiä arvioita säästöistä. Tätä toimintatapaa voi käyttää ainoastaan, jos perusteltujen mittaustietojen saaminen tietystä kohteesta on vaikeaa tai suhteettoman kallista, esimerkiksi jos vaihdetaan kompressori tai sähkömoottori, jolla on eri kWh-luokka kuin sillä, jonka säästöt on mitattu riippumattomasti, tai jos arviot toteutetaan kansallisesti vahvistettujen menetelmien ja viitearvojen pohjalta sellaisten pätevien tai akkreditoitujen asiantuntijoiden toimesta, jotka ovat riippumattomia asianomaisista velvoitetuista, osallistuvista tai toimeksi saaneista osapuolista; |
| --- | --- |

c)

laskennalliset säästöt, jolloin käytetään teknisiä arvioita säästöistä. Tätä toimintatapaa voi käyttää ainoastaan, jos perusteltujen mittaustietojen saaminen tietystä kohteesta on vaikeaa tai suhteettoman kallista, esimerkiksi jos vaihdetaan kompressori tai sähkömoottori, jolla on eri kWh-luokka kuin sillä, jonka säästöt on mitattu riippumattomasti, tai jos arviot toteutetaan kansallisesti vahvistettujen menetelmien ja viitearvojen pohjalta sellaisten pätevien tai akkreditoitujen asiantuntijoiden toimesta, jotka ovat riippumattomia asianomaisista velvoitetuista, osallistuvista tai toimeksi saaneista osapuolista;

| d) | kyselyjen perusteella kartoitetut säästöt, jolloin määritetään kuluttajien reaktiot neuvontaan, tiedotuskampanjoihin, energiamerkintä- tai sertifiointijärjestelmiin taikka älykkäisiin mittausjärjestelmiin. Tätä toimintatapaa voi käyttää ainoastaan sellaisten säästöjen osalta, jotka ovat seurausta muutoksista kuluttajien käyttäytymisessä. Sitä ei saa käyttää, jos säästöt johtuvat fyysisten toimenpiteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

d)

kyselyjen perusteella kartoitetut säästöt, jolloin määritetään kuluttajien reaktiot neuvontaan, tiedotuskampanjoihin, energiamerkintä- tai sertifiointijärjestelmiin taikka älykkäisiin mittausjärjestelmiin. Tätä toimintatapaa voi käyttää ainoastaan sellaisten säästöjen osalta, jotka ovat seurausta muutoksista kuluttajien käyttäytymisessä. Sitä ei saa käyttää, jos säästöt johtuvat fyysisten toimenpiteiden toteuttamisesta.

| 2. | Määritettäessä energiatehokkuustoimenpidettä koskevia energiansäästöjä 8, 9 ja 10 artiklan sekä 28 artiklan 11 kohdan soveltamiseksi sovelletaan seuraavia periaatteita:






  a) | jäsenvaltioiden on osoitettava, että politiikkatoimi on toteutettu energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi ja energiansäästöjen saamiseksi aikaan loppukäytössä 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä ja asiakirjansa siitä, että energiansäästöt ovat seurausta politiikkatoimesta, mukaan lukien vapaaehtoiset sopimukset; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

jäsenvaltioiden on osoitettava, että politiikkatoimi on toteutettu energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi ja energiansäästöjen saamiseksi aikaan loppukäytössä 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä ja asiakirjansa siitä, että energiansäästöt ovat seurausta politiikkatoimesta, mukaan lukien vapaaehtoiset sopimukset;

| b) | säästöjen on osoitettava olevan lisäsäästöjä niihin nähden, jotka olisivat syntyneet joka tapauksessa ilman velvoitettujen, osallistuvien tai toimeksi saaneiden osapuolien tai täytäntöönpanevien viranomaisten toimia. Sen määrittämiseksi, mitä säästöjä voidaan pitää lisäsäästöinä, jäsenvaltioiden on otettava huomioon se, miten energian käyttö ja kysyntä kehittyisivät, jos kyseistä politiikkatoimea ei olisi, ottaen huomioon ainakin seuraavat tekijät: energiankulutuksen suuntaukset, muutokset kuluttajien käyttäytymisessä, teknologian edistyminen ja muiden unionin tai kansallisella tasolla toteutettujen toimenpiteiden aiheuttamat muutokset; |
| --- | --- |

b)

säästöjen on osoitettava olevan lisäsäästöjä niihin nähden, jotka olisivat syntyneet joka tapauksessa ilman velvoitettujen, osallistuvien tai toimeksi saaneiden osapuolien tai täytäntöönpanevien viranomaisten toimia. Sen määrittämiseksi, mitä säästöjä voidaan pitää lisäsäästöinä, jäsenvaltioiden on otettava huomioon se, miten energian käyttö ja kysyntä kehittyisivät, jos kyseistä politiikkatoimea ei olisi, ottaen huomioon ainakin seuraavat tekijät: energiankulutuksen suuntaukset, muutokset kuluttajien käyttäytymisessä, teknologian edistyminen ja muiden unionin tai kansallisella tasolla toteutettujen toimenpiteiden aiheuttamat muutokset;

| c) | unionin pakottavan lainsäädännön täytäntöönpanosta johtuvia säästöjä pidetään säästöinä, jotka olisivat syntyneet joka tapauksessa, eikä niitä sen vuoksi saa ilmoittaa säästöinä 8 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa. Tästä vaatimuksesta poiketen olemassa olevien rakennusten peruskorjaukseen liittyvät säästöt voidaan ilmoittaa energiansäästöinä 8 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa, edellyttäen että liitteessä olevan 3 kohdan h alakohdassa tarkoitettu olennaisuutta koskeva vaatimus täyttyy. Toimenpiteet, joilla edistetään 5 ja 6 artiklan mukaista energiatehokkuuden parantamista julkisella sektorilla, voidaan mahdollisesti ottaa huomioon 8 artiklan 1 kohdan mukaisten energiansäästövaatimusten täyttämiseksi, edellyttäen että toimet johtavat todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa oleviin energiansäästöihin loppukäytössä.
  Energiansäästöjen
  laskennassa on noudatettava tämän liitteen vaatimuksia; |
| --- | --- |

c)

unionin pakottavan lainsäädännön täytäntöönpanosta johtuvia säästöjä pidetään säästöinä, jotka olisivat syntyneet joka tapauksessa, eikä niitä sen vuoksi saa ilmoittaa säästöinä 8 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa. Tästä vaatimuksesta poiketen olemassa olevien rakennusten peruskorjaukseen liittyvät säästöt voidaan ilmoittaa energiansäästöinä 8 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa, edellyttäen että liitteessä olevan 3 kohdan h alakohdassa tarkoitettu olennaisuutta koskeva vaatimus täyttyy. Toimenpiteet, joilla edistetään 5 ja 6 artiklan mukaista energiatehokkuuden parantamista julkisella sektorilla, voidaan mahdollisesti ottaa huomioon 8 artiklan 1 kohdan mukaisten energiansäästövaatimusten täyttämiseksi, edellyttäen että toimet johtavat todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa oleviin energiansäästöihin loppukäytössä.
  Energiansäästöjen
  laskennassa on noudatettava tämän liitteen vaatimuksia;

| d) | sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetun asetuksen (EU) 2018/842 nojalla toteutetut toimenpiteet voidaan katsoa vaikutuksellisiksi, mutta jäsenvaltioiden on osoitettava, että ne johtavat todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa oleviin energiansäästöihin loppukäytössä.
  Energiansäästöjen
  laskennassa on noudatettava tämän liitteen vaatimuksia; |
| --- | --- |

d)

sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetun asetuksen (EU) 2018/842 nojalla toteutetut toimenpiteet voidaan katsoa vaikutuksellisiksi, mutta jäsenvaltioiden on osoitettava, että ne johtavat todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa oleviin energiansäästöihin loppukäytössä.
  Energiansäästöjen
  laskennassa on noudatettava tämän liitteen vaatimuksia;

| e) | jäsenvaltiot eivät voi 8 artiklan 1 kohdan mukaisen energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi ottaa huomioon energiankäytön vähenemistä sellaisilla aloilla, mukaan lukien liikenne- ja rakennusala, joilla vähennystä olisi tapahtunut joka tapauksessa EU:n päästökauppadirektiivin mukaisen päästökaupan seurauksena. Jos yhteisö on tämän direktiivin 9 artiklan mukaisen kansallisen energiatehokkuusvelvoitejärjestelmän ja rakennuksia ja maantieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän (COM(2021)0551), 2021/0211(COD)) velvoitettu osapuoli, seuranta- ja todentamisjärjestelmällä on varmistettava, että polttoaineen kulutukseen luovuttamisen yhteydessä eteenpäin siirretty hiilen hinta [ehdotuksen (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) 1 artiklan 21 kohdan mukaisesti] otetaan huomioon laskettaessa sen energiansäästötoimenpiteistä saatavia energiansäästöjä ja raportoitaessa niistä; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiot eivät voi 8 artiklan 1 kohdan mukaisen energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi ottaa huomioon energiankäytön vähenemistä sellaisilla aloilla, mukaan lukien liikenne- ja rakennusala, joilla vähennystä olisi tapahtunut joka tapauksessa EU:n päästökauppadirektiivin mukaisen päästökaupan seurauksena. Jos yhteisö on tämän direktiivin 9 artiklan mukaisen kansallisen energiatehokkuusvelvoitejärjestelmän ja rakennuksia ja maantieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän (COM(2021)0551), 2021/0211(COD)) velvoitettu osapuoli, seuranta- ja todentamisjärjestelmällä on varmistettava, että polttoaineen kulutukseen luovuttamisen yhteydessä eteenpäin siirretty hiilen hinta [ehdotuksen (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) 1 artiklan 21 kohdan mukaisesti] otetaan huomioon laskettaessa sen energiansäästötoimenpiteistä saatavia energiansäästöjä ja raportoitaessa niistä;

| f) | säästöiksi voidaan laskea ainoastaan ne osuudet säästöistä, jotka ylittävät seuraavat tasot:






  i) | uusia henkilöautoja ja uusia kevyitä kuljetusajoneuvoja koskevat unionin päästönormit, jotka johtuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 (74) täytäntöönpanosta; jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä, olettamuksensa ja laskentamenetelmänsä, jotka osoittavat
  lisäisyyden
  unionin uusiin ajoneuvoja koskeviin hiilidioksidivaatimuksiin; |
| --- | --- | --- |

f)

säästöiksi voidaan laskea ainoastaan ne osuudet säästöistä, jotka ylittävät seuraavat tasot:

i)

uusia henkilöautoja ja uusia kevyitä kuljetusajoneuvoja koskevat unionin päästönormit, jotka johtuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 (74) täytäntöönpanosta; jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä, olettamuksensa ja laskentamenetelmänsä, jotka osoittavat
  lisäisyyden
  unionin uusiin ajoneuvoja koskeviin hiilidioksidivaatimuksiin;

| ii) | unionin vaatimukset, jotka koskevat tiettyjen energiaan liittyvien tuotteiden poistamista markkinoilta direktiivin 2009/125/EY mukaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisen johdosta; jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä olettamuksensa ja laskentamenetelmänsä
  lisäisyyden
  osoittamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

unionin vaatimukset, jotka koskevat tiettyjen energiaan liittyvien tuotteiden poistamista markkinoilta direktiivin 2009/125/EY mukaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisen johdosta; jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä olettamuksensa ja laskentamenetelmänsä
  lisäisyyden
  osoittamiseksi;

| g) | sellainen politiikka sallitaan, jolla tähdätään tuotteiden, laitteiden, liikennejärjestelmien, ajoneuvojen ja polttoaineiden, rakennusten ja rakennuselementtien, prosessien tai markkinoiden energiatehokkuustason parantamiseen, lukuun ottamatta sellaisia fossiilisten polttoaineiden suoran polton teknologioiden käyttöä koskevia politiikkatoimia, jotka on pantu täytäntöön 1 päivästä
  heinäkuuta 2028


  , ja lukuun ottamatta sellaisia politiikkatoimia, joilla korvataan fossiilisten polttoaineiden suoran polton teknologioiden käyttö asuinrakennuksissa 1 päivästä tammikuuta 2024. Energiansäästöt, jotka saadaan fossiilisten polttoaineiden suoran polton käyttöä koskevista politiikkatoimista, voidaan ottaa huomioon energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi enimmäismäärään asti, joka on yhtä suuri kuin neljännes energiansäästöistä 1 päivästä tammikuuta 202430 päivään kesäkuuta 2028; |
| --- | --- |

g)

sellainen politiikka sallitaan, jolla tähdätään tuotteiden, laitteiden, liikennejärjestelmien, ajoneuvojen ja polttoaineiden, rakennusten ja rakennuselementtien, prosessien tai markkinoiden energiatehokkuustason parantamiseen, lukuun ottamatta sellaisia fossiilisten polttoaineiden suoran polton teknologioiden käyttöä koskevia politiikkatoimia, jotka on pantu täytäntöön 1 päivästä
  heinäkuuta 2028


  , ja lukuun ottamatta sellaisia politiikkatoimia, joilla korvataan fossiilisten polttoaineiden suoran polton teknologioiden käyttö asuinrakennuksissa 1 päivästä tammikuuta 2024. Energiansäästöt, jotka saadaan fossiilisten polttoaineiden suoran polton käyttöä koskevista politiikkatoimista, voidaan ottaa huomioon energiansäästövelvoitteen täyttämiseksi enimmäismäärään asti, joka on yhtä suuri kuin neljännes energiansäästöistä 1 päivästä tammikuuta 202430 päivään kesäkuuta 2028;

| g a) | fossiilisten polttoaineiden suoran polton teknologioiden käyttöä koskevat yksittäiset toimet eivät ole sallittuja 1 päivästä heinäkuuta 2028. Yksittäiset toimet, joilla edistetään teknologioiden yhdistelmiä, ovat sallittuja. Jos on kyse teknologioiden yhdistelmää edistävistä yksittäisistä toimista, fossiilisten polttoaineiden polttoteknologioihin liittyvien energiansäästöjen osuus ei ole tukikelpoista 1 päivästä heinäkuuta 2028; |
| --- | --- |

g a)

fossiilisten polttoaineiden suoran polton teknologioiden käyttöä koskevat yksittäiset toimet eivät ole sallittuja 1 päivästä heinäkuuta 2028. Yksittäiset toimet, joilla edistetään teknologioiden yhdistelmiä, ovat sallittuja. Jos on kyse teknologioiden yhdistelmää edistävistä yksittäisistä toimista, fossiilisten polttoaineiden polttoteknologioihin liittyvien energiansäästöjen osuus ei ole tukikelpoista 1 päivästä heinäkuuta 2028;

| ▌ | [Tark. 20] |
| --- | --- |

▌

[Tark. 20]

| i) | toimenpiteet, joilla edistetään pienimuotoisen uusiutuvan energian teknologian asentamista rakennuksiin tai rakennusten yhteyteen, voidaan ottaa huomioon 8 artiklan 1 kohdan mukaisten energiansäästövaatimusten täyttämiseksi, edellyttäen että toimista seuraa todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa olevia energiansäästöjä loppukäytössä.
  Energiansäästöjen
  laskennassa on noudatettava tämän liitteen vaatimuksia; |
| --- | --- |

i)

toimenpiteet, joilla edistetään pienimuotoisen uusiutuvan energian teknologian asentamista rakennuksiin tai rakennusten yhteyteen, voidaan ottaa huomioon 8 artiklan 1 kohdan mukaisten energiansäästövaatimusten täyttämiseksi, edellyttäen että toimista seuraa todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa olevia energiansäästöjä loppukäytössä.
  Energiansäästöjen
  laskennassa on noudatettava tämän liitteen vaatimuksia;

| j) | toimenpiteet, joilla edistetään aurinkolämpöteknologian asentamista, voidaan ottaa huomioon 8 artiklan 1 kohdan mukaisten energiansäästövaatimusten täyttämiseksi, edellyttäen että toimista seuraa todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa olevia energiansäästöjä loppukäytössä. Aurinkolämpötekniikalla talteen otettu ympäristöstä saatava lämpö voidaan olla ottamatta huomioon sen loppukäytön energiankulutuksessa; |
| --- | --- |

j)

toimenpiteet, joilla edistetään aurinkolämpöteknologian asentamista, voidaan ottaa huomioon 8 artiklan 1 kohdan mukaisten energiansäästövaatimusten täyttämiseksi, edellyttäen että toimista seuraa todennettavissa ja mitattavissa tai arvioitavissa olevia energiansäästöjä loppukäytössä. Aurinkolämpötekniikalla talteen otettu ympäristöstä saatava lämpö voidaan olla ottamatta huomioon sen loppukäytön energiankulutuksessa;

| k) | tehokkaampien tuotteiden ja ajoneuvojen käyttöönottoa vauhdittavan politiikan osalta, lukuun ottamatta fossiilisten polttoaineiden suoraa polttoa koskevia politiikkatoimia, voidaan ilmoittaa täysimääräiset säästöt, edellyttäen että osoitetaan, että tämä käyttöönotto tapahtuu ennen tuotteen tai ajoneuvon odotetun keskimääräisen käyttöiän päättymistä tai ennen kuin tuote tai ajoneuvo tavallisesti korvattaisiin ja että säästöt ilmoitetaan vain siihen asti, kun korvattavan tuotteen tai ajoneuvon odotettu keskimääräinen käyttöikä päättyy; |
| --- | --- |

k)

tehokkaampien tuotteiden ja ajoneuvojen käyttöönottoa vauhdittavan politiikan osalta, lukuun ottamatta fossiilisten polttoaineiden suoraa polttoa koskevia politiikkatoimia, voidaan ilmoittaa täysimääräiset säästöt, edellyttäen että osoitetaan, että tämä käyttöönotto tapahtuu ennen tuotteen tai ajoneuvon odotetun keskimääräisen käyttöiän päättymistä tai ennen kuin tuote tai ajoneuvo tavallisesti korvattaisiin ja että säästöt ilmoitetaan vain siihen asti, kun korvattavan tuotteen tai ajoneuvon odotettu keskimääräinen käyttöikä päättyy;

| l) | edistäessään energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönottoa jäsenvaltioiden on asian niin vaatiessa varmistettava, että tuotteiden, palvelujen ja toimenpiteiden käyttöönoton laatunormeista pidetään kiinni tai että tällaisia normeja otetaan käyttöön, jos niitä ei ole; |
| --- | --- |

l)

edistäessään energiatehokkuustoimenpiteiden käyttöönottoa jäsenvaltioiden on asian niin vaatiessa varmistettava, että tuotteiden, palvelujen ja toimenpiteiden käyttöönoton laatunormeista pidetään kiinni tai että tällaisia normeja otetaan käyttöön, jos niitä ei ole;

| m) | alueiden välisten sääolosuhteiden erojen huomioon ottamiseksi jäsenvaltiot voivat päättää mukauttaa säästöt tiettyyn vakioarvoon tai hyväksyä erilaisia energiansäästöjä alueiden välisten lämpötilavaihtelujen mukaisesti; |
| --- | --- |

m)

alueiden välisten sääolosuhteiden erojen huomioon ottamiseksi jäsenvaltiot voivat päättää mukauttaa säästöt tiettyyn vakioarvoon tai hyväksyä erilaisia energiansäästöjä alueiden välisten lämpötilavaihtelujen mukaisesti;

| n) | energiansäästöjen laskennassa on otettava huomioon toimenpiteiden elinkaari ja se, missä tahdissa säästöt pienenevät ajan mittaan. Laskelma tehdään laskemalla kullakin yksittäisellä toimella saavutettavat säästöt sen soveltamisen alkamispäivän ja kunkin velvoitekauden loppumispäivän välisenä aikana. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat valita toisen menetelmän, jolla arvioidaan päästävän vähintään samaan säästöjen kokonaismäärään. Käyttäessään muuta menetelmää jäsenvaltioiden on varmistettava, että tätä menetelmää käyttäen laskettu energiansäästöjen kokonaismäärä ei ylitä sitä energiansäästöjen määrää, joka olisi saatu tulokseksi laskemalla yhteen kullakin yksittäisellä toimella saavutettavat säästöt soveltamisen alkamispäivän ja vuoden 2030 välisenä aikana. Jäsenvaltioiden on kuvailtava yksityiskohtaisesti asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisissa yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, mitä muita menetelmiä ne ovat käyttäneet ja mihin toimiin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että tätä laskentaa koskevaa sitovaa vaatimusta noudatetaan. |
| --- | --- |

n)

energiansäästöjen laskennassa on otettava huomioon toimenpiteiden elinkaari ja se, missä tahdissa säästöt pienenevät ajan mittaan. Laskelma tehdään laskemalla kullakin yksittäisellä toimella saavutettavat säästöt sen soveltamisen alkamispäivän ja kunkin velvoitekauden loppumispäivän välisenä aikana. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat valita toisen menetelmän, jolla arvioidaan päästävän vähintään samaan säästöjen kokonaismäärään. Käyttäessään muuta menetelmää jäsenvaltioiden on varmistettava, että tätä menetelmää käyttäen laskettu energiansäästöjen kokonaismäärä ei ylitä sitä energiansäästöjen määrää, joka olisi saatu tulokseksi laskemalla yhteen kullakin yksittäisellä toimella saavutettavat säästöt soveltamisen alkamispäivän ja vuoden 2030 välisenä aikana. Jäsenvaltioiden on kuvailtava yksityiskohtaisesti asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisissa yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, mitä muita menetelmiä ne ovat käyttäneet ja mihin toimiin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että tätä laskentaa koskevaa sitovaa vaatimusta noudatetaan.

| 3. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat 10 artiklan ja 28 artiklan 11 kohdan nojalla toteutettuja politikkatoimia koskevat vaatimukset täyttyvät:






  a) | politiikkatoimilla ja yksittäisillä toimilla saadaan aikaan todennettavia energiansäästöjä loppukäytössä; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

politiikkatoimilla ja yksittäisillä toimilla saadaan aikaan todennettavia energiansäästöjä loppukäytössä;

| b) | tapauksen mukaan kunkin osallistuvan osapuolen, toimeksi saaneen osapuolen tai täytäntöönpanevan viranomaisen vastuu on määritelty selvästi; |
| --- | --- |

b)

tapauksen mukaan kunkin osallistuvan osapuolen, toimeksi saaneen osapuolen tai täytäntöönpanevan viranomaisen vastuu on määritelty selvästi;

| c) | energiansäästöt, jotka saavutetaan tai on määrä saavuttaa, on määritelty avoimesti; |
| --- | --- |

c)

energiansäästöt, jotka saavutetaan tai on määrä saavuttaa, on määritelty avoimesti;

| d) | vaadittujen tai politiikkatoimella saavutettavien energiansäästöjen määrä on ilmaistu joko loppuenergian tai primäärienergian kulutuksena 29 artiklassa tarkoitettuja tehollisia lämpöarvoja tai primäärienergiakertoimia käyttäen; |
| --- | --- |

d)

vaadittujen tai politiikkatoimella saavutettavien energiansäästöjen määrä on ilmaistu joko loppuenergian tai primäärienergian kulutuksena 29 artiklassa tarkoitettuja tehollisia lämpöarvoja tai primäärienergiakertoimia käyttäen;

| e) | toimeksi saaneiden osapuolten, osallistuvien osapuolten ja täytäntöönpanevien viranomaisten saavuttamista energiansäästöistä laaditaan vuotuinen raportti, joka asetetaan julkisesti saataville, sekä tiedot energiansäästöjen vuotuisista suuntauksista; |
| --- | --- |

e)

toimeksi saaneiden osapuolten, osallistuvien osapuolten ja täytäntöönpanevien viranomaisten saavuttamista energiansäästöistä laaditaan vuotuinen raportti, joka asetetaan julkisesti saataville, sekä tiedot energiansäästöjen vuotuisista suuntauksista;

| f) | tuloksia seurataan ja aiheellisia toimenpiteitä toteutetaan, jos edistyminen ei ole tyydyttävää; |
| --- | --- |

f)

tuloksia seurataan ja aiheellisia toimenpiteitä toteutetaan, jos edistyminen ei ole tyydyttävää;

| g) | yksittäisellä toimella saavutettuja
  energiansäästöjä
  ei saa ilmoittaa useampi kuin yksi osapuoli; |
| --- | --- |

g)

yksittäisellä toimella saavutettuja
  energiansäästöjä
  ei saa ilmoittaa useampi kuin yksi osapuoli;

| h) | osoitetaan, että osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen taikka täytäntöönpanevan viranomaisen toiminta on vaikuttanut konkreettisesti ilmoitettujen säästöjen syntyyn; |
| --- | --- |

h)

osoitetaan, että osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen taikka täytäntöönpanevan viranomaisen toiminta on vaikuttanut konkreettisesti ilmoitettujen säästöjen syntyyn;

| i) | osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen taikka täytäntöönpanevan viranomaisen toiminnalla ei ole kielteisiä vaikutuksia heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin, energiaköyhyydestä kärsiviin ihmisiin ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuviin
  ihmisiin
  . |
| --- | --- |

i)

osallistuvan tai toimeksi saaneen osapuolen taikka täytäntöönpanevan viranomaisen toiminnalla ei ole kielteisiä vaikutuksia heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin, energiaköyhyydestä kärsiviin ihmisiin ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuviin
  ihmisiin
  .

| 4. | Määritettäessä 10 artiklan nojalla käyttöön otetuilla verotukseen
  ja veronluonteisiin maksuihin
  liittyvillä politiikkatoimilla saavutettuja energiansäästöjä on sovellettava seuraavia periaatteita:






  a) | huomioon otetaan vain sellaisilla verotustoimenpiteillä saavutetut energiansäästöt, jotka ylittävät neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (75) tai neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (76) vaaditut polttoaineverojen vähimmäistasot; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

huomioon otetaan vain sellaisilla verotustoimenpiteillä saavutetut energiansäästöt, jotka ylittävät neuvoston direktiivissä 2003/96/EY (75) tai neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (76) vaaditut polttoaineverojen vähimmäistasot;

| a a) | huomioon otetaan vain sellaisilla verotustoimenpiteillä ja veronluonteisilla maksuilla saavutetut energiansäästöt, jotka on suunniteltu tämän direktiivin 2 artiklan 7 alakohdassa määriteltyjen energiansäästöjen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

a a)

huomioon otetaan vain sellaisilla verotustoimenpiteillä ja veronluonteisilla maksuilla saavutetut energiansäästöt, jotka on suunniteltu tämän direktiivin 2 artiklan 7 alakohdassa määriteltyjen energiansäästöjen aikaansaamiseksi.

| b) | (energia)verotustoimenpiteiden vaikutuksen laskemiseen käytettyjen ▌hintajoustojen on
  oltava loppukäyttäjäsegmenttikohtaisia, mukaan lukien tuloluokat ja yritysten tyypit ja koko, ja siten
  edustettava energian kysynnän reagoivuutta hinnan muutoksiin, ja ne on arvioitava tuoreiden ja edustavien virallisten tietolähteiden perusteella, joita sovelletaan kyseisen jäsenvaltion osalta ja jotka perustuvat, soveltuvin osin, riippumattoman laitoksen asiaan liittyviin tutkimuksiin ▌; |
| --- | --- |

b)

(energia)verotustoimenpiteiden vaikutuksen laskemiseen käytettyjen ▌hintajoustojen on
  oltava loppukäyttäjäsegmenttikohtaisia, mukaan lukien tuloluokat ja yritysten tyypit ja koko, ja siten
  edustettava energian kysynnän reagoivuutta hinnan muutoksiin, ja ne on arvioitava tuoreiden ja edustavien virallisten tietolähteiden perusteella, joita sovelletaan kyseisen jäsenvaltion osalta ja jotka perustuvat, soveltuvin osin, riippumattoman laitoksen asiaan liittyviin tutkimuksiin ▌;

| c) | energiansäästöt, jotka saavutetaan asiaan liittyvillä veropoliittisilla välineillä, mukaan lukien verokannustimet tai maksut rahastoon, on laskettava erikseen; |
| --- | --- |

c)

energiansäästöt, jotka saavutetaan asiaan liittyvillä veropoliittisilla välineillä, mukaan lukien verokannustimet tai maksut rahastoon, on laskettava erikseen;

| d) | lyhyen aikavälin hintajoustoa koskevia arvioita
  on
  käytettävä verotoimenpiteistä saatavien energiansäästöjen arviointiin, jotta vältetään päällekkäisyydet unionin lainsäädännön ja muiden politiikkatoimien kanssa; |
| --- | --- |

d)

lyhyen aikavälin hintajoustoa koskevia arvioita
  on
  käytettävä verotoimenpiteistä saatavien energiansäästöjen arviointiin, jotta vältetään päällekkäisyydet unionin lainsäädännön ja muiden politiikkatoimien kanssa;

| e) | jäsenvaltioiden on määritettävä verotuksen ja vastaavien toimenpiteiden jakaumavaikutukset heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin, energiaköyhyydestä kärsiviin
  ihmisiin
  ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuviin
  ihmisiin
  , ja osoitettava 22 artiklan 1–3 kohdan mukaisesti toteutettujen hillintätoimenpiteiden vaikutukset; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioiden on määritettävä verotuksen ja vastaavien toimenpiteiden jakaumavaikutukset heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin, energiaköyhyydestä kärsiviin
  ihmisiin
  ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuviin
  ihmisiin
  , ja osoitettava 22 artiklan 1–3 kohdan mukaisesti toteutettujen hillintätoimenpiteiden vaikutukset;

| f) | jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä, mukaan lukien laskentamenetelmät, siitä että jos energia- tai hiiliverotoimenpiteiden tai EU:n päästökauppadirektiivin (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisen päästökaupan vaikutukset ovat päällekkäisiä, energiansäästöjä ei lasketa kahteen kertaan. |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltioiden on toimitettava näyttöä, mukaan lukien laskentamenetelmät, siitä että jos energia- tai hiiliverotoimenpiteiden tai EU:n päästökauppadirektiivin (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisen päästökaupan vaikutukset ovat päällekkäisiä, energiansäästöjä ei lasketa kahteen kertaan.

| 5. | Menetelmän ilmoittaminen
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti komissiolle ehdottamansa yksityiskohtainen menetelmä, jota ne aikovat soveltaa 9 ja 10 artiklassa sekä 28 artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien ja vaihtoehtoisten toimenpiteiden toimintaan. Verotusta lukuun ottamatta ilmoituksessa on selvitettävä yksityiskohtaisesti






  a) | 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla vaaditun energiansäästön taso tai odotetut säästöt koko 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2030 väliseltä ajalta; |
| --- | --- | --- |

5.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti komissiolle ehdottamansa yksityiskohtainen menetelmä, jota ne aikovat soveltaa 9 ja 10 artiklassa sekä 28 artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen energiatehokkuusvelvoitejärjestelmien ja vaihtoehtoisten toimenpiteiden toimintaan. Verotusta lukuun ottamatta ilmoituksessa on selvitettävä yksityiskohtaisesti

a)

8 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla vaaditun energiansäästön taso tai odotetut säästöt koko 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2030 väliseltä ajalta;

| b) | miten 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytetty uusien energiansäästöjen laskettu määrä tai odotetut energiansäästöt jaksotetaan velvoitekauden aikana; |
| --- | --- |

b)

miten 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytetty uusien energiansäästöjen laskettu määrä tai odotetut energiansäästöt jaksotetaan velvoitekauden aikana;

| c) | velvoitetut, osallistuvat tai toimeksi saaneet osapuolet tai täytäntöönpanevat viranomaiset; |
| --- | --- |

c)

velvoitetut, osallistuvat tai toimeksi saaneet osapuolet tai täytäntöönpanevat viranomaiset;

| d) | kohdealat; |
| --- | --- |

d)

kohdealat;

| e) | politiikkatoimet ja yksittäiset toimet, mukaan luettuna
  energiansäästöjen
  odotettu kumulatiivinen kokonaismäärä kutakin toimea kohti; |
| --- | --- |

e)

politiikkatoimet ja yksittäiset toimet, mukaan luettuna
  energiansäästöjen
  odotettu kumulatiivinen kokonaismäärä kutakin toimea kohti;

| f) | tiedot kansallisesta energiatehokkuusrahastosta rahoitetuista politiikkatoimista tai ohjelmista tai toimenpiteistä, jotka toteutetaan ensisijaisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuvien
  ihmisten
  keskuudessa; |
| --- | --- |

f)

tiedot kansallisesta energiatehokkuusrahastosta rahoitetuista politiikkatoimista tai ohjelmista tai toimenpiteistä, jotka toteutetaan ensisijaisesti energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuvien
  ihmisten
  keskuudessa;

| g) | energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuvien ihmisten energiansäästöjen osuus ja määrä; |
| --- | --- |

g)

energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuvien ihmisten energiansäästöjen osuus ja määrä;

| h) | tapauksen mukaan tiedot sovelletuista indikaattoreista ja 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen politiikkatoimien aritmeettisesta keskiarvosta ja tuloksista; |
| --- | --- |

h)

tapauksen mukaan tiedot sovelletuista indikaattoreista ja 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen politiikkatoimien aritmeettisesta keskiarvosta ja tuloksista;

| i) | tapauksen mukaan tiedot 8 artiklan 3 kohdan nojalla toteutettujen politiikkatoimien vaikutuksista ja haittavaikutuksista energiaköyhyydestä kärsiviin ihmisiin, heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuviin
  ihmisiin
  ; |
| --- | --- |

i)

tapauksen mukaan tiedot 8 artiklan 3 kohdan nojalla toteutettujen politiikkatoimien vaikutuksista ja haittavaikutuksista energiaköyhyydestä kärsiviin ihmisiin, heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuviin
  ihmisiin
  ;

| j) | velvoitekauden kesto energiatehokkuusvelvoitejärjestelmän osalta; |
| --- | --- |

j)

velvoitekauden kesto energiatehokkuusvelvoitejärjestelmän osalta;

| k) | tapauksen mukaan velvoitetuille osapuolille asetettujen
  energiansäästö- tai kustannusalennustavoitteiden
  määrä energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuvien ihmisten keskuudessa; |
| --- | --- |

k)

tapauksen mukaan velvoitetuille osapuolille asetettujen
  energiansäästö- tai kustannusalennustavoitteiden
  määrä energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten, heikossa asemassa olevien asiakkaiden ja
  tapauksen mukaan sosiaaliperusteisissa asunnoissa
  asuvien ihmisten keskuudessa;

| l) | politiikkatoimeen liittyvät toimet; |
| --- | --- |

l)

politiikkatoimeen liittyvät toimet;

| m) | laskentamenetelmä, myös se, miten lisäisyys ja vaikutuksellisuus määritetään ja mitä menetelmiä ja viitearvoja käytetään oletettuja tai laskennallisia säästöjä varten, ja soveltuvin osin käytetyt teholliset lämpöarvot ja muuntokertoimet; |
| --- | --- |

m)

laskentamenetelmä, myös se, miten lisäisyys ja vaikutuksellisuus määritetään ja mitä menetelmiä ja viitearvoja käytetään oletettuja tai laskennallisia säästöjä varten, ja soveltuvin osin käytetyt teholliset lämpöarvot ja muuntokertoimet;

| n) | toimenpiteiden elinikä ja eliniän laskentatapa tai se, mihin se perustuu; |
| --- | --- |

n)

toimenpiteiden elinikä ja eliniän laskentatapa tai se, mihin se perustuu;

| o) | jäsenvaltion sisäisten sääolosuhteiden erojen käsittelytapa; |
| --- | --- |

o)

jäsenvaltion sisäisten sääolosuhteiden erojen käsittelytapa;

| p) | 9 ja 10 artiklan nojalla toteutettuja toimenpiteitä koskevat seuranta- ja todentamisjärjestelmät ja se, miten niiden riippumattomuus velvoitetuista, osallistuvista tai toimeksi saaneista osapuolista varmistetaan; |
| --- | --- |

p)

9 ja 10 artiklan nojalla toteutettuja toimenpiteitä koskevat seuranta- ja todentamisjärjestelmät ja se, miten niiden riippumattomuus velvoitetuista, osallistuvista tai toimeksi saaneista osapuolista varmistetaan;

| q) | verojen osalta:






  i) | kohdealat ja veronmaksajaryhmä; |
| --- | --- | --- |

q)

verojen osalta:

i)

kohdealat ja veronmaksajaryhmä;

| ii) | täytäntöönpaneva viranomainen; |
| --- | --- |

ii)

täytäntöönpaneva viranomainen;

| iii) | odotetut säästöt; |
| --- | --- |

iii)

odotetut säästöt;

| iv) | verotoimenpiteen kesto; |
| --- | --- |

iv)

verotoimenpiteen kesto;

| v) | laskentamenetelmä, myös käytetyt hintajoustot ja miten ne on määritetty; ja |
| --- | --- |

v)

laskentamenetelmä, myös käytetyt hintajoustot ja miten ne on määritetty; ja

| vi) | miten päällekkäisyyttä EU:n päästökauppadirektiivin (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisen päästökaupan kanssa on vältetty ja kahteen kertaan laskemisen riski poistettu. |
| --- | --- |

vi)

miten päällekkäisyyttä EU:n päästökauppadirektiivin (COM(2021)0551, 2021/0211(COD)) mukaisen päästökaupan kanssa on vältetty ja kahteen kertaan laskemisen riski poistettu.

LIITE VI

ENERGIAKATSELMUKSIA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, MUKAAN LUKIEN ENERGIANHALLINTAJÄRJESTELMIEN OSANA TOTEUTETTAVAT KATSELMUKSET

Tämän direktiivin 11 artiklassa tarkoitetut energiakatselmukset perustuvat seuraaviin kriteereihin:

| a) | ne perustuvat ajan tasalla oleviin, mitattuihin ja jäljitettävissä oleviin operatiivisiin tietoihin energiankulutuksesta ja (sähkön osalta) kuormitusjakaumista; |
| --- | --- |

a)

ne perustuvat ajan tasalla oleviin, mitattuihin ja jäljitettävissä oleviin operatiivisiin tietoihin energiankulutuksesta ja (sähkön osalta) kuormitusjakaumista;

| b) | ne sisältävät yksityiskohtaisen katsauksen rakennusten tai rakennusryhmien, teollisen toiminnan tai teollisuuslaitosten, liikenne mukaan lukien, energiankulutuksen rakenteesta; |
| --- | --- |

b)

ne sisältävät yksityiskohtaisen katsauksen rakennusten tai rakennusryhmien, teollisen toiminnan tai teollisuuslaitosten, liikenne mukaan lukien, energiankulutuksen rakenteesta;

| c) | niissä yksilöidään energiatehokkuustoimenpiteitä energiankulutuksen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

c)

niissä yksilöidään energiatehokkuustoimenpiteitä energiankulutuksen vähentämiseksi;

| d) | niissä yksilöidään uusiutuvan energian kustannustehokkaan käytön tai tuotannon potentiaali; |
| --- | --- |

d)

niissä yksilöidään uusiutuvan energian kustannustehokkaan käytön tai tuotannon potentiaali;

| e) | ne perustuvat mahdollisuuksien mukaan elinkaarikustannusten analysointiin yksinkertaisen takaisinmaksuajan sijasta, jotta voidaan ottaa huomioon pitkän tähtäimen säästöt, pitkän tähtäimen investointien jäännösarvot ja diskonttokorot; |
| --- | --- |

e)

ne perustuvat mahdollisuuksien mukaan elinkaarikustannusten analysointiin yksinkertaisen takaisinmaksuajan sijasta, jotta voidaan ottaa huomioon pitkän tähtäimen säästöt, pitkän tähtäimen investointien jäännösarvot ja diskonttokorot;

| f) | ne ovat suhteellisia ja riittävän edustavia, jotta niiden perusteella voidaan muodostaa luotettava kuva kokonaisenergiatehokkuudesta ja todeta luotettavalla tavalla merkittävimmät parannusmahdollisuudet. |
| --- | --- |

f)

ne ovat suhteellisia ja riittävän edustavia, jotta niiden perusteella voidaan muodostaa luotettava kuva kokonaisenergiatehokkuudesta ja todeta luotettavalla tavalla merkittävimmät parannusmahdollisuudet.

Energiakatselmusten on mahdollistettava yksityiskohtaisten ja todennettujen laskelmien tekeminen ehdotetuille toimille, jotta mahdollisista säästöistä saadaan selkeää tietoa.

Energiakatselmuksissa käytettyjen tietojen on oltava tallennettavissa historiallista analyysia ja tuloksellisuuden seurantaa varten.

▌

LIITE VI A

DATAKESKUSTEN ENERGIATEHOKKUUDEN SEURANTAA JA JULKAISEMISTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Ainakin seuraavat 11 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen datakeskusten energiatehokkuutta koskevat tiedot edellyttävät seuraamista ja julkaisemista:

| a) | datakeskuksen nimi, datakeskuksen omistajan ja ylläpitäjien nimi, kunta, jossa datakeskus sijaitsee, lukuun ottamatta datakeskuksia, jotka liittyvät kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen; |
| --- | --- |

a)

datakeskuksen nimi, datakeskuksen omistajan ja ylläpitäjien nimi, kunta, jossa datakeskus sijaitsee, lukuun ottamatta datakeskuksia, jotka liittyvät kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen;

| b) | datakeskuksen pinta-ala; asennettu teho; lämpötilan asetusarvot; vuotuinen saapuva ja lähtevä dataliikenne, jos se on datakeskuksen ylläpitäjän käytettävissä, ottaen huomioon liiketoimintamalli ja asiakastyyppi; ja datakeskuksessa tallennetun ja käsitellyn datan määrä, kun se vaikuttaa datakeskuksen energiankulutukseen; |
| --- | --- |

b)

datakeskuksen pinta-ala; asennettu teho; lämpötilan asetusarvot; vuotuinen saapuva ja lähtevä dataliikenne, jos se on datakeskuksen ylläpitäjän käytettävissä, ottaen huomioon liiketoimintamalli ja asiakastyyppi; ja datakeskuksessa tallennetun ja käsitellyn datan määrä, kun se vaikuttaa datakeskuksen energiankulutukseen;

| c) | datakeskuksen suorituskyky viimeisen täyden kalenterivuoden aikana mitattuna standardin CEN/CENELEC EN 50600-4 ”Information technology – Data centre facilities and infrastructures” seuraavien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon datakeskuksen maantieteellinen sijainti, lämmön uudelleenkäytön kysyntä ja käytettävissä olevat lämpöinfrastruktuurit tämän direktiivin 31 artiklan mukaisen delegoidun säädöksen voimaantuloon saakka:










  i) | virrankäytön tehokkuus (Power Usage Effectiveness, PUE) CEN/CENELEC EN 50600-4-2 -standardin mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

c)

datakeskuksen suorituskyky viimeisen täyden kalenterivuoden aikana mitattuna standardin CEN/CENELEC EN 50600-4 ”Information technology – Data centre facilities and infrastructures” seuraavien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon datakeskuksen maantieteellinen sijainti, lämmön uudelleenkäytön kysyntä ja käytettävissä olevat lämpöinfrastruktuurit tämän direktiivin 31 artiklan mukaisen delegoidun säädöksen voimaantuloon saakka:

i)

virrankäytön tehokkuus (Power Usage Effectiveness, PUE) CEN/CENELEC EN 50600-4-2 -standardin mukaisesti;

| ii) | uusiutuvan energian osuus (Renewable Energy Factor, REF) CEN/CENELEC EN 50600-4-3 -standardin mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

uusiutuvan energian osuus (Renewable Energy Factor, REF) CEN/CENELEC EN 50600-4-3 -standardin mukaisesti;

| iii) | energian uudelleenkäytön osuus (Energy Re-use Factor, ERF) CEN/CENELEC EN 50600-4-6 -standardin mukaisesti |
| --- | --- |

iii)

energian uudelleenkäytön osuus (Energy Re-use Factor, ERF) CEN/CENELEC EN 50600-4-6 -standardin mukaisesti

| iv) | jäähdytyksen tehokkuussuhde (Cooling Effectiveness Ratio, CER) CEN/CENELEC EN 50600-4-7 -standardin mukaisesti |
| --- | --- |

iv)

jäähdytyksen tehokkuussuhde (Cooling Effectiveness Ratio, CER) CEN/CENELEC EN 50600-4-7 -standardin mukaisesti

| v) | hiilenkäytön tehokkuus (Carbon Usage Effectiveness, CUE) CEN/CENELEC EN 50600-4-8 -standardin mukaisesti; |
| --- | --- |

v)

hiilenkäytön tehokkuus (Carbon Usage Effectiveness, CUE) CEN/CENELEC EN 50600-4-8 -standardin mukaisesti;

| vi) | vedenkäytön tehokkuus (Water Usage Effectiveness, WUE) CEN/CENELEC EN 50600-4-9 -standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

vi)

vedenkäytön tehokkuus (Water Usage Effectiveness, WUE) CEN/CENELEC EN 50600-4-9 -standardin mukaisesti.

LIITE VII

MAAKAASUN TOSIASIALLISEEN KULUTUKSEEN PERUSTUVAA LASKUTUSTA JA LASKUTUSTIETOJA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   Laskutusta koskevat vähimmäisvaatimukset

1.1.   Tosiasialliseen kulutukseen perustuva laskutus

Jotta loppuasiakkaat voisivat säännellä omaa energiankulutustaan, laskutuksen olisi tapahduttava tosiasiallisen kulutuksen perusteella vähintään kerran vuodessa, ja laskutustiedot olisi pyynnöstä tai jos asiakkaat ovat valinneet sähköisen laskutuksen asetettava saataville vähintään neljännesvuosittain pyynnöstä, tai muutoin kaksi kertaa vuodessa. Vain ruoanvalmistustarkoituksiin käytettävä kaasu voidaan jättää tämän vaatimuksen ulkopuolelle.

1.2.   Laskuun sisältyvät vähimmäistiedot

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laskuissa, sopimuksissa, liiketoimissa ja jakeluasemilla saatavissa kuiteissa tai niiden mukana asetetaan tarpeen mukaan loppuasiakkaiden saataville selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla seuraavat tiedot:

| a) | voimassa olevat energian tosiasialliset hinnat ja todellinen kulutus; |
| --- | --- |

a)

voimassa olevat energian tosiasialliset hinnat ja todellinen kulutus;

| b) | loppuasiakkaan nykyisen energiankulutuksen ja saman kauden edellisen vuoden kulutuksen vertailu mieluiten graafisessa muodossa; |
| --- | --- |

b)

loppuasiakkaan nykyisen energiankulutuksen ja saman kauden edellisen vuoden kulutuksen vertailu mieluiten graafisessa muodossa;

| c) | sellaisten kuluttajajärjestöjen, energiatoimistojen tai vastaavien elinten yhteystiedot, mukaan lukien internetsivustojen osoitteet, joilta voi saada tietoa saatavilla olevista energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä, vertailukelpoisista loppuasiakasprofiileista ja energiaa käyttävien laitteiden objektiivisista teknisistä eritelmistä. |
| --- | --- |

c)

sellaisten kuluttajajärjestöjen, energiatoimistojen tai vastaavien elinten yhteystiedot, mukaan lukien internetsivustojen osoitteet, joilta voi saada tietoa saatavilla olevista energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä, vertailukelpoisista loppuasiakasprofiileista ja energiaa käyttävien laitteiden objektiivisista teknisistä eritelmistä.

Lisäksi jäsenvaltioiden on aina siellä, missä se on mahdollista ja hyödyksi, varmistettava, että laskuissa, sopimuksissa, liiketoimissa ja jakeluasemilla saatavissa kuiteissa, niiden mukana tai niihin merkittyinä asetetaan loppuasiakkaiden saataville selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla vertailut saman käyttäjäluokan loppuasiakkaan keskimääräisen normeeratun tai vertailukäyttäjän kanssa.

1.3.   Energiatehokkuutta koskeva neuvonta laskuissa ja muu loppuasiakkaille annettava palaute

Energian jakelijoiden, jakeluverkonhaltijoiden ja energian vähittäismyyntiyritysten on sopimuksia ja sopimusmuutoksia lähettäessään sekä asiakkaiden saamissa laskuissa tai henkilöasiakkaille suunnattujen internetsivustojen kautta ilmoitettava asiakkailleen selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla sellaisten riippumattomien kuluttajaneuvontakeskusten, energiatoimistojen tai vastaavien elinten yhteystiedot, mukaan lukien niiden internetosoitteet, joista he voivat saada neuvoja saatavilla olevista energiatehokkuustoimenpiteistä, energiankulutuksensa vertailuprofiileista ja energiaa käyttävien laitteiden teknisistä eritelmistä, joiden avulla he voivat vähentää näiden laitteiden kulutusta.

LIITE VIII

LÄMMITYKSEN, JÄÄHDYTYKSEN JA LÄMPIMÄN KÄYTTÖVEDEN LASKUTUS- JA KULUTUSTIETOJA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   Todelliseen kulutukseen tai lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemiin perustuva laskutus

Jotta loppukäyttäjät voivat säännellä omaa energiankulutustaan, laskutuksen on tapahduttava todellisen kulutuksen tai lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemien perusteella vähintään kerran vuodessa.

2.   Laskutus- tai kulutustietojen vähimmäistiheys

Jos etäluettavat mittarit tai lämmityskustannusten jakolaitteet on asennettu, todelliseen kulutukseen tai lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemiin perustuvat laskutus- tai kulutustiedot on 31 päivään joulukuuta 2021 saakka toimitettava loppukäyttäjille vähintään neljännesvuosittain pyynnöstä tai jos loppuasiakkaat ovat valinneet sähköisen laskutuksen, taikka muutoin kaksi kertaa vuodessa.

Jos etäluettavat mittarit tai lämmityskustannusten jakolaitteet on asennettu, todelliseen kulutukseen tai lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemiin perustuvat laskutus- tai kulutustiedot on 1 päivästä tammikuuta 2022 lähtien toimitettava loppukäyttäjille vähintään kuukausittain. Ne voidaan myös asettaa saataville internetin kautta ja päivittää niin usein kuin käytettävät mittauslaitteet ja järjestelmät sen mahdollistavat. Lämmitys ja jäähdytys voidaan vapauttaa tästä vaatimuksesta lämmitys-/jäähdytyskausien ulkopuolella.

3.   Laskuun sisältyvät vähimmäistiedot

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laskuissa tai niiden mukana asetetaan loppukäyttäjien saataville selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla seuraavat todelliseen kulutukseen tai lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemiin perustuvat tiedot:

| a) | voimassa olevat energian tosiasialliset hinnat ja todellinen kulutus tai lämmityskustannusten kokonaismäärä ja lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemat; |
| --- | --- |

a)

voimassa olevat energian tosiasialliset hinnat ja todellinen kulutus tai lämmityskustannusten kokonaismäärä ja lämmityskustannusten jakolaitteiden lukemat;

| b) | tiedot käytetystä polttoainesekoituksesta sekä siihen liittyvistä vuotuisista kasvihuonekaasupäästöistä, mukaan luettuna loppukäyttäjille, jotka käyttävät kaukolämmitystä tai -jäähdytystä, ja kuvaus sovellettavista eri veroista, maksuista ja tariffeista. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kasvihuonekaasupäästöistä ilmoittamista koskevan vaatimuksen soveltamisalaa niin, että se koskee vain toimituksia sellaisista kaukolämpöjärjestelmistä, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yli 20 MW; |
| --- | --- |

b)

tiedot käytetystä polttoainesekoituksesta sekä siihen liittyvistä vuotuisista kasvihuonekaasupäästöistä, mukaan luettuna loppukäyttäjille, jotka käyttävät kaukolämmitystä tai -jäähdytystä, ja kuvaus sovellettavista eri veroista, maksuista ja tariffeista. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kasvihuonekaasupäästöistä ilmoittamista koskevan vaatimuksen soveltamisalaa niin, että se koskee vain toimituksia sellaisista kaukolämpöjärjestelmistä, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yli 20 MW;

| c) | loppukäyttäjän nykyisen energiankulutuksen ja edellisen vuoden saman kauden kulutuksen vertailu graafisessa muodossa, ilmaston mukaan korjattuina lämmityksen ja jäähdytyksen osalta; |
| --- | --- |

c)

loppukäyttäjän nykyisen energiankulutuksen ja edellisen vuoden saman kauden kulutuksen vertailu graafisessa muodossa, ilmaston mukaan korjattuina lämmityksen ja jäähdytyksen osalta;

| d) | sellaisten kuluttajajärjestöjen, energiatoimistojen tai vastaavien elinten yhteystiedot, mukaan lukien internetsivustojen osoitteet, joilta voi saada tietoa saatavilla olevista energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä, vertailukelpoisista loppukäyttäjäprofiileista ja energiaa käyttävien laitteiden objektiivisista teknisistä eritelmistä; |
| --- | --- |

d)

sellaisten kuluttajajärjestöjen, energiatoimistojen tai vastaavien elinten yhteystiedot, mukaan lukien internetsivustojen osoitteet, joilta voi saada tietoa saatavilla olevista energiatehokkuutta parantavista toimenpiteistä, vertailukelpoisista loppukäyttäjäprofiileista ja energiaa käyttävien laitteiden objektiivisista teknisistä eritelmistä;

| e) | tiedot jäsenvaltioissa sovellettavista asiaankuuluvista valitusmenettelyistä, oikeusasiamiehen palveluista tai vaihtoehtoisista riitojenratkaisumekanismeista; |
| --- | --- |

e)

tiedot jäsenvaltioissa sovellettavista asiaankuuluvista valitusmenettelyistä, oikeusasiamiehen palveluista tai vaihtoehtoisista riitojenratkaisumekanismeista;

| f) | vertailut saman käyttäjäluokan keskimääräisen vakioidun tai vertailukohtana pidettävän loppukäyttäjän kanssa. Sähköisten laskujen tapauksessa tämä vertailu voidaan asettaa sen sijaan saataville verkossa ja merkittynä laskuihin. |
| --- | --- |

f)

vertailut saman käyttäjäluokan keskimääräisen vakioidun tai vertailukohtana pidettävän loppukäyttäjän kanssa. Sähköisten laskujen tapauksessa tämä vertailu voidaan asettaa sen sijaan saataville verkossa ja merkittynä laskuihin.

Laskuissa, jotka eivät perustu todelliseen kulutukseen tai lämmityskustannusten jakolaitteen lukemiin, on oltava selkeä ja ymmärrettävä selvitys siitä, miten laskussa esitetty määrä on laskettu, ja ainakin d ja e alakohdassa tarkoitetut tiedot.

LIITE IX

LÄMMITYKSEN JA JÄÄHDYTYKSEN TEHOSTAMISMAHDOLLISUUDET

Tämän direktiivin 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kansallisten lämmitys- ja jäähdytysmahdollisuuksien kattavaan arviointiin on sisällyttävä seuraavat seikat ja niiden on perustuttava seuraaviin seikkoihin:

I osa

SELVITYS LÄMMITYKSESTÄ JA JÄÄHDYTYKSESTÄ

| 1. | Lämmityksen ja jäähdytyksen kysyntä arvioituna hyötyenergiana (77) ja määritettynä lopullisena energiankulutuksena gigawattitunteina (GWh) vuodessa (78) sektoreittain:






  a) | kotitaloudet; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kotitaloudet;

| b) | palvelut; |
| --- | --- |

b)

palvelut;

| c) | teollisuus; |
| --- | --- |

c)

teollisuus;

| d) | muut alat, joiden oma kulutus on yli 5 prosenttia kansallisesta hyötylämmityksen ja -jäähdytyksen tarpeesta; |
| --- | --- |

d)

muut alat, joiden oma kulutus on yli 5 prosenttia kansallisesta hyötylämmityksen ja -jäähdytyksen tarpeesta;

| 2. | nykyisen lämmityksen ja jäähdytyksen yksilöiminen tai 2 kohdan a alakohdan i alakohdan tapauksessa yksilöiminen tai arvio:






  a) | tekniikoittain gigawattitunteina vuodessa (79) 1 kohdassa mainituilla aloilla, erottaen toisistaan fossiilisista ja uusiutuvista energialähteistä saatu energia, jos mahdollista:






  i) | tuotettu paikalla kotitalouksissa tai palveluntarjoamispaikoissa






  — | lämpökattiloilla; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

tekniikoittain gigawattitunteina vuodessa (79) 1 kohdassa mainituilla aloilla, erottaen toisistaan fossiilisista ja uusiutuvista energialähteistä saatu energia, jos mahdollista:

i)

tuotettu paikalla kotitalouksissa tai palveluntarjoamispaikoissa

—

lämpökattiloilla;

| — | tehokkaalla lämmön ja sähkön yhteistuotannolla; |
| --- | --- |

—

tehokkaalla lämmön ja sähkön yhteistuotannolla;

| — | lämpöpumpuilla; |
| --- | --- |

—

lämpöpumpuilla;

| — | muilla tekniikoilla ja muista lähteistä paikan päällä; |
| --- | --- |

—

muilla tekniikoilla ja muista lähteistä paikan päällä;

| ii) | tuotettu paikalla muualla kuin palveluntarjoamispaikoissa tai kotitalouksissa






  — | lämpökattiloilla; |
| --- | --- | --- |

ii)

tuotettu paikalla muualla kuin palveluntarjoamispaikoissa tai kotitalouksissa

—

lämpökattiloilla;

| — | tehokkaalla lämmön ja sähkön yhteistuotannolla; |
| --- | --- |

—

tehokkaalla lämmön ja sähkön yhteistuotannolla;

| — | lämpöpumpuilla; |
| --- | --- |

—

lämpöpumpuilla;

| — | muilla tekniikoilla ja muista lähteistä paikan päällä; |
| --- | --- |

—

muilla tekniikoilla ja muista lähteistä paikan päällä;

| iii) | tuotettu muualla kuin paikan päällä






  — | tehokkaalla lämmön ja sähkön yhteistuotannolla; |
| --- | --- | --- |

iii)

tuotettu muualla kuin paikan päällä

—

tehokkaalla lämmön ja sähkön yhteistuotannolla;

| — | hukkalämmöllä; |
| --- | --- |

—

hukkalämmöllä;

| — | muilla tekniikoilla ja muista lähteistä muualla kuin paikan päällä; |
| --- | --- |

—

muilla tekniikoilla ja muista lähteistä muualla kuin paikan päällä;

| b) | sellaisten laitosten yksilöinti, jotka tuottavat hukkalämpöä tai -kylmää, ja niiden mahdollinen lämmitys- tai jäähdytysenergian tuotanto vuodessa gigawattitunteina:






  i) | lämpövoimalat, jotka pystyvät heti tai jälkiasennusten jälkeen tuottamaan hukkalämpöä, jonka kokonaislämpöteho on yli 50 MW; |
| --- | --- | --- |

b)

sellaisten laitosten yksilöinti, jotka tuottavat hukkalämpöä tai -kylmää, ja niiden mahdollinen lämmitys- tai jäähdytysenergian tuotanto vuodessa gigawattitunteina:

i)

lämpövoimalat, jotka pystyvät heti tai jälkiasennusten jälkeen tuottamaan hukkalämpöä, jonka kokonaislämpöteho on yli 50 MW;

| ii) | lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitokset, joissa käytetään liitteessä II olevassa II osassa tarkoitettuja tekniikoita ja joiden kokonaislämpöteho on yli 20 MW; |
| --- | --- |

ii)

lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitokset, joissa käytetään liitteessä II olevassa II osassa tarkoitettuja tekniikoita ja joiden kokonaislämpöteho on yli 20 MW;

| iii) | jätteenpolttolaitokset; |
| --- | --- |

iii)

jätteenpolttolaitokset;

| iv) | uusiutuvan energian laitokset, joiden kokonaislämpöteho on yli 20 MW, jotka eivät ole 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuja laitoksia ja jotka tuottavat lämmitystä tai jäähdytystä uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa käyttäen; |
| --- | --- |

iv)

uusiutuvan energian laitokset, joiden kokonaislämpöteho on yli 20 MW, jotka eivät ole 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuja laitoksia ja jotka tuottavat lämmitystä tai jäähdytystä uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa käyttäen;

| v) | teollisuuslaitokset, joiden kokonaislämpöteho on yli 20 MW ja jotka voivat tuottaa hukkalämpöä; |
| --- | --- |

v)

teollisuuslaitokset, joiden kokonaislämpöteho on yli 20 MW ja jotka voivat tuottaa hukkalämpöä;

| c) | uusiutuvista lähteistä sekä hukkalämmöstä tai -kylmästä peräisin olevan energian ilmoitettu osuus loppuenergiankulutuksesta kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen (80) alalla viiden viime vuoden aikana direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

uusiutuvista lähteistä sekä hukkalämmöstä tai -kylmästä peräisin olevan energian ilmoitettu osuus loppuenergiankulutuksesta kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen (80) alalla viiden viime vuoden aikana direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti;

| 3. | koko jäsenvaltion kattava kartta, jossa yksilöidään (kaupallisesti arkaluonteiset tiedot suojaten)






  a) | 1 kohdan mukaiseen analyysiin perustuvat lämmityksen ja jäähdytyksen kysyntäalueet käyttäen johdonmukaisia kriteereitä, joilla voidaan keskittyä runsaasti energiaa tarvitseviin alueisiin kunnissa ja taajamissa; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

1 kohdan mukaiseen analyysiin perustuvat lämmityksen ja jäähdytyksen kysyntäalueet käyttäen johdonmukaisia kriteereitä, joilla voidaan keskittyä runsaasti energiaa tarvitseviin alueisiin kunnissa ja taajamissa;

| b) | 2 kohdan b alakohdan mukaan määritellyt olemassa olevat lämmityksen ja jäähdytyksen tarjontapisteet ja kaukolämpölaitokset; |
| --- | --- |

b)

2 kohdan b alakohdan mukaan määritellyt olemassa olevat lämmityksen ja jäähdytyksen tarjontapisteet ja kaukolämpölaitokset;

| c) | 2 kohdan b alakohdan tyyppiset suunnitellut lämmityksen ja jäähdytyksen tarjontapisteet ja kaukolämpölaitokset; |
| --- | --- |

c)

2 kohdan b alakohdan tyyppiset suunnitellut lämmityksen ja jäähdytyksen tarjontapisteet ja kaukolämpölaitokset;

| 4. | ennuste lämmityksen ja jäähdytyksen kysynnän kehityksestä seuraavien 30 vuoden näkökulmasta gigawattitunteina (GWh) ottaen erityisesti huomioon seuraavien 10 vuoden ennusteet, kysynnän muutos rakennuksissa ja eri teollisuuden aloilla sekä direktiivin (EU) 2018/844 mukaisten rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden ja muiden vastaavien kysynnän hallintaan liittyvien toimintapolitiikkojen ja strategioiden vaikutukset. |
| --- | --- |

4.

II osa

TAVOITTEET, STRATEGIAT JA POLITIIKKATOIMET

| 5. | Lämmitystä ja jäähdytystä tehostamalla annettava jäsenvaltion suunniteltu panos sen kansallisiin tavoitteisiin, päämääriin ja panoksiin, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2018/1999 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa esitettyihin energiaunionin viiteen ulottuvuuteen, erityisesti 4 artiklan b alakohdan 1–4 alakohdan ja 15 artiklan 4 kohdan b alakohdan osalta, ja niiden osien yksilöinti, jotka ovat yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin nähden ylimääräisiä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yleiskatsaus nykyisistä politiikoista ja toimenpiteistä, sellaisina kuin ne on kuvattu asetuksen (EU) 2018/1999 3, 20 ja 21 artiklan ja 27 artiklan a alakohdan mukaisesti toimitetussa uusimmassa raportissa. |
| --- | --- |

6.

III osa

ANALYYSI ▌TALOUDELLISISTA

  TEHOSTAMISMAHDOLLISUUKSISTA

  LÄMMITYKSESSÄ JA JÄÄHDYTYKSESSÄ

| 7. | Lämmitykseen ja jäähdytykseen käytettävien eri tekniikoiden taloudellista potentiaalia (81) koskeva analyysi on tehtävä koko valtion alueella käyttämällä 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kustannus-hyötyanalyysiä, ja siinä on esitettävä vaihtoehtoisia skenaarioita tehokkaammille ja uusiutuville lämmitys- ja jäähdytystekniikoille ja erotettava tarvittaessa toisistaan fossiilisista ja uusiutuvista energialähteistä saatu energia.
  Seuraavat tekniikat olisi otettava huomioon:






  a) | teollisuuden hukkalämpö ja -kylmä; |
| --- | --- | --- |

7.

Seuraavat tekniikat olisi otettava huomioon:

a)

teollisuuden hukkalämpö ja -kylmä;

| b) | jätteenpoltto; |
| --- | --- |

b)

jätteenpoltto;

| c) | tehokas yhteistuotanto; |
| --- | --- |

c)

tehokas yhteistuotanto;

| d) | muut uusiutuvat energialähteet (kuten geoterminen energia, aurinkolämpö ja biomassa) kuin ne, joita käytetään tehokkaaseen yhteistuotantoon; |
| --- | --- |

d)

muut uusiutuvat energialähteet (kuten geoterminen energia, aurinkolämpö ja biomassa) kuin ne, joita käytetään tehokkaaseen yhteistuotantoon;

| e) | lämpöpumput; |
| --- | --- |

e)

lämpöpumput;

| f) | olemassa olevien kaukolämpöverkkojen lämpö- ja kylmähäviöiden vähentäminen; |
| --- | --- |

f)

olemassa olevien kaukolämpöverkkojen lämpö- ja kylmähäviöiden vähentäminen;

| 8. | taloudellisen potentiaalin analyysin on sisällettävä seuraavat vaiheet ja näkökohdat:






  a) | Näkökohdat:






  i) | 23 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi tehtävän kustannus-hyötyanalyysin on sisällettävä taloudellinen analyysi, jossa otetaan huomioon sosioekonomiset ja ympäristötekijät (82), sekä rahoituksellinen analyysi, jonka tarkoituksena on hankkeiden arvioiminen sijoittajien näkökulmasta. Sekä taloudellisissa että rahoituksellisissa analyyseissä on käytettävä nettonykyarvoa arviointiperusteena; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

Näkökohdat:

i)

23 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi tehtävän kustannus-hyötyanalyysin on sisällettävä taloudellinen analyysi, jossa otetaan huomioon sosioekonomiset ja ympäristötekijät (82), sekä rahoituksellinen analyysi, jonka tarkoituksena on hankkeiden arvioiminen sijoittajien näkökulmasta. Sekä taloudellisissa että rahoituksellisissa analyyseissä on käytettävä nettonykyarvoa arviointiperusteena;

| ii) | perusskenaarion olisi toimittava viitekohtana, ja siinä olisi otettava huomioon kattavaa arviointia laadittaessa voimassa olevat politiikat (83), ja se olisi liitettävä tämän liitteen I osan ja II osan 6 kohdan mukaisesti kerättyihin tietoihin; |
| --- | --- |

ii)

perusskenaarion olisi toimittava viitekohtana, ja siinä olisi otettava huomioon kattavaa arviointia laadittaessa voimassa olevat politiikat (83), ja se olisi liitettävä tämän liitteen I osan ja II osan 6 kohdan mukaisesti kerättyihin tietoihin;

| iii) | perusskenaariolle vaihtoehtoisissa skenaarioissa on otettava huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet. Kussakin skenaariossa on esitettävä seuraavat tekijät perusskenaarioon verrattuna:






  — | tarkasteltujen tekniikoiden taloudellinen potentiaali käyttäen perusteena nettonykyarvoa; |
| --- | --- | --- |

iii)

perusskenaariolle vaihtoehtoisissa skenaarioissa on otettava huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet. Kussakin skenaariossa on esitettävä seuraavat tekijät perusskenaarioon verrattuna:

—

tarkasteltujen tekniikoiden taloudellinen potentiaali käyttäen perusteena nettonykyarvoa;

| — | kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset; |
| --- | --- |

—

kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset;

| — | primäärienergian säästöt gigawattitunteina vuodessa; |
| --- | --- |

—

primäärienergian säästöt gigawattitunteina vuodessa;

| — | vaikutus uusiutuvan energian osuuteen kansallisessa energiayhdistelmässä. |
| --- | --- |

—

vaikutus uusiutuvan energian osuuteen kansallisessa energiayhdistelmässä.

Skenaariot, joita ei voida toteuttaa teknisistä tai taloudellisista syistä taikka kansallisen sääntelyn vuoksi, voidaan jättää kustannus-hyötyanalyysin ulkopuolelle aikaisessa vaiheessa, jos se on huolellisesti ja selkeästi esitettyjen ja hyvin dokumentoitujen näkökohtien johdosta perusteltua.

Arvioinnissa ja päätöksenteossa olisi otettava huomioon kustannukset ja energiansäästöt, jotka saadaan energiantoimitusten joustavuuden lisääntymisestä ja sähköverkkojen entistä optimaalisemmasta käytöstä analysoiduissa skenaarioissa, mukaan lukien infrastruktuuri-investointien vähentämisen ansiosta vältetyt kustannukset ja säästöt.

| b) | Kustannukset ja hyödyt:
  Edellä 8 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin hyötyihin ja säästöihin kuuluvat ainakin seuraavat:






  i) | Hyödyt:






  — | tuotoksen arvo kuluttajalle (lämmitys, jäähdytys ja sähkö); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kustannukset ja hyödyt:

Edellä 8 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin hyötyihin ja säästöihin kuuluvat ainakin seuraavat:

i)

Hyödyt:

—

tuotoksen arvo kuluttajalle (lämmitys, jäähdytys ja sähkö);

| — | mahdollisuuksien mukaan ympäristö-, kasvihuonekaasupäästö- ja terveys- sekä turvallisuushyötyjen kaltaiset ulkoiset hyödyt; |
| --- | --- |

—

mahdollisuuksien mukaan ympäristö-, kasvihuonekaasupäästö- ja terveys- sekä turvallisuushyötyjen kaltaiset ulkoiset hyödyt;

| — | mahdollisuuksien mukaan työmarkkinavaikutukset, energiaturvallisuus ja kilpailukyky; |
| --- | --- |

—

mahdollisuuksien mukaan työmarkkinavaikutukset, energiaturvallisuus ja kilpailukyky;

| ii) | Kustannukset:






  — | laitosten ja laitteiden pääomakustannukset; |
| --- | --- | --- |

ii)

Kustannukset:

—

laitosten ja laitteiden pääomakustannukset;

| — | liitännäisten energiaverkkojen pääomakustannukset; |
| --- | --- |

—

liitännäisten energiaverkkojen pääomakustannukset;

| — | muuttuvat ja kiinteät käyttökustannukset; |
| --- | --- |

—

muuttuvat ja kiinteät käyttökustannukset;

| — | energiakustannukset; |
| --- | --- |

—

energiakustannukset;

| — | mahdollisuuksien mukaan ympäristö-, terveys- ja turvallisuuskustannukset; |
| --- | --- |

—

mahdollisuuksien mukaan ympäristö-, terveys- ja turvallisuuskustannukset;

| — | mahdollisuuksien mukaan työmarkkinakustannukset, energiaturvallisuus ja kilpailukyky. |
| --- | --- |

—

mahdollisuuksien mukaan työmarkkinakustannukset, energiaturvallisuus ja kilpailukyky.

| c) | Perusskenaarion kannalta merkitykselliset skenaariot:
  Kaikki perusskenaarion kannalta merkitykselliset skenaariot, mukaan lukien tehokkaan käyttäjäkohtaisen lämmityksen ja jäähdytyksen asema.






  i) | Kustannus-hyötyanalyysi voi koskea joko hankkeen arviointia tai hankkeiden ryhmää laajemmassa paikallisessa, alueellisessa tai kansallisessa arvioinnissa, jossa määritetään perusskenaarioon nähden kustannustehokkain ja hyödyllisin lämmitys- tai jäähdytysvaihtoehto tietylle maantieteelliselle alueelle suunnittelua varten. |
| --- | --- | --- |

c)

Perusskenaarion kannalta merkitykselliset skenaariot:

Kaikki perusskenaarion kannalta merkitykselliset skenaariot, mukaan lukien tehokkaan käyttäjäkohtaisen lämmityksen ja jäähdytyksen asema.

i)

Kustannus-hyötyanalyysi voi koskea joko hankkeen arviointia tai hankkeiden ryhmää laajemmassa paikallisessa, alueellisessa tai kansallisessa arvioinnissa, jossa määritetään perusskenaarioon nähden kustannustehokkain ja hyödyllisin lämmitys- tai jäähdytysvaihtoehto tietylle maantieteelliselle alueelle suunnittelua varten.

| d) | Rajat ja yhdennetty lähestymistapa:






  i) | maantieteellisen rajan on katettava tarkkaan määritelty soveltuva maantieteellinen alue; |
| --- | --- | --- |

d)

Rajat ja yhdennetty lähestymistapa:

i)

maantieteellisen rajan on katettava tarkkaan määritelty soveltuva maantieteellinen alue;

| ii) | kustannus-hyötyanalyyseissä on otettava huomioon kaikki järjestelmän ja maantieteellisen rajan sisällä käytettävissä olevat asiaankuuluvat keskitetyt tai hajautetut energialähteet, mukaan lukien tämän liitteen osassa III olevassa 7 kohdassa tarkoitetut tekniikat sekä lämmityksen ja jäähdytyksen kysynnän kehityssuunnat ja ominaispiirteet. |
| --- | --- |

ii)

kustannus-hyötyanalyyseissä on otettava huomioon kaikki järjestelmän ja maantieteellisen rajan sisällä käytettävissä olevat asiaankuuluvat keskitetyt tai hajautetut energialähteet, mukaan lukien tämän liitteen osassa III olevassa 7 kohdassa tarkoitetut tekniikat sekä lämmityksen ja jäähdytyksen kysynnän kehityssuunnat ja ominaispiirteet.

| e) | Oletukset:






  i) | Jäsenvaltioiden on toimitettava kustannus-hyötyanalyysejä varten oletukset tärkeimpien panos- ja tuotostekijöiden hinnoista ja diskonttokorosta. |
| --- | --- | --- |

e)

Oletukset:

i)

Jäsenvaltioiden on toimitettava kustannus-hyötyanalyysejä varten oletukset tärkeimpien panos- ja tuotostekijöiden hinnoista ja diskonttokorosta.

| ii) | Taloudellisessa analyysissä nettonykyarvon laskentaa varten käytetty diskonttokorko on valittava eurooppalaisten tai kansallisten suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

Taloudellisessa analyysissä nettonykyarvon laskentaa varten käytetty diskonttokorko on valittava eurooppalaisten tai kansallisten suuntaviivojen mukaisesti.

| iii) | Jäsenvaltioiden on käytettävä kansallisia, eurooppalaisia tai kansainvälisiä energian hintakehitysennusteita, jos se on kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti asianmukaista. |
| --- | --- |

iii)

Jäsenvaltioiden on käytettävä kansallisia, eurooppalaisia tai kansainvälisiä energian hintakehitysennusteita, jos se on kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti asianmukaista.

| iv) | Taloudellisessa analyysissä käytetyistä hinnoista on käytävä ilmi sosioekonomiset kustannukset ja hyödyt. Ulkoiset kustannukset, kuten ympäristö- ja terveysvaikutukset, olisi sisällytettävä mahdollisuuksien mukaan, esimerkiksi silloin, kun markkinahinta on olemassa tai kun se sisältyy jo eurooppalaisiin tai kansallisiin säännöksiin. |
| --- | --- |

iv)

Taloudellisessa analyysissä käytetyistä hinnoista on käytävä ilmi sosioekonomiset kustannukset ja hyödyt. Ulkoiset kustannukset, kuten ympäristö- ja terveysvaikutukset, olisi sisällytettävä mahdollisuuksien mukaan, esimerkiksi silloin, kun markkinahinta on olemassa tai kun se sisältyy jo eurooppalaisiin tai kansallisiin säännöksiin.

| f) | Herkkyysanalyysi:






  i) | Mukana on oltava herkkyysanalyysi hankkeen tai hankeryhmän kustannusten ja hyötyjen arvioimiseksi, ja sen on perustuttava muuttujiin, joilla on merkittävä vaikutus laskelmien tulokseen, kuten energian eri hinnat, kysynnän tasot, diskonttokorot ja muut. |
| --- | --- | --- |

f)

Herkkyysanalyysi:

i)

Mukana on oltava herkkyysanalyysi hankkeen tai hankeryhmän kustannusten ja hyötyjen arvioimiseksi, ja sen on perustuttava muuttujiin, joilla on merkittävä vaikutus laskelmien tulokseen, kuten energian eri hinnat, kysynnän tasot, diskonttokorot ja muut.

IV osa

MAHDOLLISET UUDET STRATEGIAT JA POLITIIKKATOIMET

| 9. | Selvitys uusista lainsäädännöllisistä ja muista toimenpiteistä (84), joilla pyritään toteuttamaan 7 ja 8 kohdan mukaisesti määritetyt taloudelliset mahdollisuudet, ja niistä odotettavat






  a) | kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset;

| b) | primäärienergian säästöt gigawattitunteina vuodessa; |
| --- | --- |

b)

primäärienergian säästöt gigawattitunteina vuodessa;

| c) | vaikutus tehokkaan yhteistuotannon osuuteen; |
| --- | --- |

c)

vaikutus tehokkaan yhteistuotannon osuuteen;

| d) | vaikutus uusiutuvan energian osuuteen kansallisessa energialähteiden yhdistelmässä ja lämmitys- ja jäähdytysalalla; |
| --- | --- |

d)

vaikutus uusiutuvan energian osuuteen kansallisessa energialähteiden yhdistelmässä ja lämmitys- ja jäähdytysalalla;

| e) | yhteydet kansalliseen rahoitussuunnitelmaan sekä julkisen talouden ja markkinatoimijoiden saamat kustannussäästöt; |
| --- | --- |

e)

yhteydet kansalliseen rahoitussuunnitelmaan sekä julkisen talouden ja markkinatoimijoiden saamat kustannussäästöt;

| f) | arvio julkisista tukitoimenpiteistä, jos niitä on, sekä niiden vuosibudjetti ja mahdollisen tukiosuuden osoittaminen. |
| --- | --- |

f)

arvio julkisista tukitoimenpiteistä, jos niitä on, sekä niiden vuosibudjetti ja mahdollisen tukiosuuden osoittaminen.

LIITE X

KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI

Periaatteet 24 artiklan 4 ja 6 kohdan soveltamiseksi

Kustannus-hyötyanalyyseistä saadaan tietoja 24 artiklan 4 ja 6 kohdassa mainittuja toimenpiteitä varten:

Jos suunnitteilla on ainoastaan sähköä tuottava laitos tai laitos, johon ei liity lämmön talteenottoa, suunniteltuja laitoksia tai suunniteltua on uudistamista verrattava vastaavaan laitokseen, joka tuottaa saman määrän sähköä tai prosessilämpöä, mutta joka ottaa talteen hukkalämmön ja toimittaa lämpöä tehokkaan yhteistuotannon avulla ja/tai kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysverkkojen kautta.

Tietyllä maantieteellisellä alueella arvioinnissa on otettava huomioon suunniteltu laitos ja kaikki asianmukaiset olemassa olevat tai mahdolliset lämmön tai jäähdytyksen kysyntäpisteet, joihin laitoksesta voitaisiin toimittaa lämpöä järkevät mahdollisuudet huomioon ottaen (kuten tekninen toteutettavuus ja etäisyys).

Järjestelmän rajat asetetaan siten, että se kattaa suunnitellun laitoksen sekä lämpö- ja jäähdytyskuormat, kuten rakennukset ja teollisuuden prosessit. Järjestelmän rajojen puitteissa määritellään lämmön- ja sähköntuotannon kokonaiskustannukset kummassakin tapauksessa ja tuloksia verrataan toisiinsa.

Lämpö- ja jäähdytyskuormat kattavat olemassa olevat lämpö- ja jäähdytyskuormat, kuten teollisuuslaitos tai olemassa oleva
  kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmä
  , ja lisäksi kaupunkialueilla se lämpö- ja jäähdytyskuorma ja ne kustannukset, jotka syntyisivät, jos rakennusryhmälle tai kaupunginosalle rakennettaisiin uusi
  kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmä
  ja/tai ne yhdistettäisiin uuteen järjestelmään.

Kustannus-hyötyanalyysin perustana on käytettävä suunnitellun laitoksen ja vertailulaitoksen tai -laitosten kuvausta, joka kattaa tapauksen mukaan sähkö- ja lämpökapasiteetin polttoainetyypin, suunnitellun käytön ja suunniteltujen vuosittaisten käyttötuntien määrän, sijainnin sekä sähkön ja lämmön kysynnän.

Hukkalämmön käytön arvioinnissa on otettava huomioon nykyiset teknologiat. Arvioinnissa on otettava huomioon hukkalämmön suora käyttö tai sen nostaminen korkeammalle lämpötilatasolle taikka molemmat. Kun kyseessä on hukkalämmön talteenotto paikan päällä, ainakin lämmönvaihtimien, lämpöpumppujen ja lämmöstä sähköön -teknologian käyttöä on arvioitava. Kun hukkalämpöä otetaan talteen muualla kuin paikan päällä, mahdollisina kysyntäpisteinä on arvioitava ainakin teollisuuslaitoksia, maataloustuotantopaikkoja ja kaukolämpöverkkoja.

Vertailussa on otettava huomioon lämpöenergian kysyntä ja lähellä sijaitsevien lämmön tai jäähdytyksen kysyntäpisteiden käyttämät lämmitys- ja jäähdytysmuodot. Vertailu kattaa suunnitellun laitoksen ja vertailulaitoksen infrastruktuurikustannukset.

Tämän direktiivin 24 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi tehtäviin kustannus-hyötyanalyyseihin on sisällyttävä taloudellinen analyysi, joka kattaa rahoitusanalyysin, joka vastaa yksittäisiin laitoksiin investoimisesta ja niiden käyttämisestä syntyviä todellisia liiketoiminnan kassavirtoja.

Hankkeen kustannus-hyötyanalyysi on myönteinen, jos taloudellisen analyysin mukaisten diskontattujen hyötyjen määrä ylittää diskontattujen kustannusten määrän (hyödyt ovat kustannuksia suuremmat).

Jäsenvaltiot vahvistavat ohjaavat periaatteet, jotka koskevat menetelmiä, oletuksia ja aikajännettä taloudellista analyysiä varten.

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että sähköä tuottavien lämpövoimaloiden käytöstä vastaavat yritykset, teollisuusyritykset, kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysverkot tai muut osapuolet, joihin määritelty järjestelmän raja ja maantieteellinen raja vaikuttavat, ilmoittavat tietoja, joita käytetään yksittäisen laitoksen kustannusten ja hyötyjen arvioinnissa.

LIITE XI

TEHOKKAASTA YHTEISTUOTANNOSTA SAATAVAN SÄHKÖN ALKUPERÄTAKUU

| a) | Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että






  i) | tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön alkuperätakuu






  — | antaa tuottajille mahdollisuuden osoittaa, että niiden myymä sähkö on tuotettu tehokkaalla yhteistuotannolla, ja että se myönnetään tätä tarkoitusta varten tuottajan pyynnöstä; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että

i)

tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön alkuperätakuu

—

antaa tuottajille mahdollisuuden osoittaa, että niiden myymä sähkö on tuotettu tehokkaalla yhteistuotannolla, ja että se myönnetään tätä tarkoitusta varten tuottajan pyynnöstä;

| — | on täsmällinen, luotettava ja vaikeasti väärennettävä; |
| --- | --- |

—

on täsmällinen, luotettava ja vaikeasti väärennettävä;

| — | myönnetään, siirretään ja peruutetaan sähköisesti; |
| --- | --- |

—

myönnetään, siirretään ja peruutetaan sähköisesti;

| ii) | tehokkaasta yhteistuotannosta saatava energiayksikkö otetaan huomioon vain kerran. |
| --- | --- |

ii)

tehokkaasta yhteistuotannosta saatava energiayksikkö otetaan huomioon vain kerran.

| b) | Tämän direktiivin 24 artiklan 10 kohdassa tarkoitetun alkuperätakuun on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:






  i) | energian tuotantolaitoksen nimi, sijainti, tyyppi ja kapasiteetti (lämpö ja sähkö); |
| --- | --- | --- |

b)

Tämän direktiivin 24 artiklan 10 kohdassa tarkoitetun alkuperätakuun on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:

i)

energian tuotantolaitoksen nimi, sijainti, tyyppi ja kapasiteetti (lämpö ja sähkö);

| ii) | tuotantoajankohdat ja -paikat; |
| --- | --- |

ii)

tuotantoajankohdat ja -paikat;

| iii) | sen polttoainelähteen alempi lämpöarvo, josta sähkö on tuotettu; |
| --- | --- |

iii)

sen polttoainelähteen alempi lämpöarvo, josta sähkö on tuotettu;

| iv) | sähkön kanssa tuotetun lämmön määrä ja käyttötarkoitus; |
| --- | --- |

iv)

sähkön kanssa tuotetun lämmön määrä ja käyttötarkoitus;

| v) | liitteen III mukaisesta tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön määrä, jonka takuu kattaa; |
| --- | --- |

v)

liitteen III mukaisesta tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön määrä, jonka takuu kattaa;

| vi) | primäärienergian säästöt, jotka on laskettu liitteen III mukaisesti liitteessä III olevassa f kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen perusteella; |
| --- | --- |

vi)

primäärienergian säästöt, jotka on laskettu liitteen III mukaisesti liitteessä III olevassa f kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen perusteella;

| vii) | laitoksen nimellinen sähkö- ja lämpöhyötysuhde; |
| --- | --- |

vii)

laitoksen nimellinen sähkö- ja lämpöhyötysuhde;

| viii) | onko laitos saanut investointitukea ja kuinka paljon; |
| --- | --- |

viii)

onko laitos saanut investointitukea ja kuinka paljon;

| ix) | onko energiayksikkö saanut tukea jostain muusta kansallisesta tukijärjestelmästä ja kuinka paljon sekä tukijärjestelmän tyyppi; |
| --- | --- |

ix)

onko energiayksikkö saanut tukea jostain muusta kansallisesta tukijärjestelmästä ja kuinka paljon sekä tukijärjestelmän tyyppi;

| x) | laitoksen käyttöönottopäivämäärä; ja |
| --- | --- |

x)

laitoksen käyttöönottopäivämäärä; ja

| xi) | alkuperätakuun myöntämispäivämäärä, myöntäjämaa ja yksilöivä tunnistenumero. |
| --- | --- |

xi)

alkuperätakuun myöntämispäivämäärä, myöntäjämaa ja yksilöivä tunnistenumero.

Alkuperätakuun standardiyksikkönä on 1 MWh. Se koskee laitoksen rajalla mitattua ja verkkoon siirrettyä nettosähköntuotantoa.

LIITE XII

ENERGIAVERKON SÄÄNTELYYN JA SÄHKÖN VERKKOTARIFFEIHIN LIITTYVÄT ENERGIATEHOKKUUSPERUSTEET

| 1. | Verkkotariffien on oltava kustannusvastaavia niiden kustannussäästöjen suhteen, joita verkoissa on saavutettu kysyntäpuolen ja
  kysyntäjoustotoimenpiteillä
  ja hajautetulla tuotannolla, mukaan lukien säästöt, joita on saatu alentamalla toimituskustannuksia ja verkkoinvestointien kustannuksia ja optimoimalla verkon toiminta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Verkkosääntely ja -tariffit eivät saa estää verkonhaltijoita tai energian vähittäismyyntiyrityksiä asettamasta saataville järjestelmäpalveluja
  kysyntäjoustotoimenpiteitä
  , kysynnän hallintaa ja hajautettua tuotantoa varten järjestäytyneillä sähkömarkkinoilla, erityisesti seuraavissa tarkoituksissa:






  a) | loppuasiakkaat siirtävät kuormitusta kulutushuipuista muihin aikoihin ottaen huomioon uusiutuvista lähteistä, yhteistuotannosta ja hajautetusta tuotannosta peräisin olevan energian saatavuuden; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

loppuasiakkaat siirtävät kuormitusta kulutushuipuista muihin aikoihin ottaen huomioon uusiutuvista lähteistä, yhteistuotannosta ja hajautetusta tuotannosta peräisin olevan energian saatavuuden;

| b) | energiansäästöt, joita saavutetaan energian yhteisostoryhmien toteuttamalla hajautettujen kuluttajien
  kysyntäjoustolla
  ; |
| --- | --- |

b)

energiansäästöt, joita saavutetaan energian yhteisostoryhmien toteuttamalla hajautettujen kuluttajien
  kysyntäjoustolla
  ;

| c) | energiapalvelujen tarjoajien, myös energiapalveluyritysten, toteuttamista energiatehokkuustoimenpiteistä johtuva kysynnän aleneminen; |
| --- | --- |

c)

energiapalvelujen tarjoajien, myös energiapalveluyritysten, toteuttamista energiatehokkuustoimenpiteistä johtuva kysynnän aleneminen;

| d) | tuotantolähteiden liittäminen ja verkkoon syöttäminen alhaisemmilla jännitetasoilla; |
| --- | --- |

d)

tuotantolähteiden liittäminen ja verkkoon syöttäminen alhaisemmilla jännitetasoilla;

| e) | lähempänä kulutusta sijaitsevien tuotantolähteiden liittäminen; ja |
| --- | --- |

e)

lähempänä kulutusta sijaitsevien tuotantolähteiden liittäminen; ja

| f) | energian varastointi. |
| --- | --- |

f)

energian varastointi.

Tässä säännöksessä käsitteeseen ”järjestäytyneet sähkömarkkinat” sisältyvät OTC-markkinat ja sähköpörssit, joissa käydään kauppaa energialla, kapasiteetilla, tasepalveluilla ja lisäpalveluilla kaikilla aikajaksoilla, mukaan lukien termiinimarkkinat, spot-markkinat ja päivänsisäiset markkinat.

| 3. | Verkkotariffit tai vähittäishinnat voivat tukea loppuasiakkaiden
  kysyntäjoustotoimenpiteiden
  dynaamista hinnoittelua, mukaan lukien:






  a) | käyttöajankohdasta riippuvat tariffit; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

käyttöajankohdasta riippuvat tariffit;

| b) | kriittisten kulutushuippujen hinnoittelu; |
| --- | --- |

b)

kriittisten kulutushuippujen hinnoittelu;

| c) | reaaliaikainen hinnoittelu; ja |
| --- | --- |

c)

reaaliaikainen hinnoittelu; ja

| d) | kulutushuippujen leikkaaminen. |
| --- | --- |

d)

kulutushuippujen leikkaaminen.

LIITE XIII

SIIRTOVERKONHALTIJOIDEN JA JAKELUVERKONHALTIJOIDEN ENERGIATEHOKKUUSVAATIMUKSET

Siirtoverkonhaltijoiden ja jakeluverkonhaltijoiden on

| a) | laadittava ja julkaistava omat vakioidut sääntönsä niiden kustannusten kantamiselle ja jakamiselle, jotka aiheutuvat teknisistä muutoksista, kuten verkkoon liittymisestä, verkkojen vahvistamisesta ja uusien verkkojen käyttöönottamisesta, verkon toiminnan parantamisesta ja kantaverkkosääntöjen syrjimättömästä täytäntöönpanosta, jotka ovat tarpeen tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön uusien tuottajien liittämiseksi verkkoon; |
| --- | --- |

a)

laadittava ja julkaistava omat vakioidut sääntönsä niiden kustannusten kantamiselle ja jakamiselle, jotka aiheutuvat teknisistä muutoksista, kuten verkkoon liittymisestä, verkkojen vahvistamisesta ja uusien verkkojen käyttöönottamisesta, verkon toiminnan parantamisesta ja kantaverkkosääntöjen syrjimättömästä täytäntöönpanosta, jotka ovat tarpeen tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön uusien tuottajien liittämiseksi verkkoon;

| b) | annettava tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön uudelle tuottajalle, joka haluaa tulla liitetyksi järjestelmään, kattavat ja tarpeelliset tiedot, muun muassa






  i) | kattava ja yksityiskohtainen arvio liittämisestä aiheutuvista kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

b)

annettava tehokkaasta yhteistuotannosta saatavan sähkön uudelle tuottajalle, joka haluaa tulla liitetyksi järjestelmään, kattavat ja tarpeelliset tiedot, muun muassa

i)

kattava ja yksityiskohtainen arvio liittämisestä aiheutuvista kustannuksista;

| ii) | kohtuullinen ja täsmällinen aikataulu verkkoon liittämistä koskevan pyynnön vastaanottoa ja käsittelyä varten; |
| --- | --- |

ii)

kohtuullinen ja täsmällinen aikataulu verkkoon liittämistä koskevan pyynnön vastaanottoa ja käsittelyä varten;

| iii) | kohtuullinen viitteellinen aikataulu ehdotetulle verkkoon liittämiselle. Koko verkkoonliittämisprosessi ei saisi kestää kauempaa kuin 24 kuukautta, sen mukaan, mikä on kohtuullisesti toteutettavissa ja syrjimätöntä; |
| --- | --- |

iii)

kohtuullinen viitteellinen aikataulu ehdotetulle verkkoon liittämiselle. Koko verkkoonliittämisprosessi ei saisi kestää kauempaa kuin 24 kuukautta, sen mukaan, mikä on kohtuullisesti toteutettavissa ja syrjimätöntä;

| c) | laadittava hajautetun tehokkaan yhteistuotannon tuottajien liittämistä koskevat vakioidut ja yksinkertaistetut menettelyt näiden tuottajien verkkoon liittämisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

c)

laadittava hajautetun tehokkaan yhteistuotannon tuottajien liittämistä koskevat vakioidut ja yksinkertaistetut menettelyt näiden tuottajien verkkoon liittämisen helpottamiseksi.

Edellä a kohdassa tarkoitettujen sääntöjen on perustuttava puolueettomiin, avoimiin ja syrjimättömiin perusteisiin, joissa otetaan erityisesti huomioon kaikki kustannukset ja hyödyt, jotka liittyvät kyseisten tuottajien verkkoon liittämiseen. Säännöissä voidaan määrätä erityyppisistä liittymistä.

LIITE XIV

ENERGIATEHOKKUUTTA KOSKEVIEN SOPIMUSTEN TAI NIIHIN LIITTYVIEN TARJOUSERITELMIEN VÄHIMMÄISSISÄLTÖ

| — | Ennen sopimuksen tekemistä tehdyn analyysin/tarkastuksen tulokset/suositukset, jotka kattavat rakennuksen energiankäytön energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ennen sopimuksen tekemistä tehdyn analyysin/tarkastuksen tulokset/suositukset, jotka kattavat rakennuksen energiankäytön energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttamiseksi.

| — | Selkeä ja avoin luettelo toteutettavista energiatehokkuustoimenpiteistä tai saavutettavista energiatehokkuustuloksista |
| --- | --- |

—

Selkeä ja avoin luettelo toteutettavista energiatehokkuustoimenpiteistä tai saavutettavista energiatehokkuustuloksista

| — | Taatut säästöt, jotka saavutetaan toteuttamalla sopimuksen sisältämät toimenpiteet |
| --- | --- |

—

Taatut säästöt, jotka saavutetaan toteuttamalla sopimuksen sisältämät toimenpiteet

| — | Sopimuksen kesto ja välitavoitteet, irtisanomisehdot ja -aika |
| --- | --- |

—

Sopimuksen kesto ja välitavoitteet, irtisanomisehdot ja -aika

| — | Selkeä ja avoin luettelo kunkin sopimuspuolen velvoitteista |
| --- | --- |

—

Selkeä ja avoin luettelo kunkin sopimuspuolen velvoitteista

| — | Viiteajankohta tai -ajankohdat saavutettujen säästöjen määrittämiseksi |
| --- | --- |

—

Viiteajankohta tai -ajankohdat saavutettujen säästöjen määrittämiseksi

| — | Selkeä ja avoin luettelo toimenpiteen tai toimenpidepaketin toteuttamisvaiheista ja tarvittaessa niihin liittyvistä kustannuksista |
| --- | --- |

—

Selkeä ja avoin luettelo toimenpiteen tai toimenpidepaketin toteuttamisvaiheista ja tarvittaessa niihin liittyvistä kustannuksista

| — | Velvoite toteuttaa täysimittaisesti sopimukseen sisältyvät toimenpiteet ja dokumentoida kaikki hankkeen aikana tehdyt muutokset |
| --- | --- |

—

Velvoite toteuttaa täysimittaisesti sopimukseen sisältyvät toimenpiteet ja dokumentoida kaikki hankkeen aikana tehdyt muutokset

| — | Säännöt vastaavien vaatimusten sisällyttämisestä mahdolliseen alihankintaan kolmansien osapuolten kanssa |
| --- | --- |

—

Säännöt vastaavien vaatimusten sisällyttämisestä mahdolliseen alihankintaan kolmansien osapuolten kanssa

| — | Selkeä ja avoin esitys hankkeen taloudellisista vaikutuksista ja rahallisten säästöjen jakautumisesta sopimuspuolten kesken (palveluntarjoajalle maksettava korvaus) |
| --- | --- |

—

Selkeä ja avoin esitys hankkeen taloudellisista vaikutuksista ja rahallisten säästöjen jakautumisesta sopimuspuolten kesken (palveluntarjoajalle maksettava korvaus)

| — | Selkeät ja avoimet sopimusmääräykset taattujen saavutettujen säästöjen mittaamisesta ja varmentamisesta, laaduntarkastuksista ja takuista |
| --- | --- |

—

Selkeät ja avoimet sopimusmääräykset taattujen saavutettujen säästöjen mittaamisesta ja varmentamisesta, laaduntarkastuksista ja takuista

| — | Sopimusmääräykset menettelystä, jonka avulla otetaan huomioon olosuhteiden muutokset, jotka vaikuttavat sopimuksen sisältöön ja tulokseen (energian hintojen muutokset, laitoksen käyttöaste) |
| --- | --- |

—

Sopimusmääräykset menettelystä, jonka avulla otetaan huomioon olosuhteiden muutokset, jotka vaikuttavat sopimuksen sisältöön ja tulokseen (energian hintojen muutokset, laitoksen käyttöaste)

| — | Yksityiskohtaiset tiedot kummankin sopimuspuolen velvoitteista ja seuraamuksista, jos niitä rikotaan. |
| --- | --- |

—

Yksityiskohtaiset tiedot kummankin sopimuspuolen velvoitteista ja seuraamuksista, jos niitä rikotaan.

LIITE XV

A osa

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

(36 artiklassa tarkoitettu/tarkoitetut)

| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU
  (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1) | |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2013/12/EU
  (EUVL L 141, 28.5.2013, s. 28) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/844
  (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 75) | Ainoastaan 2 artikla |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2002
  (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 210) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999
  (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1) | Ainoastaan 54 artikla |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/504
  (EUVL L 85 I, 27.3.2019, s. 66) | Ainoastaan 1 artikla |
| Komission delegoitu asetus (EU) 2019/826
  (EUVL L 137, 23.5.2019, s. 3) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944
  (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125) | Ainoastaan 70 artikla |

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU

(EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1)

Neuvoston direktiivi 2013/12/EU

(EUVL L 141, 28.5.2013, s. 28)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/844

(EUVL L 156, 19.6.2018, s. 75)

Ainoastaan 2 artikla

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2002

(EUVL L 328, 21.12.2018, s. 210)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999

(EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1)

Ainoastaan 54 artikla

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/504

(EUVL L 85 I, 27.3.2019, s. 66)

Ainoastaan 1 artikla

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/826

(EUVL L 137, 23.5.2019, s. 3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944

(EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125)

Ainoastaan 70 artikla

B osa

Määräajat saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

(36 artiklassa tarkoitettu/tarkoitetut)

| Direktiivi | Määräpäivä saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä |
| --- | --- |
| 2012/27/EU | 5. kesäkuuta 2014 |
| (EU) 2018/844 | 10. maaliskuuta 2020 |
| (EU) 2018/2002 | 25. kesäkuuta 2020, lukuun ottamatta 1 artiklan 5–10 alakohtaa ja liitteessä olevaa 3 ja 4 kohtaa
  25. lokakuuta 2020 1 artiklan 5–10 alakohdan ja liitteessä olevan 3 ja 4 kohdan osalta |
| (EU) 2019/944 | 31. joulukuuta 2019 70 artiklan 5 kohdan a alakohdan osalta
  25. lokakuuta 2020 70 artiklan 4 kohdan osalta
  31. joulukuuta 2020 70 artiklan 1–3 kohdan, 5 kohdan b alakohdan ja 6 kohdan osalta |

Direktiivi

Määräpäivä saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

2012/27/EU

5. kesäkuuta 2014

(EU) 2018/844

10. maaliskuuta 2020

(EU) 2018/2002

25. kesäkuuta 2020, lukuun ottamatta 1 artiklan 5–10 alakohtaa ja liitteessä olevaa 3 ja 4 kohtaa

25. lokakuuta 2020 1 artiklan 5–10 alakohdan ja liitteessä olevan 3 ja 4 kohdan osalta

(EU) 2019/944

31. joulukuuta 2019 70 artiklan 5 kohdan a alakohdan osalta

25. lokakuuta 2020 70 artiklan 4 kohdan osalta

31. joulukuuta 2020 70 artiklan 1–3 kohdan, 5 kohdan b alakohdan ja 6 kohdan osalta

LIITE XVI

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Direktiivi 2012/27/EU | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artiklan johdantokappale | 2 artiklan johdantokappale |
| 2 artiklan 1 alakohta | 2 artiklan 1 alakohta |
| — | 2 artiklan 2 ja 3 alakohta |
| 2 artiklan 2 alakohta | 2 artiklan 4 alakohta |
| 2 artiklan 3 alakohta | 2 artiklan 5 alakohta |
| 2 artiklan 4 alakohta | 2 artiklan 6 alakohta |
| 2 artiklan 5 alakohta | 2 artiklan 7 alakohta |
| 2 artiklan 6 alakohta | 2 artiklan 8 alakohta |
| 2 artiklan 7 alakohta | 2 artiklan 9 alakohta |
| 2 artiklan 8 alakohta | 2 artiklan 10 alakohta |
| 2 artiklan 9 alakohta | — |
| 2 artiklan 10 alakohta | 2 artiklan 11 alakohta |
| | 2 artiklan 12 ja 13 alakohta |
| 2 artiklan 11 alakohta | 2 artiklan 14 alakohta |
| 2 artiklan 12 alakohta | 2 artiklan 15 alakohta |
| 2 artiklan 13 alakohta | 2 artiklan 16 alakohta |
| 2 artiklan 14 alakohta | 2 artiklan 17 alakohta |
| 2 artiklan 15 alakohta | 2 artiklan 18 alakohta |
| 2 artiklan 16 alakohta | 2 artiklan 19 alakohta |
| 2 artiklan 17 alakohta | 2 artiklan 20 alakohta |
| 2 artiklan 18 alakohta | 2 artiklan 21 alakohta |
| 2 artiklan 19 alakohta | 2 artiklan 22 alakohta |
| 2 artiklan 20 alakohta | 2 artiklan 23 alakohta |
| 2 artiklan 21 alakohta | 2 artiklan 24 alakohta |
| 2 artiklan 22 alakohta | 2 artiklan 25 alakohta |
| 2 artiklan 23 alakohta | 2 artiklan 26 alakohta |
| 2 artiklan 24 alakohta | 2 artiklan 27 alakohta |
| 2 artiklan 25 alakohta | 2 artiklan 28 alakohta |
| 2 artiklan 26 alakohta | — |
| 2 artiklan 27 alakohta | 2 artiklan 29 alakohta |
| 2 artiklan 28 alakohta | 2 artiklan 30 alakohta |
| 2 artiklan 29 alakohta | 2 artiklan 31 alakohta |
| 2 artiklan 30 alakohta | 2 artiklan 32 alakohta |
| 2 artiklan 31 alakohta | 2 artiklan 33 alakohta |
| 2 artiklan 32 alakohta | 2 artiklan 34 alakohta |
| 2 artiklan 33 alakohta | 2 artiklan 35 alakohta |
| 2 artiklan 34 alakohta | 2 artiklan 36 alakohta |
| 2 artiklan 35 alakohta | 2 artiklan 37 alakohta |
| 2 artiklan 36 alakohta | 2 artiklan 38 alakohta |
| 2 artiklan 37 alakohta | 2 artiklan 39 alakohta |
| 2 artiklan 38 alakohta | 2 artiklan 40 alakohta |
| 2 artiklan 39 alakohta | 2 artiklan 41 alakohta |
| 2 artiklan 40 alakohta | — |
| 2 artiklan 41 alakohta | 2 artiklan 42 alakohta |
| 2 artiklan 42 alakohta | 2 artiklan 43 alakohta |
| 2 artiklan 43 alakohta | 2 artiklan 44 alakohta |
| — | 2 artiklan 45 alakohta |
| 2 artiklan 44 ja 45 alakohta | 2 artiklan 46 ja 47 alakohta |
| — | 2 artiklan 48, 49 ja 50 alakohta |
| — | 3 artikla |
| — | 4 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan johdantokappale | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan johdantokappale |
| 3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohta | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohta | — |
| 3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohta | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan c alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan johdantokappale | — |
| — | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdan johdantokappale |
| — | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdan i, ii
  ja iii
  alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan a alakohta | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdan iv alakohta |
| — | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan johdantokappale |
| 3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan b alakohta | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan i alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan c alakohta | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan ii alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan d alakohta | 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan iii alakohta |
| 3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan e alakohta | — |
| 3 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 3 artiklan 4 kohta | 33 artiklan 6 kohta |
| 3 artiklan 5 ja 6 kohta | — |
| — | 4 artiklan 3 kohta |
| — | 4 artiklan 4 kohta |
| — | 5 artikla |
| 5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 5 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| 5 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |
| 5 artiklan 1 kohdan neljäs ja viides alakohta | — |
| 5 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 5 artiklan 4 kohta | 6 artiklan 2 kohta |
| 5 artiklan 5 kohta | 6 artiklan 3 kohta |
| 5 artiklan 6 ja 7 kohta | — |
| 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 7 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| — | 7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |
| 6 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | — |
| 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohta | 7 artiklan 2, 3 ja 4 kohta |
| — | 7 artiklan 5 ja 6 kohta |
| — | 7 artiklan 7 kohdan toinen alakohta |
| 7 artiklan 1 kohdan johtokappaleen ja a ja b alakohta | 8 artiklan 1 kohdan johtokappaleen ja a ja b alakohta |
| — | 8 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| 7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 8 artiklan 5 kohta |
| 7 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 8 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |
| 7 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta | 8 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta |
| — | 8 artiklan 2, 3 ja 4 kohta |
| 7 artiklan 2 kohta | 8 artiklan 6 kohta |
| 7 artiklan 3 kohta | 8 artiklan 7 kohta |
| 7 artiklan 4 kohta | 8 artiklan 8 kohta |
| 7 artiklan 5 kohta | 8 artiklan 9 kohta |
| 7 artiklan 6 kohta | 8 artiklan 10 kohta |
| 7 artiklan 7 kohta | — |
| 7 artiklan 8 kohta | — |
| 7 artiklan 9 kohta | — |
| 7 artiklan 10 kohta | — |
| 7 artiklan 11 kohta | — |
| | 8 artiklan 11, 12 ja 13 kohta |
| 7 artiklan 12 kohta | 8 artiklan 14 kohta |
| 7 a artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 9 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |
| — | 9 artiklan 4, 5 ja 6 kohta |
| 7 a artiklan 4 ja 5 kohta | 9 artiklan 7 ja 8 kohta |
| — | 9 artiklan 9 kohta |
| 7 a artiklan 6 ja 7 kohta | 9 artiklan 10 ja 11 kohta |
| 7 b artiklan 1 ja 2 kohta | 10 artiklan 1 ja 2 kohta |
| — | 10 artiklan 3 ja 4 kohta |
| — | 11 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 8 artiklan 1 ja 2 kohta | 11 artiklan 3 ja 4 kohta |
| 8 artiklan 3 ja 4 kohta | — |
| — | 11 artiklan 5 kohta |
| 8 artiklan 5 kohta | 11 artiklan 6 kohta |
| — | 11 artiklan 7 kohta |
| 8 artiklan 6 kohta | 11 artiklan 8 kohta: |
| 8 artiklan 7 kohta | 11 artiklan 9 kohta |
| — | 11 artiklan 10 kohta |
| 9 artikla | 12 artikla |
| 9 a artikla | 13 artikla |
| 9 b artikla | 14 artikla |
| 9 c artikla | 15 artikla |
| 10 artikla | 16 artikla |
| 10 a artikla | 17 artikla |
| 11 artikla | 18 artikla |
| 11 a artikla | 19 artikla |
| — | 20 artikla |
| — | 21 artiklan 1 kohta |
| 12 artiklan 1 kohta | 21 artiklan 2 kohta |
| 12 artiklan 2 kohdan johdantokappale ja a alakohdan i–v alakohta | 21 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan i–v alakohta
  21 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan vi alakohta |
| 12 artiklan 2 kohdan b alakohta | 21 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta |
| — | 21 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan i alakohta |
| 12 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohta | 21 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ii ja iii alakohta |
| — | 21 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan iv alakohta |
| — | 21 artiklan 4 kohta |
| — | 21 artiklan 5 kohdan kolmas ja neljäs alakohta |
| — | 22 artikla |
| 13 artikla | 30 artikla |
| 14 artiklan 1 ja 2 kohta | — |
| — | 23 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 14 artiklan 3 kohta | 23 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta |
| — | 23 artiklan 3 kohdan toinen alakohta |
| 14 artiklan 4 kohta | 23 artiklan 4 kohta |
| — | 23 artiklan 5 ja 6 kohta |
| — | 24 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |
| 14 artiklan 5 kohdan johdantokappale ja a alakohta | 24 artiklan 4 kohdan johdantokappale ja a alakohta |
| 14 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohta | — |
| — | 24 artiklan 4 kohdan b, c ja d alakohta ja toinen alakohta |
| 14 artiklan 5 kohdan toinen ja kolmas alakohta | 24 artiklan 4 kohdan kolmas ja neljäs alakohta |
| 14 artiklan 6 kohdan a alakohta | 24 artiklan 5 kohdan a alakohta |
| 14 artiklan 6 kohdan b alakohta | — |
| 14 artiklan 6 kohdan c alakohta | 24 artiklan 5 kohdan b alakohta |
| — | 24 artiklan 5 kohdan c alakohta |
| 14 artiklan 6 kohdan toinen ja kolmas alakohta | 24 artiklan 5 kohdan toinen ja kolmas alakohta |
| 14 artiklan 7, 8 ja 9 kohta | 24 artiklan 6, 7 ja 8 kohta |
| — | 24 artiklan 9 kohta |
| 14 artiklan 10 ja 11 kohta | 24 artiklan 10 ja 11 kohta |
| 15 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 25 artiklan 1 kohta |
| 15 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta | — |
| — | 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohta |
| 15 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta | 25 artiklan 5 kohta |
| 15 artiklan 2 ja 2 a kohta | — |
| 15 artiklan 3 ja 4 kohta sekä 5 kohdan ensimmäinen alakohta | 25 artiklan 6, 7 ja 8 kohta |
| 15 artiklan 5 kohdan toinen alakohta | — |
| 15 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta | — |
| 15 artiklan 6 kohdan toinen alakohta | 25 artiklan 9 kohta |
| 15 artiklan 7 kohta | 25 artiklan 10 kohta |
| 15 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta | 25 artiklan 11 kohta |
| 15 artiklan 9 kohdan toinen alakohta | — |
| 16 artiklan 1 ja 2 kohta | — |
| — | 26 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 16 artiklan 3 kohta | 26 artiklan 3 kohta |
| — | 26 artiklan 4 kohta |
| 17 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | — |
| 17 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 28 artiklan 3 kohta |
| 17 artiklan 2 kohta | 21 artiklan 3 kohta |
| 17 artiklan 3 kohta | — |
| 17 artiklan 4 kohta | — |
| 17 artiklan 5 kohta | 21 artiklan 6 kohta |
| 18 artiklan 1 alakohdan johdantokappale | 27 artiklan 1 alakohdan johdantokappale |
| 18 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohta | 27 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta |
| — | 27 artiklan 1 kohdan c ja d alakohta |
| 18 artiklan 1 kohdan b alakohta | 27 artiklan 2 kohta |
| 18 artiklan 1 kohdan c alakohta | 27 artiklan 3 kohta |
| — | 27 artiklan 4 kohta |
| 18 artiklan 1 kohdan d alakohdan i ja ii alakohta | 27 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta |
| — | 27 artiklan 5 kohdan c alakohta |
| 18 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta | 27 artiklan 6 kohdan a ja b alakohta |
| 18 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta | — |
| — | 27 artiklan 6 kohdan c alakohta |
| — | 27 artiklan 7 kohta |
| 18 artiklan 3 kohta | 27 artiklan 8 kohta |
| 19 artiklan 1 kohdan a alakohta | 21 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 19 artiklan 1 kohdan b alakohta | 7 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 21 artiklan 5 kohdan toinen alakohta |
| 19 artiklan 2 kohta | — |
| 20 artiklan 1 ja 2 kohta | 28 artiklan 1 ja 2 kohta |
| — | 28 artiklan 3 kohta |
| 20 artiklan 3, 3 a, 3 b ja 3 c kohta | 28 artiklan 4, 5, 6 ja 7 kohta |
| 20 artiklan 3 d kohta | 28 artiklan 8 kohdan ensimmäinen alakohta |
| — | 28 artiklan 8 kohdan toinen alakohta |
| 20 artiklan 4, 5, 6 ja 7 kohta | 28 artiklan 9, 10, 11 ja 12 kohta |
| 21 artikla | 29 artiklan 1 kohta |
| — | 29 artiklan 2, 3, 4, 5, 6 ja 7 kohta |
| 22 artiklan 1 ja 2 kohta | 31 artiklan 1 ja 2 kohta |
| — | 31 artiklan 3 kohta |
| 23 artikla | 32 artikla |
| 2 artiklan 4 a, 5 ja 6 kohta | 33 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |
| 24 artiklan 7, 8, 9, 10 ja 12 kohta | — |
| 24 artiklan 13 ja 14 kohta | 33 artiklan 4 ja 5 kohta |
| 24 artiklan 15 alakohdan johdantokappale | 33 artiklan 7 alakohdan johdantokappale |
| 24 artiklan 15 kohdan a alakohta | — |
| 24 artiklan 15 kohdan b alakohta | 33 artiklan 7 kohdan a alakohta |
| | 33 artiklan 7 kohdan b, c, d, e ja f alakohta |
| 24 artiklan 15 kohdan toinen alakohta | 33 artiklan 7 kohdan toinen alakohta |
| 25 artikla | — |
| 26 artikla | 34 artikla |
| 27 artiklan ensimmäinen alakohta | 36 artiklan ensimmäinen alakohta |
| 27 artiklan toinen alakohta | — |
| 27 artiklan kolmas alakohta | 36 artiklan toinen alakohta |
| 27 artiklan 2 ja 3 kohta | — |
| 28 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 35 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 28 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| 28 artiklan 1 kohdan kolmas ja neljäs alakohta | 35 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta |
| 28 artiklan 2 kohta | 35 artiklan 2 kohta |
| 29 artikla | 37 artikla |
| 30 artikla | 38 artikla |
| — | Liite I |
| Liite I | Liite II |
| Liite II | Liite III |
| Liite III | Liite IV |
| Liite IV | — |
| Liite V | Liite V |
| Liite VI | Liite VI |
| Liite VII | Liite VII |
| Liite VII a | Liite VIII |
| Liite VIII | Liite IX |
| Liite IX | Liite X |
| Liite X | Liite XI |
| Liite XI | Liite XII |
| Liite XII | Liite XIII |
| Liite XIII | Liite XIV |
| Liite XV | — |
| — | Liite XV |
| — | Liite XVI |

Direktiivi 2012/27/EU

Tämä direktiivi

1 artikla

1 artikla

2 artiklan johdantokappale

2 artiklan johdantokappale

2 artiklan 1 alakohta

2 artiklan 1 alakohta

—

2 artiklan 2 ja 3 alakohta

2 artiklan 2 alakohta

2 artiklan 4 alakohta

2 artiklan 3 alakohta

2 artiklan 5 alakohta

2 artiklan 4 alakohta

2 artiklan 6 alakohta

2 artiklan 5 alakohta

2 artiklan 7 alakohta

2 artiklan 6 alakohta

2 artiklan 8 alakohta

2 artiklan 7 alakohta

2 artiklan 9 alakohta

2 artiklan 8 alakohta

2 artiklan 10 alakohta

2 artiklan 9 alakohta

—

2 artiklan 10 alakohta

2 artiklan 11 alakohta

2 artiklan 12 ja 13 alakohta

2 artiklan 11 alakohta

2 artiklan 14 alakohta

2 artiklan 12 alakohta

2 artiklan 15 alakohta

2 artiklan 13 alakohta

2 artiklan 16 alakohta

2 artiklan 14 alakohta

2 artiklan 17 alakohta

2 artiklan 15 alakohta

2 artiklan 18 alakohta

2 artiklan 16 alakohta

2 artiklan 19 alakohta

2 artiklan 17 alakohta

2 artiklan 20 alakohta

2 artiklan 18 alakohta

2 artiklan 21 alakohta

2 artiklan 19 alakohta

2 artiklan 22 alakohta

2 artiklan 20 alakohta

2 artiklan 23 alakohta

2 artiklan 21 alakohta

2 artiklan 24 alakohta

2 artiklan 22 alakohta

2 artiklan 25 alakohta

2 artiklan 23 alakohta

2 artiklan 26 alakohta

2 artiklan 24 alakohta

2 artiklan 27 alakohta

2 artiklan 25 alakohta

2 artiklan 28 alakohta

2 artiklan 26 alakohta

—

2 artiklan 27 alakohta

2 artiklan 29 alakohta

2 artiklan 28 alakohta

2 artiklan 30 alakohta

2 artiklan 29 alakohta

2 artiklan 31 alakohta

2 artiklan 30 alakohta

2 artiklan 32 alakohta

2 artiklan 31 alakohta

2 artiklan 33 alakohta

2 artiklan 32 alakohta

2 artiklan 34 alakohta

2 artiklan 33 alakohta

2 artiklan 35 alakohta

2 artiklan 34 alakohta

2 artiklan 36 alakohta

2 artiklan 35 alakohta

2 artiklan 37 alakohta

2 artiklan 36 alakohta

2 artiklan 38 alakohta

2 artiklan 37 alakohta

2 artiklan 39 alakohta

2 artiklan 38 alakohta

2 artiklan 40 alakohta

2 artiklan 39 alakohta

2 artiklan 41 alakohta

2 artiklan 40 alakohta

—

2 artiklan 41 alakohta

2 artiklan 42 alakohta

2 artiklan 42 alakohta

2 artiklan 43 alakohta

2 artiklan 43 alakohta

2 artiklan 44 alakohta

—

2 artiklan 45 alakohta

2 artiklan 44 ja 45 alakohta

2 artiklan 46 ja 47 alakohta

—

2 artiklan 48, 49 ja 50 alakohta

—

3 artikla

—

4 artiklan 1 kohta

3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan johdantokappale

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan johdantokappale

3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohta

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohta

3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohta

—

3 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohta

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan c alakohta

3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan johdantokappale

—

—

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdan johdantokappale

—

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdan i, ii
  ja iii
  alakohta

3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan a alakohta

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdan iv alakohta

—

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan johdantokappale

3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan b alakohta

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan i alakohta

3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan c alakohta

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan ii alakohta

3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan d alakohta

4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdan iii alakohta

3 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan e alakohta

—

3 artiklan 2 ja 3 kohta

—

3 artiklan 4 kohta

33 artiklan 6 kohta

3 artiklan 5 ja 6 kohta

—

—

4 artiklan 3 kohta

—

4 artiklan 4 kohta

—

5 artikla

5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

5 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

5 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

5 artiklan 1 kohdan neljäs ja viides alakohta

—

5 artiklan 2 ja 3 kohta

—

5 artiklan 4 kohta

6 artiklan 2 kohta

5 artiklan 5 kohta

6 artiklan 3 kohta

5 artiklan 6 ja 7 kohta

—

6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

7 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

—

7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

6 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

—

6 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

7 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

—

7 artiklan 5 ja 6 kohta

—

7 artiklan 7 kohdan toinen alakohta

7 artiklan 1 kohdan johtokappaleen ja a ja b alakohta

8 artiklan 1 kohdan johtokappaleen ja a ja b alakohta

—

8 artiklan 1 kohdan c alakohta

7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

8 artiklan 5 kohta

7 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

8 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

7 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta

8 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

—

8 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

7 artiklan 2 kohta

8 artiklan 6 kohta

7 artiklan 3 kohta

8 artiklan 7 kohta

7 artiklan 4 kohta

8 artiklan 8 kohta

7 artiklan 5 kohta

8 artiklan 9 kohta

7 artiklan 6 kohta

8 artiklan 10 kohta

7 artiklan 7 kohta

—

7 artiklan 8 kohta

—

7 artiklan 9 kohta

—

7 artiklan 10 kohta

—

7 artiklan 11 kohta

—

8 artiklan 11, 12 ja 13 kohta

7 artiklan 12 kohta

8 artiklan 14 kohta

7 a artiklan 1, 2 ja 3 kohta

9 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

—

9 artiklan 4, 5 ja 6 kohta

7 a artiklan 4 ja 5 kohta

9 artiklan 7 ja 8 kohta

—

9 artiklan 9 kohta

7 a artiklan 6 ja 7 kohta

9 artiklan 10 ja 11 kohta

7 b artiklan 1 ja 2 kohta

10 artiklan 1 ja 2 kohta

—

10 artiklan 3 ja 4 kohta

—

11 artiklan 1 ja 2 kohta

8 artiklan 1 ja 2 kohta

11 artiklan 3 ja 4 kohta

8 artiklan 3 ja 4 kohta

—

—

11 artiklan 5 kohta

8 artiklan 5 kohta

11 artiklan 6 kohta

—

11 artiklan 7 kohta

8 artiklan 6 kohta

11 artiklan 8 kohta:

8 artiklan 7 kohta

11 artiklan 9 kohta

—

11 artiklan 10 kohta

9 artikla

12 artikla

9 a artikla

13 artikla

9 b artikla

14 artikla

9 c artikla

15 artikla

10 artikla

16 artikla

10 a artikla

17 artikla

11 artikla

18 artikla

11 a artikla

19 artikla

—

20 artikla

—

21 artiklan 1 kohta

12 artiklan 1 kohta

21 artiklan 2 kohta

12 artiklan 2 kohdan johdantokappale ja a alakohdan i–v alakohta

21 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan i–v alakohta

21 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan vi alakohta

12 artiklan 2 kohdan b alakohta

21 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta

—

21 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan i alakohta

12 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohta

21 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ii ja iii alakohta

—

21 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan iv alakohta

—

21 artiklan 4 kohta

—

21 artiklan 5 kohdan kolmas ja neljäs alakohta

—

22 artikla

13 artikla

30 artikla

14 artiklan 1 ja 2 kohta

—

—

23 artiklan 1 ja 2 kohta

14 artiklan 3 kohta

23 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

—

23 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

14 artiklan 4 kohta

23 artiklan 4 kohta

—

23 artiklan 5 ja 6 kohta

—

24 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

14 artiklan 5 kohdan johdantokappale ja a alakohta

24 artiklan 4 kohdan johdantokappale ja a alakohta

14 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohta

—

—

24 artiklan 4 kohdan b, c ja d alakohta ja toinen alakohta

14 artiklan 5 kohdan toinen ja kolmas alakohta

24 artiklan 4 kohdan kolmas ja neljäs alakohta

14 artiklan 6 kohdan a alakohta

24 artiklan 5 kohdan a alakohta

14 artiklan 6 kohdan b alakohta

—

14 artiklan 6 kohdan c alakohta

24 artiklan 5 kohdan b alakohta

—

24 artiklan 5 kohdan c alakohta

14 artiklan 6 kohdan toinen ja kolmas alakohta

24 artiklan 5 kohdan toinen ja kolmas alakohta

14 artiklan 7, 8 ja 9 kohta

24 artiklan 6, 7 ja 8 kohta

—

24 artiklan 9 kohta

14 artiklan 10 ja 11 kohta

24 artiklan 10 ja 11 kohta

15 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

25 artiklan 1 kohta

15 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta

—

—

25 artiklan 2, 3 ja 4 kohta

15 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta

25 artiklan 5 kohta

15 artiklan 2 ja 2 a kohta

—

15 artiklan 3 ja 4 kohta sekä 5 kohdan ensimmäinen alakohta

25 artiklan 6, 7 ja 8 kohta

15 artiklan 5 kohdan toinen alakohta

—

15 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta

—

15 artiklan 6 kohdan toinen alakohta

25 artiklan 9 kohta

15 artiklan 7 kohta

25 artiklan 10 kohta

15 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta

25 artiklan 11 kohta

15 artiklan 9 kohdan toinen alakohta

—

16 artiklan 1 ja 2 kohta

—

—

26 artiklan 1 ja 2 kohta

16 artiklan 3 kohta

26 artiklan 3 kohta

—

26 artiklan 4 kohta

17 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

—

17 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

28 artiklan 3 kohta

17 artiklan 2 kohta

21 artiklan 3 kohta

17 artiklan 3 kohta

—

17 artiklan 4 kohta

—

17 artiklan 5 kohta

21 artiklan 6 kohta

18 artiklan 1 alakohdan johdantokappale

27 artiklan 1 alakohdan johdantokappale

18 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohta

27 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta

—

27 artiklan 1 kohdan c ja d alakohta

18 artiklan 1 kohdan b alakohta

27 artiklan 2 kohta

18 artiklan 1 kohdan c alakohta

27 artiklan 3 kohta

—

27 artiklan 4 kohta

18 artiklan 1 kohdan d alakohdan i ja ii alakohta

27 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta

—

27 artiklan 5 kohdan c alakohta

18 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta

27 artiklan 6 kohdan a ja b alakohta

18 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta

—

—

27 artiklan 6 kohdan c alakohta

—

27 artiklan 7 kohta

18 artiklan 3 kohta

27 artiklan 8 kohta

19 artiklan 1 kohdan a alakohta

21 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta

19 artiklan 1 kohdan b alakohta

7 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta

19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

21 artiklan 5 kohdan toinen alakohta

19 artiklan 2 kohta

—

20 artiklan 1 ja 2 kohta

28 artiklan 1 ja 2 kohta

—

28 artiklan 3 kohta

20 artiklan 3, 3 a, 3 b ja 3 c kohta

28 artiklan 4, 5, 6 ja 7 kohta

20 artiklan 3 d kohta

28 artiklan 8 kohdan ensimmäinen alakohta

—

28 artiklan 8 kohdan toinen alakohta

20 artiklan 4, 5, 6 ja 7 kohta

28 artiklan 9, 10, 11 ja 12 kohta

21 artikla

29 artiklan 1 kohta

—

29 artiklan 2, 3, 4, 5, 6 ja 7 kohta

22 artiklan 1 ja 2 kohta

31 artiklan 1 ja 2 kohta

—

31 artiklan 3 kohta

23 artikla

32 artikla

2 artiklan 4 a, 5 ja 6 kohta

33 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

24 artiklan 7, 8, 9, 10 ja 12 kohta

—

24 artiklan 13 ja 14 kohta

33 artiklan 4 ja 5 kohta

24 artiklan 15 alakohdan johdantokappale

33 artiklan 7 alakohdan johdantokappale

24 artiklan 15 kohdan a alakohta

—

24 artiklan 15 kohdan b alakohta

33 artiklan 7 kohdan a alakohta

33 artiklan 7 kohdan b, c, d, e ja f alakohta

24 artiklan 15 kohdan toinen alakohta

33 artiklan 7 kohdan toinen alakohta

25 artikla

—

26 artikla

34 artikla

27 artiklan ensimmäinen alakohta

36 artiklan ensimmäinen alakohta

27 artiklan toinen alakohta

—

27 artiklan kolmas alakohta

36 artiklan toinen alakohta

27 artiklan 2 ja 3 kohta

—

28 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

35 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

28 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

28 artiklan 1 kohdan kolmas ja neljäs alakohta

35 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta

28 artiklan 2 kohta

35 artiklan 2 kohta

29 artikla

37 artikla

30 artikla

38 artikla

—

Liite I

Liite I

Liite II

Liite II

Liite III

Liite III

Liite IV

Liite IV

—

Liite V

Liite V

Liite VI

Liite VI

Liite VII

Liite VII

Liite VII a

Liite VIII

Liite VIII

Liite IX

Liite IX

Liite X

Liite X

Liite XI

Liite XI

Liite XII

Liite XII

Liite XIII

Liite XIII

Liite XIV

Liite XV

—

—

Liite XV

—

Liite XVI

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0221/2022).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*1

(2)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 134.

2

(3)  EUVL C [...], [...], s. [...].

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

4

(5)  Ks. liitteessä XV oleva A osa.

5

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi, COM(2020)0562.

6

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, COM(2019)0640.

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

8

(9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Komission työohjelma 2021 – Elinvoimainen unioni epävakaassa maailmassa, COM(2020)0690.

9

(10)  Tiedonanto ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (COM(2018)0773), jossa tarkastellaan energiatehokkuuden merkitystä kaikkien hiilestä irtautumisen skenaarioiden välttämättömänä edellytyksenä.

10

(11)  Ks. myös Euroopan komissio, Final study report, Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa (COM(2020)0067).

12

(13)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

14

(15)  EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia, COM(2020)0299.

15

(16)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (EUVL L 152, 3.6.2022, s. 45).

16

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (EUVL L 152, 3.6.2022, s. 45).

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

17

(18)  Komission suositus energiaköyhyydestä, C(2020) 9600 final.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/73/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1369, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, energiamerkintää koskevien puitteiden vahvistamisesta; sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/740, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, renkaiden merkitsemisestä polttoainetaloudellisuuden ja muiden ominaisuuksien osalta.

21

(22)  Lisäksi ekologista suunnittelua koskevaan työsuunnitelmaan (2020–2024) ja ”Perusparannusaalto”-toimintasuunnitelmaan sisältyvien tuotearviointien toteuttaminen yhdessä rakennusten energiatehokkuusdirektiivin uudelleentarkastelun kanssa edistää merkittävästi vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteen saavuttamista.

22

(23)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (COM(2018)0773).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  Ks. Kansainvälinen luonnonvarapaneeli, ”Resource Efficiency and Climate Change”, 2020, ja YK:n raportti ”Environment Emissions Gap Report”, 2019. Luvut eivät koske rakennusten koko elinkaarta vaan niiden käyttöä ja toimintaa, mukaan lukien sähkö- ja lämmöntuotannon epäsuorat päästöt. Rakentamisen hiilijalanjäljen arvioidaan aiheuttavan noin 10 prosenttia koko maailman vuosittaisista kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä.

26

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

35

(36)  IEA (Kansainvälinen energiajärjestö) (2021), ”Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector”, https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

37

(38)  Komission suositus energiaköyhyydestä, C(2020) 9600 final, 14.10.2020.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market

39

(40)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

40

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

41

(42)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

42

(43)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

43

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

(44)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoista (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54).

44

(45)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36).

45

(46)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, periaate 20 ”Peruspalvelujen saatavuus”: https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_fi

46

(47)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta, COM(2021)0568.

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

49

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 136).

50

(51)  Komission päätös 2014/746/EU, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY nojalla niistä toimialoista ja toimialojen osista, joiden katsotaan olevan alttiita merkittävälle hiilivuodon riskille, vuosiksi 2015–2019 (EUVL L 308, 29.10.2014, s. 114).

51

(52)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

52

(53)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

53

(54)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1099/2008, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, energiatilastoista (EUVL L 304, 14.11.2008, s. 1).

54

(55)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

55

(56)  
  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

56

Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

(57)  
  Komission asetus (EU) 2022/132, annettu 28 päivänä tammikuuta 2022, energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 208).

57

Komission asetus (EU) 2022/132, annettu 28 päivänä tammikuuta 2022, energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 208).

(58)  
  Komission suositus (EU) 2021/1749, annettu 28 päivänä syyskuuta 2021, energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteista käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella.

58

Komission suositus (EU) 2021/1749, annettu 28 päivänä syyskuuta 2021, energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteista käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella.

(59)  Unionin energiatehokkuustavoite asetettiin ja laskettiin alun perin käyttäen lähtökohtana vuoden 2007 viiteskenaarion ennusteita vuodelle 2030. Eurostatin energiataseen laskentamenetelmän muutos ja myöhempiin mallintamisennusteisiin tehdyt parannukset edellyttävät perustilanteen muuttamista. Kun siis käytetään samaa lähestymistapaa tavoitteen määrittämiseen eli verrataan sitä tuleviin perusennusteisiin, unionin vuoden 2030 energiatehokkuustavoite asetetaan verrattuna vuoden 2020 viiteskenaarion vuotta 2030 koskeviin ennusteisiin, joissa otetaan huomioon kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien mukaiset kansalliset panokset. Päivitetyn perustilanteen myötä unionin on nostettava vuoden 2030 energiatehokkuustavoitettaan vielä vähintään 9 prosenttia verrattuna vuoden 2020 viiteskenaarion mukaisten toimien tasoon. Uusi tapa ilmaista unionin tavoitetaso ei vaikuta tarvittavien toimien tosiasialliseen tasoon.

59

(60)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

60

(61)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1369, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, energiamerkintää koskevien puitteiden vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 1).

61

(62)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 1).

62

(63)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta, (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti){SEC(2021)0551} – {SWD(2021)0557} – {SWD(2021)0601} -{SWD(2021)0602.

63

(64)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64).

64

(65)  Neuvoston direktiivi 93/13/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29).

65

(66)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).

66

(67)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/11/EU, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 63).

67

(68)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

68

(69)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2402, annettu 12 päivänä lokakuuta 2015, sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen tarkistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU mukaisesti ja komission täytäntöönpanopäätöksen 2011/877/EU kumoamisesta (EUVL L 333, 19.12.2015, s. 54).

69

(70)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).

70

(71)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 1).

71

(72)  Komission päätös 2008/952/EY, tehty 19 päivänä marraskuuta 2008, yksityiskohtaisista ohjeista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY liitteen II täytäntöönpanoa ja soveltamista varten (EUVL L 338, 17.12.2008, s. 55).

72

(73)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/740, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, renkaiden merkitsemisestä polttoainetaloudellisuuden ja muiden ominaisuuksien osalta, asetuksen (EU) 2017/1369 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1222/2009 kumoamisesta (EUVL L 177, 5.6.2020, s. 1).

73

(74)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

74

(75)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).

75

(76)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

76

(77)  Loppukäyttäjien lämmityksen ja jäähdytyksen kysynnän tyydyttämiseksi tarvittavan lämpöenergian määrä.

77

(78)  On käytettävä tuoreimpia saatavilla olevia tietoja.

78

(79)  On käytettävä tuoreimpia saatavilla olevia tietoja.

79

(80)  ”Uusiutuva jäähdytys” on määriteltävä direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti sen jälkeen, kun jäähdytyksessä ja kaukojäähdytyksessä käytettävän uusiutuvan energian määrän laskemisessa käytettävät menetelmät on vahvistettu mainitun direktiivin 35 artiklan mukaisesti. Siihen asti käytetään asianmukaista kansallista menetelmää.

80

(81)  Taloudellisen potentiaalin analyysissä olisi esitettävä vuotuinen energiamäärä (GWh), joka voidaan tuottaa kullakin analysoidulla tekniikalla. Myös energiajärjestelmän sisäiset rajoitukset ja yhteydet olisi otettava huomioon. Analyysissä voidaan käyttää malleja, jotka perustuvat yleisten tekniikoiden tai järjestelmien toimintaa edustaviin olettamuksiin.

81

(82)  Direktiivin (EU) 2018/2001 15 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu arviointi mukaan luettuna.

82

(83)  Perusskenaariota varten otetaan huomioon politiikat sen vuoden loppuun asti, joka edeltää sitä vuotta, jonka kuluessa kattava arviointi on suoritettava. Toisin sanoen kattavan arvioinnin esittämismääräaikaa edeltävän vuoden aikana täytäntöön pantuja politiikkoja ei tarvitse ottaa huomioon.

83

(84)  Tästä yleiskatsauksesta on käytävä ilmi rahoitustoimenpiteet ja -ohjelmat, jotka voidaan hyväksyä kattavan arvioinnin aikana, mikä ei kuitenkaan estä valtiontukiarviointiin liittyvää erillistä ilmoitusta julkisista tukijärjestelmistä.

84

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Riittävät vähimmäispalkat Euroopan unionissa ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 125/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0682),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 153 artiklan 2 kohdan yhdessä 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 153 artiklan 2 kohdan yhdessä 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0337/2020),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tanskan kansankäräjien, Maltan parlamentin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tanskan kansankäräjien, Maltan parlamentin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 19. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 19. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 40 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 40 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0325/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 106.

(2)  EUVL C 175, 7.5.2021, s. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/... antamiseksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2022/2041.)

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Uusiutuvan energian direktiivi ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

(2023/C 125/26)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

2021/0218(COD)

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan ja 194 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (4) on määritetty tavoite hiilineutraaliuden saavuttamisesta unionissa vuoteen 2050 mennessä tavalla, joka edistää taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista Euroopassa. Tämä tavoite ja
  asetuksessa (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki)
  asetettu tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä
  vähintään
  55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä edellyttävät energiasiirtymää ja huomattavasti suurempia uusiutuvien energialähteiden osuuksia integroidussa energiajärjestelmässä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (4) on määritetty tavoite hiilineutraaliuden saavuttamisesta unionissa vuoteen 2050 mennessä tavalla, joka edistää taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista Euroopassa. Tämä tavoite ja
  asetuksessa (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki)
  asetettu tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä
  vähintään
  55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä edellyttävät energiasiirtymää ja huomattavasti suurempia uusiutuvien energialähteiden osuuksia integroidussa energiajärjestelmässä.

| (1 a) | Jäsenvaltiot, alueet, talouden sektorit ja kansalaiset kokevat energiasiirtymän vaikutukset eri tavoin ja erityistilanteensa mukaisesti. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa, että vihreän kehityksen ohjelma pannaan täytäntöön tavalla, jolla edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa, ja että energiasiirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava. On erityisesti tarpeen varmistaa, että vältetään häiriöitä sellaisilla kriittisillä aloilla, joilla täytetään talouden ja yhteiskunnan perustarpeita, kuten liikkuvuus. |
| --- | --- |

(1 a)

Jäsenvaltiot, alueet, talouden sektorit ja kansalaiset kokevat energiasiirtymän vaikutukset eri tavoin ja erityistilanteensa mukaisesti. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa, että vihreän kehityksen ohjelma pannaan täytäntöön tavalla, jolla edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa, ja että energiasiirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava. On erityisesti tarpeen varmistaa, että vältetään häiriöitä sellaisilla kriittisillä aloilla, joilla täytetään talouden ja yhteiskunnan perustarpeita, kuten liikkuvuus.

| (1 b) | Energia on välttämätön tuotantotekijä, jonka kysyntä on jatkuvaa ja jolla on ratkaiseva merkitys talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta. Kaikki ihmisen toiminta, myös liikenne, on riippuvainen siitä, että energiaa on käytettävissä riittävästi ja kohtuuhintaisesti, kun sitä tarvitaan. |
| --- | --- |

(1 b)

Energia on välttämätön tuotantotekijä, jonka kysyntä on jatkuvaa ja jolla on ratkaiseva merkitys talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta. Kaikki ihmisen toiminta, myös liikenne, on riippuvainen siitä, että energiaa on käytettävissä riittävästi ja kohtuuhintaisesti, kun sitä tarvitaan.

| (1 c) | Vuoteen 2030 ulottuvassa yleisessä unionin ympäristöalan ohjelmassa (kahdeksas ympäristöohjelma) asetetaan aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet vuodelle 2030 ilmastonmuutoksen hillinnän, ilmastonmuutokseen sopeutumisen, biologisen monimuotoisuuden suojelun ja ennallistamisen, myrkyttömän kiertotalouden, päästöttömän ympäristön sekä tuotannon ja kulutuksen kaikille taloudenaloille aiheuttamien ympäristöpaineiden minimoinnin aloilla ja tunnustetaan, että nämä tavoitteet, jotka koskevat sekä ympäristövahinkojen taustatekijöitä että vaikutuksia, ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on lisäksi, että viimeistään vuoteen 2050 mennessä ihmiset elävät hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa hyvinvointitaloudessa, jossa mitään ei tuhlata, kasvu on uusintavaa, ilmastoneutraalius on saavutettu unionissa ja eriarvoisuudet ovat huomattavasti vähentyneet. Terve ympäristö tukee kaikkien ihmisten hyvinvointia, ja siinä biologinen monimuotoisuus säilyy, ekosysteemit kukoistavat ja luontoa suojellaan ja ennallistetaan, minkä johdosta kyky sietää ilmastonmuutosta, sääoloihin ja ilmastonmuutokseen liittyviä katastrofeja ja muita ympäristöriskejä paranee. |
| --- | --- |

(1 c)

Vuoteen 2030 ulottuvassa yleisessä unionin ympäristöalan ohjelmassa (kahdeksas ympäristöohjelma) asetetaan aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet vuodelle 2030 ilmastonmuutoksen hillinnän, ilmastonmuutokseen sopeutumisen, biologisen monimuotoisuuden suojelun ja ennallistamisen, myrkyttömän kiertotalouden, päästöttömän ympäristön sekä tuotannon ja kulutuksen kaikille taloudenaloille aiheuttamien ympäristöpaineiden minimoinnin aloilla ja tunnustetaan, että nämä tavoitteet, jotka koskevat sekä ympäristövahinkojen taustatekijöitä että vaikutuksia, ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on lisäksi, että viimeistään vuoteen 2050 mennessä ihmiset elävät hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa hyvinvointitaloudessa, jossa mitään ei tuhlata, kasvu on uusintavaa, ilmastoneutraalius on saavutettu unionissa ja eriarvoisuudet ovat huomattavasti vähentyneet. Terve ympäristö tukee kaikkien ihmisten hyvinvointia, ja siinä biologinen monimuotoisuus säilyy, ekosysteemit kukoistavat ja luontoa suojellaan ja ennallistetaan, minkä johdosta kyky sietää ilmastonmuutosta, sääoloihin ja ilmastonmuutokseen liittyviä katastrofeja ja muita ympäristöriskejä paranee.

| (1 d) | Vuoteen 2030 ulottuvalla yleisellä unionin ympäristöalan ohjelmalla (kahdeksas ympäristöohjelma), joka on ympäristöä ja ilmastoa koskeva unionin toimintakehys, pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan ympäristön tilaa, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä muun muassa pysäyttämällä biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus. Sillä tuetaan ja lujitetaan yhdennettyä toimintapolitiikkaa ja täytäntöönpanomallia ja siinä hyödynnetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa tunnustetaan, että tämän siirtymän saavuttaminen edellyttää systeemistä muutosta, joka Euroopan ympäristökeskuksen mukaan tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee suuria käänteitä järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa, tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa sekä niiden uudelleen suuntaamista. |
| --- | --- |

(1 d)

Vuoteen 2030 ulottuvalla yleisellä unionin ympäristöalan ohjelmalla (kahdeksas ympäristöohjelma), joka on ympäristöä ja ilmastoa koskeva unionin toimintakehys, pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan ympäristön tilaa, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä muun muassa pysäyttämällä biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus. Sillä tuetaan ja lujitetaan yhdennettyä toimintapolitiikkaa ja täytäntöönpanomallia ja siinä hyödynnetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa tunnustetaan, että tämän siirtymän saavuttaminen edellyttää systeemistä muutosta, joka Euroopan ympäristökeskuksen mukaan tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee suuria käänteitä järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa, tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa sekä niiden uudelleen suuntaamista.

| (1 e) | Tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen varmistaa, että lainsäädäntöaloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja niiden täytäntöönpano ovat johdonmukaisia kaikkien kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden kanssa, edistävät niitä soveltuvin osin eivätkä aiheuta niille haittaa. Kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi on myös tarpeen varmistaa, että ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista johtuva sosiaalinen eriarvoisuus minimoidaan ja että ympäristön ja ilmaston suojelemiseksi toteutetut toimenpiteet tehdään sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla, sekä valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvo kaikkiin ilmasto- ja ympäristöpolitiikkoihin muun muassa sisällyttämällä sukupuolinäkökulma päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin. Nämä periaatteet vahvistetaan kahdeksannessa ympäristöohjelmassa mahdollistaviksi edellytyksiksi. |
| --- | --- |

(1 e)

Tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen varmistaa, että lainsäädäntöaloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja niiden täytäntöönpano ovat johdonmukaisia kaikkien kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden kanssa, edistävät niitä soveltuvin osin eivätkä aiheuta niille haittaa. Kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi on myös tarpeen varmistaa, että ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista johtuva sosiaalinen eriarvoisuus minimoidaan ja että ympäristön ja ilmaston suojelemiseksi toteutetut toimenpiteet tehdään sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla, sekä valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvo kaikkiin ilmasto- ja ympäristöpolitiikkoihin muun muassa sisällyttämällä sukupuolinäkökulma päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin. Nämä periaatteet vahvistetaan kahdeksannessa ympäristöohjelmassa mahdollistaviksi edellytyksiksi.

| (1 f) | Kahdeksannen ympäristöohjelman vuoteen 2030 ulottuvana ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen nopea ja ennakoitavissa oleva vähentäminen sekä samaan aikaan luonnollisten nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa, jotta saavutetaan asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoite unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita noudattaen ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei unohdeta. Kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi siinä vahvistetaan mahdollistavaksi edellytykseksi myös ympäristön kannalta haitallisten tukien lakkauttaminen, muun muassa asettamalla fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaiselle lakkauttamiselle määräaika, joka tukee tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen, sekä luomalla sitova unionin kehys, jonka puitteissa seurataan jäsenvaltioiden edistymistä fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisessa lakkauttamisessa ja raportoidaan siitä sovittujen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(1 f)

Kahdeksannen ympäristöohjelman vuoteen 2030 ulottuvana ilmastonmuutoksen hillitsemistavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen nopea ja ennakoitavissa oleva vähentäminen sekä samaan aikaan luonnollisten nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa, jotta saavutetaan asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoite unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita noudattaen ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei unohdeta. Kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi siinä vahvistetaan mahdollistavaksi edellytykseksi myös ympäristön kannalta haitallisten tukien lakkauttaminen, muun muassa asettamalla fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaiselle lakkauttamiselle määräaika, joka tukee tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen, sekä luomalla sitova unionin kehys, jonka puitteissa seurataan jäsenvaltioiden edistymistä fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisessa lakkauttamisessa ja raportoidaan siitä sovittujen menetelmien mukaisesti.

| (1 g) | Tällä direktiivillä pyritään varmistamaan, että osana EU:n energiapolitiikkaa kannustetaan investoimaan uusiutuvan energian tuotantoon samalla kun säilytetään kunkin jäsenvaltion energiaomavaraisuus. |
| --- | --- |

(1 g)

Tällä direktiivillä pyritään varmistamaan, että osana EU:n energiapolitiikkaa kannustetaan investoimaan uusiutuvan energian tuotantoon samalla kun säilytetään kunkin jäsenvaltion energiaomavaraisuus.

| (1 h) | Uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi on osa 55-valmiuspakettia, jolla on myös monia vaikutuksia unioniin, muun muassa kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, kotitalouksien ostovoimaan, ilmastotavoitteiden saavuttamiseen ja hiilivuodon laajuuteen. Näin ollen 55-valmiuspaketin muodostavien asetusten makrotaloudellisesta kokonaisvaikutuksesta olisi tehtävä säännöllisesti kattava arviointi. |
| --- | --- |

(1 h)

Uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi on osa 55-valmiuspakettia, jolla on myös monia vaikutuksia unioniin, muun muassa kilpailukykyyn, työpaikkojen luomiseen, kotitalouksien ostovoimaan, ilmastotavoitteiden saavuttamiseen ja hiilivuodon laajuuteen. Näin ollen 55-valmiuspaketin muodostavien asetusten makrotaloudellisesta kokonaisvaikutuksesta olisi tehtävä säännöllisesti kattava arviointi.

| (2) | Uusiutuvalla energialla on keskeinen rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa ja ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä, koska yli 75 prosenttia unionin kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin energia-alalta. Uusiutuvan energian käytöllä vähennetään näitä kasvihuonekaasupäästöjä ja edistetään näin myös esimerkiksi biologisen monimuotoisuuden häviämisen
  sekä maaperän, veden ja ilman pilaantumisen
  kaltaisiin, ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaamista
  , kunhan uusiutuvien energialähteiden käyttö ei itsessään kärjistä näitä haasteita
  .
  Uusiutuva energia on avainasemassa energiaköyhyyden torjunnassa, koska sen käyttökustannukset ovat alhaiset eikä se ole yhtä altis hintahäiriöille kuin fossiiliset polttoaineet. |
| --- | --- |

(2)

Uusiutuvalla energialla on keskeinen rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa ja ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä, koska yli 75 prosenttia unionin kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin energia-alalta. Uusiutuvan energian käytöllä vähennetään näitä kasvihuonekaasupäästöjä ja edistetään näin myös esimerkiksi biologisen monimuotoisuuden häviämisen
  sekä maaperän, veden ja ilman pilaantumisen
  kaltaisiin, ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaamista
  , kunhan uusiutuvien energialähteiden käyttö ei itsessään kärjistä näitä haasteita
  .
  Uusiutuva energia on avainasemassa energiaköyhyyden torjunnassa, koska sen käyttökustannukset ovat alhaiset eikä se ole yhtä altis hintahäiriöille kuin fossiiliset polttoaineet.

| (2 a) | Kun yhä useammat maat sitoutuvat ilmastoneutraaliuteen vuosisadan puoliväliin mennessä, uusiutuvan energian teknologioiden kotimaisen ja maailmanlaajuisen kysynnän ennustetaan kasvavan ja tarjoavan merkittäviä mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen, Euroopan uusiutuvien energialähteiden teollisen perustan laajentamiseen ja Euroopan johtoaseman säilyttämiseen innovatiivisten uusiutuvan energian teknologioiden tutkimuksessa ja kehittämisessä, mikä puolestaan parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailuetua ja lisää EU:n energiaomavaraisuutta vähentämällä riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. |
| --- | --- |

(2 a)

Kun yhä useammat maat sitoutuvat ilmastoneutraaliuteen vuosisadan puoliväliin mennessä, uusiutuvan energian teknologioiden kotimaisen ja maailmanlaajuisen kysynnän ennustetaan kasvavan ja tarjoavan merkittäviä mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen, Euroopan uusiutuvien energialähteiden teollisen perustan laajentamiseen ja Euroopan johtoaseman säilyttämiseen innovatiivisten uusiutuvan energian teknologioiden tutkimuksessa ja kehittämisessä, mikä puolestaan parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailuetua ja lisää EU:n energiaomavaraisuutta vähentämällä riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista.

| (2 b) | Vuonna 2020 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen osuus unionissa oli 22 prosenttia
   (5)

  eli 2 prosenttiyksikköä suurempi kuin uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa direktiivissä 2009/28/EY asetettu tavoite, joka koskee uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2020. |
| --- | --- |

(2 b)

Vuonna 2020 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen osuus unionissa oli 22 prosenttia
   (5)

  eli 2 prosenttiyksikköä suurempi kuin uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa direktiivissä 2009/28/EY asetettu tavoite, joka koskee uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2020.

| (2 c) | Uusiutuva energia on keskeinen kestävän kehityksen mahdollistaja, joka edistää suoraan ja välillisesti monia kestävän kehityksen tavoitteita, kuten köyhyyden torjuntaa, koulutusta sekä puhdasta vettä ja sanitaatiota. Uusiutuvista energialähteistä saadaan myös laajoja sosioekonomisia hyötyjä, sillä ne luovat uusia työpaikkoja ja edistävät paikallista teollisuutta. |
| --- | --- |

(2 c)

Uusiutuva energia on keskeinen kestävän kehityksen mahdollistaja, joka edistää suoraan ja välillisesti monia kestävän kehityksen tavoitteita, kuten köyhyyden torjuntaa, koulutusta sekä puhdasta vettä ja sanitaatiota. Uusiutuvista energialähteistä saadaan myös laajoja sosioekonomisia hyötyjä, sillä ne luovat uusia työpaikkoja ja edistävät paikallista teollisuutta.

| (2 d) | Kansainvälisellä tasolla komissio sitoutui vuoden 2021 Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssissa (COP26) yhdessä maailmanlaajuisten kumppaneiden kanssa lopettamaan suoran tuen kansainväliselle energiatuotannolle, jossa käytetään yksinomaan fossiilisia polttoaineita, ja käyttämään nämä varat uusiutuvan energian käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(2 d)

Kansainvälisellä tasolla komissio sitoutui vuoden 2021 Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssissa (COP26) yhdessä maailmanlaajuisten kumppaneiden kanssa lopettamaan suoran tuen kansainväliselle energiatuotannolle, jossa käytetään yksinomaan fossiilisia polttoaineita, ja käyttämään nämä varat uusiutuvan energian käyttöönottoon.

| (2 e) | COP26-kokouksessa komissio ja maailman johtajat nostivat maailmanlaajuista tavoitetasoa, joka koskee maailman metsien säilyttämistä ja elvyttämistä sekä päästöttömään liikenteeseen siirtymisen nopeuttamista. |
| --- | --- |

(2 e)

COP26-kokouksessa komissio ja maailman johtajat nostivat maailmanlaajuista tavoitetasoa, joka koskee maailman metsien säilyttämistä ja elvyttämistä sekä päästöttömään liikenteeseen siirtymisen nopeuttamista.

| (2 f) | Uusiutuvaa energiaa tuotetaan usein paikallisella tasolla, ja tuotanto on riippuvainen alueellisista pk-yrityksistä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti mukaan tavoitteiden asettamiseen ja politiikkatoimenpiteiden tukemiseen. |
| --- | --- |

(2 f)

Uusiutuvaa energiaa tuotetaan usein paikallisella tasolla, ja tuotanto on riippuvainen alueellisista pk-yrityksistä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti mukaan tavoitteiden asettamiseen ja politiikkatoimenpiteiden tukemiseen.

| (2 g) | Koska noin 35 miljoonaa eurooppalaista kärsii energiaköyhyydestä
   (6)

  , uusiutuvaa energiaa koskevilla toimintapolitiikoilla on tärkeä rooli kaikissa strategioissa, joilla puututaan energiaköyhyyteen ja kuluttajien haavoittuvuuteen. |
| --- | --- |

(2 g)

Koska noin 35 miljoonaa eurooppalaista kärsii energiaköyhyydestä
   (6)

  , uusiutuvaa energiaa koskevilla toimintapolitiikoilla on tärkeä rooli kaikissa strategioissa, joilla puututaan energiaköyhyyteen ja kuluttajien haavoittuvuuteen.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (7) asetetaan sitova unionin tavoite uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian vähintään 32 prosentin osuudesta energian kokonaisloppukulutuksesta unionissa vuoteen 2030 mennessä. Ilmastotavoitesuunnitelman mukaisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus energian kokonaisloppukulutuksesta pitäisi nostaa
  45
   prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jotta unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite saavutetaan (8). Sen vuoksi kyseisen direktiivin 3 artiklassa asetettua tavoitetta täytyy tiukentaa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (7) asetetaan sitova unionin tavoite uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian vähintään 32 prosentin osuudesta energian kokonaisloppukulutuksesta unionissa vuoteen 2030 mennessä. Ilmastotavoitesuunnitelman mukaisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus energian kokonaisloppukulutuksesta pitäisi nostaa
  45
   prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jotta unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite saavutetaan (8). Sen vuoksi kyseisen direktiivin 3 artiklassa asetettua tavoitetta täytyy tiukentaa.

| (3 a) | Energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteesta käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella 28 päivänä syyskuuta 2021 annetun komission suosituksen mukaisesti tässä direktiivissä olisi sovellettava yhdennettyä lähestymistapaa edistämällä energiatehokkaimpia uusiutuvia energialähteitä kaikilla aloilla ja kaikissa käyttökohteissa sekä edistämällä järjestelmän tehokkuutta, jotta talouden eri toimintoihin tarvittaisiin mahdollisimman vähän energiaa. |
| --- | --- |

(3 a)

Energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteesta käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella 28 päivänä syyskuuta 2021 annetun komission suosituksen mukaisesti tässä direktiivissä olisi sovellettava yhdennettyä lähestymistapaa edistämällä energiatehokkaimpia uusiutuvia energialähteitä kaikilla aloilla ja kaikissa käyttökohteissa sekä edistämällä järjestelmän tehokkuutta, jotta talouden eri toimintoihin tarvittaisiin mahdollisimman vähän energiaa.

| (3 b) | Komission 18 päivänä toukokuuta 2022 antaman tiedonannon ”REPowerEU-suunnitelma” mukaisesti kestävän biometaanin tuotannon lisääminen vähintään 35 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2030 mennessä on kustannustehokas tapa lisätä uusiutuvan energian osuutta ja monipuolistaa EU:n kaasuntoimituksia ja siten tukea toimitusvarmuutta ja EU:n ilmastotavoitteita. Komission olisi laadittava EU:n strategia, jolla puututaan sääntelyesteisiin, jotka haittaavat biometaanin tuotannon lisäämistä ja integroimista EU:n kaasun sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(3 b)

Komission 18 päivänä toukokuuta 2022 antaman tiedonannon ”REPowerEU-suunnitelma” mukaisesti kestävän biometaanin tuotannon lisääminen vähintään 35 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2030 mennessä on kustannustehokas tapa lisätä uusiutuvan energian osuutta ja monipuolistaa EU:n kaasuntoimituksia ja siten tukea toimitusvarmuutta ja EU:n ilmastotavoitteita. Komission olisi laadittava EU:n strategia, jolla puututaan sääntelyesteisiin, jotka haittaavat biometaanin tuotannon lisäämistä ja integroimista EU:n kaasun sisämarkkinoilla.

| (3 c) | Jotta voidaan tukea uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteen kustannustehokasta saavuttamista ja loppukäyttöalojen sähköistämistä ja samalla antaa kotitalouksille ja teollisuudelle mahdollisuus osallistua aktiivisesti EU:n energiajärjestelmän turvaamiseen ja hiilestä irtautumiseen ja palkita niitä tästä, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansallinen sääntelykehys mahdollistaa sähkön huippukuormituksen vähentämisen aktivoimalla kysyntäjousto kaikilla
  loppukäyttöaloilla
  . Tätä varten jäsenvaltiot voisivat sisällyttää yhdennettyihin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa vähimmäistavoitteen sähkön huippukuormituksen vähentämiseksi vähintään 5 prosentilla vuoteen 2030 mennessä järjestelmän joustavuuden parantamiseksi asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan d alakohdan 3 alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3 c)

Jotta voidaan tukea uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteen kustannustehokasta saavuttamista ja loppukäyttöalojen sähköistämistä ja samalla antaa kotitalouksille ja teollisuudelle mahdollisuus osallistua aktiivisesti EU:n energiajärjestelmän turvaamiseen ja hiilestä irtautumiseen ja palkita niitä tästä, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansallinen sääntelykehys mahdollistaa sähkön huippukuormituksen vähentämisen aktivoimalla kysyntäjousto kaikilla
  loppukäyttöaloilla
  . Tätä varten jäsenvaltiot voisivat sisällyttää yhdennettyihin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa vähimmäistavoitteen sähkön huippukuormituksen vähentämiseksi vähintään 5 prosentilla vuoteen 2030 mennessä järjestelmän joustavuuden parantamiseksi asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan d alakohdan 3 alakohdan mukaisesti.

| (3 d) | Yksi viidestä vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tavoitteista on vihreämpi Eurooppa edistämällä puhtaaseen energiaan, kiertotalouteen, ilmastonmuutoksen hillintään ja kestävään liikenteeseen tehtäviä investointeja. Koheesiopolitiikan varoilla
  olisi
  siten pyrittävä ehkäisemään eriarvoisuuden lisääntymistä, tukemaan alueita, joille siirtymä aiheuttaa suurimman taakan, edistämään infrastruktuuri-investointeja ja antamaan työntekijöille uusia teknologioita koskevaa koulutusta niin, että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(3 d)

Yksi viidestä vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tavoitteista on vihreämpi Eurooppa edistämällä puhtaaseen energiaan, kiertotalouteen, ilmastonmuutoksen hillintään ja kestävään liikenteeseen tehtäviä investointeja. Koheesiopolitiikan varoilla
  olisi
  siten pyrittävä ehkäisemään eriarvoisuuden lisääntymistä, tukemaan alueita, joille siirtymä aiheuttaa suurimman taakan, edistämään infrastruktuuri-investointeja ja antamaan työntekijöille uusia teknologioita koskevaa koulutusta niin, että ketään ei jätetä jälkeen.

| (3 e) | Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) on tuettava energiatehokkuuden edistämistä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, edistettävä uusiutuvaa energiaa ja älykkäiden energiajärjestelmien ja -verkkojen kehittämistä sekä edistettävä kestävää multimodaalista kaupunkiliikennettä siirtymässä kohti
  nollanettohiilitaloutta
  . Euroopan sosiaalirahasto plussalla (ERS+) on tuettava koulutusjärjestelmien parantamista taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla, kaikkien, myös työvoiman, osaamisen parantamista sekä uusien työpaikkojen luomista ympäristöön, ilmastoon, energiaan, kiertotalouteen ja biotalouteen liittyville sektoreille (Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta annetun asetuksen 4 artikla). |
| --- | --- |

(3 e)

Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) on tuettava energiatehokkuuden edistämistä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, edistettävä uusiutuvaa energiaa ja älykkäiden energiajärjestelmien ja -verkkojen kehittämistä sekä edistettävä kestävää multimodaalista kaupunkiliikennettä siirtymässä kohti
  nollanettohiilitaloutta
  . Euroopan sosiaalirahasto plussalla (ERS+) on tuettava koulutusjärjestelmien parantamista taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla, kaikkien, myös työvoiman, osaamisen parantamista sekä uusien työpaikkojen luomista ympäristöön, ilmastoon, energiaan, kiertotalouteen ja biotalouteen liittyville sektoreille (Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta annetun asetuksen 4 artikla).

| (3 f) | Uusiutuvan energian tuotannolla on vahva paikallinen ulottuvuus. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat paikallis- ja alueviranomaiset täysimittaisesti mukaan kansallisten ilmastotoimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen, varmistavat mahdollisuuden saada rahoitusta suoraan sekä seuraavat hyväksyttyjen toimenpiteiden edistymistä. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa sisällytettävä paikalliset ja alueelliset panokset kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa. |
| --- | --- |

(3 f)

Uusiutuvan energian tuotannolla on vahva paikallinen ulottuvuus. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat paikallis- ja alueviranomaiset täysimittaisesti mukaan kansallisten ilmastotoimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen, varmistavat mahdollisuuden saada rahoitusta suoraan sekä seuraavat hyväksyttyjen toimenpiteiden edistymistä. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa sisällytettävä paikalliset ja alueelliset panokset kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa.

| (3 g) | Koheesiopolitikalla on tärkeä merkitys saarialueiden tukemisessa niiden pyrkiessä saavuttamaan ilmastoneutraaliuden, kun otetaan huomioon energian ja liikenteen kaltaisiin aloihin liittyvät lisäkustannukset sekä mobiiliteknologian vaikutus
  niiden
  energiajärjestelmiin, jotka edellyttävät suhteellisesti erittäin suuria investointeja vaihtelevasti saatavilla olevien uusiutuvien energialähteiden hallintaan. |
| --- | --- |

(3 g)

Koheesiopolitikalla on tärkeä merkitys saarialueiden tukemisessa niiden pyrkiessä saavuttamaan ilmastoneutraaliuden, kun otetaan huomioon energian ja liikenteen kaltaisiin aloihin liittyvät lisäkustannukset sekä mobiiliteknologian vaikutus
  niiden
  energiajärjestelmiin, jotka edellyttävät suhteellisesti erittäin suuria investointeja vaihtelevasti saatavilla olevien uusiutuvien energialähteiden hallintaan.

| (3 h) | Pienen kokonsa ja erillisten energiajärjestelmiensä vuoksi syrjäisimmät saarialueet samoin kuin syrjäisimmät alueet joutuvat kohtaamaan merkittäviä haasteita energiantoimituksissa, koska yleensä ne ovat riippuvaisia fossiilisten
  polttoaineiden
  tuonnista sähkön tuottamisessa, liikenteessä ja lämmityksessä. |
| --- | --- |

(3 h)

Pienen kokonsa ja erillisten energiajärjestelmiensä vuoksi syrjäisimmät saarialueet samoin kuin syrjäisimmät alueet joutuvat kohtaamaan merkittäviä haasteita energiantoimituksissa, koska yleensä ne ovat riippuvaisia fossiilisten
  polttoaineiden
  tuonnista sähkön tuottamisessa, liikenteessä ja lämmityksessä.

| (3 i) | Uusiutuvan energian, mukaan lukien vuorovesienergia, käytön olisi oltava painopiste, ja se voisi tuoda merkittäviä hyötyjä saarille, kun otetaan huomioon paikallisyhteisöjen tarpeet, kuten saarien perinteisen arkkitehtuurin ja
  paikallisen
  elinympäristön suojelu. Siksi olisi tuettava laajan uusiutuvien energialähteiden valikoiman kehittämistä niiden maantieteellisten ominaispiirteiden mukaan. Saarilla käynnistettyjä vihreän vedyn ohjelmia on pidettävä myönteisinä. |
| --- | --- |

(3 i)

Uusiutuvan energian, mukaan lukien vuorovesienergia, käytön olisi oltava painopiste, ja se voisi tuoda merkittäviä hyötyjä saarille, kun otetaan huomioon paikallisyhteisöjen tarpeet, kuten saarien perinteisen arkkitehtuurin ja
  paikallisen
  elinympäristön suojelu. Siksi olisi tuettava laajan uusiutuvien energialähteiden valikoiman kehittämistä niiden maantieteellisten ominaispiirteiden mukaan. Saarilla käynnistettyjä vihreän vedyn ohjelmia on pidettävä myönteisinä.

| (4) | Tarve yhteensovittaa bioenergiaa koskevat politiikat biomassan kaskadikäyttöperiaatteen (9) kanssa tunnustetaan yhä laajemmin. Pyrkimyksenä on varmistaa oikeudenmukainen pääsy biomassaraaka-aineen markkinoille, mikä auttaisi kehittämään innovatiivisia, suurta arvonlisäystä tarjoavia biopohjaisia ratkaisuja ja kestävää biokiertotaloutta. Bioenergiaa koskevia tukijärjestelmiä kehittäessään jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava huomioon käytettävissä oleva kestävä biomassan tarjonta energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön, kansallisten metsähiilinielujen ja -ekosysteemien säilyttäminen
  , biologisen monimuotoisuuden suojeleminen
  sekä kiertotaloutta ja biomassan kaskadikäyttöä koskevat periaatteet ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (10) vahvistettu jätehierarkia.
  Niiden olisi kuitenkin voitava myöntää tukea kantojen ja juurien käyttämiseen energian tuotantoon, kun kyseessä ovat jätteet tai tähteet, jotka on saatu sellaisten töiden toteuttamisen yhteydessä, joiden ensisijaisena tavoitteena on luonnonsuojelu ja maisemanhoito, esimerkiksi tienvarsilta. Jäsenvaltioiden olisi joka tapauksessa vältettävä
  laadukkaan raakapuun energiakäytön edistämistä muulloin kuin täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa
  , joita ovat esimerkiksi maastopalojen ehkäisy ja pelastushakkuut
  . Kaskadikäyttöperiaatteen mukaisesti puubiomassaa olisi käytettävä siitä saatavan suurimman taloudellisen ja ympäristöön liittyvän arvonlisäyksen mukaisesti seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä: 1) puuperäiset tuotteet, 2) tuotteiden käyttöiän jatkaminen, 3) uudelleenkäyttö, 4) kierrätys, 5) bioenergia ja 6) loppukäsittely. Jos puubiomassan muu käyttö ei ole taloudellisesti kannattavaa tai ympäristön kannalta asianmukaista, energian talteenotolla vähennetään energian tuotantoa uusiutumattomista lähteistä. Jäsenvaltioiden biomassaa koskevat tukijärjestelmät olisi sen vuoksi kohdistettava raaka-aineisiin, joissa raaka-ainesektorien välinen kilpailu markkinoilla on vähäistä ja joiden hankintatoiminnalla katsotaan olevan sekä ilmaston että biologisen monimuotoisuuden kannalta myönteinen vaikutus, jotta vältetään kielteiset kestämättömien bioenergiaketjujen kannustimet yhteisen tutkimuskeskuksen kertomuksen ”The use of woody biomass for energy production in the EU” (11) mukaisesti. Toisaalta määritettäessä kaskadikäyttöperiaatteen lisävaikutuksia on tarpeen tunnustaa kansalliset erityispiirteet, jotka ohjaavat jäsenvaltioiden tukijärjestelmien suunnittelua. Ensisijaisena vaihtoehtona olisi oltava jätteen syntymisen ehkäiseminen sekä jätteen uudelleenkäyttö ja kierrättäminen. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä sellaisten tukijärjestelmien luomista, jotka ovat ristiriidassa jätteen käsittelyä koskevien tavoitteiden kanssa ja jotka johtaisivat kierrätyskelpoisen jätteen tehottomaan käyttöön. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden ei vuodesta 2026 alkaen pitäisi bioenergian tehokkaamman käytön varmistamiseksi enää myöntää tukea sähkön erillistuotantolaitoksille, paitsi jos laitokset sijaitsevat alueilla, joille on myönnetty fossiilisista polttoaineista luopumista koskeva erityisstatus, tai jos
  niissä
  otetaan talteen ja varastoidaan hiilidioksidia
  tai jos laitoksia ei voi muuttaa yhteistuotantolaitoksiksi perustelluissa poikkeustapauksissa, jotka edellyttävät komission hyväksyntää
  . |
| --- | --- |

(4)

Tarve yhteensovittaa bioenergiaa koskevat politiikat biomassan kaskadikäyttöperiaatteen (9) kanssa tunnustetaan yhä laajemmin. Pyrkimyksenä on varmistaa oikeudenmukainen pääsy biomassaraaka-aineen markkinoille, mikä auttaisi kehittämään innovatiivisia, suurta arvonlisäystä tarjoavia biopohjaisia ratkaisuja ja kestävää biokiertotaloutta. Bioenergiaa koskevia tukijärjestelmiä kehittäessään jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava huomioon käytettävissä oleva kestävä biomassan tarjonta energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön, kansallisten metsähiilinielujen ja -ekosysteemien säilyttäminen
  , biologisen monimuotoisuuden suojeleminen
  sekä kiertotaloutta ja biomassan kaskadikäyttöä koskevat periaatteet ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (10) vahvistettu jätehierarkia.
  Niiden olisi kuitenkin voitava myöntää tukea kantojen ja juurien käyttämiseen energian tuotantoon, kun kyseessä ovat jätteet tai tähteet, jotka on saatu sellaisten töiden toteuttamisen yhteydessä, joiden ensisijaisena tavoitteena on luonnonsuojelu ja maisemanhoito, esimerkiksi tienvarsilta. Jäsenvaltioiden olisi joka tapauksessa vältettävä
  laadukkaan raakapuun energiakäytön edistämistä muulloin kuin täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa
  , joita ovat esimerkiksi maastopalojen ehkäisy ja pelastushakkuut
  . Kaskadikäyttöperiaatteen mukaisesti puubiomassaa olisi käytettävä siitä saatavan suurimman taloudellisen ja ympäristöön liittyvän arvonlisäyksen mukaisesti seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä: 1) puuperäiset tuotteet, 2) tuotteiden käyttöiän jatkaminen, 3) uudelleenkäyttö, 4) kierrätys, 5) bioenergia ja 6) loppukäsittely. Jos puubiomassan muu käyttö ei ole taloudellisesti kannattavaa tai ympäristön kannalta asianmukaista, energian talteenotolla vähennetään energian tuotantoa uusiutumattomista lähteistä. Jäsenvaltioiden biomassaa koskevat tukijärjestelmät olisi sen vuoksi kohdistettava raaka-aineisiin, joissa raaka-ainesektorien välinen kilpailu markkinoilla on vähäistä ja joiden hankintatoiminnalla katsotaan olevan sekä ilmaston että biologisen monimuotoisuuden kannalta myönteinen vaikutus, jotta vältetään kielteiset kestämättömien bioenergiaketjujen kannustimet yhteisen tutkimuskeskuksen kertomuksen ”The use of woody biomass for energy production in the EU” (11) mukaisesti. Toisaalta määritettäessä kaskadikäyttöperiaatteen lisävaikutuksia on tarpeen tunnustaa kansalliset erityispiirteet, jotka ohjaavat jäsenvaltioiden tukijärjestelmien suunnittelua. Ensisijaisena vaihtoehtona olisi oltava jätteen syntymisen ehkäiseminen sekä jätteen uudelleenkäyttö ja kierrättäminen. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä sellaisten tukijärjestelmien luomista, jotka ovat ristiriidassa jätteen käsittelyä koskevien tavoitteiden kanssa ja jotka johtaisivat kierrätyskelpoisen jätteen tehottomaan käyttöön. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden ei vuodesta 2026 alkaen pitäisi bioenergian tehokkaamman käytön varmistamiseksi enää myöntää tukea sähkön erillistuotantolaitoksille, paitsi jos laitokset sijaitsevat alueilla, joille on myönnetty fossiilisista polttoaineista luopumista koskeva erityisstatus, tai jos
  niissä
  otetaan talteen ja varastoidaan hiilidioksidia
  tai jos laitoksia ei voi muuttaa yhteistuotantolaitoksiksi perustelluissa poikkeustapauksissa, jotka edellyttävät komission hyväksyntää
  .

| (5) | Uusiutuvan sähkön tuotannon nopean kasvun ja entistä kilpailukykyisempien kustannusten ansiosta uusiutuvalla sähköllä voidaan kattaa kasvava osuus energiankysynnästä. Esimerkkejä ovat lämpöpumppujen käyttäminen tilojen lämmitykseen tai matalan lämpötilan teollisissa prosesseissa, sähköajoneuvojen käyttö liikenteessä ja sähköuunit tietyillä teollisuudenaloilla. Uusiutuvalla sähköllä voidaan myös tuottaa synteettisiä polttoaineita käytettäviksi sellaisilla liikenteen aloilla, joiden saattaminen hiilivapaaksi on vaikeaa, kuten lento- ja meriliikenteessä.
  Olisi kehitettävä yhteyksiin liittyviä innovatiivisia teknologioita ja asetettava niille erityinen tavoite, koska ne voisivat edistää sekä vuoden 2030 että vuoden 2050 ilmastotavoitteiden saavuttamista.
  Sähköistämiskehyksen pitää mahdollistaa kattava ja tehokas koordinointi ja laajentaa markkinamekanismeja vastaamaan sekä kysyntää että tarjontaa maantieteellisesti ja ajallisesti, edistää joustavuuteen
  , energian varastointiin, kysyntäjoustoon ja muihin joustomekanismeihin
  liittyviä investointeja ja tukea vaihtelevan uusiutuvan energian tuotannon laajaa integrointia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti
  varmistettava, että uusiutuvan sähkön käyttöönotto yleistyy jatkossakin riittävän nopeasti, jotta kasvavaan kysyntään pystytään vastaamaan
  , muun muassa koordinoimalla tuontistrategioita unionin tasolla, samalla kun varmistetaan, että kysyntä mukautuu joustavasti uusiutuvan energian tuotantoon
  . Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi luotava kehys, joka sisältää markkinoille soveltuvia mekanismeja varmojen ja riittävien, korkean tason
  joustavalle
  uusiutuvalle energialle sopivien sähköjärjestelmien sekä sähköjärjestelmiin täysin integroitujen varastointiratkaisujen toteuttamisen jäljellä olevien esteiden poistamiseksi. Tässä kehyksessä on erityisesti keskityttävä jäljellä olevien, myös muiden kuin taloudellisten, esteiden poistamiseen. Näihin kuuluvat viranomaisten riittämättömät digitaaliset ja henkilöresurssit kasvavan lupahakemusten määrän käsittelyssä. |
| --- | --- |

(5)

Uusiutuvan sähkön tuotannon nopean kasvun ja entistä kilpailukykyisempien kustannusten ansiosta uusiutuvalla sähköllä voidaan kattaa kasvava osuus energiankysynnästä. Esimerkkejä ovat lämpöpumppujen käyttäminen tilojen lämmitykseen tai matalan lämpötilan teollisissa prosesseissa, sähköajoneuvojen käyttö liikenteessä ja sähköuunit tietyillä teollisuudenaloilla. Uusiutuvalla sähköllä voidaan myös tuottaa synteettisiä polttoaineita käytettäviksi sellaisilla liikenteen aloilla, joiden saattaminen hiilivapaaksi on vaikeaa, kuten lento- ja meriliikenteessä.
  Olisi kehitettävä yhteyksiin liittyviä innovatiivisia teknologioita ja asetettava niille erityinen tavoite, koska ne voisivat edistää sekä vuoden 2030 että vuoden 2050 ilmastotavoitteiden saavuttamista.
  Sähköistämiskehyksen pitää mahdollistaa kattava ja tehokas koordinointi ja laajentaa markkinamekanismeja vastaamaan sekä kysyntää että tarjontaa maantieteellisesti ja ajallisesti, edistää joustavuuteen
  , energian varastointiin, kysyntäjoustoon ja muihin joustomekanismeihin
  liittyviä investointeja ja tukea vaihtelevan uusiutuvan energian tuotannon laajaa integrointia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti
  varmistettava, että uusiutuvan sähkön käyttöönotto yleistyy jatkossakin riittävän nopeasti, jotta kasvavaan kysyntään pystytään vastaamaan
  , muun muassa koordinoimalla tuontistrategioita unionin tasolla, samalla kun varmistetaan, että kysyntä mukautuu joustavasti uusiutuvan energian tuotantoon
  . Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi luotava kehys, joka sisältää markkinoille soveltuvia mekanismeja varmojen ja riittävien, korkean tason
  joustavalle
  uusiutuvalle energialle sopivien sähköjärjestelmien sekä sähköjärjestelmiin täysin integroitujen varastointiratkaisujen toteuttamisen jäljellä olevien esteiden poistamiseksi. Tässä kehyksessä on erityisesti keskityttävä jäljellä olevien, myös muiden kuin taloudellisten, esteiden poistamiseen. Näihin kuuluvat viranomaisten riittämättömät digitaaliset ja henkilöresurssit kasvavan lupahakemusten määrän käsittelyssä.

| (5 a) | Innovatiivisia teknologioita, kuten hybridilämpöpumppuja, on tarpeen kehittää ja käyttää direktiivin (EU) 2018/2001 kriteerien mukaisesti, koska niitä voidaan
  käyttää
  siirtymäteknologiana vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi ja vuoden 2050 ilmastotavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(5 a)

Innovatiivisia teknologioita, kuten hybridilämpöpumppuja, on tarpeen kehittää ja käyttää direktiivin (EU) 2018/2001 kriteerien mukaisesti, koska niitä voidaan
  käyttää
  siirtymäteknologiana vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi ja vuoden 2050 ilmastotavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi.

| (5 b) | EU:n tulevassa talouden ohjausjärjestelmässä olisi kannustettava jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat uudistukset vihreän siirtymän
  nopeuttamiseksi
  ja mahdollistettava tarvittaviin teknologioihin investoiminen. |
| --- | --- |

(5 b)

EU:n tulevassa talouden ohjausjärjestelmässä olisi kannustettava jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat uudistukset vihreän siirtymän
  nopeuttamiseksi
  ja mahdollistettava tarvittaviin teknologioihin investoiminen.

| (6) | Laskettaessa jäsenvaltion uusiutuvien energialähteiden osuutta muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet olisi otettava huomioon sillä toimialalla, jolla ne kulutetaan (sähkö, lämmitys ja jäähdytys tai liikenne).
  Jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita kulutetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ne on tuotettu, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä syntyvän energian määrästä olisi otettava laskennassa huomioon 80 prosenttia siinä maassa ja sillä toimialalla, jossa tai jolla se kulutetaan, ja 20 prosenttia siinä maassa, jossa se on tuotettu, elleivät asianomaiset jäsenvaltiot toisin sovi. Jäsenvaltioiden väliset sopimukset voidaan tehdä erityisenä yhteistyösopimuksena unionin uusiutuvien energialähteiden kehittämisfoorumin (URDP) kautta. Komissiolle olisi ilmoitettava tällaisista sopimuksista, ja sen olisi asetettava saataville niitä koskevat tiedot, mukaan lukien tarkat tarjonnan ja kysynnän määrät, siirtoajat sekä päivämäärä, johon mennessä järjestely tulee voimaan. Alatavoitteiden osalta muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrästä lasketaan 100 prosenttia maassa, jossa ne kulutetaan.
  Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi näiden polttoaineiden tuotannossa käytettävää uusiutuvaa sähköä ei pitäisi sisällyttää laskentaan. Tällä yhdenmukaistettaisiin näiden polttoaineiden laskentasääntöjä direktiivissä riippumatta siitä, suoritetaanko laskenta uusiutuvan energian kokonaistavoitteelle vai tietylle alatavoitteelle. Se mahdollistaisi myös toteutuneen energiankulutuksen laskennan, jossa otettaisiin huomioon näiden polttoaineiden tuotantoprosessissa tapahtuva energiahävikki. Lisäksi laskentaan sisältyisivät unioniin tuodut ja siellä kulutettavat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet. |
| --- | --- |

(6)

Laskettaessa jäsenvaltion uusiutuvien energialähteiden osuutta muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet olisi otettava huomioon sillä toimialalla, jolla ne kulutetaan (sähkö, lämmitys ja jäähdytys tai liikenne).
  Jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita kulutetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ne on tuotettu, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä syntyvän energian määrästä olisi otettava laskennassa huomioon 80 prosenttia siinä maassa ja sillä toimialalla, jossa tai jolla se kulutetaan, ja 20 prosenttia siinä maassa, jossa se on tuotettu, elleivät asianomaiset jäsenvaltiot toisin sovi. Jäsenvaltioiden väliset sopimukset voidaan tehdä erityisenä yhteistyösopimuksena unionin uusiutuvien energialähteiden kehittämisfoorumin (URDP) kautta. Komissiolle olisi ilmoitettava tällaisista sopimuksista, ja sen olisi asetettava saataville niitä koskevat tiedot, mukaan lukien tarkat tarjonnan ja kysynnän määrät, siirtoajat sekä päivämäärä, johon mennessä järjestely tulee voimaan. Alatavoitteiden osalta muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrästä lasketaan 100 prosenttia maassa, jossa ne kulutetaan.
  Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi näiden polttoaineiden tuotannossa käytettävää uusiutuvaa sähköä ei pitäisi sisällyttää laskentaan. Tällä yhdenmukaistettaisiin näiden polttoaineiden laskentasääntöjä direktiivissä riippumatta siitä, suoritetaanko laskenta uusiutuvan energian kokonaistavoitteelle vai tietylle alatavoitteelle. Se mahdollistaisi myös toteutuneen energiankulutuksen laskennan, jossa otettaisiin huomioon näiden polttoaineiden tuotantoprosessissa tapahtuva energiahävikki. Lisäksi laskentaan sisältyisivät unioniin tuodut ja siellä kulutettavat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet.

| (6 a) | Koska latausvirta on kestävää vain, jos se tuotetaan puhtaasta energiasta, sähköistetyn lämmityksen ja liikenteen ja sähköistettyjen teollisuustuotteiden elinkaarianalyyseissä olisi aina otettava huomioon edeltävän sähköntuotannon jäljellä olevat fossiiliset osuudet. |
| --- | --- |

(6 a)

Koska latausvirta on kestävää vain, jos se tuotetaan puhtaasta energiasta, sähköistetyn lämmityksen ja liikenteen ja sähköistettyjen teollisuustuotteiden elinkaarianalyyseissä olisi aina otettava huomioon edeltävän sähköntuotannon jäljellä olevat fossiiliset osuudet.

| (7) | Yhteistyö jäsenvaltioiden välillä uusiutuvan energian käytön edistämiseksi voi tapahtua tilastollisten siirtojen, tukijärjestelmien tai yhteishankkeiden muodossa. Se mahdollistaa uusiutuvan energian kustannustehokkaan tuotannon Euroopassa ja edistää markkinoiden yhdentymistä. Yhteistyö on sen tarjoamista mahdollisuuksista huolimatta ollut hyvin vähäistä, joten uusiutuvaa energiaa on lisätty tavoitetasoa vähemmän. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava
  joulukuuhun 2025 mennessä kokeiluhankkeita
  ,
  joilla
  yhteistyötä testataan
  , ja vuoteen 2030 mennessä kolmas hanke niissä jäsenvaltioissa, joiden vuotuinen sähkönkulutus on yli 100 TWh
  . Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1294 (12) säädetyn unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaisten kansallisten panosten avulla rahoitetut hankkeet täyttäisivät tämän velvoitteen hankkeeseen osallistuvissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(7)

Yhteistyö jäsenvaltioiden välillä uusiutuvan energian käytön edistämiseksi voi tapahtua tilastollisten siirtojen, tukijärjestelmien tai yhteishankkeiden muodossa. Se mahdollistaa uusiutuvan energian kustannustehokkaan tuotannon Euroopassa ja edistää markkinoiden yhdentymistä. Yhteistyö on sen tarjoamista mahdollisuuksista huolimatta ollut hyvin vähäistä, joten uusiutuvaa energiaa on lisätty tavoitetasoa vähemmän. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava
  joulukuuhun 2025 mennessä kokeiluhankkeita
  ,
  joilla
  yhteistyötä testataan
  , ja vuoteen 2030 mennessä kolmas hanke niissä jäsenvaltioissa, joiden vuotuinen sähkönkulutus on yli 100 TWh
  . Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1294 (12) säädetyn unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaisten kansallisten panosten avulla rahoitetut hankkeet täyttäisivät tämän velvoitteen hankkeeseen osallistuvissa jäsenvaltioissa.

| (7 a) | Kaikilla EU:n politiikan aloilla täytyy suunnata toimet uusiin ilmastotavoitteisiin ja saavuttaa ilmastoneutraalius. Tämä koskee koheesiopolitiikkaa, joka on jo yli 20 vuoden ajan edistänyt talouden hiilestä irtautumista ja tarjonnut
  esimerkkejä
  ja parhaita käytäntöjä, joita voidaan peilata muihin politiikan ulottuvuuksiin, kuten tämän direktiivin muuttamiseen. Sen lisäksi, että koheesiopolitiikka tarjoaa investointimahdollisuuksia paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin vastaamiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kautta, se tarjoaa myös yhdennetyn toimintapoliittisen kehyksen, jolla voidaan vähentää Euroopan alueiden välisiä kehityseroja ja auttaa alueita vastaamaan niiden kehitystä koskeviin moninaisiin haasteisiin muun muassa ympäristönsuojelun, korkealaatuisten työpaikkojen sekä oikeudenmukaisen, osallistavan ja kestävän kehityksen avulla. |
| --- | --- |

(7 a)

Kaikilla EU:n politiikan aloilla täytyy suunnata toimet uusiin ilmastotavoitteisiin ja saavuttaa ilmastoneutraalius. Tämä koskee koheesiopolitiikkaa, joka on jo yli 20 vuoden ajan edistänyt talouden hiilestä irtautumista ja tarjonnut
  esimerkkejä
  ja parhaita käytäntöjä, joita voidaan peilata muihin politiikan ulottuvuuksiin, kuten tämän direktiivin muuttamiseen. Sen lisäksi, että koheesiopolitiikka tarjoaa investointimahdollisuuksia paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin vastaamiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kautta, se tarjoaa myös yhdennetyn toimintapoliittisen kehyksen, jolla voidaan vähentää Euroopan alueiden välisiä kehityseroja ja auttaa alueita vastaamaan niiden kehitystä koskeviin moninaisiin haasteisiin muun muassa ympäristönsuojelun, korkealaatuisten työpaikkojen sekä oikeudenmukaisen, osallistavan ja kestävän kehityksen avulla.

| (7 b) | Alue- ja paikallisviranomaisilla on erittäin tärkeä rooli yhdennetyissä ja hajautetuissa energiajärjestelmissä. Komission olisi siksi tuettava alue- ja paikallisviranomaisia rajat ylittävässä toiminnassa auttamalla niitä perustamaan
  yhteistyömekanismeja
  , kuten eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY). |
| --- | --- |

(7 b)

Alue- ja paikallisviranomaisilla on erittäin tärkeä rooli yhdennetyissä ja hajautetuissa energiajärjestelmissä. Komission olisi siksi tuettava alue- ja paikallisviranomaisia rajat ylittävässä toiminnassa auttamalla niitä perustamaan
  yhteistyömekanismeja
  , kuten eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY).

| (7 c) | Koheesiopolitiikalla varmistetaan koheesiopolitiikan ja muiden EU:n lainsäädäntöalojen parempi johdonmukaisuus ja koordinointi, parannetaan politiikkojen yhdentämistä ilmastonäkökohtien osalta, suunnitellaan tehokkaampia lähteisiin perustuvia politiikkoja, tarjotaan kohdennettua EU:n rahoitusta ja näin ollen
  parannetaan
  ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa käytännön tasolla. |
| --- | --- |

(7 c)

Koheesiopolitiikalla varmistetaan koheesiopolitiikan ja muiden EU:n lainsäädäntöalojen parempi johdonmukaisuus ja koordinointi, parannetaan politiikkojen yhdentämistä ilmastonäkökohtien osalta, suunnitellaan tehokkaampia lähteisiin perustuvia politiikkoja, tarjotaan kohdennettua EU:n rahoitusta ja näin ollen
  parannetaan
  ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa käytännön tasolla.

| (7 d) | On ensiarvoisen tärkeää, että monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteita noudatetaan täysimääräisesti ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisessä, koska alue- ja paikallisviranomaisilla on suoraa toimivaltaa ympäristöön ja
  ilmastonmuutokseen
  liittyvissä asioissa ja ne toteuttavat 90 prosenttia ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävistä toimista ja 70 prosenttia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimista. Lisäksi nämä viranomaiset myös kehittävät toimia, joilla pyritään edistämään kansalaisten ilmastoystävällistä käyttäytymistä, mukaan lukien jätehuoltoon, älykkääseen liikkuvuuteen, kestävään asumiseen ja energiankulutukseen liittyvät toimet. |
| --- | --- |

(7 d)

On ensiarvoisen tärkeää, että monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteita noudatetaan täysimääräisesti ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisessä, koska alue- ja paikallisviranomaisilla on suoraa toimivaltaa ympäristöön ja
  ilmastonmuutokseen
  liittyvissä asioissa ja ne toteuttavat 90 prosenttia ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävistä toimista ja 70 prosenttia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimista. Lisäksi nämä viranomaiset myös kehittävät toimia, joilla pyritään edistämään kansalaisten ilmastoystävällistä käyttäytymistä, mukaan lukien jätehuoltoon, älykkääseen liikkuvuuteen, kestävään asumiseen ja energiankulutukseen liittyvät toimet.

| (8) | Avomerellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevassa strategiassa asetetaan kunnianhimoinen tavoite ottaa käyttöön 300 GW merituulivoimaa ja 40 GW valtamerienergiaa kaikilla unionin merialueilla vuoteen 2050 mennessä. Varmistaakseen näiden muutosten toteutumisen jäsenvaltioiden on tehtävä rajatylittävää yhteistyötä merialueiden tasolla. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi yhdessä määritettävä kullakin merialueella vuoteen 2050 mennessä avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian määrä sekä välivaiheet vuosille 2030 ja 2040
  ja varattava tälle riittävästi tilaa merten aluesuunnitelmassaan
  .
  Mikäli jäsenvaltioiden avomeren uusiutuvien energiavarojen mahdollisen määrän ja avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian suunnitellun määrän välillä on mahdollinen ero, komission olisi toteutettava lisätoimenpiteitä tämän eron pienentämiseksi.
  Nämä tavoitteet olisi otettava huomioon päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, jotka toimitetaan vuosina 2023 ja 2024 asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti. Määrää asetettaessa jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon kunkin merialueen avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät mahdollisuudet,
  siirtoverkkoinfrastruktuurin tekninen ja taloudellinen toteutettavuus,
  ympäristönsuojelu,
  biologinen monimuotoisuus,
  ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja merialueiden muu käyttö
  , erityisesti kyseisillä alueilla jo toteutettava toiminta, ja mahdollinen ympäristölle aiheutuva haitta
  sekä EU:n hiilestä irtautumistavoitteet. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi yhä enemmän harkittava mahdollisuutta yhdistää avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotanto useiden jäsenvaltioiden välisiin siirtojohtoihin hybridihankkeiden tai, myöhemmässä vaiheessa, silmukoituneen verkon avulla. Tämä mahdollistaisi sähkön virtauksen eri suuntiin, millä maksimoitaisiin sosioekonominen hyvinvointi, optimoitaisiin infrastruktuurikustannukset ja parannettaisiin meren hyödyntämisen kestävyyttä.
  Merialuetta ympäröivien jäsenvaltioiden olisi käytettävä merten aluesuunnitteluprosessia varmistaakseen yleisön osallistumiseen perustuvan vahvan lähestymistavan, jotta kaikkien sidosryhmien ja rannikkoyhteisöjen näkemykset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Avomerellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevassa strategiassa asetetaan kunnianhimoinen tavoite ottaa käyttöön 300 GW merituulivoimaa ja 40 GW valtamerienergiaa kaikilla unionin merialueilla vuoteen 2050 mennessä. Varmistaakseen näiden muutosten toteutumisen jäsenvaltioiden on tehtävä rajatylittävää yhteistyötä merialueiden tasolla. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi yhdessä määritettävä kullakin merialueella vuoteen 2050 mennessä avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian määrä sekä välivaiheet vuosille 2030 ja 2040
  ja varattava tälle riittävästi tilaa merten aluesuunnitelmassaan
  .
  Mikäli jäsenvaltioiden avomeren uusiutuvien energiavarojen mahdollisen määrän ja avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian suunnitellun määrän välillä on mahdollinen ero, komission olisi toteutettava lisätoimenpiteitä tämän eron pienentämiseksi.
  Nämä tavoitteet olisi otettava huomioon päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, jotka toimitetaan vuosina 2023 ja 2024 asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti. Määrää asetettaessa jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon kunkin merialueen avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät mahdollisuudet,
  siirtoverkkoinfrastruktuurin tekninen ja taloudellinen toteutettavuus,
  ympäristönsuojelu,
  biologinen monimuotoisuus,
  ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja merialueiden muu käyttö
  , erityisesti kyseisillä alueilla jo toteutettava toiminta, ja mahdollinen ympäristölle aiheutuva haitta
  sekä EU:n hiilestä irtautumistavoitteet. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi yhä enemmän harkittava mahdollisuutta yhdistää avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotanto useiden jäsenvaltioiden välisiin siirtojohtoihin hybridihankkeiden tai, myöhemmässä vaiheessa, silmukoituneen verkon avulla. Tämä mahdollistaisi sähkön virtauksen eri suuntiin, millä maksimoitaisiin sosioekonominen hyvinvointi, optimoitaisiin infrastruktuurikustannukset ja parannettaisiin meren hyödyntämisen kestävyyttä.
  Merialuetta ympäröivien jäsenvaltioiden olisi käytettävä merten aluesuunnitteluprosessia varmistaakseen yleisön osallistumiseen perustuvan vahvan lähestymistavan, jotta kaikkien sidosryhmien ja rannikkoyhteisöjen näkemykset otetaan huomioon.

| (8 a) | Uusiutuvan energian potentiaalin hyödyntämisen kannalta tarpeelliseksi katsotut edellytykset vaihtelevat Euroopan merten ja valtamerten välillä, saaret ja syrjäisimmät alueet mukaan luettuina. Siksi unioni sitoutuu luomaan näitä
  alueita
  varten, joilla on erityistä merkitystä, vaihtoehtoisia teknologioita, joilla voidaan välttää meriympäristöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(8 a)

Uusiutuvan energian potentiaalin hyödyntämisen kannalta tarpeelliseksi katsotut edellytykset vaihtelevat Euroopan merten ja valtamerten välillä, saaret ja syrjäisimmät alueet mukaan luettuina. Siksi unioni sitoutuu luomaan näitä
  alueita
  varten, joilla on erityistä merkitystä, vaihtoehtoisia teknologioita, joilla voidaan välttää meriympäristöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset.

| (8 b) | Jotta kaikkien Euroopan merten ja valtamerten uusiutuvan energian potentiaalia voitaisiin hyödyntää, täytyy ottaa huomioon maantieteelliset erot ja meriympäristön vaihtoehtoiset käyttötarkoitukset, ja tämä edellyttää huomattavasti
  laajempaa
  teknologisten ratkaisujen kokonaisuutta. Näihin ratkaisuihin sisältyvät kelluvat merituuli- ja meriaurinkopuistot, aalto-, virtaus- ja vuorovesivoima, lämpö- ja suolagradienttien differentiaalit, merivesijäähdytys ja -lämmitys, geoterminen energia ja meren biomassa (levät). |
| --- | --- |

(8 b)

Jotta kaikkien Euroopan merten ja valtamerten uusiutuvan energian potentiaalia voitaisiin hyödyntää, täytyy ottaa huomioon maantieteelliset erot ja meriympäristön vaihtoehtoiset käyttötarkoitukset, ja tämä edellyttää huomattavasti
  laajempaa
  teknologisten ratkaisujen kokonaisuutta. Näihin ratkaisuihin sisältyvät kelluvat merituuli- ja meriaurinkopuistot, aalto-, virtaus- ja vuorovesivoima, lämpö- ja suolagradienttien differentiaalit, merivesijäähdytys ja -lämmitys, geoterminen energia ja meren biomassa (levät).

| (8 c) | Uusiutuvan energian hankkeiden käynnistämistä maaseudulla ja yleisemminkin maatalousmaalla olisi ohjattava suhteellisuus-, täydentävyys- ja
  korvaavuusperiaatteiden
  mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusiutuvan energian hankkeet toteutetaan hallitusti, jotta vältetään maatalousmaan menettäminen, ja kannustettava kehittämään ja käyttämään asianmukaisia teknologioita, jotka auttavat sovittamaan yhteen uusiutuvan energian tuottamisen sekä maataloustuotannon ja karjankasvatuksen. |
| --- | --- |

(8 c)

Uusiutuvan energian hankkeiden käynnistämistä maaseudulla ja yleisemminkin maatalousmaalla olisi ohjattava suhteellisuus-, täydentävyys- ja
  korvaavuusperiaatteiden
  mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusiutuvan energian hankkeet toteutetaan hallitusti, jotta vältetään maatalousmaan menettäminen, ja kannustettava kehittämään ja käyttämään asianmukaisia teknologioita, jotka auttavat sovittamaan yhteen uusiutuvan energian tuottamisen sekä maataloustuotannon ja karjankasvatuksen.

| (9) | Uusiutuvan sähkön ostosopimusmarkkinat kasvavat nopeasti ja tarjoavat täydentävän reitin uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian markkinoille jäsenvaltioiden tukijärjestelmien tai suoraan sähkön tukkumarkkinoille myynnin lisäksi. Samalla
  sopimukset takaavat tuottajalle tietyn tuoton, kun taas käyttäjä voi hyötyä vakaasta sähkön hinnasta
  . Uusiutuvan sähkön ostosopimusmarkkinat ovat yhä vain harvan jäsenvaltion ja suuryrityksen käytössä, ja suuressa osassa unionin markkinoita on edelleen olemassa merkittäviä hallinnollisia, teknologisia ja taloudellisia esteitä.
  Uusiutuvan energian ostosopimusten lisäksi komissio arvioi uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen ostosopimusten käyttöönoton esteitä. Näillä sopimuksilla on jatkossa entistä suurempi merkitys EU:n ilmastotavoitteiden ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa.
  Sen vuoksi 15 artiklan mukaisia toimenpiteitä, joilla kannustetaan uusiutuvan energian ostosopimusten käyttöönottoon, olisi edelleen vahvistettava selvittämällä luottotakuiden käyttöä näihin sopimuksiin liittyvien taloudellisten riskien pienentämiseksi, ja lisäksi olisi otettava huomioon, että kun tällaiset takuut ovat julkisia, ne eivät saisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

(9)

Uusiutuvan sähkön ostosopimusmarkkinat kasvavat nopeasti ja tarjoavat täydentävän reitin uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian markkinoille jäsenvaltioiden tukijärjestelmien tai suoraan sähkön tukkumarkkinoille myynnin lisäksi. Samalla
  sopimukset takaavat tuottajalle tietyn tuoton, kun taas käyttäjä voi hyötyä vakaasta sähkön hinnasta
  . Uusiutuvan sähkön ostosopimusmarkkinat ovat yhä vain harvan jäsenvaltion ja suuryrityksen käytössä, ja suuressa osassa unionin markkinoita on edelleen olemassa merkittäviä hallinnollisia, teknologisia ja taloudellisia esteitä.
  Uusiutuvan energian ostosopimusten lisäksi komissio arvioi uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen ostosopimusten käyttöönoton esteitä. Näillä sopimuksilla on jatkossa entistä suurempi merkitys EU:n ilmastotavoitteiden ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa.
  Sen vuoksi 15 artiklan mukaisia toimenpiteitä, joilla kannustetaan uusiutuvan energian ostosopimusten käyttöönottoon, olisi edelleen vahvistettava selvittämällä luottotakuiden käyttöä näihin sopimuksiin liittyvien taloudellisten riskien pienentämiseksi, ja lisäksi olisi otettava huomioon, että kun tällaiset takuut ovat julkisia, ne eivät saisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta.

| (10) | Liian monimutkaiset ja pitkäkestoiset hallinnolliset menettelyt ovat merkittävä este uusiutuvan energian tuotannolle.
  Hallinnollisten menettelyjen ja lupamenettelyjen virtaviivaistaminen on tarpeen sekä uusiutuvan energian hankkeiden että niihin liittyvien verkkoinfrastruktuurihankkeiden aiheuttaman hallinnollisen taakan keventämiseksi. Komission olisi vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta tarkistettava lupien myöntämistä koskevia suuntaviivoja uusien uusiutuvan energian hankkeiden sekä uusiutuvaa energiaa käyttävien voimalaitosten päivittämistä ja uusiutuvan energian jalostamista koskevien hankkeiden lupaprosessien lyhentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Näiden suuntaviivojen yhteydessä olisi kehitettävä keskeisiä tulosindikaattoreita. |
| --- | --- |

(10)

Liian monimutkaiset ja pitkäkestoiset hallinnolliset menettelyt ovat merkittävä este uusiutuvan energian tuotannolle.
  Hallinnollisten menettelyjen ja lupamenettelyjen virtaviivaistaminen on tarpeen sekä uusiutuvan energian hankkeiden että niihin liittyvien verkkoinfrastruktuurihankkeiden aiheuttaman hallinnollisen taakan keventämiseksi. Komission olisi vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta tarkistettava lupien myöntämistä koskevia suuntaviivoja uusien uusiutuvan energian hankkeiden sekä uusiutuvaa energiaa käyttävien voimalaitosten päivittämistä ja uusiutuvan energian jalostamista koskevien hankkeiden lupaprosessien lyhentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Näiden suuntaviivojen yhteydessä olisi kehitettävä keskeisiä tulosindikaattoreita.

| (10 a) | Alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita, jotta unioni voi päästä lähemmäs energia- ja ilmastotavoitteidensa saavuttamista. Paikallistason energiantuotanto on ratkaisevan tärkeää uusiutuvan energian tuotannon edistämiseksi, riippuvuuden vähentämiseksi ulkoisesta energiasta ja energiaköyhyyden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(10 a)

Alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita, jotta unioni voi päästä lähemmäs energia- ja ilmastotavoitteidensa saavuttamista. Paikallistason energiantuotanto on ratkaisevan tärkeää uusiutuvan energian tuotannon edistämiseksi, riippuvuuden vähentämiseksi ulkoisesta energiasta ja energiaköyhyyden vähentämiseksi.

| (11) | Rakennuksiin liittyy huomattavia mahdollisuuksia edistää kasvihuonekaasupäästöjen tehokasta vähentämistä unionissa, ja nämä mahdollisuudet ovat vielä hyödyntämättä.
  Eurooppalaisessa ilmastolaissa
  asetetun unionin kunnianhimoisen ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi tällä alalla tarvitaan lämmityksen ja jäähdytyksen hiilestä irrottamista lisäämällä uusiutuvan energian tuotannon ja käytön osuutta
  erityisesti paikallisesti
  . Edistyminen uusiutuvien energialähteiden käytössä lämmityksessä ja jäähdytyksessä on kuitenkin ollut hidasta kuluneella vuosikymmenellä, ja se on perustunut paljolti biomassan käytön lisääntymiseen. Ellei uusiutuvan energian tuotannon ja käytön lisäämiselle rakennuksissa aseteta
  ohjeellisia
  tavoitteita, edistymistä ei pystytä seuraamaan eikä uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton pullonkauloja tunnistamaan.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa hukkalämpö ja -kylmä huomioon rakennuksiin sovellettavan uusiutuvaa energiaa koskevan ohjeellisen tavoitteen saavuttamisessa enintään 20 prosenttiin asti siten, että ylärajana on 54 prosenttia.
  Lisäksi tavoitteiden asettaminen antaa pitkän aikavälin signaalin sijoittajille myös välittömästi vuotta 2030 seuraavalle kaudelle. Tällä täydennetään yleiseen energiatehokkuuteen ja rakennusten energiatehokkuuteen liittyviä velvoitteita
  ja noudatetaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta
  . Sen vuoksi uusiutuvan energian käytölle rakennuksissa olisi asetettava ohjeellisia tavoitteita, joilla suunnataan ja tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä hyödyntää uusiutuvan energian käyttöön ja tuotantoon
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä
  liittyviä mahdollisuuksia, edistetään uusiutuvaa energiaa tuottavien teknologioiden kehittämistä ja
  autetaan niiden tehokkaassa integroimisessa energiajärjestelmään
  sekä luodaan ennakoitavuutta sijoittajille ja paikallisen tason sitoutuneisuutta
  ja edistetään järjestelmän tehokkuutta
  .
  Päästökauppajärjestelmien tarkoituksena on lisätä fossiilisen energian kustannuksia ja johtaa markkinalähtöisiin energiansäästöinvestointeihin tai uusiutuvaan energiaan siirtymiseen. Olisi vältettävä päästökauppajärjestelmien ja muiden unionin lainsäädännön nojalla edellytettyjen tavoitteiden kautta tulevaa kaksinkertaista taakkaa kuluttajille. |
| --- | --- |

(11)

Rakennuksiin liittyy huomattavia mahdollisuuksia edistää kasvihuonekaasupäästöjen tehokasta vähentämistä unionissa, ja nämä mahdollisuudet ovat vielä hyödyntämättä.
  Eurooppalaisessa ilmastolaissa
  asetetun unionin kunnianhimoisen ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi tällä alalla tarvitaan lämmityksen ja jäähdytyksen hiilestä irrottamista lisäämällä uusiutuvan energian tuotannon ja käytön osuutta
  erityisesti paikallisesti
  . Edistyminen uusiutuvien energialähteiden käytössä lämmityksessä ja jäähdytyksessä on kuitenkin ollut hidasta kuluneella vuosikymmenellä, ja se on perustunut paljolti biomassan käytön lisääntymiseen. Ellei uusiutuvan energian tuotannon ja käytön lisäämiselle rakennuksissa aseteta
  ohjeellisia
  tavoitteita, edistymistä ei pystytä seuraamaan eikä uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton pullonkauloja tunnistamaan.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa hukkalämpö ja -kylmä huomioon rakennuksiin sovellettavan uusiutuvaa energiaa koskevan ohjeellisen tavoitteen saavuttamisessa enintään 20 prosenttiin asti siten, että ylärajana on 54 prosenttia.
  Lisäksi tavoitteiden asettaminen antaa pitkän aikavälin signaalin sijoittajille myös välittömästi vuotta 2030 seuraavalle kaudelle. Tällä täydennetään yleiseen energiatehokkuuteen ja rakennusten energiatehokkuuteen liittyviä velvoitteita
  ja noudatetaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta
  . Sen vuoksi uusiutuvan energian käytölle rakennuksissa olisi asetettava ohjeellisia tavoitteita, joilla suunnataan ja tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä hyödyntää uusiutuvan energian käyttöön ja tuotantoon
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä
  liittyviä mahdollisuuksia, edistetään uusiutuvaa energiaa tuottavien teknologioiden kehittämistä ja
  autetaan niiden tehokkaassa integroimisessa energiajärjestelmään
  sekä luodaan ennakoitavuutta sijoittajille ja paikallisen tason sitoutuneisuutta
  ja edistetään järjestelmän tehokkuutta
  .
  Päästökauppajärjestelmien tarkoituksena on lisätä fossiilisen energian kustannuksia ja johtaa markkinalähtöisiin energiansäästöinvestointeihin tai uusiutuvaan energiaan siirtymiseen. Olisi vältettävä päästökauppajärjestelmien ja muiden unionin lainsäädännön nojalla edellytettyjen tavoitteiden kautta tulevaa kaksinkertaista taakkaa kuluttajille.

| (11 a) | Venäjän hyökättyä Ukrainaan pikaisen energiasiirtymän tarve on nyt suurempi ja selkeämpi koskaan. Venäjä tuottaa yli 40 prosenttia kaikesta unionissa kulutetusta kaasusta. Sitä käytetään pääasiassa rakennusalalla, jonka osuus unionin kokonaisenergiankulutuksesta on 40 prosenttia. Kiihdyttämällä kattoaurinkosähköpaneelien ja lämpöpumppujen käyttöönottoa unioni voisi välttyä tuomasta merkittäviä määriä fossiilisia polttoaineita. Tällaisten investointien toteuttaminen etupainotteisesti vähentää entistä nopeammin unionin riippuvuutta ulkoisista toimittajista. REPowerEU-suunnitelman mukaan pelkästään vuonna 2022 voitaisiin säästää vielä 2,5 miljardia kuutiometriä kaasua asentamalla katoille aurinkosähköjärjestelmiä, jotka tuottavat jopa 15 TWh, ja lisäksi 12 miljardia kuutiometriä kutakin kymmentä miljoonaa asennettua lämpöpumppua kohti. Samaan aikaan tämä piristäisi merkittävästi paikallisia työmarkkinoita. Pelkästään tällainen kattoaurinkosähköpaneelien asennusaalto voisi luoda jopa 225 000 paikallista työpaikkaa asennusalalle
   (13). |
| --- | --- |

(11 a)

Venäjän hyökättyä Ukrainaan pikaisen energiasiirtymän tarve on nyt suurempi ja selkeämpi koskaan. Venäjä tuottaa yli 40 prosenttia kaikesta unionissa kulutetusta kaasusta. Sitä käytetään pääasiassa rakennusalalla, jonka osuus unionin kokonaisenergiankulutuksesta on 40 prosenttia. Kiihdyttämällä kattoaurinkosähköpaneelien ja lämpöpumppujen käyttöönottoa unioni voisi välttyä tuomasta merkittäviä määriä fossiilisia polttoaineita. Tällaisten investointien toteuttaminen etupainotteisesti vähentää entistä nopeammin unionin riippuvuutta ulkoisista toimittajista. REPowerEU-suunnitelman mukaan pelkästään vuonna 2022 voitaisiin säästää vielä 2,5 miljardia kuutiometriä kaasua asentamalla katoille aurinkosähköjärjestelmiä, jotka tuottavat jopa 15 TWh, ja lisäksi 12 miljardia kuutiometriä kutakin kymmentä miljoonaa asennettua lämpöpumppua kohti. Samaan aikaan tämä piristäisi merkittävästi paikallisia työmarkkinoita. Pelkästään tällainen kattoaurinkosähköpaneelien asennusaalto voisi luoda jopa 225 000 paikallista työpaikkaa asennusalalle
   (13).

| (12) | Ammattitaitoisten työntekijöiden, erityisesti uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien asentajien ja suunnittelijoiden, määrän riittämättömyys hidastaa fossiilisia polttoaineita käyttävien lämmitysjärjestelmien korvaamista uusiutuvaan energiaan perustuvilla järjestelmillä ja muodostaa huomattavan esteen uusiutuvien energialähteiden integroimiselle rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa. Jäsenvaltioiden olisi ennakoitava osaamistarpeita yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja uusiutuvan energian yhteisöjen kanssa. Olisi tarjottava riittävä määrä laadukkaita
  ja tehokkaita täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioita
  ja koulutusohjelmia ja sertifiointimahdollisuuksia, joilla varmistetaan useiden erilaisten uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien
  ja varastointiteknologioiden sekä sähköajoneuvojen latauspisteiden
  asianmukainen asennus ja luotettava toiminta, ja ne olisi suunniteltava siten, että tällaisiin koulutusohjelmiin ja sertifiointijärjestelmiin osallistuminen on houkuttelevaa. Jäsenvaltioiden olisi selvitettävä, millaisin toimenpitein mukaan saataisiin ryhmiä, jotka tällä hetkellä ovat kyseisillä ammattialoilla aliedustettuja. Koulutuksen saaneista ja sertifioiduista asentajista olisi julkistettava luettelo, josta kuluttajat voivat luottavaisin mielin ja vaivattomasti löytää suunnittelun ja asennuksen ammattilaisia uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen oikean asennuksen ja toiminnan takaamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Ammattitaitoisten työntekijöiden, erityisesti uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien asentajien ja suunnittelijoiden, määrän riittämättömyys hidastaa fossiilisia polttoaineita käyttävien lämmitysjärjestelmien korvaamista uusiutuvaan energiaan perustuvilla järjestelmillä ja muodostaa huomattavan esteen uusiutuvien energialähteiden integroimiselle rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa. Jäsenvaltioiden olisi ennakoitava osaamistarpeita yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja uusiutuvan energian yhteisöjen kanssa. Olisi tarjottava riittävä määrä laadukkaita
  ja tehokkaita täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioita
  ja koulutusohjelmia ja sertifiointimahdollisuuksia, joilla varmistetaan useiden erilaisten uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien
  ja varastointiteknologioiden sekä sähköajoneuvojen latauspisteiden
  asianmukainen asennus ja luotettava toiminta, ja ne olisi suunniteltava siten, että tällaisiin koulutusohjelmiin ja sertifiointijärjestelmiin osallistuminen on houkuttelevaa. Jäsenvaltioiden olisi selvitettävä, millaisin toimenpitein mukaan saataisiin ryhmiä, jotka tällä hetkellä ovat kyseisillä ammattialoilla aliedustettuja. Koulutuksen saaneista ja sertifioiduista asentajista olisi julkistettava luettelo, josta kuluttajat voivat luottavaisin mielin ja vaivattomasti löytää suunnittelun ja asennuksen ammattilaisia uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen oikean asennuksen ja toiminnan takaamiseksi.

| (12 a) | Maatalous- ja puutarhatuoteyrityksillä on tilaa ja kattopinta-alaa, ja ne tuottavat biomassaa. Niillä voi näiden vahvuuksien ansiosta olla keskeinen asema maaseudun energiasiirtymässä ja maaseutuyhteisöissä erityisesti hajautettua tuotantoa ajatellen. Ala käyttää suhteellisen vähän energiaa ja voi tuottaa huomattavasti enemmän uusiutuvaa energiaa kuin tarvitsee. Siksi energian jakamisen ja energiayhteisöjen toteuttamista olisi edelleen edistettävä ja tuettava. |
| --- | --- |

(12 a)

Maatalous- ja puutarhatuoteyrityksillä on tilaa ja kattopinta-alaa, ja ne tuottavat biomassaa. Niillä voi näiden vahvuuksien ansiosta olla keskeinen asema maaseudun energiasiirtymässä ja maaseutuyhteisöissä erityisesti hajautettua tuotantoa ajatellen. Ala käyttää suhteellisen vähän energiaa ja voi tuottaa huomattavasti enemmän uusiutuvaa energiaa kuin tarvitsee. Siksi energian jakamisen ja energiayhteisöjen toteuttamista olisi edelleen edistettävä ja tuettava.

| (13) | Alkuperätakuut ovat keskeinen väline kuluttajatiedottamisessa ja uusiutuvan sähkön ostosopimusten käyttöönoton lisäämisessä. Alkuperätakuiden käytön yhdenmukainen perusta unionissa ja asianmukaisen näytön saatavuus uusiutuvan sähkön ostosopimuksia tekeville henkilöille varmistettaisiin sillä, että kaikki uusiutuvan energian tuottajat saisivat alkuperätakuun sen vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvoitteeseen ottaa huomioon alkuperätakuiden markkina-arvo, jos energian tuottajat saavat taloudellista tukea.
  Jäsenvaltioiden säätämän alkuperätakuujärjestelmän olisi oltava koko unionissa sovellettava yhdenmukaistettu järjestelmä. Joustavampi energiajärjestelmä ja kuluttajien kasvavat vaatimukset edellyttävät innovatiivisempaa, digitaalisempaa, teknisesti edistyneempää ja luotettavampaa välinettä uusiutuvan energian tuotannon kasvun tukemiseksi ja dokumentoimiseksi. Innovatiivisilla teknologioilla voidaan erityisesti varmistaa alkuperätakuiden suurempi alueellinen ja ajallinen tarkkuusaste. Jotta helpotettaisiin digitaalista innovointia tällä alalla, jäsenvaltioiden olisi lisäksi otettava alkuperätakuita koskevissa järjestelmissään käyttöön kokoa koskeva tarkkuusaste. |
| --- | --- |

(13)

Alkuperätakuut ovat keskeinen väline kuluttajatiedottamisessa ja uusiutuvan sähkön ostosopimusten käyttöönoton lisäämisessä. Alkuperätakuiden käytön yhdenmukainen perusta unionissa ja asianmukaisen näytön saatavuus uusiutuvan sähkön ostosopimuksia tekeville henkilöille varmistettaisiin sillä, että kaikki uusiutuvan energian tuottajat saisivat alkuperätakuun sen vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvoitteeseen ottaa huomioon alkuperätakuiden markkina-arvo, jos energian tuottajat saavat taloudellista tukea.
  Jäsenvaltioiden säätämän alkuperätakuujärjestelmän olisi oltava koko unionissa sovellettava yhdenmukaistettu järjestelmä. Joustavampi energiajärjestelmä ja kuluttajien kasvavat vaatimukset edellyttävät innovatiivisempaa, digitaalisempaa, teknisesti edistyneempää ja luotettavampaa välinettä uusiutuvan energian tuotannon kasvun tukemiseksi ja dokumentoimiseksi. Innovatiivisilla teknologioilla voidaan erityisesti varmistaa alkuperätakuiden suurempi alueellinen ja ajallinen tarkkuusaste. Jotta helpotettaisiin digitaalista innovointia tällä alalla, jäsenvaltioiden olisi lisäksi otettava alkuperätakuita koskevissa järjestelmissään käyttöön kokoa koskeva tarkkuusaste.

| (13 a) | Maaliskuun 8 päivänä 2022 annetussa komission tiedonannossa esitettyjen kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevien yhteisten eurooppalaisten toimien mukaisesti jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa arvioitava tarvetta laajentaa nykyistä kaasuverkkoinfrastruktuuria, jotta voidaan helpottaa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan kaasun integrointia ja vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, erityisesti jos kyseinen infrastruktuuri edistää merkittävästi vähintään kahden jäsenvaltion tai jäsenvaltion ja kolmannen maan välistä yhteenliittämistä. |
| --- | --- |

(13 a)

Maaliskuun 8 päivänä 2022 annetussa komission tiedonannossa esitettyjen kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevien yhteisten eurooppalaisten toimien mukaisesti jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa arvioitava tarvetta laajentaa nykyistä kaasuverkkoinfrastruktuuria, jotta voidaan helpottaa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan kaasun integrointia ja vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, erityisesti jos kyseinen infrastruktuuri edistää merkittävästi vähintään kahden jäsenvaltion tai jäsenvaltion ja kolmannen maan välistä yhteenliittämistä.

| (14) | Kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojen infrastruktuurin kehittämistä olisi tehostettava ja ohjattava kohti useampien uusiutuvasta energiasta peräisin olevan lämmön ja kylmän lähteiden käyttöä tehokkaasti ja joustavasti, jotta lisätään uusiutuvan energian käyttöönottoa ja tehostetaan energiajärjestelmän integrointia. Sen vuoksi on aiheellista päivittää luettelo niistä uusiutuvan energian lähteistä, joita kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkoissa olisi hyödynnettävä enemmän, ja edellyttää lämpöenergian varastoinnin integrointia, jolla lisätään joustavuutta, energiatehokkuutta ja toiminnan kustannustehokkuutta. |
| --- | --- |

(14)

Kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojen infrastruktuurin kehittämistä olisi tehostettava ja ohjattava kohti useampien uusiutuvasta energiasta peräisin olevan lämmön ja kylmän lähteiden käyttöä tehokkaasti ja joustavasti, jotta lisätään uusiutuvan energian käyttöönottoa ja tehostetaan energiajärjestelmän integrointia. Sen vuoksi on aiheellista päivittää luettelo niistä uusiutuvan energian lähteistä, joita kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkoissa olisi hyödynnettävä enemmän, ja edellyttää lämpöenergian varastoinnin integrointia, jolla lisätään joustavuutta, energiatehokkuutta ja toiminnan kustannustehokkuutta.

| (14 a) | Jäsenvaltioiden toimet vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön liittämiseksi verkkoon varmistaen samalla verkon vakauden ja toimitusvarmuuden voivat liittyä sellaisten ratkaisujen kehittämiseen kuin varastot, kysyntäpuolen hallinta sekä verkkoa tasapainottavat voimalaitokset ja tehokkaat yhteistuotantolaitokset, jotka osallistuvat verkon tasehallintaan vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön tukemiseksi. |
| --- | --- |

(14 a)

Jäsenvaltioiden toimet vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön liittämiseksi verkkoon varmistaen samalla verkon vakauden ja toimitusvarmuuden voivat liittyä sellaisten ratkaisujen kehittämiseen kuin varastot, kysyntäpuolen hallinta sekä verkkoa tasapainottavat voimalaitokset ja tehokkaat yhteistuotantolaitokset, jotka osallistuvat verkon tasehallintaan vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön tukemiseksi.

| (15) | Vuoteen 2030 mennessä unionissa odotetaan olevan käytössä yli 30 miljoonaa sähköajoneuvoa, joten on tarpeen varmistaa, että ne voivat täysimääräisesti tukea uusiutuvan sähkön järjestelmäintegrointia, jolloin uusiutuvan sähkön osuudet kasvavat kustannusten suhteen optimaalisella tavalla. Sähköajoneuvojen mahdollisuuksia käyttää uusiutuvaa sähköä silloin, kun sitä on runsaasti saatavilla, ja syöttää sitä takaisin verkkoon saatavuuden ollessa heikko on hyödynnettävä täysimääräisesti
  , mikä edistää vaihtelevan uusiutuvan sähkön järjestelmäintegrointia ja varmistaa samalla varmat ja luotettavat sähköntoimitukset
  . Sen vuoksi on
  tarpeen
  ottaa käyttöön sähköajoneuvoja koskevia erityisiä toimenpiteitä sekä tarjota uusiutuvaa energiaa sekä sen hyödyntämisen menetelmiä ja ajankohtia koskevia tietoja, joilla täydennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/94/EU (14) ja [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevaa ehdotettua asetusta].
  Lisäksi aurinkoenergialla toimivat ajoneuvot voivat edistää ratkaisevasti Euroopan liikennealan hiilestä irtautumista. Ne ovat huomattavasti energiatehokkaampia kuin perinteiset akkukäyttöiset sähköajoneuvot eikä niiden lataus tukeudu laajasti sähköverkkoon ja ne voivat tuottaa puhdasta lisäenergiaa, joka voidaan syöttää verkkoon kaksisuuntaisen latauksen avulla, mikä edistää Euroopan energiaomavaraisuutta ja uusiutuvan energian tuotantoa. [tark. 26] |
| --- | --- |

(15)

Vuoteen 2030 mennessä unionissa odotetaan olevan käytössä yli 30 miljoonaa sähköajoneuvoa, joten on tarpeen varmistaa, että ne voivat täysimääräisesti tukea uusiutuvan sähkön järjestelmäintegrointia, jolloin uusiutuvan sähkön osuudet kasvavat kustannusten suhteen optimaalisella tavalla. Sähköajoneuvojen mahdollisuuksia käyttää uusiutuvaa sähköä silloin, kun sitä on runsaasti saatavilla, ja syöttää sitä takaisin verkkoon saatavuuden ollessa heikko on hyödynnettävä täysimääräisesti
  , mikä edistää vaihtelevan uusiutuvan sähkön järjestelmäintegrointia ja varmistaa samalla varmat ja luotettavat sähköntoimitukset
  . Sen vuoksi on
  tarpeen
  ottaa käyttöön sähköajoneuvoja koskevia erityisiä toimenpiteitä sekä tarjota uusiutuvaa energiaa sekä sen hyödyntämisen menetelmiä ja ajankohtia koskevia tietoja, joilla täydennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/94/EU (14) ja [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevaa ehdotettua asetusta].
  Lisäksi aurinkoenergialla toimivat ajoneuvot voivat edistää ratkaisevasti Euroopan liikennealan hiilestä irtautumista. Ne ovat huomattavasti energiatehokkaampia kuin perinteiset akkukäyttöiset sähköajoneuvot eikä niiden lataus tukeudu laajasti sähköverkkoon ja ne voivat tuottaa puhdasta lisäenergiaa, joka voidaan syöttää verkkoon kaksisuuntaisen latauksen avulla, mikä edistää Euroopan energiaomavaraisuutta ja uusiutuvan energian tuotantoa. [tark. 26]

| (15 a) | Olisi hyödynnettävä täysimääräisesti sellaisten verkkoa tasapainottavien voimalaitosten ja yhteistuotantolaitosten potentiaali, jotka osallistuvat tasehallintaan vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön tukemiseksi ja mahdollistavat näin tällaisen uusiutuvan sähkön käytön laajentamisen. |
| --- | --- |

(15 a)

Olisi hyödynnettävä täysimääräisesti sellaisten verkkoa tasapainottavien voimalaitosten ja yhteistuotantolaitosten potentiaali, jotka osallistuvat tasehallintaan vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön tukemiseksi ja mahdollistavat näin tällaisen uusiutuvan sähkön käytön laajentamisen.

| (16) | Jotta varmistetaan hajautettujen energian varastointimenetelmien aggregoinnista saatavien joustopalvelujen ja tasehallintapalvelujen kilpailukykyinen kehittäminen, akkuja koskevat perustiedot, kuten toimintakunto, lataustila, kapasiteetti ja tehon asetusarvo, olisi annettava akkujen omistajien tai käyttäjien sekä heidän puolestaan
  heidän nimenomaisella suostumuksellaan
  toimivien tahojen, kuten rakennusten energiajärjestelmistä vastaavien, liikkumispalvelujen tarjoajien ja muiden sähkömarkkinaosapuolten
  , kuten sähköajoneuvojen käyttäjien,
  käyttöön syrjimättömin ehdoin ja maksutta
  noudattaen täysimääräisesti luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus)
   (15)

  asiaankuuluvia säännöksiä
  . Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla otetaan huomioon tarve päästä tällaisiin tietoihin, jotta helpotetaan integrointiin liittyvää kotitalousakkujen ja sähköajoneuvojen
  , älykkäiden lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien ja muiden älykkäiden laitteiden
  toimintaa ja täydennetään [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevassa ehdotetussa asetuksessa] olevia akkujen käyttötarkoituksen muuttamiseen liittyvän tiedon käyttöön saamista koskevia säännöksiä. Säännöksiä sähköajoneuvojen akkuja koskevien tietojen käyttöön saamisesta olisi sovellettava sen lisäksi, mitä asiasta on mahdollisesti säädetty ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevassa unionin lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(16)

Jotta varmistetaan hajautettujen energian varastointimenetelmien aggregoinnista saatavien joustopalvelujen ja tasehallintapalvelujen kilpailukykyinen kehittäminen, akkuja koskevat perustiedot, kuten toimintakunto, lataustila, kapasiteetti ja tehon asetusarvo, olisi annettava akkujen omistajien tai käyttäjien sekä heidän puolestaan
  heidän nimenomaisella suostumuksellaan
  toimivien tahojen, kuten rakennusten energiajärjestelmistä vastaavien, liikkumispalvelujen tarjoajien ja muiden sähkömarkkinaosapuolten
  , kuten sähköajoneuvojen käyttäjien,
  käyttöön syrjimättömin ehdoin ja maksutta
  noudattaen täysimääräisesti luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus)
   (15)

  asiaankuuluvia säännöksiä
  . Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla otetaan huomioon tarve päästä tällaisiin tietoihin, jotta helpotetaan integrointiin liittyvää kotitalousakkujen ja sähköajoneuvojen
  , älykkäiden lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien ja muiden älykkäiden laitteiden
  toimintaa ja täydennetään [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevassa ehdotetussa asetuksessa] olevia akkujen käyttötarkoituksen muuttamiseen liittyvän tiedon käyttöön saamista koskevia säännöksiä. Säännöksiä sähköajoneuvojen akkuja koskevien tietojen käyttöön saamisesta olisi sovellettava sen lisäksi, mitä asiasta on mahdollisesti säädetty ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevassa unionin lainsäädännössä.

| (17) | Sähköajoneuvojen määrän lisääntyminen maantie-, rautatie- ja meriliikenteessä sekä muissa liikennemuodoissa edellyttää lataustoimintojen optimointia ja hallinnointia tavalla, joka ei aiheuta ylikuormitusta ja hyödyntää uusiutuvan sähkön saatavuutta ja järjestelmän edullisia sähkön hintoja täysimääräisesti. Tilanteissa, joissa
  älykäs ja
  kaksisuuntainen lataus lisäisi tehokkaasti uusiutuvan sähkön osuutta liikenteen sähköajoneuvokannassa ja sähköjärjestelmässä yleensä, tällainen toiminnallisuus olisi myös asetettava saataville. Latauspisteiden pitkä käyttöikä huomioon ottaen latausinfrastruktuuria koskevat vaatimukset olisi pidettävä ajan tasalla tulevia tarpeita silmällä pitäen ja siten, että vaatimukset eivät lukkiuta teknologian ja palvelujen kehittämistä. |
| --- | --- |

(17)

Sähköajoneuvojen määrän lisääntyminen maantie-, rautatie- ja meriliikenteessä sekä muissa liikennemuodoissa edellyttää lataustoimintojen optimointia ja hallinnointia tavalla, joka ei aiheuta ylikuormitusta ja hyödyntää uusiutuvan sähkön saatavuutta ja järjestelmän edullisia sähkön hintoja täysimääräisesti. Tilanteissa, joissa
  älykäs ja
  kaksisuuntainen lataus lisäisi tehokkaasti uusiutuvan sähkön osuutta liikenteen sähköajoneuvokannassa ja sähköjärjestelmässä yleensä, tällainen toiminnallisuus olisi myös asetettava saataville. Latauspisteiden pitkä käyttöikä huomioon ottaen latausinfrastruktuuria koskevat vaatimukset olisi pidettävä ajan tasalla tulevia tarpeita silmällä pitäen ja siten, että vaatimukset eivät lukkiuta teknologian ja palvelujen kehittämistä.

| (18) | Sähköisen liikkumisen tarjoajien ja sähkömarkkinaosapuolten kanssa sopimuksia solmivilla sähköajoneuvojen käyttäjillä olisi oltava oikeus saada tietoa ja selvityksiä sopimusehtojen vaikutuksesta ajoneuvon käyttöön ja sen akun toimintakuntoon. Sähköisen liikkumisen tarjoajien ja sähkömarkkinaosapuolten olisi selkeästi kerrottava sähköajoneuvojen käyttäjille, kuinka näille maksetaan korvaus sähköajoneuvon käytön sähköjärjestelmälle ja -markkinoille tarjoamista jousto-, tasehallinta- ja varastointipalveluista. Sähköajoneuvojen käyttäjien oikeudet kuluttajina täytyy myös turvata solmittaessa tällaisia sopimuksia, erityisesti heidän ajoneuvon käyttöön liittyvien henkilötietojensa, kuten sijainnin tai ajokäyttäytymisen, suojelun suhteen. Näihin sopimuksiin voi myös sisältyä sähköajoneuvojen käyttäjien toivomus heidän sähköajoneuvonsa käyttämiseen ostettavan sähkön tyypistä sekä muita toivomuksia. Edellä esitetyistä syistä on tärkeää
  varmistaa, että käyttöön otettavaa latausinfrastruktuuria käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Jotta voidaan parantaa kuluttajien luottamusta sähköiseen liikkuvuuteen, on olennaisen tärkeää
  , että sähköajoneuvojen käyttäjät pystyvät hyödyntämään sopimustaan useissa latauspisteissä. Tämä mahdollistaa myös sen, että sähköajoneuvon käyttäjän valitsema palveluntarjoaja integroi sähköajoneuvon sähköjärjestelmään optimaalisella tavalla hyödyntämällä ennakoivaa suunnittelua ja sähköajoneuvon käyttäjän toiveiden mukaisia kannustimia. Tämä noudattaa myös kuluttajakeskeisen ja tuottajakuluttajalähtöisen energiajärjestelmän periaatteita sekä direktiivin (EU) 2019/944 säännöksiin sisältyviä sähköajoneuvon käyttäjien oikeuksia loppuasiakkaina valita toimittaja. |
| --- | --- |

(18)

Sähköisen liikkumisen tarjoajien ja sähkömarkkinaosapuolten kanssa sopimuksia solmivilla sähköajoneuvojen käyttäjillä olisi oltava oikeus saada tietoa ja selvityksiä sopimusehtojen vaikutuksesta ajoneuvon käyttöön ja sen akun toimintakuntoon. Sähköisen liikkumisen tarjoajien ja sähkömarkkinaosapuolten olisi selkeästi kerrottava sähköajoneuvojen käyttäjille, kuinka näille maksetaan korvaus sähköajoneuvon käytön sähköjärjestelmälle ja -markkinoille tarjoamista jousto-, tasehallinta- ja varastointipalveluista. Sähköajoneuvojen käyttäjien oikeudet kuluttajina täytyy myös turvata solmittaessa tällaisia sopimuksia, erityisesti heidän ajoneuvon käyttöön liittyvien henkilötietojensa, kuten sijainnin tai ajokäyttäytymisen, suojelun suhteen. Näihin sopimuksiin voi myös sisältyä sähköajoneuvojen käyttäjien toivomus heidän sähköajoneuvonsa käyttämiseen ostettavan sähkön tyypistä sekä muita toivomuksia. Edellä esitetyistä syistä on tärkeää
  varmistaa, että käyttöön otettavaa latausinfrastruktuuria käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Jotta voidaan parantaa kuluttajien luottamusta sähköiseen liikkuvuuteen, on olennaisen tärkeää
  , että sähköajoneuvojen käyttäjät pystyvät hyödyntämään sopimustaan useissa latauspisteissä. Tämä mahdollistaa myös sen, että sähköajoneuvon käyttäjän valitsema palveluntarjoaja integroi sähköajoneuvon sähköjärjestelmään optimaalisella tavalla hyödyntämällä ennakoivaa suunnittelua ja sähköajoneuvon käyttäjän toiveiden mukaisia kannustimia. Tämä noudattaa myös kuluttajakeskeisen ja tuottajakuluttajalähtöisen energiajärjestelmän periaatteita sekä direktiivin (EU) 2019/944 säännöksiin sisältyviä sähköajoneuvon käyttäjien oikeuksia loppuasiakkaina valita toimittaja.

| (18 a) | Kotitalousakkujen ja sähköajoneuvoakkujen lisäksi monilla muilla laitteilla, kuten älykkäillä lämmitys- ja jäähdytyslaitteilla, kuumavesisäiliöillä, lämpöenergian varastointiyksiköillä ja muilla älykkäillä laitteilla, on merkittävä kysyntäjoustopotentiaali, jota olisi kiireellisesti hyödynnettävä, jotta kuluttajat voivat tarjota joustavuuttaan energiajärjestelmälle. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan käyttäjien sekä omistajien ja käyttäjien puolesta toimivien kolmansien osapuolten, kuten sähkömarkkinaosapuolten, reaaliaikainen pääsy kysyntäjouston kannalta merkityksellisiin tietoihin syrjimättömin ehdoin ja maksutta noudattaen täysimääräisesti asetuksen (EU) 2016/679 asiaankuuluvia säännöksiä. |
| --- | --- |

(18 a)

Kotitalousakkujen ja sähköajoneuvoakkujen lisäksi monilla muilla laitteilla, kuten älykkäillä lämmitys- ja jäähdytyslaitteilla, kuumavesisäiliöillä, lämpöenergian varastointiyksiköillä ja muilla älykkäillä laitteilla, on merkittävä kysyntäjoustopotentiaali, jota olisi kiireellisesti hyödynnettävä, jotta kuluttajat voivat tarjota joustavuuttaan energiajärjestelmälle. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan käyttäjien sekä omistajien ja käyttäjien puolesta toimivien kolmansien osapuolten, kuten sähkömarkkinaosapuolten, reaaliaikainen pääsy kysyntäjouston kannalta merkityksellisiin tietoihin syrjimättömin ehdoin ja maksutta noudattaen täysimääräisesti asetuksen (EU) 2016/679 asiaankuuluvia säännöksiä.

| (19) | Hajautettu tuotanto ja kysyntäjousto sekä
  hajautetut energian varastointimenetelmät, kuten kotitalousakut ja sähköajoneuvojen akut
  , älykkäät lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmät ja muut älykkäät laitteet sekä lämpöenergian varastointi
  , mahdollistavat
  näin
  huomattavien jousto- ja tasehallintapalvelujen tarjoamisen sähköverkkoon aggregoinnin avulla. Tällaisten
  laitteiden ja niihin liittyvien
  palvelujen kehittämisen helpottamiseksi
  hajautetun tuotannon ja
  varastointimenetelmien liitäntää ja toimintaa koskevat säännökset, kuten tariffit, sitoumusajat ja liitännän tekniset eritelmät, olisi suunniteltava tavalla, joka ei hankaloita minkään varastointimenetelmien, joihin kuuluvat myös pienet ja liikkuvat menetelmät, mahdollisuuksia tarjota jousto- ja tasehallintapalveluja järjestelmään ja edistää uusiutuvan sähkön käytön lisäämistä suurempiin, kiinteisiin varastointimenetelmiin verrattuna.
  Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset pienemmille markkinatoimijoille, erityisesti uusiutuvan energian yhteisöille, jotta ne voivat osallistua markkinoille ilman kohtuutonta hallinnollista taakkaa tai sääntelytaakkaa. |
| --- | --- |

(19)

Hajautettu tuotanto ja kysyntäjousto sekä
  hajautetut energian varastointimenetelmät, kuten kotitalousakut ja sähköajoneuvojen akut
  , älykkäät lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmät ja muut älykkäät laitteet sekä lämpöenergian varastointi
  , mahdollistavat
  näin
  huomattavien jousto- ja tasehallintapalvelujen tarjoamisen sähköverkkoon aggregoinnin avulla. Tällaisten
  laitteiden ja niihin liittyvien
  palvelujen kehittämisen helpottamiseksi
  hajautetun tuotannon ja
  varastointimenetelmien liitäntää ja toimintaa koskevat säännökset, kuten tariffit, sitoumusajat ja liitännän tekniset eritelmät, olisi suunniteltava tavalla, joka ei hankaloita minkään varastointimenetelmien, joihin kuuluvat myös pienet ja liikkuvat menetelmät, mahdollisuuksia tarjota jousto- ja tasehallintapalveluja järjestelmään ja edistää uusiutuvan sähkön käytön lisäämistä suurempiin, kiinteisiin varastointimenetelmiin verrattuna.
  Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset pienemmille markkinatoimijoille, erityisesti uusiutuvan energian yhteisöille, jotta ne voivat osallistua markkinoille ilman kohtuutonta hallinnollista taakkaa tai sääntelytaakkaa.

| (20) | Latauspisteet, joihin sähköajoneuvot tyypillisesti pysäköidään pitemmäksi aikaa esimerkiksi asunnon tai työpaikan yhteydessä, ovat olennaisia sähköjärjestelmän integroinnissa, mistä syystä on tarpeen varmistaa älykkään
  ja kaksisuuntaisen
  lataamisen toiminnot.
  Olisi toteutettava erityisiä aloitteita, joilla lisätään latauspisteiden määrää maaseutualueilla ja harvaan asutuilla alueilla ja varmistetaan asianmukainen jakelu syrjäisimmillä alueilla ja vuoristoalueilla.
  Tässä suhteessa yksityisen normaalitehoisen latauksen infrastruktuurin toiminta
  , esimerkiksi älykkäiden mittausjärjestelmien avulla,
  on erityisen tärkeää sähköajoneuvojen integroimisessa sähköjärjestelmään, sillä infrastruktuuri kattaa paikat, joissa sähköajoneuvot ovat toistuvasti pysäköitynä pitkiä aikoja, kuten rakennukset, joihin pääsyä on rajoitettu, työpaikkapysäköinti tai luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille vuokrattavat pysäköintitilat. |
| --- | --- |

(20)

Latauspisteet, joihin sähköajoneuvot tyypillisesti pysäköidään pitemmäksi aikaa esimerkiksi asunnon tai työpaikan yhteydessä, ovat olennaisia sähköjärjestelmän integroinnissa, mistä syystä on tarpeen varmistaa älykkään
  ja kaksisuuntaisen
  lataamisen toiminnot.
  Olisi toteutettava erityisiä aloitteita, joilla lisätään latauspisteiden määrää maaseutualueilla ja harvaan asutuilla alueilla ja varmistetaan asianmukainen jakelu syrjäisimmillä alueilla ja vuoristoalueilla.
  Tässä suhteessa yksityisen normaalitehoisen latauksen infrastruktuurin toiminta
  , esimerkiksi älykkäiden mittausjärjestelmien avulla,
  on erityisen tärkeää sähköajoneuvojen integroimisessa sähköjärjestelmään, sillä infrastruktuuri kattaa paikat, joissa sähköajoneuvot ovat toistuvasti pysäköitynä pitkiä aikoja, kuten rakennukset, joihin pääsyä on rajoitettu, työpaikkapysäköinti tai luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille vuokrattavat pysäköintitilat.

| (21) | Unionin energiankulutuksesta 25 prosenttia on peräisin teollisuudesta, ja teollisuus on myös huomattava kuluttaja lämmityksessä ja jäähdytyksessä, josta 91 prosenttia tuotetaan tällä hetkellä fossiilisilla polttoaineilla. Lämmityksen ja jäähdytyksen kysynnästä 50 prosenttia on kuitenkin peräisin matalan lämpötilan (<200 oC) prosesseista, joita varten on olemassa kustannustehokkaita uusiutuvan energian ratkaisuja, myös sellaisia, jotka toteutetaan
  uusiutuvaan energiaan perustuvan suoran
  sähköistämisen
  , teollisuuskäyttöön tarkoitettujen lämpöpumppujen ja geotermisten ratkaisujen
  avulla. Lisäksi teollisuudessa käytetään uusiutumattomiin energialähteisiin perustuvia raaka-aineita tuotteiden, kuten teräksen tai kemikaalien, valmistuksessa. Teollisuudessa tänä päivänä tehtävillä investointipäätöksillä määritetään tulevaisuuden teolliset prosessit ja teollisuudelle mahdolliset energiavaihtoehdot, joten on tärkeää, että nämä investoinnit ovat tulevaisuudenkestäviä
  ja vältetään hukkainvestointeja
  . Sen vuoksi olisi määritettävä vertailuarvoja, joilla teollisuutta kannustetaan siirtymään uusiutuviin energialähteisiin perustuviin tuotantoprosesseihin, joissa ei ainoastaan käytetä uusiutuvaa energiaa käyttövoimana vaan hyödynnetään myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan perustuvia raaka-aineita, kuten uusiutuvaa vetyä. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Unionin energiankulutuksesta 25 prosenttia on peräisin teollisuudesta, ja teollisuus on myös huomattava kuluttaja lämmityksessä ja jäähdytyksessä, josta 91 prosenttia tuotetaan tällä hetkellä fossiilisilla polttoaineilla. Lämmityksen ja jäähdytyksen kysynnästä 50 prosenttia on kuitenkin peräisin matalan lämpötilan (<200 oC) prosesseista, joita varten on olemassa kustannustehokkaita uusiutuvan energian ratkaisuja, myös sellaisia, jotka toteutetaan
  uusiutuvaan energiaan perustuvan suoran
  sähköistämisen
  , teollisuuskäyttöön tarkoitettujen lämpöpumppujen ja geotermisten ratkaisujen
  avulla. Lisäksi teollisuudessa käytetään uusiutumattomiin energialähteisiin perustuvia raaka-aineita tuotteiden, kuten teräksen tai kemikaalien, valmistuksessa. Teollisuudessa tänä päivänä tehtävillä investointipäätöksillä määritetään tulevaisuuden teolliset prosessit ja teollisuudelle mahdolliset energiavaihtoehdot, joten on tärkeää, että nämä investoinnit ovat tulevaisuudenkestäviä
  ja vältetään hukkainvestointeja
  . Sen vuoksi olisi määritettävä vertailuarvoja, joilla teollisuutta kannustetaan siirtymään uusiutuviin energialähteisiin perustuviin tuotantoprosesseihin, joissa ei ainoastaan käytetä uusiutuvaa energiaa käyttövoimana vaan hyödynnetään myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan perustuvia raaka-aineita, kuten uusiutuvaa vetyä. ▌

| (21 a) | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tarvittavia aluesuunnittelun välineitä, joilla luokitellaan maatalousmaat ja
  yksilöidään
  erittäin arvokkaat maatalousmaat niiden maaperän ominaispiirteiden mukaan. Jäsenvaltioiden olisi uusiutuvan energian kehittämistä ja edistämistä koskevia toimintapolitiikkoja toteuttaessaan varmistettava, että kyseiset maa-alueet säilytetään maatalous- ja karjankasvatuskäytössä. |
| --- | --- |

(21 a)

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tarvittavia aluesuunnittelun välineitä, joilla luokitellaan maatalousmaat ja
  yksilöidään
  erittäin arvokkaat maatalousmaat niiden maaperän ominaispiirteiden mukaan. Jäsenvaltioiden olisi uusiutuvan energian kehittämistä ja edistämistä koskevia toimintapolitiikkoja toteuttaessaan varmistettava, että kyseiset maa-alueet säilytetään maatalous- ja karjankasvatuskäytössä.

| (22) | Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta soveltaen
  muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita voidaan hyödyntää energiakäyttöön mutta myös muuhun kuin energiakäyttöön syöttöaineena tai raaka-aineena esimerkiksi teräs- tai kemianteollisuuden kaltaisilla toimialoilla. Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytössä kumpaankin käyttötarkoitukseen hyödynnetään täysimääräisesti niiden potentiaalia korvata raaka-aineena käytettäviä fossiilisia polttoaineita ja vähentää
  vaikeasti sähköistettävien teollisten prosessien
  kasvihuonekaasupäästöjä, mistä syystä se olisi sisällytettävä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttöä koskevaan tavoitteeseen. Kansalliset muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttöönottoa
  näillä teollisuudenaloilla
  tukevat toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa saasteiden nettolisäystä siksi, että sähkön tuotannon kysyntä kasvaa ja siihen vastataan käyttämällä eniten saastuttavia fossiilisia polttoaineita, kuten hiiltä, dieselöljyä, ruskohiiltä, öljyä, turvetta ja öljyliusketta. |
| --- | --- |

(22)

Energiatehokkuus etusijalle -periaatetta soveltaen
  muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita voidaan hyödyntää energiakäyttöön mutta myös muuhun kuin energiakäyttöön syöttöaineena tai raaka-aineena esimerkiksi teräs- tai kemianteollisuuden kaltaisilla toimialoilla. Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytössä kumpaankin käyttötarkoitukseen hyödynnetään täysimääräisesti niiden potentiaalia korvata raaka-aineena käytettäviä fossiilisia polttoaineita ja vähentää
  vaikeasti sähköistettävien teollisten prosessien
  kasvihuonekaasupäästöjä, mistä syystä se olisi sisällytettävä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttöä koskevaan tavoitteeseen. Kansalliset muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käyttöönottoa
  näillä teollisuudenaloilla
  tukevat toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa saasteiden nettolisäystä siksi, että sähkön tuotannon kysyntä kasvaa ja siihen vastataan käyttämällä eniten saastuttavia fossiilisia polttoaineita, kuten hiiltä, dieselöljyä, ruskohiiltä, öljyä, turvetta ja öljyliusketta.

| (22 a) | Kuten EU:n vetystrategiassa todetaan, vähähiilisillä polttoaineilla ja vähähiilisellä vedyllä voi olla merkitystä energiasiirtymässä pyrittäessä vähentämään olemassa olevien polttoaineiden päästöjä. Koska vähähiiliset polttoaineet ja vähähiilinen vety eivät ole uusiutuvia polttoaineita, direktiiviä (EU) .../... [direktiivi kaasusta ja vedystä] tarkistettaessa olisi määriteltävä täydentävät säännökset, jotka koskevat vähähiilisten polttoaineiden ja vähähiilisen vedyn roolia hiilineutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(22 a)

Kuten EU:n vetystrategiassa todetaan, vähähiilisillä polttoaineilla ja vähähiilisellä vedyllä voi olla merkitystä energiasiirtymässä pyrittäessä vähentämään olemassa olevien polttoaineiden päästöjä. Koska vähähiiliset polttoaineet ja vähähiilinen vety eivät ole uusiutuvia polttoaineita, direktiiviä (EU) .../... [direktiivi kaasusta ja vedystä] tarkistettaessa olisi määriteltävä täydentävät säännökset, jotka koskevat vähähiilisten polttoaineiden ja vähähiilisen vedyn roolia hiilineutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä.

| (23) | Tiukempien tavoitteiden asettaminen lämmitys- ja jäähdytysalalla on olennaista uusiutuvan energian käyttöä koskevan kokonaistavoitteen toteutumisessa, sillä unionin energiankulutuksesta noin puolet on peräisin lämmityksestä ja jäähdytyksestä erityyppisissä loppukäytöissä ja teknologioissa rakennuksissa, teollisuudessa sekä kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä. Uusiutuvien energialähteiden käytön vauhdittamiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalla jäsenvaltioiden tasolla olisi toteutettava sitova vaatimus vuosittaisesta lisäyksestä joka olisi vähintään 1,1
  siten, että ohjeellinen tavoite nousee 2,3:een REPowerEU-tason mukaisesti
  . Jäsenvaltiot, joissa uusiutuvan energian osuus lämmitys- ja jäähdytysalalla on jo yli 50 prosenttia, voisivat edelleen laskea tällaisen osuuden täyttävän puolet vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen vaatimuksesta, ja jäsenvaltiot, joissa uusiutuvan energian osuus on 60 prosenttia tai enemmän, voisivat laskea tällaisen osuuden täyttävän vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen vaatimuksen 23 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti arviointi niiden uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan liittyvästä potentiaalista lämmitys- ja jäähdytysalalla sekä hukkalämmön ja -kylmän käytöstä.
  Lisäksi olisi asetettava jäsenvaltiokohtaiset lisäykset, joilla uusiutuvien energialähteiden käytön vuoden 2030 tavoitetasoa koskevat lisätoimet jaettaisiin uudelleen jäsenvaltioiden kesken bruttokansantuotteen ja kustannustehokkuuden perusteella. Laajempi luettelo erilaisista toimenpiteistä olisi myös sisällytettävä direktiiviin (EU) 2018/2001, jotta helpotetaan uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä lämmitys- ja jäähdytysalalla.
  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava
  luettelosta
  kolme toimenpidettä
  .
  Näitä toimenpiteitä hyväksyessään ja toteuttaessaan jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne ovat kaikkien kuluttajien, erityisesti pienituloisten tai heikossa asemassa olevien kotitalouksien, saatavilla, ja edellytettävä, että merkittävä osa toimenpiteistä pannaan täytäntöön ensisijaisesti pienituloisissa kotitalouksissa, joita uhkaa energiaköyhyys, ja sosiaalisessa asuntotuotannossa. [tark. 38] |
| --- | --- |

(23)

Tiukempien tavoitteiden asettaminen lämmitys- ja jäähdytysalalla on olennaista uusiutuvan energian käyttöä koskevan kokonaistavoitteen toteutumisessa, sillä unionin energiankulutuksesta noin puolet on peräisin lämmityksestä ja jäähdytyksestä erityyppisissä loppukäytöissä ja teknologioissa rakennuksissa, teollisuudessa sekä kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä. Uusiutuvien energialähteiden käytön vauhdittamiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalla jäsenvaltioiden tasolla olisi toteutettava sitova vaatimus vuosittaisesta lisäyksestä joka olisi vähintään 1,1
  siten, että ohjeellinen tavoite nousee 2,3:een REPowerEU-tason mukaisesti
  . Jäsenvaltiot, joissa uusiutuvan energian osuus lämmitys- ja jäähdytysalalla on jo yli 50 prosenttia, voisivat edelleen laskea tällaisen osuuden täyttävän puolet vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen vaatimuksesta, ja jäsenvaltiot, joissa uusiutuvan energian osuus on 60 prosenttia tai enemmän, voisivat laskea tällaisen osuuden täyttävän vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen vaatimuksen 23 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti arviointi niiden uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan liittyvästä potentiaalista lämmitys- ja jäähdytysalalla sekä hukkalämmön ja -kylmän käytöstä.
  Lisäksi olisi asetettava jäsenvaltiokohtaiset lisäykset, joilla uusiutuvien energialähteiden käytön vuoden 2030 tavoitetasoa koskevat lisätoimet jaettaisiin uudelleen jäsenvaltioiden kesken bruttokansantuotteen ja kustannustehokkuuden perusteella. Laajempi luettelo erilaisista toimenpiteistä olisi myös sisällytettävä direktiiviin (EU) 2018/2001, jotta helpotetaan uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä lämmitys- ja jäähdytysalalla.
  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava
  luettelosta
  kolme toimenpidettä
  .
  Näitä toimenpiteitä hyväksyessään ja toteuttaessaan jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne ovat kaikkien kuluttajien, erityisesti pienituloisten tai heikossa asemassa olevien kotitalouksien, saatavilla, ja edellytettävä, että merkittävä osa toimenpiteistä pannaan täytäntöön ensisijaisesti pienituloisissa kotitalouksissa, joita uhkaa energiaköyhyys, ja sosiaalisessa asuntotuotannossa. [tark. 38]

| (24) | Jotta varmistetaan, että kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen laajemman käytön myötä kuluttajille tarjotaan parempaa tietoa, uusiutuvan energian osuutta ja
  siihen liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä sekä
  kyseessä olevien järjestelmien energiatehokkuutta koskevaa tiedottamista on aiheellista selventää ja kehittää. |
| --- | --- |

(24)

Jotta varmistetaan, että kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen laajemman käytön myötä kuluttajille tarjotaan parempaa tietoa, uusiutuvan energian osuutta ja
  siihen liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä sekä
  kyseessä olevien järjestelmien energiatehokkuutta koskevaa tiedottamista on aiheellista selventää ja kehittää.

| (24 a) | Maatalousalalla on potentiaalia uusiutuvan sähkön lisätuotantoon. Tämä uusiutuva sähkö tuotetaan hajautetusti, mikä on energiasiirtymän kannalta mahdollisuus. Jotta tämä sähkö saadaan syötettyä verkkoon, verkossa täytyy olla riittävästi kapasiteettia. Verkko kuitenkin usein päättyy maaseudulla, eikä sen kapasiteetti siksi riitä sähkön lisätuotannolle. Verkon vahvistamiseen maaseutualueilla olisi kannustettava voimakkaasti, jotta maatilojen mahdollinen panos energiasiirtymään voisi hajautetun sähköntuotannon kautta toteutua käytännössä. |
| --- | --- |

(24 a)

Maatalousalalla on potentiaalia uusiutuvan sähkön lisätuotantoon. Tämä uusiutuva sähkö tuotetaan hajautetusti, mikä on energiasiirtymän kannalta mahdollisuus. Jotta tämä sähkö saadaan syötettyä verkkoon, verkossa täytyy olla riittävästi kapasiteettia. Verkko kuitenkin usein päättyy maaseudulla, eikä sen kapasiteetti siksi riitä sähkön lisätuotannolle. Verkon vahvistamiseen maaseutualueilla olisi kannustettava voimakkaasti, jotta maatilojen mahdollinen panos energiasiirtymään voisi hajautetun sähköntuotannon kautta toteutua käytännössä.

| (24 b) | Maatiloilla toimivilla pienen mittakaavan energiantuotantolaitoksilla on valtavat mahdollisuudet lisätä kiertoa maatiloilla muuttamalla lanta ja muut maatilojen jätteet ja jätevirrat lämmöksi ja sähköksi. Sen vuoksi viljelijöitä olisi kannustettava investoimaan näihin kiertoon perustuvan maatilan teknologioihin, kuten mädätyssäiliöihin, poistamalla kaikki tähän liittyvät esteet. Yksi tällaisista esteistä liittyy prosessitähteiden hyödyntämiseen: esimerkiksi lannasta talteen otettu typpi sekä ammoniumsulfaatti olisi voitava luokitella lannoitteiksi ja käyttää lannoitteina. |
| --- | --- |

(24 b)

Maatiloilla toimivilla pienen mittakaavan energiantuotantolaitoksilla on valtavat mahdollisuudet lisätä kiertoa maatiloilla muuttamalla lanta ja muut maatilojen jätteet ja jätevirrat lämmöksi ja sähköksi. Sen vuoksi viljelijöitä olisi kannustettava investoimaan näihin kiertoon perustuvan maatilan teknologioihin, kuten mädätyssäiliöihin, poistamalla kaikki tähän liittyvät esteet. Yksi tällaisista esteistä liittyy prosessitähteiden hyödyntämiseen: esimerkiksi lannasta talteen otettu typpi sekä ammoniumsulfaatti olisi voitava luokitella lannoitteiksi ja käyttää lannoitteina.

| (25) | Nykyaikaisten uusiutuvaan energiaan perustuvien tehokkaiden kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien on osoitettu pystyvän tarjoamaan kustannustehokkaita ratkaisuja uusiutuvan energian integroimiseen, energiatehokkuuden parantamiseen ja energiajärjestelmän integrointiin, mikä edistää lämmitys- ja jäähdytysalan hiilestä irtautumista. Tämän potentiaalin hyödyntäminen varmistettaisiin nostamalla kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä käytettävän uusiutuvan energian ja/tai hukkalämmön osuuden vuosittainen lisäys 1 prosenttiyksiköstä
  2,3
   prosenttiyksikköön muuttamatta lisäyksen ohjeellista luonnetta, millä otettaisiin huomioon tämäntyyppisen verkon kehittämisen vaihtelevuus unionissa. |
| --- | --- |

(25)

Nykyaikaisten uusiutuvaan energiaan perustuvien tehokkaiden kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien on osoitettu pystyvän tarjoamaan kustannustehokkaita ratkaisuja uusiutuvan energian integroimiseen, energiatehokkuuden parantamiseen ja energiajärjestelmän integrointiin, mikä edistää lämmitys- ja jäähdytysalan hiilestä irtautumista. Tämän potentiaalin hyödyntäminen varmistettaisiin nostamalla kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä käytettävän uusiutuvan energian ja/tai hukkalämmön osuuden vuosittainen lisäys 1 prosenttiyksiköstä
  2,3
   prosenttiyksikköön muuttamatta lisäyksen ohjeellista luonnetta, millä otettaisiin huomioon tämäntyyppisen verkon kehittämisen vaihtelevuus unionissa.

| (26) | Jotta voidaan ottaa huomioon kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen lisääntynyt merkitys sekä tarve edistää uusiutuvan energian lisäintegroimista näissä verkoissa, on aiheellista asettaa vaatimuksia, joilla varmistetaan uusiutuvan energian ja hukkalämmön ja -kylmän toimittajina olevien kolmansien osapuolten yhdistäminen lämpöteholtaan yli 25 MW:n kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojärjestelmiin. |
| --- | --- |

(26)

Jotta voidaan ottaa huomioon kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen lisääntynyt merkitys sekä tarve edistää uusiutuvan energian lisäintegroimista näissä verkoissa, on aiheellista asettaa vaatimuksia, joilla varmistetaan uusiutuvan energian ja hukkalämmön ja -kylmän toimittajina olevien kolmansien osapuolten yhdistäminen lämpöteholtaan yli 25 MW:n kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojärjestelmiin.

| (27) | Huolimatta siitä, että hukkalämpöä ja -kylmää on laajalti saatavilla, niiden käyttö on riittämätöntä, mikä haaskaa resursseja, heikentää kansallisten energiajärjestelmien energiatehokkuutta ja aiheuttaa tarpeettoman suurta energiankulutusta unionissa. Vaatimuksilla koordinoinnin tiiviistämisestä kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden, teollisuuden ja kolmannen sektorin sekä paikallisten viranomaisten välillä voitaisiin edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä, joita tarvitaan hukkalämmön ja -kylmän kustannustehokkaan potentiaalin hyödyntämiseksi kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien kautta. |
| --- | --- |

(27)

Huolimatta siitä, että hukkalämpöä ja -kylmää on laajalti saatavilla, niiden käyttö on riittämätöntä, mikä haaskaa resursseja, heikentää kansallisten energiajärjestelmien energiatehokkuutta ja aiheuttaa tarpeettoman suurta energiankulutusta unionissa. Vaatimuksilla koordinoinnin tiiviistämisestä kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden, teollisuuden ja kolmannen sektorin sekä paikallisten viranomaisten välillä voitaisiin edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä, joita tarvitaan hukkalämmön ja -kylmän kustannustehokkaan potentiaalin hyödyntämiseksi kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien kautta.

| (28) | Jotta varmistetaan kaukolämmitys- ja -jäähdytysalan täysimääräinen osallistuminen energiasektorin integrointiin, on tarpeen laajentaa sähkönjakeluverkon haltijoiden kanssa tehtävä yhteistyö koskemaan siirtoverkonhaltijoita ja ulottaa se myös verkon investointisuunnitteluun ja markkinoihin, jolloin kaukolämmitys- ja -jäähdytysalan mahdollisuuksia tarjota joustopalveluja sähkömarkkinoilla pystytään hyödyntämään paremmin. Lisäyhteistyö kaasuverkonhaltijoiden kanssa, mukaan luettuina vety- ja muut energiaverkot, olisi myös mahdollistettava, jotta varmistetaan eri energiankantajien laajempi integraatio ja hyödyntäminen kustannustehokkaimmalla tavalla. |
| --- | --- |

(28)

Jotta varmistetaan kaukolämmitys- ja -jäähdytysalan täysimääräinen osallistuminen energiasektorin integrointiin, on tarpeen laajentaa sähkönjakeluverkon haltijoiden kanssa tehtävä yhteistyö koskemaan siirtoverkonhaltijoita ja ulottaa se myös verkon investointisuunnitteluun ja markkinoihin, jolloin kaukolämmitys- ja -jäähdytysalan mahdollisuuksia tarjota joustopalveluja sähkömarkkinoilla pystytään hyödyntämään paremmin. Lisäyhteistyö kaasuverkonhaltijoiden kanssa, mukaan luettuina vety- ja muut energiaverkot, olisi myös mahdollistettava, jotta varmistetaan eri energiankantajien laajempi integraatio ja hyödyntäminen kustannustehokkaimmalla tavalla.

| (29) | Uusiutuvien polttoaineiden ja uusiutuvan sähkön käyttäminen liikenteessä voi edistää unionin liikennealan hiilestä irtautumista kustannustehokkaasti ja tehostaa muun muassa energialähteiden monipuolistamista toimialalla sekä edistää unionin talouden innovointia, kasvua ja työpaikkojen luomista ja vähentää riippuvuutta tuontienergiasta. Unionin määrittämän kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksille asetetun tiukemman tavoitteen saavuttamiseksi olisi nostettava tasoa, jolla uusiutuvaa energiaa toimitetaan kaikille liikennemuodoille unionissa. Liikennealan tavoitteen esittäminen kasvihuonekaasuintensiteetin vähentämistavoitteena edistäisi kustannustehokkaimpien ja kasvihuonekaasujen vähentämisen kannalta parhaiden polttoaineiden käytön lisäämistä. Lisäksi kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitteella edistettäisiin innovointia ja annettaisiin selkeä vertailuarvo erityyppisten polttoaineiden ja uusiutuvan sähkön vertailuun niiden kasvihuonekaasuintensiteetin mukaisesti. Kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun energiaperusteisen tavoitteen tiukentamisella ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita koskevan tavoitteen käyttöönottamisella varmistettaisiin lisäksi ympäristövaikutuksiltaan vähäisimpien uusiutuvien polttoaineiden lisääntynyt käyttö sellaisissa liikennemuodoissa, joiden sähköistäminen on vaikeaa. Näiden tavoitteiden saavuttaminen olisi varmistettava polttoaineiden toimittajia koskevilla velvoitteilla sekä muilla toimenpiteillä, jotka sisältyvät [asetukseen (EU) 2021/XXX uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytön edistämisestä meriliikenteessä – FuelEU Maritime -aloite ja asetukseen (EU) 2021/XXX kestävän lentoliikenteen tasapuolisista toimintaedellytyksistä]. Lentopolttoaineiden toimittajia koskevia nimenomaisia velvoitteita olisi asetettava vain [asetuksen (EU) 2021/XXX kestävän lentoliikenteen tasapuolisista toimintaedellytyksistä] mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Uusiutuvien polttoaineiden ja uusiutuvan sähkön käyttäminen liikenteessä voi edistää unionin liikennealan hiilestä irtautumista kustannustehokkaasti ja tehostaa muun muassa energialähteiden monipuolistamista toimialalla sekä edistää unionin talouden innovointia, kasvua ja työpaikkojen luomista ja vähentää riippuvuutta tuontienergiasta. Unionin määrittämän kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksille asetetun tiukemman tavoitteen saavuttamiseksi olisi nostettava tasoa, jolla uusiutuvaa energiaa toimitetaan kaikille liikennemuodoille unionissa. Liikennealan tavoitteen esittäminen kasvihuonekaasuintensiteetin vähentämistavoitteena edistäisi kustannustehokkaimpien ja kasvihuonekaasujen vähentämisen kannalta parhaiden polttoaineiden käytön lisäämistä. Lisäksi kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitteella edistettäisiin innovointia ja annettaisiin selkeä vertailuarvo erityyppisten polttoaineiden ja uusiutuvan sähkön vertailuun niiden kasvihuonekaasuintensiteetin mukaisesti. Kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun energiaperusteisen tavoitteen tiukentamisella ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita koskevan tavoitteen käyttöönottamisella varmistettaisiin lisäksi ympäristövaikutuksiltaan vähäisimpien uusiutuvien polttoaineiden lisääntynyt käyttö sellaisissa liikennemuodoissa, joiden sähköistäminen on vaikeaa. Näiden tavoitteiden saavuttaminen olisi varmistettava polttoaineiden toimittajia koskevilla velvoitteilla sekä muilla toimenpiteillä, jotka sisältyvät [asetukseen (EU) 2021/XXX uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käytön edistämisestä meriliikenteessä – FuelEU Maritime -aloite ja asetukseen (EU) 2021/XXX kestävän lentoliikenteen tasapuolisista toimintaedellytyksistä]. Lentopolttoaineiden toimittajia koskevia nimenomaisia velvoitteita olisi asetettava vain [asetuksen (EU) 2021/XXX kestävän lentoliikenteen tasapuolisista toimintaedellytyksistä] mukaisesti.

| (29 a) | Covid-19-pandemia on osoittanut liikennealan strategisen merkityksen. Vihreiden kaistojen käyttöönotto, jolla turvattiin terveydenhuollon toimitusketjut ja pelastustoiminta sekä olennaisten elintarvikkeiden ja lääkkeiden toimitukset, oli hyvä käytäntö, joka olisi kriisiaikoina tulevaisuudessa asetettava päästövähennysten edelle. |
| --- | --- |

(29 a)

Covid-19-pandemia on osoittanut liikennealan strategisen merkityksen. Vihreiden kaistojen käyttöönotto, jolla turvattiin terveydenhuollon toimitusketjut ja pelastustoiminta sekä olennaisten elintarvikkeiden ja lääkkeiden toimitukset, oli hyvä käytäntö, joka olisi kriisiaikoina tulevaisuudessa asetettava päästövähennysten edelle.

| (29 b) | Tuuliavusteisten käyttövoimajärjestelmien ja tuulivoimajärjestelmien käyttöönottoa tai asentamista pidetään uusiutuvana energialähteenä ja yhtenä ratkaisuna meriliikenteen hiilestä irtautumiseen. |
| --- | --- |

(29 b)

Tuuliavusteisten käyttövoimajärjestelmien ja tuulivoimajärjestelmien käyttöönottoa tai asentamista pidetään uusiutuvana energialähteenä ja yhtenä ratkaisuna meriliikenteen hiilestä irtautumiseen.

| (30) | Sähköisellä liikkuvuudella on jatkossa keskeinen asema liikennealan hiilestä irtautumisessa. Sähköisen liikkuvuuden kehittämiseksi jäsenvaltioiden olisi luotava hyvitysmekanismi, jonka avulla julkisten latauspisteiden haltijat edistävät jäsenvaltioiden polttoaineiden toimittajille asettaman velvoitteen täyttämistä toimittamalla uusiutuvaa sähköä
  tai uusiutuvaa energiaa
  .
  Jäsenvaltiot voivat sisällyttää tähän mekanismiin yksityisiä latausasemia, jos voidaan osoittaa, että näille latausasemille toimitettua uusiutuvaa sähköä tarjotaan ainoastaan sähköajoneuvoille.
  Tällaisen mekanismin avulla tapahtuvan liikenteen sähköistymisen tukemisen ohella on tärkeää, että jäsenvaltiot edelleen pitävät yllä korkeaa tavoitetasoa ▌ nestemäisen polttoaineyhdistelmän hiilestä irtautumiselle
  etenkin liikennealoilla, joiden saattaminen hiilivapaaksi on vaikeaa, kuten lento- ja meriliikenteessä, joiden suora sähköistäminen on paljon vaikeampaa
  . |
| --- | --- |

(30)

Sähköisellä liikkuvuudella on jatkossa keskeinen asema liikennealan hiilestä irtautumisessa. Sähköisen liikkuvuuden kehittämiseksi jäsenvaltioiden olisi luotava hyvitysmekanismi, jonka avulla julkisten latauspisteiden haltijat edistävät jäsenvaltioiden polttoaineiden toimittajille asettaman velvoitteen täyttämistä toimittamalla uusiutuvaa sähköä
  tai uusiutuvaa energiaa
  .
  Jäsenvaltiot voivat sisällyttää tähän mekanismiin yksityisiä latausasemia, jos voidaan osoittaa, että näille latausasemille toimitettua uusiutuvaa sähköä tarjotaan ainoastaan sähköajoneuvoille.
  Tällaisen mekanismin avulla tapahtuvan liikenteen sähköistymisen tukemisen ohella on tärkeää, että jäsenvaltiot edelleen pitävät yllä korkeaa tavoitetasoa ▌ nestemäisen polttoaineyhdistelmän hiilestä irtautumiselle
  etenkin liikennealoilla, joiden saattaminen hiilivapaaksi on vaikeaa, kuten lento- ja meriliikenteessä, joiden suora sähköistäminen on paljon vaikeampaa
  .

| (30 a) | Vetyä voidaan käyttää raaka-aineena tai energialähteenä teollisissa ja kemiallisissa prosesseissa sekä lento- ja meriliikenteessä, hiilestä irtautumisessa aloilla, joilla suora sähköistäminen ei ole teknisesti mahdollista tai kilpailukykyistä, sekä energian varastoinnissa tarvittaessa energiajärjestelmän tasapainottamiseksi, joten sillä on merkittävä rooli energiajärjestelmän integroinnissa. |
| --- | --- |

(30 a)

Vetyä voidaan käyttää raaka-aineena tai energialähteenä teollisissa ja kemiallisissa prosesseissa sekä lento- ja meriliikenteessä, hiilestä irtautumisessa aloilla, joilla suora sähköistäminen ei ole teknisesti mahdollista tai kilpailukykyistä, sekä energian varastoinnissa tarvittaessa energiajärjestelmän tasapainottamiseksi, joten sillä on merkittävä rooli energiajärjestelmän integroinnissa.

| (30 b) | Unionin sääntelykehyksellä ja aloitteilla, joilla pyritään saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet, olisi tuettava teollisuutta siirtymässä kohti kestävämpää eurooppalaista energiajärjestelmää erityisesti uusia tavoitteita ja tuotannon kynnysarvoja asetettaessa. |
| --- | --- |

(30 b)

Unionin sääntelykehyksellä ja aloitteilla, joilla pyritään saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet, olisi tuettava teollisuutta siirtymässä kohti kestävämpää eurooppalaista energiajärjestelmää erityisesti uusia tavoitteita ja tuotannon kynnysarvoja asetettaessa.

| (31) | Unionin uusiutuvaa energiaa koskevalla politiikalla pyritään edistämään Euroopan unionin ilmastonmuutoksen hillintää koskevien tavoitteiden saavuttamista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä on olennaista tukea myös laajempia ympäristötavoitteita ja erityisesti suojella biologista monimuotoisuutta, johon tiettyjen biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden tuotantoon liittyvällä epäsuoralla maankäytön muutoksella on kielteisiä vaikutuksia.
  Samoin suurten tuuli- tai aurinkosähköhankkeiden asennustöiden puutteellisella suunnittelulla voi olla ei-toivottuja vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen, maisemaan ja paikallisyhteisöihin. Olisi myös otettava huomioon metsäkadon ja maaperän tiivistymisen välilliset vaikutukset, tuuliturbiinien vaikutukset ja aurinkopuistoista aiheutuvat maankäyttöön liittyvät kiistat.
  Näiden ilmasto- ja ympäristötavoitteiden edistäminen on unionin kansalaisten ja unionin lainsäätäjän tärkeä ja sukupolvet ylittävä pitkäaikainen pyrkimys.
  Unionin olisi siksi edistettävä sellaisia polttoaineiden tuotantomääriä, joilla löydetään tasapaino tarvittavien kunnianhimoisten tavoitteiden ja suorien ja epäsuorien maankäytön muutosten välttämistarpeen välillä.
  Liikennealan tavoitteen laskentatapaan tehdyt muutokset eivät näin ollen saisi vaikuttaa siihen, miten kyseisen tavoitteen laskennassa otetaan huomioon toisaalta tietyt ravinto- ja rehukasveista tuotetut polttoaineet ja toisaalta polttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava valita, lasketaanko ravinto- ja rehukasveista tuotetut biopolttoaineet ja biokaasu mukaan liikennealan tavoitteeseen, jotta ei luotaisi kannustinta niiden käyttämiseen liikenteessä
  ja otettaisiin huomioon Ukrainan vastainen sota
  . Mikäli jäsenvaltiot eivät laske niitä mukaan, ne voivat vastaavasti alentaa kasvihuonekaasuintensiteetin vähentämistavoitetta olettaen, että ravinto- ja rehukasveihin pohjautuvilla biopolttoaineilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä 50 prosenttia, mikä vastaa tämän direktiivin liitteessä esitettyjä, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia tyypillisiä arvoja ravinto- ja rehukasveihin pohjautuvien biopolttoaineiden asiaankuuluvimmilla tuotantopoluilla sekä useimmille tällaisten biopolttoaineiden tuotantolaitoksille asetettua päästövähennysten vähimmäiskynnystä.
  Lisäksi jäsenvaltioiden olisi harkittava elintarvikkeiden lisätarjonnan turvaamista elintarvikehyödykkeiden maailmanmarkkinoiden vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Unionin uusiutuvaa energiaa koskevalla politiikalla pyritään edistämään Euroopan unionin ilmastonmuutoksen hillintää koskevien tavoitteiden saavuttamista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä on olennaista tukea myös laajempia ympäristötavoitteita ja erityisesti suojella biologista monimuotoisuutta, johon tiettyjen biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden tuotantoon liittyvällä epäsuoralla maankäytön muutoksella on kielteisiä vaikutuksia.
  Samoin suurten tuuli- tai aurinkosähköhankkeiden asennustöiden puutteellisella suunnittelulla voi olla ei-toivottuja vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen, maisemaan ja paikallisyhteisöihin. Olisi myös otettava huomioon metsäkadon ja maaperän tiivistymisen välilliset vaikutukset, tuuliturbiinien vaikutukset ja aurinkopuistoista aiheutuvat maankäyttöön liittyvät kiistat.
  Näiden ilmasto- ja ympäristötavoitteiden edistäminen on unionin kansalaisten ja unionin lainsäätäjän tärkeä ja sukupolvet ylittävä pitkäaikainen pyrkimys.
  Unionin olisi siksi edistettävä sellaisia polttoaineiden tuotantomääriä, joilla löydetään tasapaino tarvittavien kunnianhimoisten tavoitteiden ja suorien ja epäsuorien maankäytön muutosten välttämistarpeen välillä.
  Liikennealan tavoitteen laskentatapaan tehdyt muutokset eivät näin ollen saisi vaikuttaa siihen, miten kyseisen tavoitteen laskennassa otetaan huomioon toisaalta tietyt ravinto- ja rehukasveista tuotetut polttoaineet ja toisaalta polttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava valita, lasketaanko ravinto- ja rehukasveista tuotetut biopolttoaineet ja biokaasu mukaan liikennealan tavoitteeseen, jotta ei luotaisi kannustinta niiden käyttämiseen liikenteessä
  ja otettaisiin huomioon Ukrainan vastainen sota
  . Mikäli jäsenvaltiot eivät laske niitä mukaan, ne voivat vastaavasti alentaa kasvihuonekaasuintensiteetin vähentämistavoitetta olettaen, että ravinto- ja rehukasveihin pohjautuvilla biopolttoaineilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä 50 prosenttia, mikä vastaa tämän direktiivin liitteessä esitettyjä, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia tyypillisiä arvoja ravinto- ja rehukasveihin pohjautuvien biopolttoaineiden asiaankuuluvimmilla tuotantopoluilla sekä useimmille tällaisten biopolttoaineiden tuotantolaitoksille asetettua päästövähennysten vähimmäiskynnystä.
  Lisäksi jäsenvaltioiden olisi harkittava elintarvikkeiden lisätarjonnan turvaamista elintarvikehyödykkeiden maailmanmarkkinoiden vakauttamiseksi.

| (31 a) | Olisi otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla, jossa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityinen haavoittuvuus, joka johtuu niiden syrjäisestä sijainnista mannermaan alueisiin nähden, saaristoluonteesta, pienestä koosta, vaikeasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä taloudellisesta riippuvuudesta muutamista harvoista tuotteista, jotka yhdessä haittaavat suuresti näiden alueiden kehitystä ja aiheuttavat merkittäviä lisäkustannuksia monilla aloilla, erityisesti liikenteessä. Euroopan tasolla toteutettavat toimet ja asetetut tavoitteet kasvihuonekaasujen vähentämiseksi täytyy mukauttaa tähän vaikeaan tilanteeseen siten, että sovitetaan yhteen ympäristötavoitteet ja näiden alueiden suuret sosiaaliset kustannukset. |
| --- | --- |

(31 a)

Olisi otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla, jossa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityinen haavoittuvuus, joka johtuu niiden syrjäisestä sijainnista mannermaan alueisiin nähden, saaristoluonteesta, pienestä koosta, vaikeasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä taloudellisesta riippuvuudesta muutamista harvoista tuotteista, jotka yhdessä haittaavat suuresti näiden alueiden kehitystä ja aiheuttavat merkittäviä lisäkustannuksia monilla aloilla, erityisesti liikenteessä. Euroopan tasolla toteutettavat toimet ja asetetut tavoitteet kasvihuonekaasujen vähentämiseksi täytyy mukauttaa tähän vaikeaan tilanteeseen siten, että sovitetaan yhteen ympäristötavoitteet ja näiden alueiden suuret sosiaaliset kustannukset.

| (32) | Kun liikennealan tavoite ilmaistaan kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitteena, tiettyjen uusiutuvien energialähteiden käyttöä ei tarvitse edistää kerrointen avulla. Tämä johtuu siitä, että määrä, jonka erilaiset uusiutuvat energialähteet vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä, vaihtelee ja näin ollen ne vaikuttavat tavoitteeseen eri tavoin. Uusiutuvan sähkön ei katsottaisi aiheuttavan päästöjä, toisin sanoen sen päästövähennys on 100 prosenttia verrattuna fossiilisilla polttoaineilla tuotettuun sähköön. Tämä kannustaa uusiutuvan sähkön käyttämiseen, sillä on epätodennäköistä, että uusiutuvilla polttoaineilla ja kierrätetyillä hiilipitoisilla polttoaineilla saavutettaisiin yhtä suuria vähennyksiä. Sen vuoksi uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköistämisestä tulisi tehokkain keino toteuttaa maantieliikenteen hiilestä irtautuminen. Lisäksi kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytön edistämiseksi lento- ja meriliikenteessä, joissa sähköistäminen on vaikeaa, on aiheellista säilyttää kyseisten, näille liikennemuodoille toimitettujen polttoaineiden kerroin näille polttoaineille asetettujen tavoitteiden laskennassa. |
| --- | --- |

(32)

Kun liikennealan tavoite ilmaistaan kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitteena, tiettyjen uusiutuvien energialähteiden käyttöä ei tarvitse edistää kerrointen avulla. Tämä johtuu siitä, että määrä, jonka erilaiset uusiutuvat energialähteet vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä, vaihtelee ja näin ollen ne vaikuttavat tavoitteeseen eri tavoin. Uusiutuvan sähkön ei katsottaisi aiheuttavan päästöjä, toisin sanoen sen päästövähennys on 100 prosenttia verrattuna fossiilisilla polttoaineilla tuotettuun sähköön. Tämä kannustaa uusiutuvan sähkön käyttämiseen, sillä on epätodennäköistä, että uusiutuvilla polttoaineilla ja kierrätetyillä hiilipitoisilla polttoaineilla saavutettaisiin yhtä suuria vähennyksiä. Sen vuoksi uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköistämisestä tulisi tehokkain keino toteuttaa maantieliikenteen hiilestä irtautuminen. Lisäksi kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytön edistämiseksi lento- ja meriliikenteessä, joissa sähköistäminen on vaikeaa, on aiheellista säilyttää kyseisten, näille liikennemuodoille toimitettujen polttoaineiden kerroin näille polttoaineille asetettujen tavoitteiden laskennassa.

| (33) | Loppukäyttöalojen, kuten liikennealan, suora sähköistäminen edistää ▌järjestelmän tehokkuutta ja helpottaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan perustuvaan energiajärjestelmään. Kyseessä on sen vuoksi sinänsä tehokas keino vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä syystä liikenteen alan lisäisyyttä koskevan kehyksen luomista erityisesti sähköajoneuvoihin toimitettavalle uusiutuvalle sähkölle ei edellytetä. [tark. 10] |
| --- | --- |

(33)

Loppukäyttöalojen, kuten liikennealan, suora sähköistäminen edistää ▌järjestelmän tehokkuutta ja helpottaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan perustuvaan energiajärjestelmään. Kyseessä on sen vuoksi sinänsä tehokas keino vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä syystä liikenteen alan lisäisyyttä koskevan kehyksen luomista erityisesti sähköajoneuvoihin toimitettavalle uusiutuvalle sähkölle ei edellytetä. [tark. 10]

| (34) | Koska muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet on laskettava uusiutuvaksi energiaksi riippumatta siitä, millä toimialalla niitä kulutetaan, niiden uusiutuvuuden luonnetta sähköstä tuotettaessa määrittäviä sääntöjä, joita sovellettiin näihin polttoaineisiin ainoastaan liikennealalla kulutettaessa, olisi laajennettava koskemaan kaikkia muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita riippumatta siitä, millä toimialalla niitä kulutetaan. |
| --- | --- |

(34)

Koska muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet on laskettava uusiutuvaksi energiaksi riippumatta siitä, millä toimialalla niitä kulutetaan, niiden uusiutuvuuden luonnetta sähköstä tuotettaessa määrittäviä sääntöjä, joita sovellettiin näihin polttoaineisiin ainoastaan liikennealalla kulutettaessa, olisi laajennettava koskemaan kaikkia muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita riippumatta siitä, millä toimialalla niitä kulutetaan.

| (34 a) | Sähkö, joka saadaan suorasta liitännästä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottavaan yhteen tai useampaan laitokseen, voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvista energialähteistä tuotetuksi sähköksi muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa. Laitosten on osoitettava, että kyseinen sähkö on toimitettu ottamatta sähköä verkosta. Verkosta otettu sähkö voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvaksi edellyttäen, että se on tuotettu yksinomaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvat ominaisuudet ja kaikki muut asianmukaiset kriteerit on osoitettu sillä, että on tehty sähkön ostosopimus. Jotta tuotanto voidaan luokitella muuta kuin biologista alkuperää olevaksi uusiutuvaksi polttoaineeksi, maantieteellisen korrelaation olisi oltava maatasolla eikä tarjousalueen tasolla, ja siinä olisi otettava huomioon myös offshore-tilanteet. Tämän sähkön uusiutuvista ominaisuuksista voidaan hyötyä vain kerran ja vain yhdellä loppukäytön alalla. Samaa olisi sovellettava unioniin tuotaviin muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin polttoaineisiin. [tark. 11] |
| --- | --- |

(34 a)

Sähkö, joka saadaan suorasta liitännästä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottavaan yhteen tai useampaan laitokseen, voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvista energialähteistä tuotetuksi sähköksi muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa. Laitosten on osoitettava, että kyseinen sähkö on toimitettu ottamatta sähköä verkosta. Verkosta otettu sähkö voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvaksi edellyttäen, että se on tuotettu yksinomaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvat ominaisuudet ja kaikki muut asianmukaiset kriteerit on osoitettu sillä, että on tehty sähkön ostosopimus. Jotta tuotanto voidaan luokitella muuta kuin biologista alkuperää olevaksi uusiutuvaksi polttoaineeksi, maantieteellisen korrelaation olisi oltava maatasolla eikä tarjousalueen tasolla, ja siinä olisi otettava huomioon myös offshore-tilanteet. Tämän sähkön uusiutuvista ominaisuuksista voidaan hyötyä vain kerran ja vain yhdellä loppukäytön alalla. Samaa olisi sovellettava unioniin tuotaviin muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin polttoaineisiin. [tark. 11]

| (35) | Jotta varmistetaan kiinteitä biomassapolttoaineita koskevien unionin kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien parempi ympäristötehokkuus lämmitystä, sähköä ja jäähdytystä tuottavissa laitoksissa, näiden kriteerien soveltamisen vähimmäiskynnys olisi laskettava nykyisestä 20 MW:sta
  7,5
   MW:iin. |
| --- | --- |

(35)

Jotta varmistetaan kiinteitä biomassapolttoaineita koskevien unionin kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien parempi ympäristötehokkuus lämmitystä, sähköä ja jäähdytystä tuottavissa laitoksissa, näiden kriteerien soveltamisen vähimmäiskynnys olisi laskettava nykyisestä 20 MW:sta
  7,5
   MW:iin.

| (36) | Direktiivillä (EU) 2018/2001 vahvistettiin bioenergian kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaa kehystä määrittämällä kaikkia loppukäyttöaloja koskevat kriteerit. Siinä annettiin tarkat säännöt metsäbiomassasta tuotetuille biopolttoaineille, bionesteille ja biomassapolttoaineille ja edellytettiin kestäviä korjuutoimia sekä maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen laskentaa. Biologisesti poikkeuksellisen monimuotoisten ja runsaasti hiiltä sitovien elinympäristöjen, joita ovat aarniometsät,
  vanhat metsät,
  biologisesti erittäin monimuotoiset metsät, ruohoalueet, turvemaat
  ja nummet
  , suojelun tehostamiseksi olisi otettava käyttöön poikkeuksia ja rajoituksia, jotka koskevat metsäbiomassan hankintaa näiltä alueilta, maatalouden biomassasta tuotettuihin biopolttoaineisiin, bionesteisiin ja biomassapolttoaineisiin sovellettavan lähestymistavan mukaisesti. Lisäksi kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerejä olisi sovellettava myös olemassa oleviin biomassalaitoksiin, jotta varmistetaan, että bioenergian tuotanto näissä laitoksissa vähentää kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisista polttoaineista tuotettuun energiaan verrattuna.
  Osittain luonnontilaiset metsät metsinä tai muuna puustoisena maana, jotka eivät ole aarniometsiä eivätkä viljelymetsiä ja jotka koostuvat pääasiassa kotoperäisistä puista ja pensaslajeista, joita ei ole istutettu, omaavat laajan biologisen monimuotoisuuden ja niillä on suuri arvo ilmaston kannalta, eikä niitä pitäisi muuttaa viljelymetsiksi tai muutoin huonontaa. Metsätieteeseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota avointen kysymysten käsittelemiseksi ja tiedon tuottamiseksi, koska tämä on avainasemassa puiden ilmasto-, ympäristö-, talous- ja yhteiskuntaroolin ymmärtämiseksi paremmin. Maatalous- ja metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet olisi hankittava maasta tai metsistä, joiden osalta kolmansien osapuolten maan tai metsän käyttöä ja omistusoikeutta koskevia oikeuksia kunnioitetaan hankkimalla näiltä kolmansilta osapuolilta vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus, siten, että edustavat instituutiot ja järjestöt ovat tässä mukana, samalla kun kunnioitetaan kolmansien osapuolten ihmisoikeuksia ja työoikeuksia eikä vaaranneta elintarvikkeiden ja rehujen saatavuutta kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

(36)

Direktiivillä (EU) 2018/2001 vahvistettiin bioenergian kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaa kehystä määrittämällä kaikkia loppukäyttöaloja koskevat kriteerit. Siinä annettiin tarkat säännöt metsäbiomassasta tuotetuille biopolttoaineille, bionesteille ja biomassapolttoaineille ja edellytettiin kestäviä korjuutoimia sekä maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen laskentaa. Biologisesti poikkeuksellisen monimuotoisten ja runsaasti hiiltä sitovien elinympäristöjen, joita ovat aarniometsät,
  vanhat metsät,
  biologisesti erittäin monimuotoiset metsät, ruohoalueet, turvemaat
  ja nummet
  , suojelun tehostamiseksi olisi otettava käyttöön poikkeuksia ja rajoituksia, jotka koskevat metsäbiomassan hankintaa näiltä alueilta, maatalouden biomassasta tuotettuihin biopolttoaineisiin, bionesteisiin ja biomassapolttoaineisiin sovellettavan lähestymistavan mukaisesti. Lisäksi kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerejä olisi sovellettava myös olemassa oleviin biomassalaitoksiin, jotta varmistetaan, että bioenergian tuotanto näissä laitoksissa vähentää kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisista polttoaineista tuotettuun energiaan verrattuna.
  Osittain luonnontilaiset metsät metsinä tai muuna puustoisena maana, jotka eivät ole aarniometsiä eivätkä viljelymetsiä ja jotka koostuvat pääasiassa kotoperäisistä puista ja pensaslajeista, joita ei ole istutettu, omaavat laajan biologisen monimuotoisuuden ja niillä on suuri arvo ilmaston kannalta, eikä niitä pitäisi muuttaa viljelymetsiksi tai muutoin huonontaa. Metsätieteeseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota avointen kysymysten käsittelemiseksi ja tiedon tuottamiseksi, koska tämä on avainasemassa puiden ilmasto-, ympäristö-, talous- ja yhteiskuntaroolin ymmärtämiseksi paremmin. Maatalous- ja metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet olisi hankittava maasta tai metsistä, joiden osalta kolmansien osapuolten maan tai metsän käyttöä ja omistusoikeutta koskevia oikeuksia kunnioitetaan hankkimalla näiltä kolmansilta osapuolilta vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus, siten, että edustavat instituutiot ja järjestöt ovat tässä mukana, samalla kun kunnioitetaan kolmansien osapuolten ihmisoikeuksia ja työoikeuksia eikä vaaranneta elintarvikkeiden ja rehujen saatavuutta kolmansille osapuolille.

| (37) | Jotta vähennetään hallinnollista taakkaa uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden tuottajille sekä jäsenvaltioille, joissa komissio on täytäntöönpanosäädöksellä hyväksynyt vapaaehtoisia tai kansallisia järjestelmiä näyttönä kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä muiden tässä direktiivissä asetettujen vaatimusten noudattamisesta tai siitä tarkkoja tietoja antavina, jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä tällaisissa järjestelmissä suoritettujen sertifiointien tulokset komission hyväksynnän soveltamisalalla. Pienten laitosten taakan vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu todentamismekanismi laitoksille, joiden teho on 5–
  20
   MW. |
| --- | --- |

(37)

Jotta vähennetään hallinnollista taakkaa uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden tuottajille sekä jäsenvaltioille, joissa komissio on täytäntöönpanosäädöksellä hyväksynyt vapaaehtoisia tai kansallisia järjestelmiä näyttönä kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä muiden tässä direktiivissä asetettujen vaatimusten noudattamisesta tai siitä tarkkoja tietoja antavina, jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä tällaisissa järjestelmissä suoritettujen sertifiointien tulokset komission hyväksynnän soveltamisalalla. Pienten laitosten taakan vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu todentamismekanismi laitoksille, joiden teho on 5–
  20
   MW.

| (38) | Unionin tietokannan, jonka komissio perustaa, tavoitteena on mahdollistaa nestemäisten ja kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden jäljittäminen. Se olisi laajennettava kattamaan liikennealan lisäksi kaikki muut loppukäyttöalat, joilla tällaisia polttoaineita kulutetaan. Tällä edistettäisiin merkittävästi näiden polttoaineiden tuotannon ja kulutuksen kattavaa seurantaa, mikä pienentäisi kaksinkertaisen laskennan ja sääntöjenvastaisuuksien riskiä unionin tietokannan soveltamisalaan kuuluvissa toimitusketjuissa. Lisäksi jotta vältetään riski saman uusiutuvan kaasun kaksinkertaisesta kirjaamisesta, mille tahansa tietokantaan rekisteröidyn uusiutuvan kaasun erälle myönnetty alkuperätakuu olisi peruutettava.
  Tämä tietokanta olisi asetettava julkisesti saataville avoimella, läpinäkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla. Komission olisi julkaistava yleisölle vuosittain kertomuksia unionin tietokannassa ilmoitetuista tiedoista, mukaan lukien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden määrät, maantieteellinen alkuperä ja raaka-ainetyyppi. |
| --- | --- |

(38)

Unionin tietokannan, jonka komissio perustaa, tavoitteena on mahdollistaa nestemäisten ja kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden jäljittäminen. Se olisi laajennettava kattamaan liikennealan lisäksi kaikki muut loppukäyttöalat, joilla tällaisia polttoaineita kulutetaan. Tällä edistettäisiin merkittävästi näiden polttoaineiden tuotannon ja kulutuksen kattavaa seurantaa, mikä pienentäisi kaksinkertaisen laskennan ja sääntöjenvastaisuuksien riskiä unionin tietokannan soveltamisalaan kuuluvissa toimitusketjuissa. Lisäksi jotta vältetään riski saman uusiutuvan kaasun kaksinkertaisesta kirjaamisesta, mille tahansa tietokantaan rekisteröidyn uusiutuvan kaasun erälle myönnetty alkuperätakuu olisi peruutettava.
  Tämä tietokanta olisi asetettava julkisesti saataville avoimella, läpinäkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla. Komission olisi julkaistava yleisölle vuosittain kertomuksia unionin tietokannassa ilmoitetuista tiedoista, mukaan lukien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden määrät, maantieteellinen alkuperä ja raaka-ainetyyppi.

| (38 a) | Tästä direktiivistä kansalaisille, hallinnoille ja yrityksille aiheutuvan sääntelytaakan keventämiseksi komission olisi paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 48 kohdan mukaisesti toteuttamansa rasitusta koskevan vuotuisen selvityksen puitteissa tarkasteltava uudelleen asianomaisten alojen sääntelykehystä 29 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” esitetyn ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen mukaisesti ja esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla muutetaan tai kumotaan muissa unionin säädöksissä olevia säännöksiä, joiden noudattamisesta aiheutuu kustannuksia asianomaisilla aloilla. |
| --- | --- |

(38 a)

Tästä direktiivistä kansalaisille, hallinnoille ja yrityksille aiheutuvan sääntelytaakan keventämiseksi komission olisi paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 48 kohdan mukaisesti toteuttamansa rasitusta koskevan vuotuisen selvityksen puitteissa tarkasteltava uudelleen asianomaisten alojen sääntelykehystä 29 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” esitetyn ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen mukaisesti ja esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla muutetaan tai kumotaan muissa unionin säädöksissä olevia säännöksiä, joiden noudattamisesta aiheutuu kustannuksia asianomaisilla aloilla.

| (38 b) | Olisi vahvistettava asianmukaiset petostentorjuntasäännökset, erityisesti käytetyn ruokaöljyn osalta, koska palmuöljyn sekoittamista siihen tapahtuu yleisesti. Koska petosten havaitseminen ja torjunta on olennaisen tärkeää epäreilun kilpailun ja hallitsemattoman metsäkadon estämiseksi kolmansissa maissa, olisi toteutettava näiden raaka-aineiden täydellinen ja sertifioitu jäljitettävyys. |
| --- | --- |

(38 b)

Olisi vahvistettava asianmukaiset petostentorjuntasäännökset, erityisesti käytetyn ruokaöljyn osalta, koska palmuöljyn sekoittamista siihen tapahtuu yleisesti. Koska petosten havaitseminen ja torjunta on olennaisen tärkeää epäreilun kilpailun ja hallitsemattoman metsäkadon estämiseksi kolmansissa maissa, olisi toteutettava näiden raaka-aineiden täydellinen ja sertifioitu jäljitettävyys.

| (39) | Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 useissa eri kohdissa on viittauksia unionin tasoiseen sitovaan tavoitteeseen, jonka mukaan vähintään 32 prosenttia unionissa vuonna 2030 kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä. Koska kyseistä tavoitetta täytyy tiukentaa, jotta sillä olisi tehokas vaikutus kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä
  vähintään
  55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä koskevaan tavoitteeseen, näitä viittauksia olisi muutettava. Mahdollisesti muilla asetetuilla suunnittelua ja raportointia koskevilla lisävaatimuksilla ei luoda uutta suunnittelu- ja raportointijärjestelmää, vaan niitä koskisivat olemassa olevat asetuksen (EU) 2018/1999 mukaiset suunnittelu- ja raportointipuitteet. |
| --- | --- |

(39)

Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 useissa eri kohdissa on viittauksia unionin tasoiseen sitovaan tavoitteeseen, jonka mukaan vähintään 32 prosenttia unionissa vuonna 2030 kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä. Koska kyseistä tavoitetta täytyy tiukentaa, jotta sillä olisi tehokas vaikutus kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä
  vähintään
  55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä koskevaan tavoitteeseen, näitä viittauksia olisi muutettava. Mahdollisesti muilla asetetuilla suunnittelua ja raportointia koskevilla lisävaatimuksilla ei luoda uutta suunnittelu- ja raportointijärjestelmää, vaan niitä koskisivat olemassa olevat asetuksen (EU) 2018/1999 mukaiset suunnittelu- ja raportointipuitteet.

| (40) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (16) soveltamisalaa olisi muutettava, jotta vältetään liikennealan polttoaineen hiilestä irtautumisen tavoitteita koskevien sääntelyvaatimusten päällekkäisyys ja yhdenmukaistetaan se direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa. |
| --- | --- |

(40)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (16) soveltamisalaa olisi muutettava, jotta vältetään liikennealan polttoaineen hiilestä irtautumisen tavoitteita koskevien sääntelyvaatimusten päällekkäisyys ja yhdenmukaistetaan se direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa.

| (40 a) | Lisäksi on tärkeää edistää puhdasta energiaa, kuten vetyä, koskevaa tutkimusta ja innovointia, jotta voidaan vastata vaihtoehtoisten polttoaineiden kasvavaan kysyntään ja ennen kaikkea tuoda markkinoille energiaa, joka on halvempaa kuin fossiiliset polttoaineet, kuten diesel, polttoöljy ja bensiini, joiden hinnat ovat nykyään ennätyksellisen korkealla. |
| --- | --- |

(40 a)

Lisäksi on tärkeää edistää puhdasta energiaa, kuten vetyä, koskevaa tutkimusta ja innovointia, jotta voidaan vastata vaihtoehtoisten polttoaineiden kasvavaan kysyntään ja ennen kaikkea tuoda markkinoille energiaa, joka on halvempaa kuin fossiiliset polttoaineet, kuten diesel, polttoöljy ja bensiini, joiden hinnat ovat nykyään ennätyksellisen korkealla.

| (41) | Direktiivin 98/70/EY määritelmiä olisi muutettava niiden yhdenmukaistamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa, jotta vältetään erilaisten määritelmien käyttäminen näissä kahdessa säädöksessä. |
| --- | --- |

(41)

Direktiivin 98/70/EY määritelmiä olisi muutettava niiden yhdenmukaistamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa, jotta vältetään erilaisten määritelmien käyttäminen näissä kahdessa säädöksessä.

| (42) | Direktiivin 98/70/EY sisältämät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja biopolttoaineiden käyttöä koskevat velvoitteet olisi poistettava, jotta virtaviivaistetaan liikenteen polttoaineiden tehostetut hiilestä irtautumisen velvoitteet, jotka annetaan direktiivissä (EU) 2018/2001, ja vältetään niitä koskevan sääntelyn päällekkäisyys. |
| --- | --- |

(42)

Direktiivin 98/70/EY sisältämät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja biopolttoaineiden käyttöä koskevat velvoitteet olisi poistettava, jotta virtaviivaistetaan liikenteen polttoaineiden tehostetut hiilestä irtautumisen velvoitteet, jotka annetaan direktiivissä (EU) 2018/2001, ja vältetään niitä koskevan sääntelyn päällekkäisyys.

| (43) | Direktiivissä 98/70/EY annetut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen valvontaa ja raportointia koskevat velvoitteet olisi poistettava, jotta vältetään raportointivelvoitteiden kaksinkertainen sääntely. |
| --- | --- |

(43)

Direktiivissä 98/70/EY annetut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen valvontaa ja raportointia koskevat velvoitteet olisi poistettava, jotta vältetään raportointivelvoitteiden kaksinkertainen sääntely.

| (44) | Neuvoston direktiivi (EU) 2015/652, jossa annetaan yksityiskohtaiset säännöt direktiivin 98/70/EY 7 a artiklan yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten, olisi kumottava, sillä se vanhenee kumottaessa direktiivin 98/70/EY 7 a artikla tällä direktiivillä. |
| --- | --- |

(44)

Neuvoston direktiivi (EU) 2015/652, jossa annetaan yksityiskohtaiset säännöt direktiivin 98/70/EY 7 a artiklan yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten, olisi kumottava, sillä se vanhenee kumottaessa direktiivin 98/70/EY 7 a artikla tällä direktiivillä.

| (45) | Dieselpolttoaineen biopohjaisten komponenttien suhteen direktiivissä 98/70/EY oleva viittaus dieselpolttoaineeseen B7 eli enintään 7 prosenttia rasvahappometyyliestereitä (FAME) sisältävään dieselpolttoaineeseen rajoittaa saatavilla olevia vaihtoehtoja, jotka koskevat direktiivissä (EU) 2018/2001 asetettujen, biopolttoaineiden korkeampaa osuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista. Tämä johtuu siitä, että unionin dieselpolttoaineiden tarjonta koostuu jo lähes kokonaisuudessaan B7-polttoaineesta. Tästä syystä biopohjaisten komponenttien enimmäisosuus olisi nostettava 7 prosentista 10 prosenttiin. B10-dieselpolttoaineen eli korkeintaan 10 prosenttia rasvahappometyyliestereitä (FAME) sisältävän dieselpolttoaineen markkinoille saattamisen jatkaminen edellyttää unioninlaajuista B7-suojalaatua dieselpolttoaineen 7 prosentin FAME-pitoisuudelle, koska ajoneuvokannassa odotetaan vuoteen 2030 mennessä olevan huomattava määrä ajoneuvoja, joille B10-polttoaine ei sovellu. Tämä olisi otettava huomioon direktiivin 98/70/EY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä säädöksellä, 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa. |
| --- | --- |

(45)

Dieselpolttoaineen biopohjaisten komponenttien suhteen direktiivissä 98/70/EY oleva viittaus dieselpolttoaineeseen B7 eli enintään 7 prosenttia rasvahappometyyliestereitä (FAME) sisältävään dieselpolttoaineeseen rajoittaa saatavilla olevia vaihtoehtoja, jotka koskevat direktiivissä (EU) 2018/2001 asetettujen, biopolttoaineiden korkeampaa osuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista. Tämä johtuu siitä, että unionin dieselpolttoaineiden tarjonta koostuu jo lähes kokonaisuudessaan B7-polttoaineesta. Tästä syystä biopohjaisten komponenttien enimmäisosuus olisi nostettava 7 prosentista 10 prosenttiin. B10-dieselpolttoaineen eli korkeintaan 10 prosenttia rasvahappometyyliestereitä (FAME) sisältävän dieselpolttoaineen markkinoille saattamisen jatkaminen edellyttää unioninlaajuista B7-suojalaatua dieselpolttoaineen 7 prosentin FAME-pitoisuudelle, koska ajoneuvokannassa odotetaan vuoteen 2030 mennessä olevan huomattava määrä ajoneuvoja, joille B10-polttoaine ei sovellu. Tämä olisi otettava huomioon direktiivin 98/70/EY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä säädöksellä, 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa.

| (45 a) | Uusiutuvan energian käytön lisääminen voi lisätä myös energiavarmuutta ja omavaraisuutta muun muassa vähentämällä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Siirtoverkon vahvistaminen edelleen ja yhteenliittäminen on kuitenkin olennaisen tärkeää tämän siirtymän oikeudenmukaisen ja tehokkaan käytön kannalta, jotta siitä aiheutuvat hyödyt jakautuvat tasaisesti unionin väestölle eivätkä johda energiaköyhyyteen. |
| --- | --- |

(45 a)

Uusiutuvan energian käytön lisääminen voi lisätä myös energiavarmuutta ja omavaraisuutta muun muassa vähentämällä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Siirtoverkon vahvistaminen edelleen ja yhteenliittäminen on kuitenkin olennaisen tärkeää tämän siirtymän oikeudenmukaisen ja tehokkaan käytön kannalta, jotta siitä aiheutuvat hyödyt jakautuvat tasaisesti unionin väestölle eivätkä johda energiaköyhyyteen.

| (46) | Siirtymäsäännöksillä olisi mahdollistettava tällä direktiivillä kumottujen direktiivin 98/70/EY artiklojen mukaisen tiedonkeruun ja raportointivelvoitteiden täyttämisen järjestelmällinen jatkaminen. |
| --- | --- |

(46)

Siirtymäsäännöksillä olisi mahdollistettava tällä direktiivillä kumottujen direktiivin 98/70/EY artiklojen mukaisen tiedonkeruun ja raportointivelvoitteiden täyttämisen järjestelmällinen jatkaminen.

| (47) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (17) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, erityisesti ottaen huomioon Euroopan tuomioistuimen asiassa komissio v. Belgia (18) (C-543/17) antama tuomio. |
| --- | --- |

(47)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (17) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, erityisesti ottaen huomioon Euroopan tuomioistuimen asiassa komissio v. Belgia (18) (C-543/17) antama tuomio.

| (47 a) | Unionilla ja sen kehittyvillä kumppanimailla on valtavasti mahdollisuuksia teknologiayhteistyöhön, uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin, puhtaan energian vientiin ja puhtaan energian verkkojen paremman yhteenliitettävyyden kehittämiseen. Vaikka uusiutuvaan energiaan tehtävät investoinnit kasvavat kaiken kaikkiaan tasaisesti, ne ovat edelleen keskittyneet vain muutamiin alueisiin ja maihin. Kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden hallitsemat alueet ovat jatkuvasti aliedustettuina, ja ne houkuttelevat vain noin 15 prosenttia maailmanlaajuisista uusiutuviin energialähteisiin tehtävistä investoinneista
   (19)

  . Unionin energiakumppanuudet olisi kohdennettava uusiutuvan energian tuotantohankkeisiin sekä uusiutuvan energian hankkeiden kehittämisen tukemiseen ja oikeudellisten ja rahoituspuitteiden luomiseen, ja niihin olisi sisällyttävä tarvittavan teknisen avun antaminen ja tietämyksen siirto tiiviissä yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa. Unionin yhteistyön edellytyksenä olisi oltava sitoutuminen hyvään hallintotapaan ja vakaaseen, pitkäaikaiseen yhteistyöhön. Kestävään energiaan liittyvän yhteistyön olisi Global Gateway -aloitteen yhteydessä oltava keskeinen prioriteetti sopiville maille, [tark. 12] |
| --- | --- |

(47 a)

Unionilla ja sen kehittyvillä kumppanimailla on valtavasti mahdollisuuksia teknologiayhteistyöhön, uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin, puhtaan energian vientiin ja puhtaan energian verkkojen paremman yhteenliitettävyyden kehittämiseen. Vaikka uusiutuvaan energiaan tehtävät investoinnit kasvavat kaiken kaikkiaan tasaisesti, ne ovat edelleen keskittyneet vain muutamiin alueisiin ja maihin. Kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden hallitsemat alueet ovat jatkuvasti aliedustettuina, ja ne houkuttelevat vain noin 15 prosenttia maailmanlaajuisista uusiutuviin energialähteisiin tehtävistä investoinneista
   (19)

  . Unionin energiakumppanuudet olisi kohdennettava uusiutuvan energian tuotantohankkeisiin sekä uusiutuvan energian hankkeiden kehittämisen tukemiseen ja oikeudellisten ja rahoituspuitteiden luomiseen, ja niihin olisi sisällyttävä tarvittavan teknisen avun antaminen ja tietämyksen siirto tiiviissä yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa. Unionin yhteistyön edellytyksenä olisi oltava sitoutuminen hyvään hallintotapaan ja vakaaseen, pitkäaikaiseen yhteistyöhön. Kestävään energiaan liittyvän yhteistyön olisi Global Gateway -aloitteen yhteydessä oltava keskeinen prioriteetti sopiville maille, [tark. 12]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin (EU) 2018/2001 muuttaminen

Muutetaan direktiivi (EU) 2018/2001 seuraavasti:

| 1) | muutetaan 2 artiklan toinen kohta seuraavasti:








  -a) | korvataan 1 alakohta seuraavasti:










  ”1) | ’uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla’ tai ’uusiutuvalla energialla’ tarkoitetaan uusiutuvista, muista kuin fossiilisista lähteistä peräisin olevaa energiaa eli tuuli- ja aurinkoenergiaa (aurinkolämpö ja aurinkosähkö) sekä geotermistä energiaa, osmoottista energiaa, ympäristön energiaa, vuorovesi- ja aaltoenergiaa ja muuta valtamerienergiaa, vesivoimaa, biomassaa, kaatopaikoilla ja jätevedenpuhdistamoissa syntyvää kaasua ja biokaasua;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

muutetaan 2 artiklan toinen kohta seuraavasti:

-a)

korvataan 1 alakohta seuraavasti:

”1)

| -a a) | korvataan 16 alakohdan c alakohta seuraavasti:










  ”c) | jonka ensisijainen tarkoitus on tuottaa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti ympäristöön liittyvää, taloudellista tai sosiaaliseen yhteisöön liittyvää hyötyä osakkeenomistajilleen tai jäsenilleen tai alueille, joilla se toimii, eikä rahallista voittoa;”; |
| --- | --- | --- |

-a a)

korvataan 16 alakohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

jonka ensisijainen tarkoitus on tuottaa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti ympäristöön liittyvää, taloudellista tai sosiaaliseen yhteisöön liittyvää hyötyä osakkeenomistajilleen tai jäsenilleen tai alueille, joilla se toimii, eikä rahallista voittoa;”;

| a) | korvataan 36 alakohta seuraavasti:






  ”36) | ’muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla polttoaineilla’ tarkoitetaan nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita, joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista energialähteistä kuin biomassasta;”; |
| --- | --- | --- |

a)

korvataan 36 alakohta seuraavasti:

”36)

| b) | korvataan 47 alakohta seuraavasti:






  ”47) | ’oletusarvolla’ tarkoitetaan tyypillisestä arvosta ennalta määritettyjen tekijöiden avulla johdettua arvoa, jota voidaan tässä direktiivissä määritellyissä olosuhteissa käyttää todellisen arvon sijasta;”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 47 alakohta seuraavasti:

”47)

| c) | lisätään alakohdat seuraavasti:






  ”
  47 a
  ) | ’laadukkaalla raakapuulla’ tarkoitetaan kaadettua tai muulla tavoin korjattua tai siirrettyä raakapuuta, joka ominaispiirteidensä, kuten lajin, koon, suoruuden ja oksaisuuden, ansiosta soveltuu teolliseen käyttöön jäsenvaltioiden määrittelemällä ja asianmukaisesti perustelemalla tavalla asiaankuuluvien metsäolosuhteiden mukaisesti. Tämä ei sisällä esikaupallisia harvennuksia tai puita, jotka on korjattu metsäpalojen, tuholaisten, tautien tai abioottisten tekijöiden aiheuttamien vaurioiden vahingoittamista metsistä; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään alakohdat seuraavasti:

”
  47 a
  )

| 47 b) | ’innovatiivisella uusiutuvan energian teknologialla’ tarkoitetaan uusiutuvan energian tuotantoteknologiaa, joka parantaa vähintään yhdellä tavalla uusimman tekniikan mukaista vastaavaa uusiutuvan energian teknologiaa tai tekee hyödynnettäväksi suurelta osin hyödyntämättömän uusiutuvan energialähteen ja johon sisältyy ilmeinen teknologinen, taloudellinen tai markkinariski, joka on suurempi kuin vastaaviin, mutta ei innovatiivisiin, teknologioihin tai toimiin yleensä liittyvä riski; |
| --- | --- |

47 b)

| 47 c
  ) | ’tarjousalueella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (20) 2 artiklan 65 alakohdassa määriteltyä tarjousaluetta; |
| --- | --- |

47 c
  )

| 47 d
  ) | ’älykkäällä mittausjärjestelmällä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (21) 2 artiklan 23 alakohdassa määriteltyä älykästä mittausjärjestelmää; |
| --- | --- |

47 d
  )

| 47 e
  ) | ’latauspisteellä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 33 alakohdassa määriteltyä latauspistettä; |
| --- | --- |

47 e
  )

| 47 f
  ) | ’markkinaosapuolella’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2019/943 2 artiklan 25 alakohdassa määriteltyä markkinaosapuolta; |
| --- | --- |

47 f
  )

| 47 g
  ) | ’sähkömarkkinoilla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyjä sähkömarkkinoita; |
| --- | --- |

47 g
  )

| 47 h
  ) | ’kotitalousakulla’ tarkoitetaan erillistä ladattavaa akkua, jonka nimellisteho on suurempi kuin 2 kWh ja joka soveltuu asennuksiin ja käyttöön kotitalousympäristössä; |
| --- | --- |

47 h
  )

| 47 i
  ) | ’sähköajoneuvoakulla’ tarkoitetaan [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevan ehdotetun asetuksen (22)] 2 artiklan 12 alakohdassa määriteltyä sähköajoneuvoakkua; |
| --- | --- |

47 i
  )

| 47 j
  ) | ’teollisuusakulla’ tarkoitetaan [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevan ehdotetun asetuksen] 2 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä teollisuusakkua; |
| --- | --- |

47 j
  )

| 47 k
  ) | ’toimintakunnolla’ tarkoitetaan [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevan ehdotetun asetuksen (23)] 2 artiklan 25 alakohdassa määriteltyä toimintakuntoa; |
| --- | --- |

47 k
  )

| 47 l
  ) | ’lataustilalla’ tarkoitetaan [akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevan ehdotetun asetuksen] 2 artiklan 24 alakohdassa määriteltyä lataustilaa; |
| --- | --- |

47 l
  )

| 47 m
  ) | ’tehon asetusarvolla’ tarkoitetaan akun hallintajärjestelmän sisältämää tietoa, jolla määritetään akun lataamisen tai purkautumisen aikana käytettävät sähkötehon asetukset siten, että akun toimintakunto ja käyttö ovat optimaalisia; |
| --- | --- |

47 m
  )

| 47 n
  ) | ’älykkäällä latauksella’ tarkoitetaan lataustoimintoa, jossa akkuun toimitetun sähkön intensiteettiä säädetään reaaliaikaisesti sähköisen viestinnän kautta saatujen tietojen perusteella
  ja joka voidaan toteuttaa normaaleilla latausnopeuksilla sekä pikalatauksen aikana dynaamisiin hintasignaaleihin reagoimisen tai tehonvirtauksen optimoinnin kautta
  ; |
| --- | --- |

47 n
  )

| 47 o
  ) | ’sääntelyviranomaisella’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2019/943 2 artiklan 2 alakohdassa määritettyä sääntelyviranomaista; |
| --- | --- |

47 o
  )

| 47 p
  ) | ’kaksisuuntaisella latauksella’ tarkoitetaan älykästä
  lataustoimintoa
  , jossa
  virtauksen
  suuntaa voidaan muuttaa siten, että
  sähkö virtaa
  akusta latauspisteeseen, johon akku on kytketty; |
| --- | --- |

47 p
  )

| 47 q
  ) | ’normaalitehoisella latauspisteellä’ tarkoitetaan [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa ja direktiivin 2014/94/EU kumoamista koskevan asetusehdotuksen] 2 artiklan 31 alakohdassa määriteltyä normaalitehoista latauspistettä; |
| --- | --- |

47 q
  )

| 47 r) | ’yhteisöakulla’ tarkoitetaan erillistä ladattavaa akkua, jonka nimellisteho on suurempi kuin 50 kWh, joka soveltuu asennuksiin ja käyttöön asuin-, liike- tai teollisuusympäristössä ja joka on yhdessä toimivien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien tai uusiutuvan energian yhteisön omistuksessa; |
| --- | --- |

47 r)

| 47 s) | ’uusiutuvan energian ostosopimuksella’ tarkoitetaan sopimusta, jonka nojalla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö sitoutuu ostamaan uusiutuvaa energiaa suoraan tuottajalta ja joka kattaa muun muassa uusiutuvan sähkön ostosopimukset, uusiutuvan vedyn ostosopimukset sekä uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen ostosopimukset; |
| --- | --- |

47 s)

| 47 t) | ’uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen ostosopimuksella’ tarkoitetaan sopimusta, jonka nojalla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö sitoutuu ostamaan uusiutuvista energialähteistä tuotettua lämmitystä tai jäähdytystä suoraan tuottajalta; |
| --- | --- |

47 t)

| 47 u) | ’uusiutuvan vedyn ostosopimuksella’ tarkoitetaan sopimusta, jonka nojalla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö sitoutuu ostamaan muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita suoraan tuottajalta; |
| --- | --- |

47 u)

| 47 v
  ) | ’teollisuudella’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev.2) (24) pääluokkiin B, C, F sekä pääluokan J kaksinumerotasoon 63 kuuluvia yrityksiä ja tuotteita; |
| --- | --- |

47 v
  )

| 47 w
  ) | ’muulla kuin energiakäytöllä’ tarkoitetaan polttoaineiden käyttöä teollisen prosessin raaka-aineina energiantuotantokäytön sijaan; |
| --- | --- |

47 w
  )

| 47 x
  ) | ’uusiutuvilla polttoaineilla’ tarkoitetaan biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita; |
| --- | --- |

47 x
  )

| 47 y) | ’energiatehokkuus etusijalle -periaatteella’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyä energiatehokkuus etusijalle -periaatetta; |
| --- | --- |

47 y)

| 47 z) | ’avomerellä sijaitsevalla uusiutuvalla hybridiomaisuudella’ tarkoitetaan siirtorakennetta, joka palvelee kahta tarkoitusta eli joka liittää verkkoon avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotannon sekä yhdistää kaksi tai useampia tarjousalueita; |
| --- | --- |

47 z)

| 47 a a) | ’uusiutuvaan energiaan perustuvalla kaukolämmityksellä ja -jäähdytyksellä’ tarkoitetaan erittäin energiatehokkaita kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmiä, joissa käytetään ainoastaan uusiutuvia energialähteitä; |
| --- | --- |

47 a a)

| 47 a b) | ’primäärisellä puubiomassalla’ tarkoitetaan kaikkea kaadettua tai muulla tavoin korjattua ja siirrettyä raakapuuta. Se käsittää kaiken siirtämisestä saadun puutavaran eli metsistä siirretyt määrät, myös luonnollisen kuolevuuden vuoksi talteen otetun puutavaran sekä kaatamisesta ja hakkaamisesta peräisin olevan puutavaran. Se sisältää kaiken puutavaran, joka on siirretty kuorineen tai ilman kuorta, myös puutavaran, joka on siirretty pyöreänä, halkaistuna, karkeasti syrjättynä tai muussa muodossa, esimerkiksi oksat, juuret, kannat ja pahkat (kun ne korjataan), ja karkeasti muotoillun tai kaiverretun puutavaran. Tämä ei sisällä puubiomassaa, joka on saatu kestävistä maastopaloja ehkäisevistä toimenpiteistä suuririskisillä tulenaroilla alueilla, puubiomassaa, joka on saatu tieliikenneturvallisuustoimista, eikä puubiomassaa, joka on saatu luonnonkatastrofeista, aktiivisista tuholaisista tai taudeista kärsivistä metsistä niiden leviämisen estämiseksi, samalla kun minimoidaan puunotto ja suojellaan biologista monimuotoisuutta, mikä johtaa monimuotoisempiin ja kestävämpiin metsiin, ja tämän on perustuttava komission suuntaviivoihin; [tark. 42] |
| --- | --- |

47 a b)

| 47 a c) | ’uusiutuvalla vedyllä’ tarkoitetaan veden elektrolyysin kautta (elektrolyysilaitteessa, jossa käytetty sähkö on peräisin uusiutuvista lähteistä) tuotettua vetyä tai biokaasun reformoinnilla tai biomassan biokemiallisella muuntamisella tuotettua vetyä, jos Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa säädetyt kestävyyskriteerit täyttyvät; |
| --- | --- |

47 a c)

| 47 a d
  ) | ’viljelymetsällä’ tarkoitetaan istutettua metsää, jota hoidetaan intensiivisesti ja joka täyttää istutuksen ja metsikön täysikasvuisuuden osalta kaikki seuraavat kriteerit: yksi tai kaksi lajia, tasainen ikäluokka ja säännölliset etäisyydet puiden välillä. Siihen kuuluvat lyhytkiertoiset viljelymetsiköt, joita käytetään puuraaka-aineeksi, kuiduksi ja energiaksi, mutta eivät suojametsiksi tai ekosysteemin kunnostustarkoituksiin istutetut metsät eivätkä istuttamalla tai kylvämällä perustetut metsät, jotka täysikasvuisina muistuttavat tai tulevat muistuttamaan luonnollisesti uudistuvia metsiä; |
| --- | --- |

47 a d
  )

| 47a e
  ) | ’istutetulla metsällä’ tarkoitetaan metsää, jonka puut ovat peräisin pääasiassa istutuksesta ja/tai harkitusta kylvöstä edellyttäen, että odotettu istutettujen tai kylvettyjen puiden osuus on yli viisikymmentä prosenttia kasvavasta puustosta tavoiteiässä; se sisältää alun perin istutetuista tai kylvetyistä puista saatavan energiapuun; ▌ |
| --- | --- |

47a e
  )

| 47 a f) | ’osmoottisella energialla’ tarkoitetaan energiaa, joka syntyy luonnostaan kahden nesteen, tavallisesti makean ja suolaisen veden, eroista suolapitoisuudessa; |
| --- | --- |

47 a f)

| 47 a g) | ’järjestelmän tehokkuudella’ tarkoitetaan energiajärjestelmää, joka yhdistelee vaihtelevia uusiutuvia energialähteitä kustannustehokkaasti ja maksimoi kysyntäjouston arvon optimoidakseen siirtymisen ilmastoneutraaliuteen, ja se mitataan vähennyksinä, jotka koskevat järjestelmän investointeja ja toimintakustannuksia, kasvihuonekaasupäästöjä ja fossiilisten polttoaineiden käyttöä kussakin kansallisessa energialähteiden yhdistelmässä; |
| --- | --- |

47 a g)

| 47 a h) | ’uusiutuvia energialähteitä käyttävällä hybridivoimalaitoksella’ tarkoitetaan kahden tai useamman uusiutuvan energian tuotantoteknologian yhdistelmää, jolla on sama verkkoliitäntä ja joka voi myös integroida varastointikapasiteettia; |
| --- | --- |

47 a h)

| 47 a i) | ’yhteissijoitetulla energiavarastohankkeella’ tarkoitetaan hanketta, joka käsittää energiavaraston ja uusiutuvaa energiaa tuottavan laitoksen, jotka on liitetty samaan verkon liityntäpisteeseen.”; |
| --- | --- |

47 a i)

| 47 a j) | ’aurinkoenergialla toimivalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan erittäin energiatehokasta moottoriajoneuvoa, joka on varustettu voimalinjalla, jossa on energianmuuntimena vähintään yksi kiinteä sähkömoottori sekä ulkoisesti ladattavissa oleva sähköenergiavarastojärjestelmä ja johon on integroitu aurinkopaneeleja [tark. 29]”; |
| --- | --- |

47 a j)

| 2) | muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisesti, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus on vähintään
  45
   prosenttia unionin energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2030.


  Innovatiivisia uusiutuvan energian teknologioita käyttävän uusiutuvan energian tuotannon ja käytön edistämiseksi ja unionin teollisuuden kilpailukyvyn turvaamiseksi kunkin jäsenvaltion on asetettava ohjeellinen tavoite, jonka mukaan vähintään 5 prosentissa asennetusta uudesta uusiutuvan energian kapasiteetista käytetään ... päivän ...kuuta ... [direktiivin voimaantulo] ja vuoden 2030 välisenä aikana innovatiivista uusiutuvan energian teknologiaa.




  Jäsenvaltioiden on asetettava varastointiteknologioille ohjeellinen tavoite, jotta voidaan helpottaa uusiutuvan sähkön yleistymistä ja lisätä jousto- ja tasehallintapalveluja.




  Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tavoitteen kustannustehokkaan saavuttamisen ja järjestelmän tehokkuuden saavuttamisen tukemiseksi jäsenvaltioiden on asetettava kysyntäjoustoa koskeva ohjeellinen kansallinen vähimmäistavoite, jonka mukaan sähkön huippukysyntää vähennetään 5 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tämä tavoite on saavutettava aktivoimalla kysyntäjousto kaikilla loppukäyttöaloilla, myös rakennusten peruskorjausten ja energiatehokkuuden avulla direktiivin (EU) .../... [tarkistettu direktiivi (EU) 2018/844] ja direktiivin (EU) .../... [tarkistettu direktiivi (EU) 2018/2002] mukaisesti.




  Jäsenvaltioiden on määriteltävä kysyntäjoustoa koskeva kansallinen tavoitteensa, mukaan lukien välitavoitteet, niiden yhdennetyissä energia- ja ilmastosuunnitelmissa vahvistetuissa kansallisissa tavoitteissa järjestelmän joustavuuden lisäämiseksi asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan d alakohdan 3 alakohdan mukaisesti. Komissio voi tarvittaessa toteuttaa täydentäviä toimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita niiden tavoitteiden saavuttamisessa.




  Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä yhdennetyssä energia- ja ilmastosuunnitelmassaan asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan d alakohdan 3 alakohdan mukaisesti toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tämän artiklan 1 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.”; |
| --- | --- | --- |

2)

muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisesti, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus on vähintään
  45
   prosenttia unionin energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2030.

Innovatiivisia uusiutuvan energian teknologioita käyttävän uusiutuvan energian tuotannon ja käytön edistämiseksi ja unionin teollisuuden kilpailukyvyn turvaamiseksi kunkin jäsenvaltion on asetettava ohjeellinen tavoite, jonka mukaan vähintään 5 prosentissa asennetusta uudesta uusiutuvan energian kapasiteetista käytetään ... päivän ...kuuta ... [direktiivin voimaantulo] ja vuoden 2030 välisenä aikana innovatiivista uusiutuvan energian teknologiaa.

Jäsenvaltioiden on asetettava varastointiteknologioille ohjeellinen tavoite, jotta voidaan helpottaa uusiutuvan sähkön yleistymistä ja lisätä jousto- ja tasehallintapalveluja.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tavoitteen kustannustehokkaan saavuttamisen ja järjestelmän tehokkuuden saavuttamisen tukemiseksi jäsenvaltioiden on asetettava kysyntäjoustoa koskeva ohjeellinen kansallinen vähimmäistavoite, jonka mukaan sähkön huippukysyntää vähennetään 5 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tämä tavoite on saavutettava aktivoimalla kysyntäjousto kaikilla loppukäyttöaloilla, myös rakennusten peruskorjausten ja energiatehokkuuden avulla direktiivin (EU) .../... [tarkistettu direktiivi (EU) 2018/844] ja direktiivin (EU) .../... [tarkistettu direktiivi (EU) 2018/2002] mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä kysyntäjoustoa koskeva kansallinen tavoitteensa, mukaan lukien välitavoitteet, niiden yhdennetyissä energia- ja ilmastosuunnitelmissa vahvistetuissa kansallisissa tavoitteissa järjestelmän joustavuuden lisäämiseksi asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan d alakohdan 3 alakohdan mukaisesti. Komissio voi tarvittaessa toteuttaa täydentäviä toimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita niiden tavoitteiden saavuttamisessa.

Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä yhdennetyssä energia- ja ilmastosuunnitelmassaan asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan d alakohdan 3 alakohdan mukaisesti toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tämän artiklan 1 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että biomassasta peräisin oleva energia tuotetaan tavalla, joka minimoi kohtuuttomat vääristymät biomassan raaka-ainemarkkinoilla ja haitalliset vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen
  , ympäristöön ja ilmastoon
  . Tätä varten niiden on otettava huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa esitetty jätehierarkia ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettu kaskadikäyttöperiaate.
  Osana ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä:






  a) | Jäsenvaltiot eivät saa myöntää tukea






  i) | sahatukkien, vaneritukkien, kantojen ja juurien käyttämiselle energian tuotantoon; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että biomassasta peräisin oleva energia tuotetaan tavalla, joka minimoi kohtuuttomat vääristymät biomassan raaka-ainemarkkinoilla ja haitalliset vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen
  , ympäristöön ja ilmastoon
  . Tätä varten niiden on otettava huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa esitetty jätehierarkia ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettu kaskadikäyttöperiaate.

Osana ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä:

a)

Jäsenvaltiot eivät saa myöntää tukea

i)

sahatukkien, vaneritukkien, kantojen ja juurien käyttämiselle energian tuotantoon;

| ii) | jätettä polttamalla tuotetulle uusiutuvalle energialle, jos direktiivissä 2008/98/EY säädettyjä erilliskeräystä
  ja jätehierarkiaa
  koskevia velvoitteita ei ole noudatettu; |
| --- | --- |

ii)

jätettä polttamalla tuotetulle uusiutuvalle energialle, jos direktiivissä 2008/98/EY säädettyjä erilliskeräystä
  ja jätehierarkiaa
  koskevia velvoitteita ei ole noudatettu;

| iii) | käytännöille, jotka eivät ole kolmannessa alakohdassa tarkoitetun
  täytäntöönpanosäädöksen
  mukaisia. |
| --- | --- |

iii)

käytännöille, jotka eivät ole kolmannessa alakohdassa tarkoitetun
  täytäntöönpanosäädöksen
  mukaisia.

| b) | Joulukuun 31 päivästä 2026 lähtien ja rajoittamatta
  6 artiklassa vahvistettujen säännösten soveltamista ja
  ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä velvoitteita jäsenvaltiot eivät saa myöntää tukea sähkön tuotannolle metsän biomassasta sähkön erillistuotantolaitoksissa, ellei näin tuotettu sähkö täytä vähintään yhtä seuraavista ehdoista:






  i) | se tuotetaan alueella, joka yksilöidään kiinteitä fossiilisia polttoaineita koskevan riippuvuutensa vuoksi alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa, jonka ▌ komissio on hyväksynyt oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... mukaisesti, ja täyttää 29 artiklan 11 kohdassa esitetyt asiaankuuluvat vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

b)

Joulukuun 31 päivästä 2026 lähtien ja rajoittamatta
  6 artiklassa vahvistettujen säännösten soveltamista ja
  ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä velvoitteita jäsenvaltiot eivät saa myöntää tukea sähkön tuotannolle metsän biomassasta sähkön erillistuotantolaitoksissa, ellei näin tuotettu sähkö täytä vähintään yhtä seuraavista ehdoista:

i)

se tuotetaan alueella, joka yksilöidään kiinteitä fossiilisia polttoaineita koskevan riippuvuutensa vuoksi alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa, jonka ▌ komissio on hyväksynyt oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... mukaisesti, ja täyttää 29 artiklan 11 kohdassa esitetyt asiaankuuluvat vaatimukset;

| ii) | se tuotetaan soveltamalla biomassan hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia ja täyttää 29 artiklan 11 kohdan toisessa alakohdassa esitetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

ii)

se tuotetaan soveltamalla biomassan hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia ja täyttää 29 artiklan 11 kohdan toisessa alakohdassa esitetyt vaatimukset;

| ii a) | se tuotetaan laitoksissa, jotka ovat jo toiminnassa ... päivänä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä], joiden osalta yhteistuotannon suunnan muuttaminen ei ole mahdollista infrastruktuurin tai kysyntäolosuhteiden puuttumisen vuoksi ja jotka täyttävät 29 artiklan 11 kohdassa asetetut vaatimukset, edellyttäen, että jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle tällaisen poikkeuksen käytöstä ja perustelevat sen todennettujen ja ajantasaisten tieteellisten ja teknisten tietojen avulla ja että komissio hyväksyy poikkeuksen. |
| --- | --- |

ii a)

se tuotetaan laitoksissa, jotka ovat jo toiminnassa ... päivänä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä], joiden osalta yhteistuotannon suunnan muuttaminen ei ole mahdollista infrastruktuurin tai kysyntäolosuhteiden puuttumisen vuoksi ja jotka täyttävät 29 artiklan 11 kohdassa asetetut vaatimukset, edellyttäen, että jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle tällaisen poikkeuksen käytöstä ja perustelevat sen todennettujen ja ajantasaisten tieteellisten ja teknisten tietojen avulla ja että komissio hyväksyy poikkeuksen.

Komissio antaa viimeistään vuoden kuluttua [tämän muutosdirektiivin voimaantulosta]
  täytäntöönpanosäädöksen
  , joka koskee kaskadikäyttöperiaatteen soveltamista
  metsäbiomassaan
  , erityisesti laadukkaan raakapuun energiatuotantokäytön minimoimista, keskittyen tukijärjestelmiin ja ottaen
  asianmukaisesti huomioon suurimman taloudellisen ja ympäristöön liittyvän arvonlisäyksen ja
  kansalliset erityispiirteet
  , mukaan lukien maastopalojen ehkäiseminen ja pelastushakkuut
  .

Komissio antaa vuoteen 2026 mennessä kertomuksen jäsenvaltioiden biomassaa koskevien tukijärjestelmien vaikutuksista muun muassa biologiseen monimuotoisuuteen
  , ilmastoon, ympäristöön
  ja mahdollisiin markkinoiden vääristymiin ja arvioi metsäbiomassaa
  koskevia tukijärjestelmiä
  .”;

| c) | lisätään 4 a kohta seuraavasti:

  ”4 a.   Jäsenvaltioiden on laadittava puitteet, joihin voi sisältyä tukijärjestelmiä ja
  uusiutuvan energian hankkeiden ja yhteissijoitettujen energiavarastohankkeiden sekä
  uusiutuvan
  energian
  ostosopimusten
  ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen ostosopimusten
  käyttöönoton helpottamista ja jotka mahdollistavat uusiutuvan
  energian
  käyttöönoton 2 kohdassa tarkoitetulla jäsenvaltion kansallisen tavoitteen mukaisella tasolla ja asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a alakohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen ohjeellisten kehityskulkujen mukaisella aikataululla Näissä puitteissa on erityisesti keskityttävä jäljellä olevien, myös lupamenettelyihin
  , energiayhteisöaloitteiden perustamiseen ja tarvittavien energiansiirtoverkkojen kehittämiseen
  liittyvien, ▌ esteiden poistamiseen
  uusiutuvan energian korkeatasoisen saatavuuden tukemiseksi
  . Puitteiden suunnittelussa jäsenvaltioiden on otettava huomioon uusiutuva lisäenergia
  ja varastoinfrastruktuurit
  ,
  joita
  tarvitaan liikenne-, teollisuus-, rakennus- sekä lämmitys- ja jäähdytysaloilla esiintyvään kysyntään vastaamiseksi sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa.


  Energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava uusiutuvan sähkön joustava kulutus, kauppa ja varastointi näillä loppukäyttöaloilla, jotta voidaan edistää sen yleistymistä kustannustehokkaalla tavalla.




  Jäsenvaltiot voivat sisällyttää yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa yhteenvedon politiikoista ja toimenpiteistä mahdollisuuksia luovien puitteiden yhteydessä ja edistymisraportteihin arvion niiden täytäntöönpanosta asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti.”; |
| --- | --- |

c)

lisätään 4 a kohta seuraavasti:

”4 a.   Jäsenvaltioiden on laadittava puitteet, joihin voi sisältyä tukijärjestelmiä ja
  uusiutuvan energian hankkeiden ja yhteissijoitettujen energiavarastohankkeiden sekä
  uusiutuvan
  energian
  ostosopimusten
  ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen ostosopimusten
  käyttöönoton helpottamista ja jotka mahdollistavat uusiutuvan
  energian
  käyttöönoton 2 kohdassa tarkoitetulla jäsenvaltion kansallisen tavoitteen mukaisella tasolla ja asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a alakohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen ohjeellisten kehityskulkujen mukaisella aikataululla Näissä puitteissa on erityisesti keskityttävä jäljellä olevien, myös lupamenettelyihin
  , energiayhteisöaloitteiden perustamiseen ja tarvittavien energiansiirtoverkkojen kehittämiseen
  liittyvien, ▌ esteiden poistamiseen
  uusiutuvan energian korkeatasoisen saatavuuden tukemiseksi
  . Puitteiden suunnittelussa jäsenvaltioiden on otettava huomioon uusiutuva lisäenergia
  ja varastoinfrastruktuurit
  ,
  joita
  tarvitaan liikenne-, teollisuus-, rakennus- sekä lämmitys- ja jäähdytysaloilla esiintyvään kysyntään vastaamiseksi sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa.

Energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava uusiutuvan sähkön joustava kulutus, kauppa ja varastointi näillä loppukäyttöaloilla, jotta voidaan edistää sen yleistymistä kustannustehokkaalla tavalla.

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa yhteenvedon politiikoista ja toimenpiteistä mahdollisuuksia luovien puitteiden yhteydessä ja edistymisraportteihin arvion niiden täytäntöönpanosta asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti.”;

| 3) | muutetaan 7 artikla seuraavasti:








  -a) | korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta seuraavasti:










  ”c) | uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevien polttoaineiden loppukulutuksen määrä liikennealalla.
  ”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

muutetaan 7 artikla seuraavasti:

-a)

-a)

korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta seuraavasti:

korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevien polttoaineiden loppukulutuksen määrä liikennealalla.
  ”;

uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevien polttoaineiden loppukulutuksen määrä liikennealalla.

| a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Ensimmäisen alakohdan a, b tai c alakohtaa sovellettaessa uusiutuvista energialähteistä tuotettu kaasu ja sähkö on uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen osuutta laskettaessa otettava huomioon vain kerran. Muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista peräisin oleva energia on laskettava sillä toimialalla – sähkön tuotanto, lämmitys ja jäähdytys tai liikenne –, jolla se kulutetaan.
  Jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita kulutetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ne on tuotettu, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä syntyvän energian määrästä on otettava laskennassa huomioon 80 prosenttia siinä maassa ja sillä toimialalla, jossa tai jolla se kulutetaan, ja 20 prosenttia siinä maassa, jossa se on tuotettu, elleivät asianomaiset jäsenvaltiot toisin sovi. Tällaisten sopimusten valvomiseksi ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi komissiolle on ilmoitettava tällaisesta sopimuksesta, mukaan lukien tarkat tarjonnan ja kysynnän määrät, siirtoajat sekä päivämäärä, johon mennessä järjestely tulee voimaan. Komissio julkistaa tiedot tehdyistä sopimuksista, mukaan lukien niiden ajankohta, määrä, hinta ja mahdolliset lisäehdot.
  ”; |
| --- | --- |

a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisen alakohdan a, b tai c alakohtaa sovellettaessa uusiutuvista energialähteistä tuotettu kaasu ja sähkö on uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen osuutta laskettaessa otettava huomioon vain kerran. Muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista peräisin oleva energia on laskettava sillä toimialalla – sähkön tuotanto, lämmitys ja jäähdytys tai liikenne –, jolla se kulutetaan.
  Jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita kulutetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ne on tuotettu, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä syntyvän energian määrästä on otettava laskennassa huomioon 80 prosenttia siinä maassa ja sillä toimialalla, jossa tai jolla se kulutetaan, ja 20 prosenttia siinä maassa, jossa se on tuotettu, elleivät asianomaiset jäsenvaltiot toisin sovi. Tällaisten sopimusten valvomiseksi ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi komissiolle on ilmoitettava tällaisesta sopimuksesta, mukaan lukien tarkat tarjonnan ja kysynnän määrät, siirtoajat sekä päivämäärä, johon mennessä järjestely tulee voimaan. Komissio julkistaa tiedot tehdyistä sopimuksista, mukaan lukien niiden ajankohta, määrä, hinta ja mahdolliset lisäehdot.
  ”;

Jos muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita kulutetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ne on tuotettu, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden käytöstä syntyvän energian määrästä on otettava laskennassa huomioon 80 prosenttia siinä maassa ja sillä toimialalla, jossa tai jolla se kulutetaan, ja 20 prosenttia siinä maassa, jossa se on tuotettu, elleivät asianomaiset jäsenvaltiot toisin sovi. Tällaisten sopimusten valvomiseksi ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi komissiolle on ilmoitettava tällaisesta sopimuksesta, mukaan lukien tarkat tarjonnan ja kysynnän määrät, siirtoajat sekä päivämäärä, johon mennessä järjestely tulee voimaan. Komissio julkistaa tiedot tehdyistä sopimuksista, mukaan lukien niiden ajankohta, määrä, hinta ja mahdolliset lisäehdot.

| a a) | lisätään 1 kohtaan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:




  ”Jäljempänä olevissa 15 a ja 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrästä lasketaan 100 prosenttia maassa, jossa ne kulutetaan.”; |
| --- | --- |

a a)

a a)

lisätään 1 kohtaan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

lisätään 1 kohtaan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Jäljempänä olevissa 15 a ja 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrästä lasketaan 100 prosenttia maassa, jossa ne kulutetaan.”;

”Jäljempänä olevissa 15 a ja 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden määrästä lasketaan 100 prosenttia maassa, jossa ne kulutetaan.”;

| b) | korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Sovellettaessa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohtaa uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön kokonaisloppukulutus lasketaan jäsenvaltiossa uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön määränä, johon lasketaan mukaan itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen sähköntuotanto ja muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla polttoaineilla tuotettu sähkö mutta johon ei lasketa sähkön tuotantoa pumppuvoimalaitoksissa aiemmin ylämäkeen pumpatun veden avulla eikä sähköä, jota on käytetty muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Sovellettaessa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohtaa uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön kokonaisloppukulutus lasketaan jäsenvaltiossa uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön määränä, johon lasketaan mukaan itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen sähköntuotanto ja muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla polttoaineilla tuotettu sähkö mutta johon ei lasketa sähkön tuotantoa pumppuvoimalaitoksissa aiemmin ylämäkeen pumpatun veden avulla eikä sähköä, jota on käytetty muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon.”;

| c) | korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Uusiutuvista lähteistä tuotetun energian loppukulutus liikennealalla lasketaan kaikkien liikennealalla kulutettujen biopolttoaineiden, biokaasun ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien liikenteen polttoaineiden summana.”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Uusiutuvista lähteistä tuotetun energian loppukulutus liikennealalla lasketaan kaikkien liikennealalla kulutettujen biopolttoaineiden, biokaasun ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien liikenteen polttoaineiden summana.”;

| 4) | muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Kunkin jäsenvaltion on
  tehtävä yhteistyösopimuksia sopiakseen
  yhden tai useamman jäsenvaltion kanssa
  yhteishankkeiden, esimerkiksi avomerellä sijaitsevan uusiutuvan hybridiomaisuuden,
  toteuttamisesta uusiutuvan energian tuotannossa
  seuraavasti:










  a) | jäsenvaltioiden, joiden vuotuinen sähkönkulutus on enintään 100 TWh, on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä toteutettava vähintään kaksi yhteishanketta; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Kunkin jäsenvaltion on
  tehtävä yhteistyösopimuksia sopiakseen
  yhden tai useamman jäsenvaltion kanssa
  yhteishankkeiden, esimerkiksi avomerellä sijaitsevan uusiutuvan hybridiomaisuuden,
  toteuttamisesta uusiutuvan energian tuotannossa
  seuraavasti:

a)

jäsenvaltioiden, joiden vuotuinen sähkönkulutus on enintään 100 TWh, on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä toteutettava vähintään kaksi yhteishanketta;

| b) | jäsenvaltioiden, joiden vuotuinen sähkönkulutus on yli 100 TWh, on vuoteen 2030 mennessä toteutettava kolmas yhteishanke
  . ▌ |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden, joiden vuotuinen sähkönkulutus on yli 100 TWh, on vuoteen 2030 mennessä toteutettava kolmas yhteishanke
  . ▌

Tällaiset yhteishankkeet eivät saa olla yhteneviä asetuksen (EU) 2022/869 (1 a)



  nojalla jo hyväksyttyjen yhteistä etua koskevien hankkeiden kanssa. Yhteishankkeiden määrittämisen on perustuttava tarpeisiin, jotka on yksilöity kutakin merialuetta koskevissa korkean tason strategisissa ja integroiduissa offshore-verkon kehittämissuunnitelmissa ja kymmenvuotisessa verkon kehittämissuunnitelmassa, mutta siinä voidaan mennä näitä tarpeita pidemmälle ja ottaa mukaan paikallis- ja alueviranomaisia ja yksityisiä toimijoita.

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1294 (25) säädetyn unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaisten kansallisten panosten avulla
  rahoitetut hankkeet otetaan huomioon ensimmäisen alakohdan vaatimusten täyttämiseksi hankkeisiin osallistuvien jäsenvaltioiden osalta
  .

Jäsenvaltioiden on pyrittävä jakamaan yhteishankkeiden kustannukset ja hyödyt oikeudenmukaisesti. Tätä varten kaikki yhteishankkeen asiaankuuluvat kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon asianomaisessa yhteistyösopimuksessa.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista yhteistyösopimuksista, mukaan lukien ajankohta, jona hankkeen odotetaan käynnistyvän.

(25)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1294, annettu 15 päivänä syyskuuta 2020, unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismista (EUVL L 303, 17.9.2020, s. 1)."

25

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”7 a.   Merialuetta ympäröivien jäsenvaltioiden on yhdessä toimien
  vahvistettava sidosryhmiä kuultuaan
  kyseisellä merialueella vuoteen 2050 mennessä tuotettavaksi suunnitellun uusiutuvan energian määrä sekä välivaiheet
  ja merialuekohtaiset kehityspolut
  vuosille 2030 ja 2040
  asetuksen (EU) 2022/869 mukaisesti
  .
  Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava määrät, jotka se suunnittelee saavuttavansa valtion tarjouskilpailuilla, keskittyen tekniseen ja taloudelliseen toteutettavuuteen verkkoinfrastruktuurin kannalta.




  Jäsenvaltioiden on yhteistyösopimuksissaan yhdessä varmistettava, että nämä suunnitelmat ovat yhdenmukaisia 19 päivänä marraskuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ’EU:n strategia avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin’ vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen kanssa ja noudatettava samalla unionin ympäristölainsäädäntöä sekä
  otettava huomioon
  biologisen monimuotoisuuden suojelu,
  kunkin alueen erityispiirteet ja kehitys
  , erityisesti asianomaisilla alueilla jo toteutettava toiminta, mahdollinen ympäristölle koituva haitta,
  merialueen uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät mahdollisuudet ja asiaan liittyvän integroidun verkon suunnittelun merkitys. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämä määrä
  ja suunniteltu sähköverkko
  päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti.
  Komissio voi toteuttaa täydentäviä toimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä noudattaa merialuekohtaisia kehityspolkuja.




  Päivitettyjen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien toimittamisen jälkeen komissio arvioi mahdollisen eron jäsenvaltioiden avomeren uusiutuvien energiavarojen mahdollisen määrän ja vuosiksi 2030, 2040 ja 2050 suunnitellun avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian määrän välillä. Komissio toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä eron pienentämiseksi.




  Merialuetta ympäröivien jäsenvaltioiden on yhdessä määriteltävä riittävä tila avomerellä toteutettaville uusiutuvan energian hankkeille ja osoitettava tämä tila merten aluesuunnitelmissaan sekä varmistettava samalla yleisön aktiivinen osallistuminen, jotta kaikkien sidosryhmien ja asianomaisten rannikkoyhteisöjen näkemykset sekä asianomaisilla alueilla jo toteutettaviin toimiin kohdistuvat vaikutukset otetaan huomioon.




  Avomerellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevien yhteishankkeiden lupien myöntämisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden on vähennettävä lupamenettelyn monimutkaisuutta ja lisättävä sen tehokkuutta ja avoimuutta sekä tehostettava keskinäistä yhteistyötään, tarvittaessa myös perustamalla keskitetty yhteyspiste, jäljempänä ’keskitetty asiointipiste’, kutakin ensisijaista merellä sijaitsevaa sähkökäytävää kohden.




  Yleisön laajan hyväksynnän edistämiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava mahdollisuus sisällyttää uusiutuvan energian yhteisöt avomerellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskeviin yhteisiin yhteistyöhankkeisiin.
  ”; |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”7 a.   Merialuetta ympäröivien jäsenvaltioiden on yhdessä toimien
  vahvistettava sidosryhmiä kuultuaan
  kyseisellä merialueella vuoteen 2050 mennessä tuotettavaksi suunnitellun uusiutuvan energian määrä sekä välivaiheet
  ja merialuekohtaiset kehityspolut
  vuosille 2030 ja 2040
  asetuksen (EU) 2022/869 mukaisesti
  .
  Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava määrät, jotka se suunnittelee saavuttavansa valtion tarjouskilpailuilla, keskittyen tekniseen ja taloudelliseen toteutettavuuteen verkkoinfrastruktuurin kannalta.

Jäsenvaltioiden on yhteistyösopimuksissaan yhdessä varmistettava, että nämä suunnitelmat ovat yhdenmukaisia 19 päivänä marraskuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ’EU:n strategia avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin’ vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen kanssa ja noudatettava samalla unionin ympäristölainsäädäntöä sekä
  otettava huomioon
  biologisen monimuotoisuuden suojelu,
  kunkin alueen erityispiirteet ja kehitys
  , erityisesti asianomaisilla alueilla jo toteutettava toiminta, mahdollinen ympäristölle koituva haitta,
  merialueen uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät mahdollisuudet ja asiaan liittyvän integroidun verkon suunnittelun merkitys. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämä määrä
  ja suunniteltu sähköverkko
  päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti.
  Komissio voi toteuttaa täydentäviä toimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä noudattaa merialuekohtaisia kehityspolkuja.

Päivitettyjen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien toimittamisen jälkeen komissio arvioi mahdollisen eron jäsenvaltioiden avomeren uusiutuvien energiavarojen mahdollisen määrän ja vuosiksi 2030, 2040 ja 2050 suunnitellun avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian määrän välillä. Komissio toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä eron pienentämiseksi.

Merialuetta ympäröivien jäsenvaltioiden on yhdessä määriteltävä riittävä tila avomerellä toteutettaville uusiutuvan energian hankkeille ja osoitettava tämä tila merten aluesuunnitelmissaan sekä varmistettava samalla yleisön aktiivinen osallistuminen, jotta kaikkien sidosryhmien ja asianomaisten rannikkoyhteisöjen näkemykset sekä asianomaisilla alueilla jo toteutettaviin toimiin kohdistuvat vaikutukset otetaan huomioon.

Avomerellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevien yhteishankkeiden lupien myöntämisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden on vähennettävä lupamenettelyn monimutkaisuutta ja lisättävä sen tehokkuutta ja avoimuutta sekä tehostettava keskinäistä yhteistyötään, tarvittaessa myös perustamalla keskitetty yhteyspiste, jäljempänä ’keskitetty asiointipiste’, kutakin ensisijaista merellä sijaitsevaa sähkökäytävää kohden.

Yleisön laajan hyväksynnän edistämiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava mahdollisuus sisällyttää uusiutuvan energian yhteisöt avomerellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskeviin yhteisiin yhteistyöhankkeisiin.
  ”;

| 5) | muutetaan 15 artikla seuraavasti:








  -a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:










  a) | korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyväksyntä-, sertifiointi- ja toimilupamenettelyjä koskevat kansalliset säännöt, joita sovelletaan sähköä, lämmitystä tai jäähdytystä uusiutuvista lähteistä tuottaviin laitoksiin, mukaan lukien uusiutuvia energialähteitä käyttävät hybridivoimalaitokset, ja liitännäisiin siirto- ja jakeluverkkoihin sekä biomassan jalostamiseen biopolttoaineiksi, bionesteiksi tai biomassapolttoaineiksi tai muiksi energiatuotteiksi ja muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin polttoaineisiin, ovat oikeasuhteisia ja tarpeellisia ja edistävät energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanoa.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

muutetaan 15 artikla seuraavasti:

-a)

-a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

a)

a)

korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyväksyntä-, sertifiointi- ja toimilupamenettelyjä koskevat kansalliset säännöt, joita sovelletaan sähköä, lämmitystä tai jäähdytystä uusiutuvista lähteistä tuottaviin laitoksiin, mukaan lukien uusiutuvia energialähteitä käyttävät hybridivoimalaitokset, ja liitännäisiin siirto- ja jakeluverkkoihin sekä biomassan jalostamiseen biopolttoaineiksi, bionesteiksi tai biomassapolttoaineiksi tai muiksi energiatuotteiksi ja muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin polttoaineisiin, ovat oikeasuhteisia ja tarpeellisia ja edistävät energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanoa.”;

”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyväksyntä-, sertifiointi- ja toimilupamenettelyjä koskevat kansalliset säännöt, joita sovelletaan sähköä, lämmitystä tai jäähdytystä uusiutuvista lähteistä tuottaviin laitoksiin, mukaan lukien uusiutuvia energialähteitä käyttävät hybridivoimalaitokset, ja liitännäisiin siirto- ja jakeluverkkoihin sekä biomassan jalostamiseen biopolttoaineiksi, bionesteiksi tai biomassapolttoaineiksi tai muiksi energiatuotteiksi ja muuta kuin biologista alkuperää oleviin uusiutuviin polttoaineisiin, ovat oikeasuhteisia ja tarpeellisia ja edistävät energiatehokkuus etusijalle -periaatteen täytäntöönpanoa.”;

| -a a) | muutetaan toinen alakohta seuraavasti:










  i) | korvataan a alakohta seuraavasti:










  ”a) | kaikkia hallintomenettelyjä, myös alueellisia ja kunnallisia prosesseja, sujuvoitetaan ja nopeutetaan asianmukaisella hallintotasolla ja laaditaan ennakoitavat aikataulut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille menettelyille;”; |
| --- | --- | --- | --- |

-a a)

-a a)

muutetaan toinen alakohta seuraavasti:

muutetaan toinen alakohta seuraavasti:

i)

i)

korvataan a alakohta seuraavasti:

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

”a)

kaikkia hallintomenettelyjä, myös alueellisia ja kunnallisia prosesseja, sujuvoitetaan ja nopeutetaan asianmukaisella hallintotasolla ja laaditaan ennakoitavat aikataulut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille menettelyille;”;

kaikkia hallintomenettelyjä, myös alueellisia ja kunnallisia prosesseja, sujuvoitetaan ja nopeutetaan asianmukaisella hallintotasolla ja laaditaan ennakoitavat aikataulut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuille menettelyille;”;

| ii) | korvataan c ja d alakohta seuraavasti:










  ”c) | kaikki kuluttajien, suunnittelijoiden, arkkitehtien, rakentajien sekä laite- ja järjestelmäasentajien ja -toimittajien suorittamat hallinnolliset maksut ovat määräytymisperusteiltaan läpinäkyviä ja kustannusperusteisia; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

korvataan c ja d alakohta seuraavasti:

korvataan c ja d alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

kaikki kuluttajien, suunnittelijoiden, arkkitehtien, rakentajien sekä laite- ja järjestelmäasentajien ja -toimittajien suorittamat hallinnolliset maksut ovat määräytymisperusteiltaan läpinäkyviä ja kustannusperusteisia; ja

kaikki kuluttajien, suunnittelijoiden, arkkitehtien, rakentajien sekä laite- ja järjestelmäasentajien ja -toimittajien suorittamat hallinnolliset maksut ovat määräytymisperusteiltaan läpinäkyviä ja kustannusperusteisia; ja

| d) | hajautettuihin laitteisiin ja energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä ja sen varastointiin sovelletaan yksinkertaistettuja ja kevyempiä lupamenettelyjä, mukaan lukien yksinkertainen ilmoitusmenettely ja yksittäiset yhteyspisteet.”; |
| --- | --- |

d)

d)

hajautettuihin laitteisiin ja energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä ja sen varastointiin sovelletaan yksinkertaistettuja ja kevyempiä lupamenettelyjä, mukaan lukien yksinkertainen ilmoitusmenettely ja yksittäiset yhteyspisteet.”;

hajautettuihin laitteisiin ja energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä ja sen varastointiin sovelletaan yksinkertaistettuja ja kevyempiä lupamenettelyjä, mukaan lukien yksinkertainen ilmoitusmenettely ja yksittäiset yhteyspisteet.”;

| a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jäsenvaltioiden on selkeästi määritettävä tekniset eritelmät, jotka uusiutuvan energian laitteiden ja järjestelmien on täytettävä
  , jotta ne voivat hyötyä
  tukijärjestelmistä
  ja ne voidaan ottaa huomioon julkisissa hankinnoissa
  . Jos on olemassa
  sääntelystandardeja,
  yhdenmukaistettuja standardeja tai eurooppalaisia standardeja, kuten eurooppalaisten standardointielinten vahvistamia teknisiä viitejärjestelmiä, tekniset eritelmät on ilmaistava kyseisten standardien avulla. Tällaisissa tilanteissa etusijalla ovat
  sääntelystandardit ja
  yhdenmukaistetut standardit, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä eurooppalaisen lainsäädännön tukena
  , mukaan lukien esimerkiksi asetus (EU) 2017/1369 tai direktiivi 2009/125/EY
  . Niiden puuttuessa käytetään muita yhdenmukaistettuja standardeja ja eurooppalaisia standardeja, tässä järjestyksessä. Teknisissä eritelmissä ei saa määrätä, missä laitteet ja järjestelmät on hyväksytettävä, eivätkä ne saa estää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.”; |
| --- | --- |

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on selkeästi määritettävä tekniset eritelmät, jotka uusiutuvan energian laitteiden ja järjestelmien on täytettävä
  , jotta ne voivat hyötyä
  tukijärjestelmistä
  ja ne voidaan ottaa huomioon julkisissa hankinnoissa
  . Jos on olemassa
  sääntelystandardeja,
  yhdenmukaistettuja standardeja tai eurooppalaisia standardeja, kuten eurooppalaisten standardointielinten vahvistamia teknisiä viitejärjestelmiä, tekniset eritelmät on ilmaistava kyseisten standardien avulla. Tällaisissa tilanteissa etusijalla ovat
  sääntelystandardit ja
  yhdenmukaistetut standardit, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä eurooppalaisen lainsäädännön tukena
  , mukaan lukien esimerkiksi asetus (EU) 2017/1369 tai direktiivi 2009/125/EY
  . Niiden puuttuessa käytetään muita yhdenmukaistettuja standardeja ja eurooppalaisia standardeja, tässä järjestyksessä. Teknisissä eritelmissä ei saa määrätä, missä laitteet ja järjestelmät on hyväksytettävä, eivätkä ne saa estää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.”;

| a a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:





  ”3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimivaltaiset viranomaiset sisällyttävät mukaan määräykset uusiutuvan energian syöttämisestä ja käytöstä myös itse tuotetun uusiutuvan energian käytön ja uusiutuvan energian yhteisöjen osalta ja väistämättömän hukkalämmön ja -kylmän käytöstä kaavoitettaessa, mukaan lukien varhaisen vaiheen aluesuunnittelu, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa kaupunki-infrastruktuuria, teollisuus-, liike- tai asuinalueita sekä energia- ja liikenneinfrastruktuuria, mukaan lukien sähkön, kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen, maakaasun ja vaihtoehtoisten polttoaineiden verkot. Jäsenvaltioiden on erityisesti kannustettava paikallisia ja alueellisia hallintoelimiä tarvittaessa sisällyttämään uusiutuvista lähteistä tuotettu lämmitys ja jäähdytys kaupunki-infrastruktuurin suunnitteluun ja kuulemaan verkonhaltijoita energiatehokkuus- ja kysyntäjousto-ohjelmien vaikutuksesta sekä itse tuotetun uusiutuvan energian käyttöä ja uusiutuvan energian yhteisöjä koskevien erityissäännösten vaikutuksesta verkonhaltijoiden infrastruktuurin kehittämissuunnitelmiin.”; |
| --- | --- |

a a)

a a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimivaltaiset viranomaiset sisällyttävät mukaan määräykset uusiutuvan energian syöttämisestä ja käytöstä myös itse tuotetun uusiutuvan energian käytön ja uusiutuvan energian yhteisöjen osalta ja väistämättömän hukkalämmön ja -kylmän käytöstä kaavoitettaessa, mukaan lukien varhaisen vaiheen aluesuunnittelu, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa kaupunki-infrastruktuuria, teollisuus-, liike- tai asuinalueita sekä energia- ja liikenneinfrastruktuuria, mukaan lukien sähkön, kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen, maakaasun ja vaihtoehtoisten polttoaineiden verkot. Jäsenvaltioiden on erityisesti kannustettava paikallisia ja alueellisia hallintoelimiä tarvittaessa sisällyttämään uusiutuvista lähteistä tuotettu lämmitys ja jäähdytys kaupunki-infrastruktuurin suunnitteluun ja kuulemaan verkonhaltijoita energiatehokkuus- ja kysyntäjousto-ohjelmien vaikutuksesta sekä itse tuotetun uusiutuvan energian käyttöä ja uusiutuvan energian yhteisöjä koskevien erityissäännösten vaikutuksesta verkonhaltijoiden infrastruktuurin kehittämissuunnitelmiin.”;

| b) | kumotaan 4, 5, 6 ja 7 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 4, 5, 6 ja 7 kohta;

| c) | korvataan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Jäsenvaltioiden on arvioitava sääntelyyn ja hallintoon liittyvät esteet pitkäaikaisille uusiutuvan
  energian
  ostosopimuksille,
  mukaan lukien uusiutuvan sähkön ostosopimukset, uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen ostosopimukset ja uusiutuvan vedyn ostosopimukset, yhteissijoitetut energiavarastohankkeet sekä rajat ylittävät hankkeet.
  ▌


  Niiden on
  poistettava
  niiden kehittämistä haittaavat kansallisen ja rajatylittävän tason
  esteet
  , kuten esimerkiksi energiaintensiivisten teollisuudenalojen ja pk-yritysten sekä muiden pienempien toimijoiden ja kuntien luvansaantiin liittyvät esteet,
  ja helpotettava tällaisten sopimusten käyttöönottoa selvittämällä keinoja niihin liittyvien taloudellisten riskien vähentämiseksi erityisesti luottotakuiden avulla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei sopimuksiin sovelleta suhteettomia tai syrjiviä menettelyjä tai
  mitään
  maksuja ja että niihin mahdollisesti liittyvät alkuperätakuut voidaan siirtää ▌ energian ostajalle uusiutuvan
  energian
  ostosopimuksen mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden on kuvattava uusiutuvan
  energian
  ostosopimusten käyttöönottoa edistävät politiikkansa ja toimenpiteensä asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 14 artiklassa tarkoitetuissa yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisesti toimitetuissa edistymisraporteissa. Jäsenvaltioiden on näissä raporteissa myös annettava tieto
  erityyppisten
  uusiutuvan
  energian
  ostosopimusten tukeman uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannon määrästä.


  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijat voivat toimittaa kaikki asiaankuuluvat asiakirjat digitaalisessa muodossa. Jos hakija hyödyntää mahdollisuutta digitaaliseen hakemukseen, koko lupaprosessi, mukaan lukien sisäiset hallintomenettelyt, täytyy suorittaa digitaalisesti. Jäsenvaltioiden on lisäksi varmistettava julkisten kuulemisten ja osallistumismenettelyjen digitalisointi.
  ”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Jäsenvaltioiden on arvioitava sääntelyyn ja hallintoon liittyvät esteet pitkäaikaisille uusiutuvan
  energian
  ostosopimuksille,
  mukaan lukien uusiutuvan sähkön ostosopimukset, uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen ostosopimukset ja uusiutuvan vedyn ostosopimukset, yhteissijoitetut energiavarastohankkeet sekä rajat ylittävät hankkeet.
  ▌

Niiden on
  poistettava
  niiden kehittämistä haittaavat kansallisen ja rajatylittävän tason
  esteet
  , kuten esimerkiksi energiaintensiivisten teollisuudenalojen ja pk-yritysten sekä muiden pienempien toimijoiden ja kuntien luvansaantiin liittyvät esteet,
  ja helpotettava tällaisten sopimusten käyttöönottoa selvittämällä keinoja niihin liittyvien taloudellisten riskien vähentämiseksi erityisesti luottotakuiden avulla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei sopimuksiin sovelleta suhteettomia tai syrjiviä menettelyjä tai
  mitään
  maksuja ja että niihin mahdollisesti liittyvät alkuperätakuut voidaan siirtää ▌ energian ostajalle uusiutuvan
  energian
  ostosopimuksen mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on kuvattava uusiutuvan
  energian
  ostosopimusten käyttöönottoa edistävät politiikkansa ja toimenpiteensä asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 14 artiklassa tarkoitetuissa yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisesti toimitetuissa edistymisraporteissa. Jäsenvaltioiden on näissä raporteissa myös annettava tieto
  erityyppisten
  uusiutuvan
  energian
  ostosopimusten tukeman uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannon määrästä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijat voivat toimittaa kaikki asiaankuuluvat asiakirjat digitaalisessa muodossa. Jos hakija hyödyntää mahdollisuutta digitaaliseen hakemukseen, koko lupaprosessi, mukaan lukien sisäiset hallintomenettelyt, täytyy suorittaa digitaalisesti. Jäsenvaltioiden on lisäksi varmistettava julkisten kuulemisten ja osallistumismenettelyjen digitalisointi.
  ”;

| d) | lisätään 9 kohta seuraavasti:

  ”9.   Viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ... [
  vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] komissio tarkistaa
  lupakäytäntöjä koskevia jäsenvaltioille annettuja ohjeita uusia ja uudistettuja hankkeita koskevan prosessin nopeuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Näihin ohjeisiin on sisällyttävä suosituksia siitä, miten
  15 ▌ ja 17 artiklassa
  vahvistetut
  hallinnollisia menettelyjä
  koskevat säännöt pannaan täytäntöön ja miten niitä sovelletaan, sekä
  niiden
  soveltamisesta uusiutuvaan lämmitykseen, jäähdytykseen ja sähköön ja uusiutuvaan yhteistuotantoon sekä keskeiset tulosindikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata avoimesti sekä edistymistä että tehokkuutta
  .


  Tätä varten komissio kuulee asianmukaisesti muun muassa merkityksellisiä sidosryhmiä. Tällaiseen ohjeistukseen on sisällyttävä myös tietoja lupaviranomaisten digitaalisista resursseista ja henkilöresursseista, tehokkaista yhteyspisteistä, aluesuunnittelusta, sotilas- ja siviili-ilmailun rajoitteista, oikeudenkäynneistä sekä siviilioikeudellisista ratkaisu- ja sovittelutapauksista samoin kuin kaivostoimintaa ja geologisia kaivauksia koskevan lainsäädännön mukauttamisesta ja uudistamisesta ja riittävien teknisten valmiuksien varmistamisesta näiden tehtävien hoitamiseksi.




  Jäsenvaltioiden on esitettävä arvio lupamenettelystään ja parantamistoimenpiteistä, jotka on tarkoitus toteuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun päivitetyn yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman suuntaviivojen mukaisesti kyseisessä artiklassa vahvistettua menettelyä ja aikataulua noudattaen.




  Komissio arvioi suunnitelmiin sisältyvät korjaavat toimenpiteet ja kunkin jäsenvaltion keskeisten tulosindikaattoreiden mukaisen pisteytyksen. Arviointi on asetettava julkisesti saataville.




  Jos edistystä ei saavuteta,
  komissio voi toteuttaa lisätoimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita
  niiden täytäntöönpanotoimissa ja auttaakseen niitä uudistamaan ja virtaviivaistamaan lupamenettelyjään
  .”; |
| --- | --- |

d)

lisätään 9 kohta seuraavasti:

”9.   Viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ... [
  vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] komissio tarkistaa
  lupakäytäntöjä koskevia jäsenvaltioille annettuja ohjeita uusia ja uudistettuja hankkeita koskevan prosessin nopeuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Näihin ohjeisiin on sisällyttävä suosituksia siitä, miten
  15 ▌ ja 17 artiklassa
  vahvistetut
  hallinnollisia menettelyjä
  koskevat säännöt pannaan täytäntöön ja miten niitä sovelletaan, sekä
  niiden
  soveltamisesta uusiutuvaan lämmitykseen, jäähdytykseen ja sähköön ja uusiutuvaan yhteistuotantoon sekä keskeiset tulosindikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata avoimesti sekä edistymistä että tehokkuutta
  .

Tätä varten komissio kuulee asianmukaisesti muun muassa merkityksellisiä sidosryhmiä. Tällaiseen ohjeistukseen on sisällyttävä myös tietoja lupaviranomaisten digitaalisista resursseista ja henkilöresursseista, tehokkaista yhteyspisteistä, aluesuunnittelusta, sotilas- ja siviili-ilmailun rajoitteista, oikeudenkäynneistä sekä siviilioikeudellisista ratkaisu- ja sovittelutapauksista samoin kuin kaivostoimintaa ja geologisia kaivauksia koskevan lainsäädännön mukauttamisesta ja uudistamisesta ja riittävien teknisten valmiuksien varmistamisesta näiden tehtävien hoitamiseksi.

Jäsenvaltioiden on esitettävä arvio lupamenettelystään ja parantamistoimenpiteistä, jotka on tarkoitus toteuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun päivitetyn yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman suuntaviivojen mukaisesti kyseisessä artiklassa vahvistettua menettelyä ja aikataulua noudattaen.

Komissio arvioi suunnitelmiin sisältyvät korjaavat toimenpiteet ja kunkin jäsenvaltion keskeisten tulosindikaattoreiden mukaisen pisteytyksen. Arviointi on asetettava julkisesti saataville.

Jos edistystä ei saavuteta,
  komissio voi toteuttaa lisätoimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita
  niiden täytäntöönpanotoimissa ja auttaakseen niitä uudistamaan ja virtaviivaistamaan lupamenettelyjään
  .”;

| 6) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”15 a artikla

  Uusiutuvan energian käytön edistäminen rakennuksissa


  1.   Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  ja hukkalämmön ja -kylmän
  tuotannon ja käytön edistämiseksi rakennusalalla jäsenvaltioiden on asetettava ohjeellinen tavoite
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä tuotetun, myös verkosta saatavan, uusiutuvan energian
  osuudelle rakennusalan energian loppukulutuksesta vuonna 2030 siten, että se on yhdenmukainen ohjeellisen tavoitteen kanssa, jonka mukaan uusiutuvista lähteistä
  ja väistämättömästä hukkalämmöstä ja -kylmästä
  peräisin olevan energian osuus unionin energian loppukulutuksesta rakennusalalla vuonna 2030 on vähintään 49 prosenttia.
  Jäsenvaltioiden, jotka eivät nimenomaisesti hinnoittele hiiltä rakennusalalla vero- tai päästökauppajärjestelmän kautta, tai jäsenvaltioiden, jotka ovat väliaikaisesti jättäytyneet unionin uuden rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, on vahvistettava suurempi uusiutuvien energialähteiden ohjeellinen osuus.
  Kansallinen
  ohjeellinen
  tavoite ilmaistaan osuutena kansallisesta energian loppukulutuksesta, ja se lasketaan 7 artiklassa esitetyn menetelmän mukaisesti
  , jossa laskettaessa osuutta loppukulutuksesta mukaan voidaan ottaa uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, mukaan lukien itse tuotetun sähkön käyttö, energiayhteisöt, uusiutuvan energian osuus sähkön kokonaistuotannosta ja väistämätön hukkalämpö ja -kylmä
  . Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tavoitteensa päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, jotka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti, sekä annettava tiedot keinoista, joilla ne aikovat saavuttaa tavoitteen.


  Jäsenvaltiot voivat ottaa hukkalämmön ja -kylmän huomioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamisessa enintään 20 prosenttiin asti. Jos ne päättävät tehdä niin, tavoite lisääntyy puolella käytetystä hukkalämmön ja -kylmän prosenttiosuudesta siten, että enimmäismäärä on 54 prosenttia.




  2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä rakennussäännöksissään ja -määräyksissään ja tarvittaessa tukijärjestelmissään
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä tuotetun, myös verkosta saatavan,
  uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön sekä lämmityksen ja jäähdytyksen lisäämiseksi rakennuskannassa, mukaan luettuina kansalliset toimenpiteet itse tuotetun uusiutuvan energian käytön, uusiutuvan energian yhteisöjen
  , uusiutuvan energian paikallisen jakamisen
  ja energian paikallisen varastoinnin
  , älykkään ja kaksisuuntaisen latauksen ja muiden joustopalvelujen, kuten kysyntäjouston,
  lisäämiseksi yhdessä
  tehokkaaseen
  yhteistuotantoon ja passiivi-, lähes nollaenergia- ja nollaenergiarakennusten energiatehokkuuteen liittyvien parannusten kanssa
  ottaen huomioon innovatiiviset teknologiat
  .
  Saavuttaakseen 1 kohdassa asetetun ohjeellisen uusiutuvien energialähteiden osuuden jäsenvaltioiden on rakennussäännöksissään ja -määräyksissään ja tarvittaessa tukijärjestelmissään tai muulla tavalla, jolla saavutetaan vastaava vaikutus, edellytettävä
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä tuotetun, myös verkosta saatavan,
  uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian vähimmäistasoa
  uusissa rakennuksissa ja rakennuksissa, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia,
  direktiivin 2010/31/EU säännösten mukaisesti
  ja kun se on taloudellisesti, teknisesti ja toiminnallisesti toteutettavissa
  . Jäsenvaltioiden on sallittava näiden vähimmäistasojen täyttäminen muun muassa tehokkaalla kaukolämmityksellä ja -jäähdytyksellä.
  Olemassa olevien rakennusten suhteen ensimmäisen alakohdan vaatimuksia sovelletaan asevoimiin vain siltä osin kuin niiden soveltaminen ei ole ristiriidassa asevoimien toiminnan luonteen ja pääasiallisen tarkoituksen kanssa sekä siten, että mainittuja vaatimuksia ei sovelleta yksinomaan sotilaalliseen tarkoitukseen käytettävään materiaaliin.


  3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkiset rakennukset toimivat esimerkkeinä käytössä olevan uusiutuvan energian osuuden osalta direktiivin 2010/31/EU 9 artiklan ja direktiivin 2012/27/EU 5 artiklan säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat muun muassa sallia sen, että mainittu velvoite täytetään edellyttämällä, että kolmannet osapuolet käyttävät julkisten rakennusten tai osittain julkisten ja osittain yksityisten rakennusten kattoja
  tai muita käyttökelpoisia pintoja ja alapintoja
  sellaisia laitteita varten, jotka tuottavat energiaa uusiutuvista lähteistä.


  Jäsenvaltioiden on edistettävä paikallisviranomaisten ja uusiutuvan energian yhteisöjen välistä yhteistyötä rakennusalalla erityisesti julkisten hankintojen avulla. Tällainen tuki on ilmoitettava direktiivin ... [rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi] 3 artiklan mukaisissa jäsenvaltioiden kansallisissa rakennusten perusparannussuunnitelmissa.




  4.   Jotta jäsenvaltiot saavuttaisivat 1 kohdassa asetetun uusiutuvan energian ohjeellisen osuuden, niiden on edistettävä uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien ja -laitteiden käyttöä
  , mukaan lukien innovatiiviset teknologiat kyseisessä paikallisessa yhteydessä, kuten älykkäät ja uusiutuvaan energiaan perustuvat sähköistetyt lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmät ja -laitteet, joita täydennetään tapauksen mukaan rakennusten kaikkien hajautettujen energiaresurssien älykkäällä hallinnalla energiaverkon kanssa vuorovaikutukseen kykenevien rakennusten energianhallintajärjestelmien avulla
  . Tätä varten jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkia asianmukaisia toimenpiteitä, työkaluja ja kannustimia, mukaan luettuina muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1369 (26) nojalla kehitetyt energiamerkinnät, direktiivin 2010/31/EU mukaiset energiatehokkuustodistukset tai muut aiheelliset kansallisella tai unionin tasolla kehitetyt todistukset tai normit, ja varmistettava asianmukaisten tietojen ja neuvojen antaminen
  muun muassa keskitettyjen asiointipisteiden kautta
  uusiutuvista, erittäin energiatehokkaista vaihtoehdoista sekä sellaisista saatavilla olevista rahoitusvälineistä ja kannustimista, joilla lisätään vanhojen
  lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien
  korvaamista ja nopeutetaan uusiutuvaan energiaan perustuviin ratkaisuihin siirtymistä.”;



  (26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1369, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, energiamerkintää koskevien puitteiden vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 1)." |
| --- | --- |

6)

lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

Uusiutuvan energian käytön edistäminen rakennuksissa

1.   Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  ja hukkalämmön ja -kylmän
  tuotannon ja käytön edistämiseksi rakennusalalla jäsenvaltioiden on asetettava ohjeellinen tavoite
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä tuotetun, myös verkosta saatavan, uusiutuvan energian
  osuudelle rakennusalan energian loppukulutuksesta vuonna 2030 siten, että se on yhdenmukainen ohjeellisen tavoitteen kanssa, jonka mukaan uusiutuvista lähteistä
  ja väistämättömästä hukkalämmöstä ja -kylmästä
  peräisin olevan energian osuus unionin energian loppukulutuksesta rakennusalalla vuonna 2030 on vähintään 49 prosenttia.
  Jäsenvaltioiden, jotka eivät nimenomaisesti hinnoittele hiiltä rakennusalalla vero- tai päästökauppajärjestelmän kautta, tai jäsenvaltioiden, jotka ovat väliaikaisesti jättäytyneet unionin uuden rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, on vahvistettava suurempi uusiutuvien energialähteiden ohjeellinen osuus.
  Kansallinen
  ohjeellinen
  tavoite ilmaistaan osuutena kansallisesta energian loppukulutuksesta, ja se lasketaan 7 artiklassa esitetyn menetelmän mukaisesti
  , jossa laskettaessa osuutta loppukulutuksesta mukaan voidaan ottaa uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö, mukaan lukien itse tuotetun sähkön käyttö, energiayhteisöt, uusiutuvan energian osuus sähkön kokonaistuotannosta ja väistämätön hukkalämpö ja -kylmä
  . Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tavoitteensa päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, jotka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti, sekä annettava tiedot keinoista, joilla ne aikovat saavuttaa tavoitteen.

Jäsenvaltiot voivat ottaa hukkalämmön ja -kylmän huomioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamisessa enintään 20 prosenttiin asti. Jos ne päättävät tehdä niin, tavoite lisääntyy puolella käytetystä hukkalämmön ja -kylmän prosenttiosuudesta siten, että enimmäismäärä on 54 prosenttia.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä rakennussäännöksissään ja -määräyksissään ja tarvittaessa tukijärjestelmissään
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä tuotetun, myös verkosta saatavan,
  uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön sekä lämmityksen ja jäähdytyksen lisäämiseksi rakennuskannassa, mukaan luettuina kansalliset toimenpiteet itse tuotetun uusiutuvan energian käytön, uusiutuvan energian yhteisöjen
  , uusiutuvan energian paikallisen jakamisen
  ja energian paikallisen varastoinnin
  , älykkään ja kaksisuuntaisen latauksen ja muiden joustopalvelujen, kuten kysyntäjouston,
  lisäämiseksi yhdessä
  tehokkaaseen
  yhteistuotantoon ja passiivi-, lähes nollaenergia- ja nollaenergiarakennusten energiatehokkuuteen liittyvien parannusten kanssa
  ottaen huomioon innovatiiviset teknologiat
  .

Saavuttaakseen 1 kohdassa asetetun ohjeellisen uusiutuvien energialähteiden osuuden jäsenvaltioiden on rakennussäännöksissään ja -määräyksissään ja tarvittaessa tukijärjestelmissään tai muulla tavalla, jolla saavutetaan vastaava vaikutus, edellytettävä
  rakennuksissa tai niiden lähistöllä tuotetun, myös verkosta saatavan,
  uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian vähimmäistasoa
  uusissa rakennuksissa ja rakennuksissa, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia,
  direktiivin 2010/31/EU säännösten mukaisesti
  ja kun se on taloudellisesti, teknisesti ja toiminnallisesti toteutettavissa
  . Jäsenvaltioiden on sallittava näiden vähimmäistasojen täyttäminen muun muassa tehokkaalla kaukolämmityksellä ja -jäähdytyksellä.

Olemassa olevien rakennusten suhteen ensimmäisen alakohdan vaatimuksia sovelletaan asevoimiin vain siltä osin kuin niiden soveltaminen ei ole ristiriidassa asevoimien toiminnan luonteen ja pääasiallisen tarkoituksen kanssa sekä siten, että mainittuja vaatimuksia ei sovelleta yksinomaan sotilaalliseen tarkoitukseen käytettävään materiaaliin.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkiset rakennukset toimivat esimerkkeinä käytössä olevan uusiutuvan energian osuuden osalta direktiivin 2010/31/EU 9 artiklan ja direktiivin 2012/27/EU 5 artiklan säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat muun muassa sallia sen, että mainittu velvoite täytetään edellyttämällä, että kolmannet osapuolet käyttävät julkisten rakennusten tai osittain julkisten ja osittain yksityisten rakennusten kattoja
  tai muita käyttökelpoisia pintoja ja alapintoja
  sellaisia laitteita varten, jotka tuottavat energiaa uusiutuvista lähteistä.

Jäsenvaltioiden on edistettävä paikallisviranomaisten ja uusiutuvan energian yhteisöjen välistä yhteistyötä rakennusalalla erityisesti julkisten hankintojen avulla. Tällainen tuki on ilmoitettava direktiivin ... [rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi] 3 artiklan mukaisissa jäsenvaltioiden kansallisissa rakennusten perusparannussuunnitelmissa.

4.   Jotta jäsenvaltiot saavuttaisivat 1 kohdassa asetetun uusiutuvan energian ohjeellisen osuuden, niiden on edistettävä uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien ja -laitteiden käyttöä
  , mukaan lukien innovatiiviset teknologiat kyseisessä paikallisessa yhteydessä, kuten älykkäät ja uusiutuvaan energiaan perustuvat sähköistetyt lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmät ja -laitteet, joita täydennetään tapauksen mukaan rakennusten kaikkien hajautettujen energiaresurssien älykkäällä hallinnalla energiaverkon kanssa vuorovaikutukseen kykenevien rakennusten energianhallintajärjestelmien avulla
  . Tätä varten jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkia asianmukaisia toimenpiteitä, työkaluja ja kannustimia, mukaan luettuina muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1369 (26) nojalla kehitetyt energiamerkinnät, direktiivin 2010/31/EU mukaiset energiatehokkuustodistukset tai muut aiheelliset kansallisella tai unionin tasolla kehitetyt todistukset tai normit, ja varmistettava asianmukaisten tietojen ja neuvojen antaminen
  muun muassa keskitettyjen asiointipisteiden kautta
  uusiutuvista, erittäin energiatehokkaista vaihtoehdoista sekä sellaisista saatavilla olevista rahoitusvälineistä ja kannustimista, joilla lisätään vanhojen
  lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien
  korvaamista ja nopeutetaan uusiutuvaan energiaan perustuviin ratkaisuihin siirtymistä.”;

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1369, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, energiamerkintää koskevien puitteiden vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 1)."

26

| 7) | muutetaan
  18 
  artikla
  seuraavasti:








  a) | ▌ korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sertifiointijärjestelmät
  tai vastaavat kansalliset hyväksymisjärjestelmät
  ovat kaikkia uusiutuvan energian muotoja hyödyntävien, rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa käytettävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien suunnittelijoiden ja asentajien sekä
  muiden uusiutuvan energian teknologioiden, varastointiteknologioiden ja kysyntäjoustoteknologioiden, mukaan lukien latausasemien,
  asentajien saatavilla. Näissä järjestelmissä voidaan tarvittaessa ottaa huomioon olemassa olevat järjestelmät ja rakenteet, ja niiden on perustuttava liitteessä IV esitettyihin kriteereihin. Kunkin jäsenvaltion on
  todennettava
  toisten jäsenvaltioiden näiden kriteerien mukaisesti
  myöntämien hyväksyntöjen tunnustaminen
  .


  Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi arvioitava saatavilla olevien koulutettujen ja hyväksynnän saaneiden asennusalan ammattilaisten ja tällaisten ammattilaisten tarpeen välistä eroa ja annettava tarvittaessa suosituksia vajeiden poistamiseksi. Arvioinnit ja mahdolliset suositukset on asetettava julkisesti saataville.


  Jäsenvaltioiden on
  vahvistettava muun muassa täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioiden avulla edellytykset, joilla varmistetaan
  , että
  saatavilla on riittävä määrä
  koulutettuja ja hyväksynnän saaneita
  3 kohdassa tarkoitettuja
  asentajia ▌, jotta edistetään uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen kasvua ja siten tuetaan 23 artiklassa tarkoitettua lämmitys- ja jäähdytysalalla käytettävän uusiutuvan energian osuuden vuosittaista lisäystä
  sekä 15 a artiklassa rakennuksille, 22 a artiklassa teollisuudelle ja 25 artiklassa liikennealalle asetettuja uusiutuvaa energiaa koskevia tavoitteita ja 3 artiklassa asetetun kokonaistavoitteen saavuttamista
  .
  Asentajien ja suunnittelijoiden riittävän määrän saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että saataville asetetaan riittäviä koulutusohjelmia, jotka
  ovat yhteensopivia kansallisten hyväksymis- ja sertifiointijärjestelmien kanssa ja
  johtavat uusiutuvaa energiaa käyttävät lämmitys- ja jäähdytysteknologiat ja niiden uusimmat innovaatiot kattavaan hyväksyntään tai sertifiointiin. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla edistetään etenkin pienten ja keskisuurten yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien osallistumista näihin ohjelmiin
  , joilla varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus ja jotka kohdennetaan erityisesti aliedustettuihin vähemmistöihin
  . Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön vapaaehtoisuuteen perustuvia sopimuksia asiaankuuluvien teknologian tarjoajien ja toimittajien kanssa
  , jos ne ovat yhteensopivia jo olemassa olevien koulutus- ja hyväksymisjärjestelmien kanssa
  , jotta asentajia koulutetaan markkinoilla saatavilla olevien uusimpien innovatiivisten ratkaisujen ja teknologioiden kannalta riittävä määrä, joka voi perustua myyntiä koskeviin arvioihin.


  Jäsenvaltioiden on kuvattava uusiutuvan energian alan työntekijöiden tehokasta, laadukasta ja osallistavaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta edistävät politiikkansa ja toimenpiteensä asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 14 artiklassa tarkoitetuissa yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisesti toimitetuissa edistymisraporteissa.




  4.   Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön saataville tietoja 3 kohdassa tarkoitetuista sertifiointijärjestelmistä
  tai vastaavista kansallisista hyväksymisjärjestelmistä
  .
  Jäsenvaltioiden on myös asetettava
  3 kohdan mukaisesti hyväksynnän saaneiden tai sertifioitujen asentajien
  säännöllisesti päivitetty luettelo
  yleisön saataville
  avoimella ja helposti saatavilla olevalla tavalla
  .”; |
| --- | --- | --- |

7)

muutetaan
  18 
  artikla
  seuraavasti:

muutetaan

artikla

a)

a)

▌ korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sertifiointijärjestelmät
  tai vastaavat kansalliset hyväksymisjärjestelmät
  ovat kaikkia uusiutuvan energian muotoja hyödyntävien, rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa käytettävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien suunnittelijoiden ja asentajien sekä
  muiden uusiutuvan energian teknologioiden, varastointiteknologioiden ja kysyntäjoustoteknologioiden, mukaan lukien latausasemien,
  asentajien saatavilla. Näissä järjestelmissä voidaan tarvittaessa ottaa huomioon olemassa olevat järjestelmät ja rakenteet, ja niiden on perustuttava liitteessä IV esitettyihin kriteereihin. Kunkin jäsenvaltion on
  todennettava
  toisten jäsenvaltioiden näiden kriteerien mukaisesti
  myöntämien hyväksyntöjen tunnustaminen
  .

Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi arvioitava saatavilla olevien koulutettujen ja hyväksynnän saaneiden asennusalan ammattilaisten ja tällaisten ammattilaisten tarpeen välistä eroa ja annettava tarvittaessa suosituksia vajeiden poistamiseksi. Arvioinnit ja mahdolliset suositukset on asetettava julkisesti saataville.

Jäsenvaltioiden on
  vahvistettava muun muassa täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioiden avulla edellytykset, joilla varmistetaan
  , että
  saatavilla on riittävä määrä
  koulutettuja ja hyväksynnän saaneita
  3 kohdassa tarkoitettuja
  asentajia ▌, jotta edistetään uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen kasvua ja siten tuetaan 23 artiklassa tarkoitettua lämmitys- ja jäähdytysalalla käytettävän uusiutuvan energian osuuden vuosittaista lisäystä
  sekä 15 a artiklassa rakennuksille, 22 a artiklassa teollisuudelle ja 25 artiklassa liikennealalle asetettuja uusiutuvaa energiaa koskevia tavoitteita ja 3 artiklassa asetetun kokonaistavoitteen saavuttamista
  .

Asentajien ja suunnittelijoiden riittävän määrän saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että saataville asetetaan riittäviä koulutusohjelmia, jotka
  ovat yhteensopivia kansallisten hyväksymis- ja sertifiointijärjestelmien kanssa ja
  johtavat uusiutuvaa energiaa käyttävät lämmitys- ja jäähdytysteknologiat ja niiden uusimmat innovaatiot kattavaan hyväksyntään tai sertifiointiin. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla edistetään etenkin pienten ja keskisuurten yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien osallistumista näihin ohjelmiin
  , joilla varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus ja jotka kohdennetaan erityisesti aliedustettuihin vähemmistöihin
  . Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön vapaaehtoisuuteen perustuvia sopimuksia asiaankuuluvien teknologian tarjoajien ja toimittajien kanssa
  , jos ne ovat yhteensopivia jo olemassa olevien koulutus- ja hyväksymisjärjestelmien kanssa
  , jotta asentajia koulutetaan markkinoilla saatavilla olevien uusimpien innovatiivisten ratkaisujen ja teknologioiden kannalta riittävä määrä, joka voi perustua myyntiä koskeviin arvioihin.

Jäsenvaltioiden on kuvattava uusiutuvan energian alan työntekijöiden tehokasta, laadukasta ja osallistavaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta edistävät politiikkansa ja toimenpiteensä asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 14 artiklassa tarkoitetuissa yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisesti toimitetuissa edistymisraporteissa.

4.   Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön saataville tietoja 3 kohdassa tarkoitetuista sertifiointijärjestelmistä
  tai vastaavista kansallisista hyväksymisjärjestelmistä
  .
  Jäsenvaltioiden on myös asetettava
  3 kohdan mukaisesti hyväksynnän saaneiden tai sertifioitujen asentajien
  säännöllisesti päivitetty luettelo
  yleisön saataville
  avoimella ja helposti saatavilla olevalla tavalla
  .”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”6 a.
     
  Tämän artiklan nojalla toteutetut toimenpiteet eivät rajoita toimenpiteiden toteuttamista direktiivien (EU) .../... [energiatehokkuusdirektiivi] ja (EU) .../... [rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi] nojalla.” |
| --- | --- |

b)

b)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”6 a.
     
  Tämän artiklan nojalla toteutetut toimenpiteet eivät rajoita toimenpiteiden toteuttamista direktiivien (EU) .../... [energiatehokkuusdirektiivi] ja (EU) .../... [rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi] nojalla.”

| 8) | muutetaan 19 artikla seuraavasti:








  -a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:





  ”1.
     
  Osoittaakseen loppukäyttäjille uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian alkuperän energiantuottajan energialähteiden yhdistelmässä ja energiassa, joka toimitetaan kuluttajille kaupan pidetyin sopimuksin, joissa viitataan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kulutukseen, jäsenvaltioiden on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä tuotetun energian alkuperä voidaan taata sellaiseksi tässä direktiivissä säädetyssä merkityksessä objektiivisten, läpinäkyvien ja syrjimättömien kriteerien mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

8)

muutetaan 19 artikla seuraavasti:

-a)

-a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Osoittaakseen loppukäyttäjille uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian alkuperän energiantuottajan energialähteiden yhdistelmässä ja energiassa, joka toimitetaan kuluttajille kaupan pidetyin sopimuksin, joissa viitataan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kulutukseen, jäsenvaltioiden on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä tuotetun energian alkuperä voidaan taata sellaiseksi tässä direktiivissä säädetyssä merkityksessä objektiivisten, läpinäkyvien ja syrjimättömien kriteerien mukaisesti.”;

| a) | muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä energiaa tuottavan tuottajan pyynnöstä sille myönnetään alkuperätakuu.
  Jäsenvaltioiden on säädettävä
  alkuperätakuiden
  myöntämistä uusiutuvalle vedylle koskevasta yhtenäisestä järjestelmästä
  .


  Jäsenvaltiot voivat alkuperätakuiden markkina-arvon huomioon ottamiseksi päättää olla antamatta tällaista alkuperätakuuta tuottajalle, joka saa taloudellista tukea tukijärjestelmästä.




  Komissio ottaa käyttöön alkuperätakuita koskevia täydentäviä tietoja välttäen kuitenkin kaksinkertaista laskentaa.


  Alkuperätakuun myöntämiselle voidaan säätää vähimmäiskapasiteettirajoitus. Alkuperätakuun
  yksikkönä
  on 1 MWh
  , ja se on mahdollista myöntää tätä pienemmille osille
  .
  Niiden on oltava asianmukaisesti standardoituja eurooppalaisen standardin CEN-EN16325 mukaisesti, ja ne on myönnettävä energiantuottajan pyynnöstä edellyttäen, että tämä ei johda kaksinkertaiseen laskentaan. Pieniä, alle 50 kW:n laitoksia ja energiayhteisöjä varten on otettava käyttöön yksinkertaistetut rekisteröintiprosessit ja alennetut rekisteröintimaksut. Alkuperätakuita voidaan myöntää useille yhteen kootuille pienille laitoksille.


  Kutakin tuotettua energiayksikköä kohden voidaan myöntää vain yksi alkuperätakuu
  , ja sama energiayksikkö otetaan huomioon vain kerran
  .”; |
| --- | --- | --- |

a)

muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä energiaa tuottavan tuottajan pyynnöstä sille myönnetään alkuperätakuu.
  Jäsenvaltioiden on säädettävä
  alkuperätakuiden
  myöntämistä uusiutuvalle vedylle koskevasta yhtenäisestä järjestelmästä
  .

Jäsenvaltioiden on säädettävä

myöntämistä uusiutuvalle vedylle koskevasta yhtenäisestä järjestelmästä

Jäsenvaltiot voivat alkuperätakuiden markkina-arvon huomioon ottamiseksi päättää olla antamatta tällaista alkuperätakuuta tuottajalle, joka saa taloudellista tukea tukijärjestelmästä.

Jäsenvaltiot voivat alkuperätakuiden markkina-arvon huomioon ottamiseksi päättää olla antamatta tällaista alkuperätakuuta tuottajalle, joka saa taloudellista tukea tukijärjestelmästä.

Komissio ottaa käyttöön alkuperätakuita koskevia täydentäviä tietoja välttäen kuitenkin kaksinkertaista laskentaa.

Komissio ottaa käyttöön alkuperätakuita koskevia täydentäviä tietoja välttäen kuitenkin kaksinkertaista laskentaa.

Alkuperätakuun myöntämiselle voidaan säätää vähimmäiskapasiteettirajoitus. Alkuperätakuun
  yksikkönä
  on 1 MWh
  , ja se on mahdollista myöntää tätä pienemmille osille
  .
  Niiden on oltava asianmukaisesti standardoituja eurooppalaisen standardin CEN-EN16325 mukaisesti, ja ne on myönnettävä energiantuottajan pyynnöstä edellyttäen, että tämä ei johda kaksinkertaiseen laskentaan. Pieniä, alle 50 kW:n laitoksia ja energiayhteisöjä varten on otettava käyttöön yksinkertaistetut rekisteröintiprosessit ja alennetut rekisteröintimaksut. Alkuperätakuita voidaan myöntää useille yhteen kootuille pienille laitoksille.

yksikkönä

, ja se on mahdollista myöntää tätä pienemmille osille

Niiden on oltava asianmukaisesti standardoituja eurooppalaisen standardin CEN-EN16325 mukaisesti, ja ne on myönnettävä energiantuottajan pyynnöstä edellyttäen, että tämä ei johda kaksinkertaiseen laskentaan. Pieniä, alle 50 kW:n laitoksia ja energiayhteisöjä varten on otettava käyttöön yksinkertaistetut rekisteröintiprosessit ja alennetut rekisteröintimaksut. Alkuperätakuita voidaan myöntää useille yhteen kootuille pienille laitoksille.

Kutakin tuotettua energiayksikköä kohden voidaan myöntää vain yksi alkuperätakuu
  , ja sama energiayksikkö otetaan huomioon vain kerran
  .”;

, ja sama energiayksikkö otetaan huomioon vain kerran

| i
  a
  ) | kumotaan toinen alakohta; |
| --- | --- |

i
  a
  )

a

kumotaan toinen alakohta;

kumotaan toinen alakohta;

| i b) | korvataan neljännen alakohdan c alakohta seuraavasti:










  ”c) | jos alkuperätakuita ei myönnetä suoraan tuottajalle vaan toimittajalle tai kuluttajalle, joka ostaa energian joko kilpailuympäristössä tai pitkäaikaisen uusiutuvan sähkön ostosopimuksen puitteissa.”; |
| --- | --- | --- |

i b)

i b)

korvataan neljännen alakohdan c alakohta seuraavasti:

korvataan neljännen alakohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

jos alkuperätakuita ei myönnetä suoraan tuottajalle vaan toimittajalle tai kuluttajalle, joka ostaa energian joko kilpailuympäristössä tai pitkäaikaisen uusiutuvan sähkön ostosopimuksen puitteissa.”;

jos alkuperätakuita ei myönnetä suoraan tuottajalle vaan toimittajalle tai kuluttajalle, joka ostaa energian joko kilpailuympäristössä tai pitkäaikaisen uusiutuvan sähkön ostosopimuksen puitteissa.”;

| ii) | kumotaan viides alakohta; |
| --- | --- |

ii)

kumotaan viides alakohta;

| a a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:





  ”3.
     
  Sovellettaessa 1 artiklaa alkuperätakuun on oltava voimassa liiketoimia varten 12 kuukautta asiaankuuluvan energiayksikön tuottamisen jälkeen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien alkuperätakuiden, joita ei ole peruutettu, voimassaolo lakkaa viimeistään 18 kuukauden kuluttua energiayksikön tuottamisen jälkeen. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä alkuperätakuut, joiden voimassaolo on lakannut, jäljellä olevan jäännösjakauman laskelmaan.”; |
| --- | --- |

a a)

a a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Sovellettaessa 1 artiklaa alkuperätakuun on oltava voimassa liiketoimia varten 12 kuukautta asiaankuuluvan energiayksikön tuottamisen jälkeen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien alkuperätakuiden, joita ei ole peruutettu, voimassaolo lakkaa viimeistään 18 kuukauden kuluttua energiayksikön tuottamisen jälkeen. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä alkuperätakuut, joiden voimassaolo on lakannut, jäljellä olevan jäännösjakauman laskelmaan.”;

| a b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:





  ”4.
     
  Jäljempänä 8 ja 13 kohdassa tarkoitettua ilmoittamista varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että energiayhtiöt peruuttavat alkuperätakuut viimeistään kuuden kuukauden kuluttua alkuperätakuun voimassaolon päättymisestä. Lisäksi jäsenvaltioiden on ... päivään ...kuuta ... mennessä [vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] varmistettava, että tiedot niiden jäljellä olevasta energialähteiden yhdistelmästä julkaistaan vuosittain.”; |
| --- | --- |

a b)

a b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Jäljempänä 8 ja 13 kohdassa tarkoitettua ilmoittamista varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että energiayhtiöt peruuttavat alkuperätakuut viimeistään kuuden kuukauden kuluttua alkuperätakuun voimassaolon päättymisestä. Lisäksi jäsenvaltioiden on ... päivään ...kuuta ... mennessä [vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] varmistettava, että tiedot niiden jäljellä olevasta energialähteiden yhdistelmästä julkaistaan vuosittain.”;

| a c) | muutetaan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:










  i) | korvataan a alakohta seuraavasti:










  ”a) | energialähde, josta energia on tuotettu, sekä tuotannon alkamis- ja päättymispäivä, joka on mahdollisimman reaaliaikainen siten, että tavoitteena on päästä enintään yhden tuotantotunnin ajanjaksoihin;”; |
| --- | --- | --- | --- |

a c)

a c)

muutetaan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

muutetaan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

i)

i)

korvataan a alakohta seuraavasti:

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

”a)

energialähde, josta energia on tuotettu, sekä tuotannon alkamis- ja päättymispäivä, joka on mahdollisimman reaaliaikainen siten, että tavoitteena on päästä enintään yhden tuotantotunnin ajanjaksoihin;”;

energialähde, josta energia on tuotettu, sekä tuotannon alkamis- ja päättymispäivä, joka on mahdollisimman reaaliaikainen siten, että tavoitteena on päästä enintään yhden tuotantotunnin ajanjaksoihin;”;

| ii) | korvataan c alakohta seuraavasti:










  ”c) | energian tuotantolaitoksen nimi, sijainti, tarjousalue, tyyppi ja kapasiteetti;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

korvataan c alakohta seuraavasti:

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

energian tuotantolaitoksen nimi, sijainti, tarjousalue, tyyppi ja kapasiteetti;”;

energian tuotantolaitoksen nimi, sijainti, tarjousalue, tyyppi ja kapasiteetti;”;

| iii) | lisätään alakohdat seuraavasti:










  ”g) | kasvihuonekaasupäästöt alkuperätakuun kattaman energian elinkaaren aikana standardin ISO 14067:2018 mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

lisätään alakohdat seuraavasti:

lisätään alakohdat seuraavasti:

”g)

”g)

kasvihuonekaasupäästöt alkuperätakuun kattaman energian elinkaaren aikana standardin ISO 14067:2018 mukaisesti;

kasvihuonekaasupäästöt alkuperätakuun kattaman energian elinkaaren aikana standardin ISO 14067:2018 mukaisesti;

| h) | korkeampi ajan tarkkuusaste; |
| --- | --- |

h)

h)

korkeampi ajan tarkkuusaste;

korkeampi ajan tarkkuusaste;

| i) | sijainnin täsmäytys.”; |
| --- | --- |

i)

i)

sijainnin täsmäytys.”;

sijainnin täsmäytys.”;

| b) | korvataan 8 
  kohta
  seuraavasti:
  ”Jos sähköntoimittaja on velvollinen osoittamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  alkuperän
  energialähteiden yhdistelmässään direktiivin 2009/72/EY 3 artiklan 9 kohdan a alakohtaa sovellettaessa, sen on tehtävä se käyttämällä alkuperätakuita, lukuun ottamatta sen energiayhdistelmän osuutta, joka vastaa mahdollisia alkuperätakuujärjestelmään kuulumattomia kaupallisia tarjouksia ja jonka osoittamisessa toimittaja voi käyttää jäljellä olevaa energialähteiden yhdistelmää.


  Jos kaasuntoimittaja on velvollinen osoittamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian alkuperän energialähteiden yhdistelmässään [ehdotuksen COM(2021)0803 mukaisen uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun] direktiivin (EU) .../... liitteessä I olevaa 5 jaksoa sovellettaessa, sen on tehtävä se käyttämällä alkuperätakuita, lukuun ottamatta sen energiayhdistelmän osuutta, joka vastaa mahdollisia alkuperätakuujärjestelmään kuulumattomia kaupallisia tarjouksia ja jonka osoittamisessa toimittaja voi käyttää jäljellä olevaa energialähteiden yhdistelmää.




  Jos jäsenvaltiot ovat ottaneet alkuperätakuita käyttöön muuntyyppiselle energialle, toimittajien on käytettävä ilmoittamiseen samantyyppisiä alkuperätakuita kuin toimitetulla energialla on. Lisäksi kun asiakas kuluttaa vety- tai maakaasuverkosta peräisin olevaa kaasua, jäsenvaltiot voivat varmistaa, että peruutetut alkuperätakuut vastaavat asiaankuuluvia verkon ominaisuuksia. Direktiivin 2012/27/EU 14 artiklan 10 kohdan nojalla luotuja alkuperätakuita voidaan käyttää myös osoittamaan, että tehokkaalla yhteistuotannolla tuotetun sähkön määrän todistamista koskevat mahdolliset vaatimukset täyttyvät. Sovellettaessa tämän artiklan 2 kohtaa, kun sähköä tuotetaan tehokkaalla yhteistuotannolla uusiutuvia energialähteitä käyttäen, voidaan myöntää vain yksi alkuperätakuu, jossa määritetään molemmat ominaisuudet.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 8 
  kohta
  seuraavasti:

kohta

”Jos sähköntoimittaja on velvollinen osoittamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  alkuperän
  energialähteiden yhdistelmässään direktiivin 2009/72/EY 3 artiklan 9 kohdan a alakohtaa sovellettaessa, sen on tehtävä se käyttämällä alkuperätakuita, lukuun ottamatta sen energiayhdistelmän osuutta, joka vastaa mahdollisia alkuperätakuujärjestelmään kuulumattomia kaupallisia tarjouksia ja jonka osoittamisessa toimittaja voi käyttää jäljellä olevaa energialähteiden yhdistelmää.

alkuperän

Jos kaasuntoimittaja on velvollinen osoittamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian alkuperän energialähteiden yhdistelmässään [ehdotuksen COM(2021)0803 mukaisen uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun] direktiivin (EU) .../... liitteessä I olevaa 5 jaksoa sovellettaessa, sen on tehtävä se käyttämällä alkuperätakuita, lukuun ottamatta sen energiayhdistelmän osuutta, joka vastaa mahdollisia alkuperätakuujärjestelmään kuulumattomia kaupallisia tarjouksia ja jonka osoittamisessa toimittaja voi käyttää jäljellä olevaa energialähteiden yhdistelmää.

Jos kaasuntoimittaja on velvollinen osoittamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian alkuperän energialähteiden yhdistelmässään [ehdotuksen COM(2021)0803 mukaisen uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun] direktiivin (EU) .../... liitteessä I olevaa 5 jaksoa sovellettaessa, sen on tehtävä se käyttämällä alkuperätakuita, lukuun ottamatta sen energiayhdistelmän osuutta, joka vastaa mahdollisia alkuperätakuujärjestelmään kuulumattomia kaupallisia tarjouksia ja jonka osoittamisessa toimittaja voi käyttää jäljellä olevaa energialähteiden yhdistelmää.

Jos jäsenvaltiot ovat ottaneet alkuperätakuita käyttöön muuntyyppiselle energialle, toimittajien on käytettävä ilmoittamiseen samantyyppisiä alkuperätakuita kuin toimitetulla energialla on. Lisäksi kun asiakas kuluttaa vety- tai maakaasuverkosta peräisin olevaa kaasua, jäsenvaltiot voivat varmistaa, että peruutetut alkuperätakuut vastaavat asiaankuuluvia verkon ominaisuuksia. Direktiivin 2012/27/EU 14 artiklan 10 kohdan nojalla luotuja alkuperätakuita voidaan käyttää myös osoittamaan, että tehokkaalla yhteistuotannolla tuotetun sähkön määrän todistamista koskevat mahdolliset vaatimukset täyttyvät. Sovellettaessa tämän artiklan 2 kohtaa, kun sähköä tuotetaan tehokkaalla yhteistuotannolla uusiutuvia energialähteitä käyttäen, voidaan myöntää vain yksi alkuperätakuu, jossa määritetään molemmat ominaisuudet.”;

Jos jäsenvaltiot ovat ottaneet alkuperätakuita käyttöön muuntyyppiselle energialle, toimittajien on käytettävä ilmoittamiseen samantyyppisiä alkuperätakuita kuin toimitetulla energialla on. Lisäksi kun asiakas kuluttaa vety- tai maakaasuverkosta peräisin olevaa kaasua, jäsenvaltiot voivat varmistaa, että peruutetut alkuperätakuut vastaavat asiaankuuluvia verkon ominaisuuksia. Direktiivin 2012/27/EU 14 artiklan 10 kohdan nojalla luotuja alkuperätakuita voidaan käyttää myös osoittamaan, että tehokkaalla yhteistuotannolla tuotetun sähkön määrän todistamista koskevat mahdolliset vaatimukset täyttyvät. Sovellettaessa tämän artiklan 2 kohtaa, kun sähköä tuotetaan tehokkaalla yhteistuotannolla uusiutuvia energialähteitä käyttäen, voidaan myöntää vain yksi alkuperätakuu, jossa määritetään molemmat ominaisuudet.”;

| b a) | korvataan 9 kohta seuraavasti:





  ”9.
     
  Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden tämän direktiivin mukaisesti myöntämät alkuperätakuut ainoastaan näyttönä 1 kohdassa ja 7 kohdan ensimmäisen alakohdan a–i alakohdassa tarkoitetuista seikoista. Jäsenvaltio voi kieltäytyä tunnustamasta alkuperätakuuta vain siinä tapauksessa, että sillä on perusteltuja epäilyjä sen täsmällisyydestä, luotettavuudesta tai todenperäisyydestä. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tällaisesta kieltäytymisestä ja sen perusteluista.”; |
| --- | --- |

b a)

b a)

korvataan 9 kohta seuraavasti:

korvataan 9 kohta seuraavasti:

”9.
     
  Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden tämän direktiivin mukaisesti myöntämät alkuperätakuut ainoastaan näyttönä 1 kohdassa ja 7 kohdan ensimmäisen alakohdan a–i alakohdassa tarkoitetuista seikoista. Jäsenvaltio voi kieltäytyä tunnustamasta alkuperätakuuta vain siinä tapauksessa, että sillä on perusteltuja epäilyjä sen täsmällisyydestä, luotettavuudesta tai todenperäisyydestä. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tällaisesta kieltäytymisestä ja sen perusteluista.”;

| b b) | korvataan 11 kohta seuraavasti:





  ”11.
     
  Jäsenvaltiot eivät saa tunnustaa kolmannen maan myöntämiä alkuperätakuita, paitsi silloin, kun unioni on tehnyt asianomaisen kolmannen maan kanssa sopimuksen unionissa myönnettyjen alkuperätakuiden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja asianomaisessa kolmannessa maassa perustetuista yhteensopivista alkuperätakuujärjestelmistä, ja ainoastaan, jos energiaa tuodaan tai viedään suoraan. Komissio laatii suuntaviivat, joissa selvennetään unionin vaatimuksia, jotka koskevat kolmannen maan myöntämien alkuperätakuiden tunnustamista, mukaan lukien niihin liittyvät hallintojärjestelyt, sujuvoittaakseen ja nopeuttaakseen tällaisten sopimusten aikaansaamista kolmansien maiden kanssa.




  Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] ohjeita rajatylittäviin siirtoihin liittyvistä suojatoimista.”; |
| --- | --- |

b b)

b b)

korvataan 11 kohta seuraavasti:

korvataan 11 kohta seuraavasti:

”11.
     
  Jäsenvaltiot eivät saa tunnustaa kolmannen maan myöntämiä alkuperätakuita, paitsi silloin, kun unioni on tehnyt asianomaisen kolmannen maan kanssa sopimuksen unionissa myönnettyjen alkuperätakuiden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja asianomaisessa kolmannessa maassa perustetuista yhteensopivista alkuperätakuujärjestelmistä, ja ainoastaan, jos energiaa tuodaan tai viedään suoraan. Komissio laatii suuntaviivat, joissa selvennetään unionin vaatimuksia, jotka koskevat kolmannen maan myöntämien alkuperätakuiden tunnustamista, mukaan lukien niihin liittyvät hallintojärjestelyt, sujuvoittaakseen ja nopeuttaakseen tällaisten sopimusten aikaansaamista kolmansien maiden kanssa.

Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] ohjeita rajatylittäviin siirtoihin liittyvistä suojatoimista.”;

| b c) | korvataan 13 kohta seuraavasti:





  ”13.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 kertomuksen, jossa arvioidaan vaihtoehtoja unioninlaajuisen ympäristömerkin käyttöön ottamiseksi tarkoituksena edistää uusista laitoksista peräisin olevan uusiutuvan energian käyttöä. Toimittajien on käytettävä alkuperätakuisiin sisältyviä tietoja osoittaakseen ympäristömerkin vaatimusten täyttymisen.”; |
| --- | --- |

b c)

b c)

korvataan 13 kohta seuraavasti:

korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 kertomuksen, jossa arvioidaan vaihtoehtoja unioninlaajuisen ympäristömerkin käyttöön ottamiseksi tarkoituksena edistää uusista laitoksista peräisin olevan uusiutuvan energian käyttöä. Toimittajien on käytettävä alkuperätakuisiin sisältyviä tietoja osoittaakseen ympäristömerkin vaatimusten täyttymisen.”;

| b d) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”13 a.
     
  Komissio seuraa alkuperätakuujärjestelmän toimintaa ja arvioi 30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä alkuperätakuiden tarjonnan ja kysynnän välistä tasapainoa markkinoilla ja, jos epätasapainoa ilmenee, yksilöi tarjontaan ja kysyntään vaikuttavat merkitykselliset tekijät ja ehdottaa toimenpiteitä mahdollisen rakenteellisen epätasapainon korjaamiseksi, jotta voidaan tukea markkinoita keskittymisessä uusiin uusiutuvan energian tuotantolaitoksiin.”; |
| --- | --- |

b d)

b d)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”13 a.
     
  Komissio seuraa alkuperätakuujärjestelmän toimintaa ja arvioi 30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä alkuperätakuiden tarjonnan ja kysynnän välistä tasapainoa markkinoilla ja, jos epätasapainoa ilmenee, yksilöi tarjontaan ja kysyntään vaikuttavat merkitykselliset tekijät ja ehdottaa toimenpiteitä mahdollisen rakenteellisen epätasapainon korjaamiseksi, jotta voidaan tukea markkinoita keskittymisessä uusiin uusiutuvan energian tuotantolaitoksiin.”;

| 9) | korvataan 20 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jollei muuta johdu jäsenvaltioiden arvioinnista, joka sisällytetään asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen I mukaisiin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin ja joka koskee tarvetta rakentaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua kaukolämmitystä ja -jäähdytystä varten uutta infrastruktuuria
  tai nykyaikaistaa olemassa olevaa infrastruktuuria
  tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa asetetun unionin tavoitteen saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden on
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti
  tarvittaessa ryhdyttävä tarvittaviin toimiin tehokkaan kaukolämmitys- ja jäähdytysinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta uusiutuvista lähteistä tuotetun lämmityksen ja jäähdytyksen ▌ käyttöä edistetään yhdessä lämpöenergian varastoinnin
  , kysyntäjoustojärjestelmien ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten
  kanssa.




  3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on asiaankuuluvan sähkömarkkinalainsäädännön mukaisesti tarvittaessa toteutettava välttämättömät toimet vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön integroimiseksi verkkoon varmistaen samalla verkon vakauden ja toimitusvarmuuden.
  ”; |
| --- | --- |

9)

korvataan 20 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jollei muuta johdu jäsenvaltioiden arvioinnista, joka sisällytetään asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen I mukaisiin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin ja joka koskee tarvetta rakentaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua kaukolämmitystä ja -jäähdytystä varten uutta infrastruktuuria
  tai nykyaikaistaa olemassa olevaa infrastruktuuria
  tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa asetetun unionin tavoitteen saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden on
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti
  tarvittaessa ryhdyttävä tarvittaviin toimiin tehokkaan kaukolämmitys- ja jäähdytysinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta uusiutuvista lähteistä tuotetun lämmityksen ja jäähdytyksen ▌ käyttöä edistetään yhdessä lämpöenergian varastoinnin
  , kysyntäjoustojärjestelmien ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten
  kanssa.

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on asiaankuuluvan sähkömarkkinalainsäädännön mukaisesti tarvittaessa toteutettava välttämättömät toimet vaihtelevasti saatavilla olevan uusiutuvan sähkön integroimiseksi verkkoon varmistaen samalla verkon vakauden ja toimitusvarmuuden.
  ”;

| 10) | lisätään 20 a artikla seuraavasti:


  ”20 a artikla


  Uusiutuvan sähkön järjestelmäintegroinnin helpottaminen


  1.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että niiden alueella toimivat siirtoverkonhaltijat ja
  , jos tiedot ovat teknisesti saatavilla,
  jakeluverkonhaltijat asettavat saataville tiedot kullakin tarjousalueella toimitettavan sähkön uusiutuvan energian osuudesta ja kasvihuonekaasupäästöistä niin täsmällisesti ja reaaliaikaisesti kuin mahdollista mutta enintään yhden tunnin ajanjaksoissa ja ennusteiden kanssa, jos niitä on saatavilla.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jakeluverkonhaltijoilla on pääsy tarvittaviin tietoihin. Jos niillä ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole pääsyä kaikkiin tarvittaviin tietoihin, niiden on sovellettava Sähkö-ENTSOn mukaista olemassa olevaa tietojen raportointijärjestelmää direktiivin (EU) 2019/944 säännösten mukaisesti. Siirtoverkonhaltijat ja jakeluverkonhaltijat eivät kuitenkaan ole vastuussa ulkoisista olosuhteista johtuvista ennuste-, arviointi- tai laskentavirheistä. Jäsenvaltioiden on kannustettava älykkäiden verkkojen päivittämiseen, jotta voidaan seurata paremmin verkkotasetta ja asettaa
  saataville
  reaaliaikaisia tietoja
  .


  Jos tiedot ovat teknisesti saatavilla, jakeluverkonhaltijoiden olisi myös asetettava saataville anonymisoituja ja yhdistettyjä tietoja kysyntäjoustopotentiaalista ja tuottajakuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen tuottamasta verkkoon syötetystä uusiutuvasta sähköstä.






  1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
  tiedot on asetettava saataville sähköisesti siten, että
  varmistetaan yhteentoimivuus, joka perustuu yhdenmukaisiin tiedontallennusmuotoihin ja standardoituihin tietojoukkoihin, jotta
  ne ovat
  syrjimättömästi
  sähkömarkkinaosapuolten, aggregaattoreiden, kuluttajien ja loppukäyttäjien käytettävissä ja
  jotta
  ne ovat sähköisten viestintälaitteiden ▌ luettavissa.


  2.   [Akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevassa ehdotetussa asetuksessa] esitettyjen vaatimusten lisäksi jäsenvaltioiden on
  toteutettava toimenpiteitä, joissa edellytetään
  , että kotitalous- ja teollisuusakkujen valmistajat mahdollistavat akkujen omistajille ja käyttäjille sekä näiden puolesta
  nimenomaisella suostumuksella ja asetuksen (EU) 2016/679 asiaankuuluvien säännösten mukaisesti
  toimiville kolmansille osapuolille, kuten rakennusten energianhallinnasta vastaaville yrityksille ja sähkömarkkinaosapuolille, syrjimättömin ehdoin ja maksutta reaaliaikaisen pääsyn akunhallintajärjestelmän perustietoihin, joita ovat akun kapasiteetti, toimintakunto, lataustila ja tehon asetusarvo.
  Jäsenvaltioiden on
  viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [6 kuukautta tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] toteutettava toimenpiteitä, joissa edellytetään
  , että tyyppihyväksynnästä ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen mukaisten lisävaatimusten lisäksi
  ja noudattaen täysimääräisesti asetuksen (EU) 2016/679 asiaankuuluvia säännöksiä
  ajoneuvojen valmistajat asettavat sähköajoneuvojen omistajien ja käyttäjien sekä omistajien ja käyttäjien puolesta
  nimenomaisella suostumuksella
  toimivien kolmansien osapuolten, kuten sähkömarkkinaosapuolten ja sähköisen liikenteen tarjoajien, saataville
  akkujen omistajille ja käyttäjille sekä näiden puolesta toimiville tahoille
  syrjimättömin ehdoin
  ja maksutta
  reaaliaikaiset ajoneuvossa olevat tiedot, jotka koskevat akun toimintakuntoa, lataustilaa, tehon asetusarvoa
  ja
  kapasiteettia ▌.
  Akkuja ja paristoja koskevan asetuksen mukaisesti tietoa on jaettava vain luettavissa olevassa muodossa, jotta estetään kolmansia osapuolia muuttamasta tietojen parametreja.




  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että älykkäiden lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien, lämpöenergian varastointiyksiköiden ja muiden kuluttajien kysyntäjoustoa energiajärjestelmässä helpottavien älykkäiden laitteiden valmistajat mahdollistavat käyttäjille sekä omistajien ja käyttäjien puolesta näiden nimenomaisella suostumuksella ja asetuksen (EU) 2016/679 säännöksiä täysimääräisesti noudattaen toimiville kolmansille osapuolille syrjimättömin ehdoin ja maksutta reaaliaikaisen pääsyn kysyntäjouston kannalta merkityksellisiin tietoihin.




  3.   [Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa ja direktiivin 2014/94/EU kumoamista koskevassa asetusehdotuksessa] esitettyjen vaatimusten lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueelle asennetut yksityiset normaalitehoiset latauspisteet pystyvät ... päivästä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaika] tukemaan älykkään latauksen toimintoja
  ja olemaan yhteydessä älykkäiden mittausjärjestelmien kanssa, jos jäsenvaltiot ovat ottaneet niitä käyttöön
  , ja, sääntelyviranomaisen arvion mukaan tarvittaessa,
  tukemaan
  kaksisuuntaisen latauksen toimintoja
  , joista säädetään asetuksen ... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskeva asetus] 14 artiklan 4 kohdassa ja joiden mahdollisen panoksen sääntelyviranomainen arvioi
  .


  4.   Jäsenvaltioiden on
  varmistettava, että kaikki sähköntuotannon menetelmät, uusiutuvan sähkön tuotantoyksiköt mukaan luettuina, osallistuvat järjestelmä- ja tasehallintapalvelujen tarjoamiseen.
  Jäsenvaltioiden on
  myös
  varmistettava, että kansallisissa sääntelypuitteissa ei aseteta pieniä tai liikkuvia järjestelmiä, kuten
  kotitalous- ja yhteisöakkuja
  ja sähköajoneuvoja,
  sekä järjestelmään osallistuvia hajautettuja energiaresursseja, joiden kapasiteetti on alle 1 MW, lämpöenergian varastointiyksiköitä, sähkökaasua, lämpöpumppuja ja muita joustoa tarjoavia teknologioita,
  epäedulliseen asemaan sähkömarkkinoille sekä suoraan että aggregaation kautta osallistumisessa, kuten siirtorajoituksen hallinnassa ja jousto- ja tasehallintapalvelujen tarjoamisessa
  sähköverkkoihin ja kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkoihin, energian varastoinnin ja jouston tarjoajille sekä tasehallintapalveluille
  .
  Jäsenvaltioiden on tarjottava tasapuoliset toimintaedellytykset pienemmille markkinatoimijoille, erityisesti uusiutuvan energian yhteisöille, jotta ne voivat osallistua markkinoille ilman kohtuutonta hallinnollista taakkaa tai sääntelytaakkaa.






  4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisessa sääntelykehyksessä mahdollistetaan se, että sähkömarkkinaosapuolten ja sähköisen liikkumisen tarjoajien kanssa sopimuksia solmivat loppuasiakkaat saavat tietoa sopimusehdoista, myös henkilötietojen suojasta, ja niiden vaikutuksista kuluttajiin, mukaan lukien joustosta maksettavat korvaukset.”; |
| --- | --- |

10)

lisätään 20 a artikla seuraavasti:

”20 a artikla

Uusiutuvan sähkön järjestelmäintegroinnin helpottaminen

1.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että niiden alueella toimivat siirtoverkonhaltijat ja
  , jos tiedot ovat teknisesti saatavilla,
  jakeluverkonhaltijat asettavat saataville tiedot kullakin tarjousalueella toimitettavan sähkön uusiutuvan energian osuudesta ja kasvihuonekaasupäästöistä niin täsmällisesti ja reaaliaikaisesti kuin mahdollista mutta enintään yhden tunnin ajanjaksoissa ja ennusteiden kanssa, jos niitä on saatavilla.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jakeluverkonhaltijoilla on pääsy tarvittaviin tietoihin. Jos niillä ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole pääsyä kaikkiin tarvittaviin tietoihin, niiden on sovellettava Sähkö-ENTSOn mukaista olemassa olevaa tietojen raportointijärjestelmää direktiivin (EU) 2019/944 säännösten mukaisesti. Siirtoverkonhaltijat ja jakeluverkonhaltijat eivät kuitenkaan ole vastuussa ulkoisista olosuhteista johtuvista ennuste-, arviointi- tai laskentavirheistä. Jäsenvaltioiden on kannustettava älykkäiden verkkojen päivittämiseen, jotta voidaan seurata paremmin verkkotasetta ja asettaa
  saataville
  reaaliaikaisia tietoja
  .

Jos tiedot ovat teknisesti saatavilla, jakeluverkonhaltijoiden olisi myös asetettava saataville anonymisoituja ja yhdistettyjä tietoja kysyntäjoustopotentiaalista ja tuottajakuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen tuottamasta verkkoon syötetystä uusiutuvasta sähköstä.

1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
  tiedot on asetettava saataville sähköisesti siten, että
  varmistetaan yhteentoimivuus, joka perustuu yhdenmukaisiin tiedontallennusmuotoihin ja standardoituihin tietojoukkoihin, jotta
  ne ovat
  syrjimättömästi
  sähkömarkkinaosapuolten, aggregaattoreiden, kuluttajien ja loppukäyttäjien käytettävissä ja
  jotta
  ne ovat sähköisten viestintälaitteiden ▌ luettavissa.

2.   [Akkuja ja paristoja ja jäteakkuja ja -paristoja, direktiivin 2006/66/EY kumoamista ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamista koskevassa ehdotetussa asetuksessa] esitettyjen vaatimusten lisäksi jäsenvaltioiden on
  toteutettava toimenpiteitä, joissa edellytetään
  , että kotitalous- ja teollisuusakkujen valmistajat mahdollistavat akkujen omistajille ja käyttäjille sekä näiden puolesta
  nimenomaisella suostumuksella ja asetuksen (EU) 2016/679 asiaankuuluvien säännösten mukaisesti
  toimiville kolmansille osapuolille, kuten rakennusten energianhallinnasta vastaaville yrityksille ja sähkömarkkinaosapuolille, syrjimättömin ehdoin ja maksutta reaaliaikaisen pääsyn akunhallintajärjestelmän perustietoihin, joita ovat akun kapasiteetti, toimintakunto, lataustila ja tehon asetusarvo.

Jäsenvaltioiden on
  viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [6 kuukautta tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] toteutettava toimenpiteitä, joissa edellytetään
  , että tyyppihyväksynnästä ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen mukaisten lisävaatimusten lisäksi
  ja noudattaen täysimääräisesti asetuksen (EU) 2016/679 asiaankuuluvia säännöksiä
  ajoneuvojen valmistajat asettavat sähköajoneuvojen omistajien ja käyttäjien sekä omistajien ja käyttäjien puolesta
  nimenomaisella suostumuksella
  toimivien kolmansien osapuolten, kuten sähkömarkkinaosapuolten ja sähköisen liikenteen tarjoajien, saataville
  akkujen omistajille ja käyttäjille sekä näiden puolesta toimiville tahoille
  syrjimättömin ehdoin
  ja maksutta
  reaaliaikaiset ajoneuvossa olevat tiedot, jotka koskevat akun toimintakuntoa, lataustilaa, tehon asetusarvoa
  ja
  kapasiteettia ▌.
  Akkuja ja paristoja koskevan asetuksen mukaisesti tietoa on jaettava vain luettavissa olevassa muodossa, jotta estetään kolmansia osapuolia muuttamasta tietojen parametreja.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että älykkäiden lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien, lämpöenergian varastointiyksiköiden ja muiden kuluttajien kysyntäjoustoa energiajärjestelmässä helpottavien älykkäiden laitteiden valmistajat mahdollistavat käyttäjille sekä omistajien ja käyttäjien puolesta näiden nimenomaisella suostumuksella ja asetuksen (EU) 2016/679 säännöksiä täysimääräisesti noudattaen toimiville kolmansille osapuolille syrjimättömin ehdoin ja maksutta reaaliaikaisen pääsyn kysyntäjouston kannalta merkityksellisiin tietoihin.

3.   [Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa ja direktiivin 2014/94/EU kumoamista koskevassa asetusehdotuksessa] esitettyjen vaatimusten lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueelle asennetut yksityiset normaalitehoiset latauspisteet pystyvät ... päivästä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaika] tukemaan älykkään latauksen toimintoja
  ja olemaan yhteydessä älykkäiden mittausjärjestelmien kanssa, jos jäsenvaltiot ovat ottaneet niitä käyttöön
  , ja, sääntelyviranomaisen arvion mukaan tarvittaessa,
  tukemaan
  kaksisuuntaisen latauksen toimintoja
  , joista säädetään asetuksen ... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskeva asetus] 14 artiklan 4 kohdassa ja joiden mahdollisen panoksen sääntelyviranomainen arvioi
  .

4.   Jäsenvaltioiden on
  varmistettava, että kaikki sähköntuotannon menetelmät, uusiutuvan sähkön tuotantoyksiköt mukaan luettuina, osallistuvat järjestelmä- ja tasehallintapalvelujen tarjoamiseen.
  Jäsenvaltioiden on
  myös
  varmistettava, että kansallisissa sääntelypuitteissa ei aseteta pieniä tai liikkuvia järjestelmiä, kuten
  kotitalous- ja yhteisöakkuja
  ja sähköajoneuvoja,
  sekä järjestelmään osallistuvia hajautettuja energiaresursseja, joiden kapasiteetti on alle 1 MW, lämpöenergian varastointiyksiköitä, sähkökaasua, lämpöpumppuja ja muita joustoa tarjoavia teknologioita,
  epäedulliseen asemaan sähkömarkkinoille sekä suoraan että aggregaation kautta osallistumisessa, kuten siirtorajoituksen hallinnassa ja jousto- ja tasehallintapalvelujen tarjoamisessa
  sähköverkkoihin ja kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkoihin, energian varastoinnin ja jouston tarjoajille sekä tasehallintapalveluille
  .
  Jäsenvaltioiden on tarjottava tasapuoliset toimintaedellytykset pienemmille markkinatoimijoille, erityisesti uusiutuvan energian yhteisöille, jotta ne voivat osallistua markkinoille ilman kohtuutonta hallinnollista taakkaa tai sääntelytaakkaa.

4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisessa sääntelykehyksessä mahdollistetaan se, että sähkömarkkinaosapuolten ja sähköisen liikkumisen tarjoajien kanssa sopimuksia solmivat loppuasiakkaat saavat tietoa sopimusehdoista, myös henkilötietojen suojasta, ja niiden vaikutuksista kuluttajiin, mukaan lukien joustosta maksettavat korvaukset.”;

| 11) | lisätään 22 a artikla seuraavasti:

  ”22 a artikla

  Uusiutuvan energian käytön edistäminen teollisuudessa


  1.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä lisäämään uusiutuvien energialähteiden osuutta teollisuuden lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävistä energialähteistä ohjeellisella keskimääräisellä
  1,9
   prosenttiyksikön vähimmäislisäyksellä vuosittain vuoteen 2030 mennessä.
  Lisäys lasketaan kolmen vuoden kausien eli kausien 2024–2027 ja 2027–2030 keskiarvona.


  Jäsenvaltioiden on sisällytettävä tämän ohjeellisen lisäyksen saavuttamiseksi suunnitellut ja toteutetut
  politiikat ja
  toimenpiteet yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa sekä edistymisraportteihin, jotka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 3, 14 ja 17 artiklan mukaisesti.
  Tällaisiin toimenpiteisiin on sisällyttävä teollisten prosessien uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköistäminen silloin, kun se katsotaan kustannustehokkaaksi vaihtoehdoksi. Toteuttaessaan toimenpiteitä uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi teollisuudessa jäsenvaltioiden on noudatettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta.




  Jäsenvaltioiden on laadittava sääntelykehys, johon voi sisältyä 3 artiklan 4 a kohdan mukaisia teollisuudelle suunnattuja tukitoimenpiteitä, ja edistettävä uusiutuvien energialähteiden ja uusiutuvan vedyn käyttöönottoa teollisuudessa ottaen täysimääräisesti huomioon tehokkuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn välttämättöminä edellytyksinä sille, että uusiutuvaa energiaa voidaan ottaa käyttöön kulutettavaksi teollisuudessa. Tällä kehyksellä olisi erityisesti puututtava sääntelyyn liittyviin, hallinnollisiin ja taloudellisiin esteisiin 3 artiklan 4 a kohdan ja 15 artiklan 8 kohdan mukaisesti.


  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuus on 50 prosenttia lopulliseen energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön teollisuudessa käytetystä vedystä vuoteen 2030 mennessä.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuoteen 2035 mennessä lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuus on vähintään 70 prosenttia lopulliseen energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön teollisuudessa käytetystä vedystä. Komissio analysoi muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden saatavuutta vuonna 2026 ja sen jälkeen joka vuosi.
  Prosenttimäärän laskemisessa käytetään seuraavia sääntöjä: [tark. 34]







  a) | Laskettaessa nimittäjää otetaan huomioon lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävän vedyn energiasisältö mutta ei oteta huomioon perinteisten liikenteen polttoaineiden tuotannossa välituotteina käytettyä vetyä
  eikä teollisuuslaitoksissa sivutuotteena tuotettua tai sivutuotteista johdettua vetyä
  . |
| --- | --- | --- |

11)

lisätään 22 a artikla seuraavasti:

”22 a artikla

Uusiutuvan energian käytön edistäminen teollisuudessa

1.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä lisäämään uusiutuvien energialähteiden osuutta teollisuuden lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävistä energialähteistä ohjeellisella keskimääräisellä
  1,9
   prosenttiyksikön vähimmäislisäyksellä vuosittain vuoteen 2030 mennessä.
  Lisäys lasketaan kolmen vuoden kausien eli kausien 2024–2027 ja 2027–2030 keskiarvona.

Jäsenvaltioiden on sisällytettävä tämän ohjeellisen lisäyksen saavuttamiseksi suunnitellut ja toteutetut
  politiikat ja
  toimenpiteet yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa sekä edistymisraportteihin, jotka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 3, 14 ja 17 artiklan mukaisesti.
  Tällaisiin toimenpiteisiin on sisällyttävä teollisten prosessien uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköistäminen silloin, kun se katsotaan kustannustehokkaaksi vaihtoehdoksi. Toteuttaessaan toimenpiteitä uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi teollisuudessa jäsenvaltioiden on noudatettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta.

Jäsenvaltioiden on laadittava sääntelykehys, johon voi sisältyä 3 artiklan 4 a kohdan mukaisia teollisuudelle suunnattuja tukitoimenpiteitä, ja edistettävä uusiutuvien energialähteiden ja uusiutuvan vedyn käyttöönottoa teollisuudessa ottaen täysimääräisesti huomioon tehokkuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn välttämättöminä edellytyksinä sille, että uusiutuvaa energiaa voidaan ottaa käyttöön kulutettavaksi teollisuudessa. Tällä kehyksellä olisi erityisesti puututtava sääntelyyn liittyviin, hallinnollisiin ja taloudellisiin esteisiin 3 artiklan 4 a kohdan ja 15 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuus on 50 prosenttia lopulliseen energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön teollisuudessa käytetystä vedystä vuoteen 2030 mennessä.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuoteen 2035 mennessä lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuus on vähintään 70 prosenttia lopulliseen energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön teollisuudessa käytetystä vedystä. Komissio analysoi muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden saatavuutta vuonna 2026 ja sen jälkeen joka vuosi.
  Prosenttimäärän laskemisessa käytetään seuraavia sääntöjä: [tark. 34]

a)

Laskettaessa nimittäjää otetaan huomioon lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä käytettävän vedyn energiasisältö mutta ei oteta huomioon perinteisten liikenteen polttoaineiden tuotannossa välituotteina käytettyä vetyä
  eikä teollisuuslaitoksissa sivutuotteena tuotettua tai sivutuotteista johdettua vetyä
  .

| b) | Laskettaessa osoittajaa otetaan huomioon teollisuuden lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä kulutettavien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden energiasisältö mutta ei oteta huomioon ▌ liikenteen polttoaineiden tuotannossa välituotteina käytettyjä muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita. |
| --- | --- |

b)

Laskettaessa osoittajaa otetaan huomioon teollisuuden lopullisessa energiakäytössä ja muussa kuin energiakäytössä kulutettavien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden energiasisältö mutta ei oteta huomioon ▌ liikenteen polttoaineiden tuotannossa välituotteina käytettyjä muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita.

| c) | Laskettaessa osoittajaa ja nimittäjää on käytettävä liitteessä III vahvistettuja polttoaineiden energiasisältöjä koskevia arvoja.

  Komissio arvioi 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen vahvistamisen jälkeen 31 päivään tammikuuta 2026 mennessä, onko sääntelyn, tekniikan ja tieteen kehityksen perusteella asianmukaista ja perusteltua mukauttaa vuoteen 2030 ulottuvaa muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita koskevaa alatavoitetta, ja tekee tarvittaessa tätä varten tätä artiklaa koskevan muutoksen, johon liitetään vaikutustenarviointi.


  Matalan lämpötilan ja keskilämpötilan teollisuuslämpöä koskevien uusiutuvan energian ratkaisujen käytön edistämiseksi jäsenvaltioiden on pyrittävä lisäämään taloudellisesti kannattavien ja teknisesti toteutettavien uusiutuvien vaihtoehtojen saatavuutta fossiilisiin polttoaineisiin perustuvalle energian käytölle teollisuuslämpösovelluksissa tavoitteena lopettaa fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien ratkaisujen käyttö enintään 200 celsiusasteen lämpötiloja edellyttävissä sovelluksissa viimeistään vuoteen 2027 mennessä.

  ▌ |
| --- | --- |

c)

Laskettaessa osoittajaa ja nimittäjää on käytettävä liitteessä III vahvistettuja polttoaineiden energiasisältöjä koskevia arvoja.

▌

1 a.
     
  Komissio laatii ... päivään ...kuuta ... mennessä [vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] globaalin vedyntuontistrategian eurooppalaisten vetymarkkinoiden edistämiseksi. Tällä strategialla täydennetään aloitteita, joilla edistetään unionin sisäistä vedyntuotantoa ja tuetaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja siinä asetettujen tavoitteiden saavuttamista ottaen asianmukaisesti huomioon toimitusvarmuus ja unionin energiantuotannon strateginen riippumattomuus. Strategiaan sisältyvillä toimenpiteillä on pyrittävä edistämään tasapuolisia toimintaedellytyksiä, jotka perustuvat ympäristönsuojelua, kestävyyttä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskeviin vastaaviin sääntöihin tai normeihin kolmansissa maissa. Strategiaan sisällytetään ohjeelliset välitavoitteet ja tuontia koskevat toimenpiteet. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet tämän strategian panemiseksi täytäntöön yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan sekä edistymisraporteissa, jotka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 3, 14 ja 17 artiklan mukaisesti. Lisäksi strategiassa otetaan huomioon tarve kehittää paikallisen väestön energiansaantimahdollisuuksia.”;

| 12) | muutetaan 23 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Uusiutuvan energian käyttöönoton edistämiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalla kunkin jäsenvaltion on lisättävä uusiutuvan energian osuutta kyseisellä alalla vähintään
  ohjeellisella 2,3
   prosenttiyksiköllä kausille 2021–2025 ja 2026–2030 laskettavana vuosittaisena keskiarvona alkaen lämmitys- ja jäähdytysalan uusiutuvan energian osuudesta vuonna 2020 ilmaistuna kansallisena osuutena energian kokonaisloppukulutuksesta ja laskettuna 7 artiklassa vahvistetun menetelmän mukaisesti.
  Tämän lisäyksen on oltava
  2,8
   prosenttiyksikköä niissä jäsenvaltioissa, joissa käytetään hukkalämpöä ja -kylmää. Tällöin jäsenvaltiot voivat laskea hukkalämmön ja -kylmän enintään 40 prosenttiin saakka vuosittaisesta keskimääräisestä lisäyksestä.”; |
| --- | --- | --- |

12)

muutetaan 23 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Uusiutuvan energian käyttöönoton edistämiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalla kunkin jäsenvaltion on lisättävä uusiutuvan energian osuutta kyseisellä alalla vähintään
  ohjeellisella 2,3
   prosenttiyksiköllä kausille 2021–2025 ja 2026–2030 laskettavana vuosittaisena keskiarvona alkaen lämmitys- ja jäähdytysalan uusiutuvan energian osuudesta vuonna 2020 ilmaistuna kansallisena osuutena energian kokonaisloppukulutuksesta ja laskettuna 7 artiklassa vahvistetun menetelmän mukaisesti.

Tämän lisäyksen on oltava
  2,8
   prosenttiyksikköä niissä jäsenvaltioissa, joissa käytetään hukkalämpöä ja -kylmää. Tällöin jäsenvaltiot voivat laskea hukkalämmön ja -kylmän enintään 40 prosenttiin saakka vuosittaisesta keskimääräisestä lisäyksestä.”;

| b) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   
  Jotta komissio saisi täydellisen kuvan teollisuuslämmön kysynnän huomattavista eroista unionissa,
  jäsenvaltioiden on arvioitava uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan sekä hukkalämmön ja -kylmän käyttöön lämmitys- ja jäähdytysalalla liittyvä potentiaalinsa ja sisällytettävä arviointiin
  kustannus-hyötyanalyysi, joka kattaa kaikki positiiviset ulkoisvaikutukset, ja
  tarvittaessa analyysi vähäisen ekologisen riskin omaavista alueista ja pienimuotoisten kotitalouksien hankkeiden potentiaalista
  sekä pk-yritysten, teollisten symbioosien ja liikerakennusten potentiaalista ja määriteltävä mahdolliset infrastruktuuria koskevat vaatimukset yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  . Arvioinnissa on
  otettava huomioon teollisuus- ja kotitalouskäyttöön saatavilla olevat ja taloudellisesti toteutettavissa olevat teknologiat, jotta voidaan asettaa
  välitavoitteet ja toimenpiteet, joilla lisätään
  uusiutuvien energialähteiden käyttöä
  lämmitys- ja jäähdytysalalla ja tarvittaessa hukkalämmön ja -kylmän käyttöä kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä
  sekä pienissä kotitalouksissa ja pk-yrityksissä
  lämmityksen ja jäähdytyksen
  kasvihuonekaasupäästöjen ja ilmansaasteiden vähentämistä
  koskevan kansallisen pitkän aikavälin strategian laatimiseksi.
  Tällaisessa strategiassa on otettava huomioon eri prosesseille ja käyttötarkoituksille ominainen erilainen lämmön laatu (korkea lämpötila, keskilämpötila, matala lämpötila).
  Arvioinnin on
  noudatettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja
  oltava osa asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 14 artiklassa tarkoitettuja yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia ja se on liitettävä osaksi direktiivin 2012/27/EU 14 artiklan 1 kohdassa vaadittavaa, lämmitystä ja jäähdytystä koskevaa kattavaa arviointia.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   
  Jotta komissio saisi täydellisen kuvan teollisuuslämmön kysynnän huomattavista eroista unionissa,
  jäsenvaltioiden on arvioitava uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan sekä hukkalämmön ja -kylmän käyttöön lämmitys- ja jäähdytysalalla liittyvä potentiaalinsa ja sisällytettävä arviointiin
  kustannus-hyötyanalyysi, joka kattaa kaikki positiiviset ulkoisvaikutukset, ja
  tarvittaessa analyysi vähäisen ekologisen riskin omaavista alueista ja pienimuotoisten kotitalouksien hankkeiden potentiaalista
  sekä pk-yritysten, teollisten symbioosien ja liikerakennusten potentiaalista ja määriteltävä mahdolliset infrastruktuuria koskevat vaatimukset yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  . Arvioinnissa on
  otettava huomioon teollisuus- ja kotitalouskäyttöön saatavilla olevat ja taloudellisesti toteutettavissa olevat teknologiat, jotta voidaan asettaa
  välitavoitteet ja toimenpiteet, joilla lisätään
  uusiutuvien energialähteiden käyttöä
  lämmitys- ja jäähdytysalalla ja tarvittaessa hukkalämmön ja -kylmän käyttöä kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä
  sekä pienissä kotitalouksissa ja pk-yrityksissä
  lämmityksen ja jäähdytyksen
  kasvihuonekaasupäästöjen ja ilmansaasteiden vähentämistä
  koskevan kansallisen pitkän aikavälin strategian laatimiseksi.
  Tällaisessa strategiassa on otettava huomioon eri prosesseille ja käyttötarkoituksille ominainen erilainen lämmön laatu (korkea lämpötila, keskilämpötila, matala lämpötila).
  Arvioinnin on
  noudatettava energiatehokkuus etusijalle -periaatetta ja
  oltava osa asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 14 artiklassa tarkoitettuja yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia ja se on liitettävä osaksi direktiivin 2012/27/EU 14 artiklan 1 kohdassa vaadittavaa, lämmitystä ja jäähdytystä koskevaa kattavaa arviointia.”;

| c) | kumotaan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta; |
| --- | --- |

c)

kumotaan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta;

| c a) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:



  ”Jäsenvaltioiden on annettava rakennusten omistajille tai vuokralaisille ja pk-yrityksille tietoa erityisesti kustannustehokkaista toimenpiteistä ja rahoitusvälineistä, jotta voidaan lisätä uusiutuvan energian käyttöä lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä. Jäsenvaltioiden on annettava tietoja keskitettyjen asiointipisteiden kautta saavutettavissa olevien avoimien neuvontavälineiden avulla.”; |
| --- | --- |

c a)

c a)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on annettava rakennusten omistajille tai vuokralaisille ja pk-yrityksille tietoa erityisesti kustannustehokkaista toimenpiteistä ja rahoitusvälineistä, jotta voidaan lisätä uusiutuvan energian käyttöä lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmissä. Jäsenvaltioiden on annettava tietoja keskitettyjen asiointipisteiden kautta saavutettavissa olevien avoimien neuvontavälineiden avulla.”;

| d) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   
  Jäsenvaltioiden on pantava
  täytäntöön 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa
  tarkoitettu vuosittainen keskimääräinen lisäys
  toteuttamalla
  vähintään kolme
  seuraavista vaihtoehdoista:






  a) | uusiutuvan energian tai hukkalämmön ja -kylmän fyysinen lisääminen lämmitykseen ja jäähdytykseen toimitettuihin energialähteisiin ja polttoaineisiin; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   
  Jäsenvaltioiden on pantava
  täytäntöön 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa
  tarkoitettu vuosittainen keskimääräinen lisäys
  toteuttamalla
  vähintään kolme
  seuraavista vaihtoehdoista:

a)

uusiutuvan energian tai hukkalämmön ja -kylmän fyysinen lisääminen lämmitykseen ja jäähdytykseen toimitettuihin energialähteisiin ja polttoaineisiin;

| b) | erittäin tehokkaiden uusiutuvaan energiaan perustuvien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien asentaminen rakennuksiin
  , rakennusten liittäminen tehokkaisiin kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmiin
  tai uusiutuvan energian tai hukkalämmön ja -kylmän käyttäminen teollisuuden lämmitys- ja jäähdytysprosesseissa; |
| --- | --- |

b)

erittäin tehokkaiden uusiutuvaan energiaan perustuvien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien asentaminen rakennuksiin
  , rakennusten liittäminen tehokkaisiin kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmiin
  tai uusiutuvan energian tai hukkalämmön ja -kylmän käyttäminen teollisuuden lämmitys- ja jäähdytysprosesseissa;

| c) | toimenpiteet, jotka kuuluvat kaupattavien sertifikaattien piiriin, joilla osoitetaan, että 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty velvoite täytetään tukemalla tämän kohdan b alakohdassa esitettyjä muun talouden toimijan, kuten itsenäisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvan teknologian asentajan tai uusiutuvan energian asennuspalveluja tarjoavan energiapalveluyrityksen, toteuttamia asennustoimenpiteitä; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet, jotka kuuluvat kaupattavien sertifikaattien piiriin, joilla osoitetaan, että 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty velvoite täytetään tukemalla tämän kohdan b alakohdassa esitettyjä muun talouden toimijan, kuten itsenäisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvan teknologian asentajan tai uusiutuvan energian asennuspalveluja tarjoavan energiapalveluyrityksen, toteuttamia asennustoimenpiteitä;

| d) | kansallisten
  , alueellisten
  ja paikallisten viranomaisten ▌ valmiuksien kehittäminen
  uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen paikallisen potentiaalin kartoittamisen sekä uusiutuvan energian hankkeita ja infrastruktuureja koskevan suunnittelun, täytäntöönpanon ja neuvonnan osalta
  ; |
| --- | --- |

d)

kansallisten
  , alueellisten
  ja paikallisten viranomaisten ▌ valmiuksien kehittäminen
  uusiutuvaa energiaa käyttävän lämmityksen ja jäähdytyksen paikallisen potentiaalin kartoittamisen sekä uusiutuvan energian hankkeita ja infrastruktuureja koskevan suunnittelun, täytäntöönpanon ja neuvonnan osalta
  ;

| e) | puitteiden luominen riskien vähentämiselle
  uusiutuvaa energiaa käyttävään lämmitykseen ja jäähdytykseen sekä hukkalämpöön ja -kylmään liittyvien hankkeiden
  pääomakustannusten alentamiseksi
  , muun muassa mahdollistamalla pienempien hankkeiden niputtaminen ja tällaisten hankkeiden kokonaisvaltaisempi yhdistäminen muihin energiatehokkuutta ja rakennusten perusparannuksia koskeviin toimenpiteisiin
  ; |
| --- | --- |

e)

puitteiden luominen riskien vähentämiselle
  uusiutuvaa energiaa käyttävään lämmitykseen ja jäähdytykseen sekä hukkalämpöön ja -kylmään liittyvien hankkeiden
  pääomakustannusten alentamiseksi
  , muun muassa mahdollistamalla pienempien hankkeiden niputtaminen ja tällaisten hankkeiden kokonaisvaltaisempi yhdistäminen muihin energiatehokkuutta ja rakennusten perusparannuksia koskeviin toimenpiteisiin
  ;

| f) | yritysten ja pienkuluttajayhteisöjen tekemien
  uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen
  ostosopimusten edistäminen; |
| --- | --- |

f)

yritysten ja pienkuluttajayhteisöjen tekemien
  uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen
  ostosopimusten edistäminen;

| g) | fossiilisia polttoaineita käyttävien
  lämmityslähteiden tai
  lämmitysjärjestelmien
  , jotka eivät ole yhteensopivia uusiutuvien lähteiden kanssa,
  suunniteltu korvaaminen tai fossiilisten polttoaineiden suunniteltu käytöstä poisto välitavoitteineen; |
| --- | --- |

g)

fossiilisia polttoaineita käyttävien
  lämmityslähteiden tai
  lämmitysjärjestelmien
  , jotka eivät ole yhteensopivia uusiutuvien lähteiden kanssa,
  suunniteltu korvaaminen tai fossiilisten polttoaineiden suunniteltu käytöstä poisto välitavoitteineen;

| h) | uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmityksen ja jäähdytyksen suunnittelu paikallisten ja alueellisten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmityksen ja jäähdytyksen suunnittelu paikallisten ja alueellisten vaatimusten mukaisesti;

| i) | muut vaikutukseltaan vastaavat politiikkatoimet, muun muassa verotoimet, tukijärjestelmät tai muut taloudelliset kannustimet
  , joilla edistetään uusiutuvia energialähteitä käyttävien lämmitys- ja jäähdytyslaitteiden asentamista ja uusiutuvaa energiaa toimittavien energiaverkkojen kehittämistä rakennusten ja teollisuuden lämmitystä ja jäähdytystä varten; |
| --- | --- |

i)

muut vaikutukseltaan vastaavat politiikkatoimet, muun muassa verotoimet, tukijärjestelmät tai muut taloudelliset kannustimet
  , joilla edistetään uusiutuvia energialähteitä käyttävien lämmitys- ja jäähdytyslaitteiden asentamista ja uusiutuvaa energiaa toimittavien energiaverkkojen kehittämistä rakennusten ja teollisuuden lämmitystä ja jäähdytystä varten;

| j) | kannustaminen biokaasun tuottamiseen ja sen kaasuverkkoon syöttämiseen sen sijaan, että sitä käytettäisiin sähköntuotannossa; |
| --- | --- |

j)

kannustaminen biokaasun tuottamiseen ja sen kaasuverkkoon syöttämiseen sen sijaan, että sitä käytettäisiin sähköntuotannossa;

| k) | toimenpiteet, joilla edistetään lämpöenergian varastointiteknologioiden integrointia lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin; |
| --- | --- |

k)

toimenpiteet, joilla edistetään lämpöenergian varastointiteknologioiden integrointia lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin;

| l) | kuluttajien, erityisesti uusiutuvan energian yhteisöjen, omistamien uusiutuvaan energiaan perustuvien kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojen edistäminen muun muassa sääntelytoimenpiteiden, rahoitusjärjestelyjen ja tuen avulla. |
| --- | --- |

l)

kuluttajien, erityisesti uusiutuvan energian yhteisöjen, omistamien uusiutuvaan energiaan perustuvien kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojen edistäminen muun muassa sääntelytoimenpiteiden, rahoitusjärjestelyjen ja tuen avulla.

Kun jäsenvaltiot hyväksyvät tai panevat täytäntöön näitä toimenpiteitä, niiden on tehtävä niistä avoimia kaikille kuluttajille
  , mukaan lukien vuokralaisille, ja
  erityisesti niille, jotka elävät pienituloisissa tai haavoittuvissa kotitalouksissa ja joilla ei muutoin olisi riittävästi ennakkopääomaa voidakseen hyötyä niistä muuten
  , ja vaadittava, että merkittävä osa toimenpiteistä pannaan täytäntöön ensisijaisesti kotitalouksissa, jotka elävät direktiivin ... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] mukaisessa energiaköyhyydessä ja asuvat sosiaalisen asuntotuotannon asunnoissa
  .”;

| 13) | muutetaan 24 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   
  Jäsenvaltioiden on tuettava sellaisten uusiutuvaan energiaan perustuvien erittäin tehokkaiden neljännen ja viidennen sukupolven nykyisten kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojen uudistamista, jotka toimivat yksinomaan uusiutuvilla energialähteillä ja väistämättömällä hukkalämmöllä tai -kylmällä, sekä tällaisten verkkojen kehittämistä sen jälkeen, kun on toteutettu myönteinen talouteen ja ympäristöön liittyvä kustannus-hyötyanalyysi yhteistyössä asianomaisten paikallisviranomaisten kanssa.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppukäyttäjille annetaan tietoa energiatehokkuudesta
  , kasvihuonekaasupäästöistä
  ja uusiutuvan energian osuudesta näiden kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä helposti saavutettavalla tavalla esimerkiksi laskuissa tai toimittajien verkkosivustoilla ja pyynnöstä. Uusiutuvan energian osuutta koskeva tieto on ilmaistava vähintään prosenttiosuutena tietyn kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmän asiakkaiden lämmityksen ja jäähdytyksen kokonaisloppukulutuksesta ja sen on sisällettävä tieto siitä, kuinka paljon energiaa käytettiin yhden lämmitysyksikön toimittamiseen asiakkaalle tai loppukäyttäjälle.”; |
| --- | --- | --- |

13)

muutetaan 24 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   
  Jäsenvaltioiden on tuettava sellaisten uusiutuvaan energiaan perustuvien erittäin tehokkaiden neljännen ja viidennen sukupolven nykyisten kaukolämmitys- ja -jäähdytysverkkojen uudistamista, jotka toimivat yksinomaan uusiutuvilla energialähteillä ja väistämättömällä hukkalämmöllä tai -kylmällä, sekä tällaisten verkkojen kehittämistä sen jälkeen, kun on toteutettu myönteinen talouteen ja ympäristöön liittyvä kustannus-hyötyanalyysi yhteistyössä asianomaisten paikallisviranomaisten kanssa.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppukäyttäjille annetaan tietoa energiatehokkuudesta
  , kasvihuonekaasupäästöistä
  ja uusiutuvan energian osuudesta näiden kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä helposti saavutettavalla tavalla esimerkiksi laskuissa tai toimittajien verkkosivustoilla ja pyynnöstä. Uusiutuvan energian osuutta koskeva tieto on ilmaistava vähintään prosenttiosuutena tietyn kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmän asiakkaiden lämmityksen ja jäähdytyksen kokonaisloppukulutuksesta ja sen on sisällettävä tieto siitä, kuinka paljon energiaa käytettiin yhden lämmitysyksikön toimittamiseen asiakkaalle tai loppukäyttäjälle.”;

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä lisäämään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  , myös uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköstä tuotetun lämmön,
  ja hukkalämmön ja -kylmän osuutta kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä vähintään
  2,3
   prosenttiyksiköllä kausille 2021–2025 ja 2026–2030 laskettavana vuosittaisena keskiarvona alkaen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  , myös uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköstä tuotetun lämmön,
  tai hukkalämmön ja -kylmän osuudesta kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä vuonna 2020 ja säädettävä tämän saavuttamiseen tarvittavista toimenpiteistä. Uusiutuvan energian osuus on ilmaistava osuutena kokonaisloppukulutuksesta kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä normaaleihin keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin mukautettuna.
  Jäsenvaltiot, joissa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja hukkalämmön ja -kylmän osuus kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä on yli 60 prosenttia, voivat laskea tällaisen osuuden täyttävän ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen vaatimuksen.
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarvittavat toimenpiteet ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen toteuttamiseksi yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen I mukaisesti.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on pyrittävä lisäämään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  , myös uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköstä tuotetun lämmön,
  ja hukkalämmön ja -kylmän osuutta kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä vähintään
  2,3
   prosenttiyksiköllä kausille 2021–2025 ja 2026–2030 laskettavana vuosittaisena keskiarvona alkaen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian
  , myös uusiutuviin energialähteisiin perustuvasta sähköstä tuotetun lämmön,
  tai hukkalämmön ja -kylmän osuudesta kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä vuonna 2020 ja säädettävä tämän saavuttamiseen tarvittavista toimenpiteistä. Uusiutuvan energian osuus on ilmaistava osuutena kokonaisloppukulutuksesta kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä normaaleihin keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin mukautettuna.

Jäsenvaltiot, joissa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja hukkalämmön ja -kylmän osuus kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä on yli 60 prosenttia, voivat laskea tällaisen osuuden täyttävän ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen vaatimuksen.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarvittavat toimenpiteet ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen keskimääräisen lisäyksen toteuttamiseksi yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen I mukaisesti.”;

| c) | lisätään 4 a kohta seuraavasti:

  ”4 a.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien, joiden kapasiteetti on yli 25 MWth,
  haltijoita kannustetaan
  liittämään uusiutuvista lähteistä ja hukkalämmöstä ja -kylmästä peräisin olevan energian toimittajina olevat kolmannet osapuolet järjestelmäänsä tai
  tarjoutumaan
  liittämään toimittajina olevat kolmannet osapuolet siihen ja ostamaan niiltä uusiutuvista energialähteistä ja hukkalämmöstä ja -kylmästä tuotettua lämpöä tai kylmää kyseisen jäsenvaltion ▌ asettamien syrjimättömien kriteerien perusteella,
  jos liittäminen on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja
  jos tällaisten haltijoiden on toteutettava yksi tai useampia seuraavista:






  a) | vastattava uusilta asiakkailta tulevaan kysyntään; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 4 a kohta seuraavasti:

”4 a.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien, joiden kapasiteetti on yli 25 MWth,
  haltijoita kannustetaan
  liittämään uusiutuvista lähteistä ja hukkalämmöstä ja -kylmästä peräisin olevan energian toimittajina olevat kolmannet osapuolet järjestelmäänsä tai
  tarjoutumaan
  liittämään toimittajina olevat kolmannet osapuolet siihen ja ostamaan niiltä uusiutuvista energialähteistä ja hukkalämmöstä ja -kylmästä tuotettua lämpöä tai kylmää kyseisen jäsenvaltion ▌ asettamien syrjimättömien kriteerien perusteella,
  jos liittäminen on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja
  jos tällaisten haltijoiden on toteutettava yksi tai useampia seuraavista:

a)

vastattava uusilta asiakkailta tulevaan kysyntään;

| b) | korvattava olemassa olevaa lämmön tai kylmän tuotantokapasiteettia; |
| --- | --- |

b)

korvattava olemassa olevaa lämmön tai kylmän tuotantokapasiteettia;

| c) | laajennettava olemassa olevaa lämmön tai kylmän tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

c)

laajennettava olemassa olevaa lämmön tai kylmän tuotantokapasiteettia.

Jäsenvaltiot voivat päättää ottaa huomioon kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen käytetyn uusiutuvan sähkön tämän artiklan 4 kohdassa säädetyssä vuosittaisessa keskimääräisessä lisäyksessä. Edellä olevan 7 artiklan 1 kohdan b alakohtaan laskettua uusiutuvaa sähköä ei oteta huomioon 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Jos jäsenvaltiot päättävät ottaa kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen käytetyn uusiutuvan sähkön huomioon, niiden on ilmoitettava tästä komissiolle ennen tällaisen mekanismin käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen käytetyn uusiutuvan sähkön määrä asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisiin yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskeviin edistymisraportteihinsa.
  ”;

Jos jäsenvaltiot päättävät ottaa kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen käytetyn uusiutuvan sähkön huomioon, niiden on ilmoitettava tästä komissiolle ennen tällaisen mekanismin käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen käytetyn uusiutuvan sähkön määrä asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisiin yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskeviin edistymisraportteihinsa.

| d) | korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

  ”5.   Jäsenvaltiot voivat sallia kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmän haltijan kieltäytyä liittämästä toimittajana olevaa kolmatta osapuolta järjestelmäänsä ja ostamasta tältä lämpöä tai kylmää seuraavissa tilanteissa:






  a) | järjestelmässä ei ole tarvittavaa kapasiteettia uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan lämmön tai kylmän tai hukkalämmön ja -kylmän muiden toimitusten takia; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”5.   Jäsenvaltiot voivat sallia kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmän haltijan kieltäytyä liittämästä toimittajana olevaa kolmatta osapuolta järjestelmäänsä ja ostamasta tältä lämpöä tai kylmää seuraavissa tilanteissa:

a)

järjestelmässä ei ole tarvittavaa kapasiteettia uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan lämmön tai kylmän tai hukkalämmön ja -kylmän muiden toimitusten takia;

| b) | toimittajana olevan kolmannen osapuolen toimittama lämpö tai kylmä ei täytä kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmään liittämisen eikä luotettavan ja turvallisen toiminnan varmistamisen edellyttämiä teknisiä ominaisuuksia; |
| --- | --- |

b)

toimittajana olevan kolmannen osapuolen toimittama lämpö tai kylmä ei täytä kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmään liittämisen eikä luotettavan ja turvallisen toiminnan varmistamisen edellyttämiä teknisiä ominaisuuksia;

| c) | haltija voi osoittaa, että pääsyn tarjoaminen nostaisi lämmityksen tai jäähdytyksen kustannuksia kohtuuttomasti loppukäyttäjän kannalta verrattuna tilanteeseen, jossa käytetään pääasiallista paikallista lämmitys- tai jäähdytyslähdettä, jonka kanssa uusiutuva energialähde tai hukkalämpö ja -kylmä kilpailisi; |
| --- | --- |

c)

haltija voi osoittaa, että pääsyn tarjoaminen nostaisi lämmityksen tai jäähdytyksen kustannuksia kohtuuttomasti loppukäyttäjän kannalta verrattuna tilanteeseen, jossa käytetään pääasiallista paikallista lämmitys- tai jäähdytyslähdettä, jonka kanssa uusiutuva energialähde tai hukkalämpö ja -kylmä kilpailisi;

| d) | haltijan järjestelmä on [ehdotetun uudelleenlaaditun energiatehokkuusdirektiivin x artiklassa] annetun tehokkaan kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen määritelmän mukainen. |
| --- | --- |

d)

haltijan järjestelmä on [ehdotetun uudelleenlaaditun energiatehokkuusdirektiivin x artiklassa] annetun tehokkaan kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen määritelmän mukainen.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmän haltija kieltäytyy liittämästä lämmön tai kylmän toimittajaa järjestelmään ensimmäisen alakohdan nojalla, tämä haltija antaa tiedot kieltäytymisen perusteista sekä täytettävistä ehdoista ja järjestelmässä toteutettavista toimenpiteistä, joita siihen liittäminen edellyttäisi, toimivaltaiselle viranomaiselle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä on asiaankuuluva prosessi perusteettomien kieltäytymisten oikaisemista varten.

6.   Jäsenvaltioiden on otettava
  tarvittaessa
  käyttöön puitteet kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden ja teollisuuden ja kolmannen sektorin mahdollisten hukkalämmön ja -kylmän lähteiden väliselle koordinoinnille hukkalämmön ja -kylmän käytön helpottamiseksi. Koordinointipuitteilla on varmistettava
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltaminen sekä helpotettava
  hukkalämpöä ja -kylmää
  koskevaa vuoropuhelua
  vähintään seuraavien tahojen välillä:

| a) | kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijat; |
| --- | --- |

a)

kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijat;

| b) | kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien avulla taloudellisella tavalla talteenotettavissa olevaa hukkalämpöä ja -kylmää tuottavat teollisuuden ja palvelualojen yritykset, kuten palvelinkeskukset, teollisuuslaitokset, suuret liiketilat
  , energiavarastot
  ja julkinen liikenne; ▌ |
| --- | --- |

b)

kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien avulla taloudellisella tavalla talteenotettavissa olevaa hukkalämpöä ja -kylmää tuottavat teollisuuden ja palvelualojen yritykset, kuten palvelinkeskukset, teollisuuslaitokset, suuret liiketilat
  , energiavarastot
  ja julkinen liikenne; ▌

| c) | paikalliset energiainfrastruktuureiden suunnittelusta ja hyväksymisestä vastuussa olevat viranomaiset; |
| --- | --- |

c)

paikalliset energiainfrastruktuureiden suunnittelusta ja hyväksymisestä vastuussa olevat viranomaiset;

| d) | tieteelliset asiantuntijat, jotka työskentelevät uusimman tekniikan mukaisten erittäin energiatehokkaiden ja täysin uusiutuviin energialähteisiin perustuvien kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien parissa; |
| --- | --- |

d)

tieteelliset asiantuntijat, jotka työskentelevät uusimman tekniikan mukaisten erittäin energiatehokkaiden ja täysin uusiutuviin energialähteisiin perustuvien kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien parissa;

| e) | lämmitykseen ja jäähdytykseen osallistuvat uusiutuvan energian yhteisöt.
  ”; |
| --- | --- |

e)

lämmitykseen ja jäähdytykseen osallistuvat uusiutuvan energian yhteisöt.
  ”;

| e) | korvataan 8, 9 ja 10 kohta seuraavasti:

  ”8.   Jäsenvaltioiden on laadittava puitteet, joilla sähkönjakeluverkon haltijat arvioivat
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti
  vähintään joka neljäs vuosi yhteistyössä oman alueensa kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden kanssa kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien potentiaalia tuottaa tasehallinta- ja muita järjestelmäpalveluja, joihin kuuluvat esimerkiksi kysyntäjousto ja
  keskitetyistä ja hajautetuista
  uusiutuvista lähteistä tuotetun ylimääräisen sähkön lämpövarastointi, ja sitä, olisiko tunnistettu potentiaali resurssi- ja kustannustehokkaampaa kuin vaihtoehtoiset ratkaisut.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähkön siirto- ja jakeluverkkojen haltijat ottavat asianmukaisesti huomioon ensimmäisessä alakohdassa vaaditun arvioinnin tulokset verkon suunnittelussa, verkkoinvestoinneissa ja infrastruktuurin kehittämisessä omilla alueillaan.
  Jäsenvaltioiden on helpotettava koordinointia kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden ja sähkön siirto- ja jakeluverkkojen haltijoiden välillä, jotta varmistetaan, että kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden tasehallinta-, varastointi- ja muut joustopalvelut, kuten kysyntäjousto, toimivat jäsenvaltioiden sähkömarkkinoilla
  syrjimättömällä tavalla
  .
  Jäsenvaltiot voivat laajentaa ensimmäisessä ja kolmannessa alakohdassa esitettyjä arviointi- ja koordinointivaatimuksia koskemaan kaasun siirto- ja jakeluverkkojen, mukaan luettuna vetyverkot ja muut energiaverkot, haltijoita.


  9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltainen viranomainen määrittelee selkeästi, asettaa julkisesti saataville ja panee täytäntöön kuluttajien oikeudet ja kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien tämän artiklan mukaista toimintaa koskevat säännöt.






  10. | Jäsenvaltioiden ei edellytetä soveltavan 2 
  kohtaa
  silloin, kun vähintään yksi seuraavista ehdoista toteutuu:






  a) | sen kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen osuus oli pienempi tai yhtä suuri kuin 2 prosenttia lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävän energian kokonaisloppukulutuksesta 24 päivänä joulukuuta 2018; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

korvataan 8, 9 ja 10 kohta seuraavasti:

”8.   Jäsenvaltioiden on laadittava puitteet, joilla sähkönjakeluverkon haltijat arvioivat
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti
  vähintään joka neljäs vuosi yhteistyössä oman alueensa kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden kanssa kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien potentiaalia tuottaa tasehallinta- ja muita järjestelmäpalveluja, joihin kuuluvat esimerkiksi kysyntäjousto ja
  keskitetyistä ja hajautetuista
  uusiutuvista lähteistä tuotetun ylimääräisen sähkön lämpövarastointi, ja sitä, olisiko tunnistettu potentiaali resurssi- ja kustannustehokkaampaa kuin vaihtoehtoiset ratkaisut.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähkön siirto- ja jakeluverkkojen haltijat ottavat asianmukaisesti huomioon ensimmäisessä alakohdassa vaaditun arvioinnin tulokset verkon suunnittelussa, verkkoinvestoinneissa ja infrastruktuurin kehittämisessä omilla alueillaan.

Jäsenvaltioiden on helpotettava koordinointia kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden ja sähkön siirto- ja jakeluverkkojen haltijoiden välillä, jotta varmistetaan, että kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmien haltijoiden tasehallinta-, varastointi- ja muut joustopalvelut, kuten kysyntäjousto, toimivat jäsenvaltioiden sähkömarkkinoilla
  syrjimättömällä tavalla
  .

Jäsenvaltiot voivat laajentaa ensimmäisessä ja kolmannessa alakohdassa esitettyjä arviointi- ja koordinointivaatimuksia koskemaan kaasun siirto- ja jakeluverkkojen, mukaan luettuna vetyverkot ja muut energiaverkot, haltijoita.

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltainen viranomainen määrittelee selkeästi, asettaa julkisesti saataville ja panee täytäntöön kuluttajien oikeudet ja kaukolämmitys- tai -jäähdytysjärjestelmien tämän artiklan mukaista toimintaa koskevat säännöt.

10.

a)

sen kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen osuus oli pienempi tai yhtä suuri kuin 2 prosenttia lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävän energian kokonaisloppukulutuksesta 24 päivänä joulukuuta 2018;

| b) | sen kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen osuus nostetaan yli 2 prosenttiin kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä käytettävän energian kokonaisloppukulutuksesta 24 päivänä joulukuuta 2018 kehittämällä uusia tehokkaita kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmiä asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen I mukaisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman ja tämän direktiivin 23 artiklan 1a kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

b)

sen kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen osuus nostetaan yli 2 prosenttiin kaukolämmityksessä ja -jäähdytyksessä käytettävän energian kokonaisloppukulutuksesta 24 päivänä joulukuuta 2018 kehittämällä uusia tehokkaita kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmiä asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen I mukaisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman ja tämän direktiivin 23 artiklan 1a kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella;

| c) | kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä 90 prosenttia energian kokonaisloppukulutuksesta tapahtuu kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä, jotka ovat [ehdotetun uudelleenlaaditun energiatehokkuusdirektiivin x artiklassa] säädetyn määritelmän mukaisia.”; |
| --- | --- |

c)

kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä 90 prosenttia energian kokonaisloppukulutuksesta tapahtuu kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmissä, jotka ovat [ehdotetun uudelleenlaaditun energiatehokkuusdirektiivin x artiklassa] säädetyn määritelmän mukaisia.”;

| 14) | korvataan 25 artikla seuraavasti:

  ”25 artikla

  Liikennealan kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen uusiutuvan energian käytöllä


  1.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava polttoaineiden toimittajille velvoite sen varmistamiseksi, että






  a) | liikennealalle toimitettava uusiutuvien polttoaineiden ja uusiutuvan sähkön määrä vähentää kasvihuonekaasuintensiteettiä vähintään
  16
   prosentilla vuoteen 2030 mennessä 27 artiklan 1 kohdan b alakohdassa annettuun perustasoon verrattuna jäsenvaltion asettaman ▌ kehityskulun mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

14)

korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

Liikennealan kasvihuonekaasuintensiteetin vähentäminen uusiutuvan energian käytöllä

1.   Kunkin jäsenvaltion on asetettava polttoaineiden toimittajille velvoite sen varmistamiseksi, että

a)

liikennealalle toimitettava uusiutuvien polttoaineiden ja uusiutuvan sähkön määrä vähentää kasvihuonekaasuintensiteettiä vähintään
  16
   prosentilla vuoteen 2030 mennessä 27 artiklan 1 kohdan b alakohdassa annettuun perustasoon verrattuna jäsenvaltion asettaman ▌ kehityskulun mukaisesti;

| b) | liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun osuus liikennealalle toimitetusta energiasta on vähintään ▌ 0,5 prosenttia vuonna 2025 ja
  vähintään
  2,2 prosenttia vuonna 2030 ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuus on vähintään 2,6 prosenttia
  vuonna 2028 ja vähintään 5,7 prosenttia
  vuonna 2030; |
| --- | --- |

b)

liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun osuus liikennealalle toimitetusta energiasta on vähintään ▌ 0,5 prosenttia vuonna 2025 ja
  vähintään
  2,2 prosenttia vuonna 2030 ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden osuus on vähintään 2,6 prosenttia
  vuonna 2028 ja vähintään 5,7 prosenttia
  vuonna 2030;

| b a) | polttoaineiden toimittajien on vuodesta 2030 alkaen toimitettava vähintään 1,2 prosenttia muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista ja uusiutuvasta vedystä sellaisen meriliikenteen muodon käyttöön, jossa päästöjä on vaikea vähentää. Jäsenvaltio, jonka alueella ei ole merisatamia, voi päättää olla soveltamatta tätä säännöstä. Jäsenvaltion, joka aikoo käyttää tätä poikkeusta, on ilmoitettava siitä komissiolle viimeistään vuoden kuluttua ... päivästä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä]. Kaikista myöhemmistä muutoksista on myös toimitettava tieto komissiolle.



  Jos liitteessä IX olevassa A osassa olevaa raaka-aineiden luetteloa muutetaan 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti, raaka-aineesta tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun vähimmäisosuutta tämän kohdan b alakohdassa tarkoitetussa liikennealalle toimitetussa energiassa on korotettava vastaavasti ja sen on perustuttava komission tekemään vaikutustenarviointiin.


  Komissio arvioi 1 kohdassa säädettyä velvoitetta ja antaa säädösehdotuksen vuoteen 2025 mennessä sen nostamisesta, jos uusiutuvan energian tuotannon kustannukset ovat edelleen alentuneet merkittävästi, jos tällainen nostaminen on tarpeen unionin kansainvälisten vähähiilisyyttä koskevien sitoumusten noudattamiseksi tai jos se on perusteltua unionin energiankulutuksen huomattavan vähenemisen vuoksi.

  Jäsenvaltioiden on a alakohdassa tarkoitetun vähennyksen ja b alakohdassa tarkoitetun osuuden laskemista varten otettava huomioon muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet myös silloin, kun niitä käytetään välituotteina tavanomaisten
  liikennepolttoaineiden
  tuotannossa. Jäsenvaltiot voivat a alakohdassa tarkoitetun vähennyksen laskemista varten ottaa huomioon kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet.
  Asettaessaan velvoitetta polttoaineiden toimittajille jäsenvaltiot voivat vapauttaa polttoaineiden toimittajat, jotka toimittavat sähköä tai muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia liikenteen polttoaineita, vaatimuksesta noudattaa näiden polttoaineiden suhteen liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun vähimmäisosuutta. |
| --- | --- |

b a)

polttoaineiden toimittajien on vuodesta 2030 alkaen toimitettava vähintään 1,2 prosenttia muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista ja uusiutuvasta vedystä sellaisen meriliikenteen muodon käyttöön, jossa päästöjä on vaikea vähentää. Jäsenvaltio, jonka alueella ei ole merisatamia, voi päättää olla soveltamatta tätä säännöstä. Jäsenvaltion, joka aikoo käyttää tätä poikkeusta, on ilmoitettava siitä komissiolle viimeistään vuoden kuluttua ... päivästä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä]. Kaikista myöhemmistä muutoksista on myös toimitettava tieto komissiolle.

Jäsenvaltioiden on a alakohdassa tarkoitetun vähennyksen ja b alakohdassa tarkoitetun osuuden laskemista varten otettava huomioon muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet myös silloin, kun niitä käytetään välituotteina tavanomaisten
  liikennepolttoaineiden
  tuotannossa. Jäsenvaltiot voivat a alakohdassa tarkoitetun vähennyksen laskemista varten ottaa huomioon kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet.

Asettaessaan velvoitetta polttoaineiden toimittajille jäsenvaltiot voivat vapauttaa polttoaineiden toimittajat, jotka toimittavat sähköä tai muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia liikenteen polttoaineita, vaatimuksesta noudattaa näiden polttoaineiden suhteen liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun vähimmäisosuutta.

2.   Jäsenvaltioiden on perustettava mekanismi, jonka avulla niiden alueella toimivat polttoaineiden toimittajat voivat vaihtaa keskenään uusiutuvan energian toimittamista liikennealalle koskevia hyvityksiä. Talouden toimijat, jotka toimittavat uusiutuvaa sähköä
  sähkökäyttöisille kevyille ja raskaille hyötyajoneuvoille
  julkisten latauspisteiden kautta
  tai uusiutuvaa energiaa
  , saavat hyvityksiä riippumatta siitä, koskeeko niitä jäsenvaltion polttoaineiden toimittajille asettama velvoite, ja voivat myydä näitä hyvityksiä polttoaineiden toimittajille, jotka saavat käyttää hyvityksiä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa annetun velvoitteen täyttämiseen.
  Jäsenvaltiot voivat päättää sisällyttää yksityiset latausasemat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun mekanismiin, jos voidaan osoittaa, että kyseisille yksityisille latausasemille toimitettua uusiutuvaa sähköä toimitetaan ainoastaan sähköajoneuvoille.
  ”;

| 15) | muutetaan 26 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Kun lasketaan 7 artiklassa tarkoitettua jäsenvaltion uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutusta ja 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitetta, biopolttoaineiden ja bionesteiden sekä liikenteessä kulutettujen biomassapolttoaineiden, jos ne on tuotettu ravinto- ja rehukasveista, osuus saa olla enintään yhden prosenttiyksikön suurempi kuin tällaisten polttoaineiden osuus energian loppukulutuksesta liikennealalla kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2020 ja enintään 7 prosenttia liikennealan energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa.

  Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä sallia ensimmäisestä alakohdasta poikkeuksen, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla jättää sähköntuotannossa käytettävät bionesteet ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun enimmäismäärän, joka on 7 prosenttia energian loppukulutuksesta maantie- ja rautatieliikenteen alalla, laskennan ulkopuolelle, edellyttäen, että tällainen poikkeus on perusteltu paikallisten erityispiirteiden vuoksi. Jäsenvaltioiden on tehtävä poikkeusta koskeva pyyntö komissiolle viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [päivä, jona tämä muutosdirektiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä] ja esitettävä ajantasaiset tieteelliset ja tekniset perustelut tällaiselle poikkeukselle. Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä kolmen kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta.”; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

muutetaan 26 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Kun lasketaan 7 artiklassa tarkoitettua jäsenvaltion uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutusta ja 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitetta, biopolttoaineiden ja bionesteiden sekä liikenteessä kulutettujen biomassapolttoaineiden, jos ne on tuotettu ravinto- ja rehukasveista, osuus saa olla enintään yhden prosenttiyksikön suurempi kuin tällaisten polttoaineiden osuus energian loppukulutuksesta liikennealalla kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2020 ja enintään 7 prosenttia liikennealan energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa.

Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä sallia ensimmäisestä alakohdasta poikkeuksen, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla jättää sähköntuotannossa käytettävät bionesteet ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun enimmäismäärän, joka on 7 prosenttia energian loppukulutuksesta maantie- ja rautatieliikenteen alalla, laskennan ulkopuolelle, edellyttäen, että tällainen poikkeus on perusteltu paikallisten erityispiirteiden vuoksi. Jäsenvaltioiden on tehtävä poikkeusta koskeva pyyntö komissiolle viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [päivä, jona tämä muutosdirektiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä] ja esitettävä ajantasaiset tieteelliset ja tekniset perustelut tällaiselle poikkeukselle. Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä kolmen kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta.”;

| i a) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:



  ”Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu biopolttoaineiden ja bionesteiden osuus on jäsenvaltiossa alle yhden prosentin, sitä voidaan kasvattaa enintään kahteen prosenttiin maantie- ja rautatieliikennealan energian loppukulutuksesta.”; |
| --- | --- |

i a)

i a)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu biopolttoaineiden ja bionesteiden osuus on jäsenvaltiossa alle yhden prosentin, sitä voidaan kasvattaa enintään kahteen prosenttiin maantie- ja rautatieliikennealan energian loppukulutuksesta.”;

| ii) | korvataan neljäs alakohta seuraavasti:
  ”Jos ravinto- tai rehukasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden sekä liikenteessä kulutettujen biomassapolttoaineiden osuus on jäsenvaltiossa rajattu alle 7 prosenttiin tai jäsenvaltio päättää rajata osuutta vielä pienemmäksi, se voi pienentää 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitetta vastaavasti sen mukaan, millainen vaikutus näillä polttoaineilla olisi ollut kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on katsottava noiden polttoaineiden vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä 50 prosenttia.”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan neljäs alakohta seuraavasti:

”Jos ravinto- tai rehukasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden sekä liikenteessä kulutettujen biomassapolttoaineiden osuus on jäsenvaltiossa rajattu alle 7 prosenttiin tai jäsenvaltio päättää rajata osuutta vielä pienemmäksi, se voi pienentää 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoitetta vastaavasti sen mukaan, millainen vaikutus näillä polttoaineilla olisi ollut kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on katsottava noiden polttoaineiden vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä 50 prosenttia.”;

| b) | muutetaan
  2 
  kohta seuraavasti:










  i) | korvataan ensimmäisessä ja viidennessä alakohdassa ilmaisu ”25 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vähimmäisosuus” ilmaisulla ”25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoite”; |
| --- | --- | --- |

b)

muutetaan
  2 
  kohta seuraavasti:

muutetaan

kohta seuraavasti:

i)

i)

korvataan ensimmäisessä ja viidennessä alakohdassa ilmaisu ”25 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vähimmäisosuus” ilmaisulla ”25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu kasvihuonekaasuintensiteetin vähennystavoite”;

| ii) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Tämä raja lasketaan viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä] nollaan prosenttiin.”; |
| --- | --- |

ii)

ii)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Tämä raja lasketaan viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä] nollaan prosenttiin.”;

”Tämä raja lasketaan viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivä] nollaan prosenttiin.”;

| iii) | lisätään neljännen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:




  ”Komissio antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 Euroopan parlamentille ja neuvostolle päivitetyn kertomuksen asianomaisten ravinto- ja rehukasvien tuotannon maailmanlaajuisesta laajentumisesta. Päivitetyn kertomuksen on sisällettävä viimeisimmät metsäkatoa ja suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavia raaka-aineita koskevat tiedot kahden edeltäneen vuoden ajalta, ja siinä on käsiteltävä muita suuren riskin hyödykkeitä, jotka kuuluvat suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden luokkaan. Kuudennessa alakohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä sovellettaessa maailmanlaajuisen tuotantoalueen keskimääräisen vuotuisen laajenemisen enimmäisosuus suurissa hiilivarastoissa on 7,9 prosenttia.”; |
| --- | --- |

iii)

iii)

lisätään neljännen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

lisätään neljännen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Komissio antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 Euroopan parlamentille ja neuvostolle päivitetyn kertomuksen asianomaisten ravinto- ja rehukasvien tuotannon maailmanlaajuisesta laajentumisesta. Päivitetyn kertomuksen on sisällettävä viimeisimmät metsäkatoa ja suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavia raaka-aineita koskevat tiedot kahden edeltäneen vuoden ajalta, ja siinä on käsiteltävä muita suuren riskin hyödykkeitä, jotka kuuluvat suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden luokkaan. Kuudennessa alakohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä sovellettaessa maailmanlaajuisen tuotantoalueen keskimääräisen vuotuisen laajenemisen enimmäisosuus suurissa hiilivarastoissa on 7,9 prosenttia.”;

”Komissio antaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 Euroopan parlamentille ja neuvostolle päivitetyn kertomuksen asianomaisten ravinto- ja rehukasvien tuotannon maailmanlaajuisesta laajentumisesta. Päivitetyn kertomuksen on sisällettävä viimeisimmät metsäkatoa ja suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavia raaka-aineita koskevat tiedot kahden edeltäneen vuoden ajalta, ja siinä on käsiteltävä muita suuren riskin hyödykkeitä, jotka kuuluvat suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden luokkaan. Kuudennessa alakohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä sovellettaessa maailmanlaajuisen tuotantoalueen keskimääräisen vuotuisen laajenemisen enimmäisosuus suurissa hiilivarastoissa on 7,9 prosenttia.”;

| 16) | muutetaan 27 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Liikennealalla käytetyt ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita niiden loppukäytöstä riippumatta koskevat laskentasäännöt”; |
| --- | --- | --- |

16)

muutetaan 27 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Liikennealalla käytetyt ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita niiden loppukäytöstä riippumatta koskevat laskentasäännöt”;

| b) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Edellä 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasuintensiteetin vähennyksen laskennassa sovelletaan seuraavia sääntöjä:






  a) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähennys lasketaan seuraavasti:






  i) | biopolttoaineille ja biokaasulle kertomalla näiden polttoaineiden kaikille liikennemuodoille toimitettu määrä niiden 31 artiklan mukaisesti määritetyllä päästövähennyksellä; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Edellä 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasuintensiteetin vähennyksen laskennassa sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähennys lasketaan seuraavasti:

i)

biopolttoaineille ja biokaasulle kertomalla näiden polttoaineiden kaikille liikennemuodoille toimitettu määrä niiden 31 artiklan mukaisesti määritetyllä päästövähennyksellä;

| ii) | muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille kertomalla näiden polttoaineiden kaikille liikennemuodoille toimitettu määrä niiden 29 a artiklan 3 kohdan nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä määritetyillä päästövähennyksillä; |
| --- | --- |

ii)

muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille kertomalla näiden polttoaineiden kaikille liikennemuodoille toimitettu määrä niiden 29 a artiklan 3 kohdan nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä määritetyillä päästövähennyksillä;

| iii) | uusiutuvalle energialle kertomalla uusiutuvan sähkön kaikille liikennemuodoille toimitettu määrä ▌fossiilisella vertailukohdalla.

  Liitteessä V annettua vertailukohtaa ECF(e) on käytettävä 31 päivään joulukuuta 2029. Tammikuun 1 päivästä 2030 on käytettävä liitteessä V annettua vertailukohtaa EF(t).


  Uusiutuvan sähkön käytöllä liikenteessä vuonna 2030 saavutetut kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset, jotka lasketaan soveltaen vertailukohtaa EF(t), muodostavat kuitenkin uusiutuvan sähkön lisäosuuden siihen nähden, mitä oli jo saavutettu 31 päivään joulukuuta 2029 mennessä päästövähennyksiä vuodesta 2030 alkaen laskettaessa käytettävällä vertailukohdalla EC(Fe). |
| --- | --- |

iii)

uusiutuvalle energialle kertomalla uusiutuvan sähkön kaikille liikennemuodoille toimitettu määrä ▌fossiilisella vertailukohdalla.

| b) | 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu perustaso lasketaan kertomalla liikennealalle toimitetun energian määrä liitteessä V annetulla fossiilisella vertailukohdalla EF(t). |
| --- | --- |

b)

25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu perustaso lasketaan kertomalla liikennealalle toimitetun energian määrä liitteessä V annetulla fossiilisella vertailukohdalla EF(t).

| c) | Asiaankuuluvien energiamäärien laskennassa käytetään seuraavia sääntöjä:






  i) | määritettäessä liikennealalle toimitetun energian määrää on käytettävä liitteessä III vahvistettuja liikenteen polttoaineiden energiasisältöjä; |
| --- | --- | --- |

c)

Asiaankuuluvien energiamäärien laskennassa käytetään seuraavia sääntöjä:

i)

määritettäessä liikennealalle toimitetun energian määrää on käytettävä liitteessä III vahvistettuja liikenteen polttoaineiden energiasisältöjä;

| ii) | määritettäessä niiden liikenteen polttoaineiden energiasisältöä, joita ei ole sisällytetty liitteeseen III, jäsenvaltioiden on käytettävä asiaankuuluvia polttoaineiden lämpöarvojen määrittämistä koskevia eurooppalaisia standardeja. Jos tätä tarkoitusta varten ei ole hyväksytty eurooppalaista standardia, on käytettävä asiaankuuluvia ISO-standardeja; |
| --- | --- |

ii)

määritettäessä niiden liikenteen polttoaineiden energiasisältöä, joita ei ole sisällytetty liitteeseen III, jäsenvaltioiden on käytettävä asiaankuuluvia polttoaineiden lämpöarvojen määrittämistä koskevia eurooppalaisia standardeja. Jos tätä tarkoitusta varten ei ole hyväksytty eurooppalaista standardia, on käytettävä asiaankuuluvia ISO-standardeja;

| iii) | liikennealalle toimitetun uusiutuvan sähkön määrä määritetään kertomalla tälle alalle toimitetun sähkön määrä jäsenvaltion alueella edellisten kahden vuoden aikana toimitetun uusiutuvan sähkön keskimääräisellä osuudella. Poikkeuksena sähkö, joka saadaan suorasta liitännästä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottavaan laitokseen ja jota toimitetaan liikennealalle, lasketaan täysimääräisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetuksi; |
| --- | --- |

iii)

liikennealalle toimitetun uusiutuvan sähkön määrä määritetään kertomalla tälle alalle toimitetun sähkön määrä jäsenvaltion alueella edellisten kahden vuoden aikana toimitetun uusiutuvan sähkön keskimääräisellä osuudella. Poikkeuksena sähkö, joka saadaan suorasta liitännästä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottavaan laitokseen ja jota toimitetaan liikennealalle, lasketaan täysimääräisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetuksi;

| iv) | liitteessä IX olevassa B osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja biokaasun osuus liikennealalle toimitettujen polttoaineiden ja sähkön energiasisällöstä on rajattava Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta 1,7 prosenttiin.

  Jos liitteessä IX olevassa B osassa olevaa raaka-aineiden luetteloa muutetaan 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti, tällaisten biopolttoaineiden ja biokaasun enimmäisosuutta on korotettava vastaavasti ja sen on perustuttava komission tekemään vaikutustenarviointiin. |
| --- | --- |

iv)

liitteessä IX olevassa B osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja biokaasun osuus liikennealalle toimitettujen polttoaineiden ja sähkön energiasisällöstä on rajattava Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta 1,7 prosenttiin.

| d) | Kasvihuonekaasuintensiteetin vähennys uusiutuvan energian käytöstä määritetään jakamalla kaikille liikennemuodoille toimitettujen biopolttoaineiden, biokaasun ja uusiutuvan sähkön käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästöjen vähennys perustasolla.
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 35 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi liitteessä III lueteltujen liikenteen polttoaineiden energiasisältöjen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisesti.”; |
| --- | --- |

d)

Kasvihuonekaasuintensiteetin vähennys uusiutuvan energian käytöstä määritetään jakamalla kaikille liikennemuodoille toimitettujen biopolttoaineiden, biokaasun ja uusiutuvan sähkön käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästöjen vähennys perustasolla.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 35 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi liitteessä III lueteltujen liikenteen polttoaineiden energiasisältöjen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisesti.”;

| c) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Edellä 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden laskennassa sovelletaan seuraavia sääntöjä:






  a) | laskettaessa nimittäjää, eli liikennealalla kulutetun energian määrää, huomioon on otettava kaikki liikennealalle toimitetut polttoaineet ja sähkö; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Edellä 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden laskennassa sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a)

laskettaessa nimittäjää, eli liikennealalla kulutetun energian määrää, huomioon on otettava kaikki liikennealalle toimitetut polttoaineet ja sähkö;

| b) | laskettaessa osoittajaa huomioon on otettava liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun sekä unionin alueella kaikille liikennemuodoille toimitettujen muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden energiasisältö; |
| --- | --- |

b)

laskettaessa osoittajaa huomioon on otettava liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun sekä unionin alueella kaikille liikennemuodoille toimitettujen muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden energiasisältö;

| c) | liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun sekä lento- ja vesiliikenteelle toimitettujen muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden osuuden katsotaan olevan 1,2-kertainen niiden energiasisältöön verrattuna.”; |
| --- | --- |

c)

liitteessä IX olevassa A osassa mainituista raaka-aineista tuotettujen kehittyneiden biopolttoaineiden ja biokaasun sekä lento- ja vesiliikenteelle toimitettujen muuta kuin biologista alkuperää olevien polttoaineiden osuuden katsotaan olevan 1,2-kertainen niiden energiasisältöön verrattuna.”;

| d) | kumotaan 2 kohta; |
| --- | --- |

d)

kumotaan 2 kohta;

| e) | korvataan
  3 kohta seuraavasti:



  ”3.
     
  Jos sähköä käytetään muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuottamiseen suoraan tai välituotteiden tuottamiseen, uusiutuvan energian osuuden määrittämisessä on käytettävä uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön keskimääräistä osuutta tuotantomaassa, mitattuna kaksi vuotta ennen kyseistä vuotta.




  Sähkö, joka saadaan suorasta liitännästä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottavaan yhteen tai useampaan laitokseen, voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvista energialähteistä tuotetuksi sähköksi muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa, edellyttäen, että kyseinen sähkö on toimitettu ottamatta sähköä verkosta.




  Verkosta otettu sähkö voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvaksi edellyttäen, että se on tuotettu yksinomaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvat ominaisuudet ja kaikki muut asianmukaiset kriteerit on osoitettu ja on varmistettu, että tämän sähkön uusiutuvista ominaisuuksista voidaan hyötyä vain kerran ja vain yhdellä loppukäytön alalla.




  Tämä voidaan täyttää noudattamalla seuraavia vaatimuksia:










  a) | Uusiutuvan energian ominaisuuksien osoittamiseksi polttoaineiden tuottajia olisi vaadittava tekemään yksi tai useampi uusiutuvan energian ostosopimus sellaisen laitoksen kanssa, jossa tuotetaan sähköä määrä, joka vastaa vähintään täysin uusiutuvaksi väitetyn sähkön määrää. |
| --- | --- | --- |

e)

korvataan
  3 kohta seuraavasti:

korvataan

”3.
     
  Jos sähköä käytetään muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuottamiseen suoraan tai välituotteiden tuottamiseen, uusiutuvan energian osuuden määrittämisessä on käytettävä uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön keskimääräistä osuutta tuotantomaassa, mitattuna kaksi vuotta ennen kyseistä vuotta.

Sähkö, joka saadaan suorasta liitännästä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottavaan yhteen tai useampaan laitokseen, voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvista energialähteistä tuotetuksi sähköksi muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa, edellyttäen, että kyseinen sähkö on toimitettu ottamatta sähköä verkosta.

Verkosta otettu sähkö voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvaksi edellyttäen, että se on tuotettu yksinomaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvat ominaisuudet ja kaikki muut asianmukaiset kriteerit on osoitettu ja on varmistettu, että tämän sähkön uusiutuvista ominaisuuksista voidaan hyötyä vain kerran ja vain yhdellä loppukäytön alalla.

Tämä voidaan täyttää noudattamalla seuraavia vaatimuksia:

a)

Uusiutuvan energian ominaisuuksien osoittamiseksi polttoaineiden tuottajia olisi vaadittava tekemään yksi tai useampi uusiutuvan energian ostosopimus sellaisen laitoksen kanssa, jossa tuotetaan sähköä määrä, joka vastaa vähintään täysin uusiutuvaksi väitetyn sähkön määrää.

| b) | Yhdellä tai useammalla sähkönostosopimuksella ostetun uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuottamiseen verkosta otetun sähkön määrän välinen tasapaino on saavutettava neljännesvuosittain, jotta tuotanto voidaan luokitella täysin muuta kuin biologista alkuperää olevaksi uusiutuvaksi polttoaineeksi. |
| --- | --- |

b)

Yhdellä tai useammalla sähkönostosopimuksella ostetun uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuottamiseen verkosta otetun sähkön määrän välinen tasapaino on saavutettava neljännesvuosittain, jotta tuotanto voidaan luokitella täysin muuta kuin biologista alkuperää olevaksi uusiutuvaksi polttoaineeksi.

Tammikuun 1 päivästä 2030 alkaen yhdellä tai useammalla sähkönostosopimuksella ostetun uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuottamiseen verkosta otetun sähkön määrän välinen tasapaino on saavutettava joko kuukausittain, neljännesvuosittain tai vuosittain, jotta tuotanto voidaan luokitella täysin muuta kuin biologista alkuperää olevaksi uusiutuvaksi polttoaineeksi. Ajallinen korrelaatio riippuu komission suorittamasta arvioinnista. Tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin olemassa oleviin laitoksiin, myös ennen vuotta 2030 käyttöön otettuihin laitoksiin.

Elektrolyysilaitteen sijainnin osalta vähintään yhden seuraavista ehdoista on toteuduttava:

| a) | uusiutuvan sähkön ostosopimuksen nojalla uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottava laitos sijaitsee samassa maassa kuin elektrolyysilaite tai naapurimaassa; tai |
| --- | --- |

a)

uusiutuvan sähkön ostosopimuksen nojalla uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottava laitos sijaitsee samassa maassa kuin elektrolyysilaite tai naapurimaassa; tai

| b) | uusiutuvan sähkön ostosopimuksen nojalla uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottava laitos sijaitsee offshore-tarjousalueella sen maan vieressä, jossa elektrolyysilaite sijaitsee, tai naapurimaassa. |
| --- | --- |

b)

uusiutuvan sähkön ostosopimuksen nojalla uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tuottava laitos sijaitsee offshore-tarjousalueella sen maan vieressä, jossa elektrolyysilaite sijaitsee, tai naapurimaassa.

Verkosta otettu tai energian varastointilaitoksesta uudelleen syötetty sähkö voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvaksi edellyttäen, että se on tuotettu yksinomaan uusiutuvista energialähteistä ja uusiutuvat ominaisuudet ja kaikki muut asianmukaiset kriteerit on osoitettu ja on varmistettu, että tämän sähkön uusiutuvista ominaisuuksista voidaan hyötyä vain kerran ja vain yhdellä loppukäytön alalla. [tark. 13]

Aurinkoenergialla toimivalla ajoneuvolla tuotettu sähkö, jota käytetään itse ajoneuvon liikkumiseen, voidaan kokonaisuudessaan laskea uusiutuvaksi sähköksi.”; [tark. 32]

| 17) | muutetaan 28 artikla seuraavasti:






  a) | kumotaan 2, 3 ja 4 kohta; |
| --- | --- | --- |

17)

muutetaan 28 artikla seuraavasti:

a)

kumotaan 2, 3 ja 4 kohta;

| b) | korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä tarkentamalla menetelmät, joilla määritetään fossiilisten polttoaineiden kanssa yhteisessä prosessissa jalostettavasta biomassasta saatavan biopolttoaineen ja liikenteessä käytettävän biokaasun osuus.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä tarkentamalla menetelmät, joilla määritetään fossiilisten polttoaineiden kanssa yhteisessä prosessissa jalostettavasta biomassasta saatavan biopolttoaineen ja liikenteessä käytettävän biokaasun osuus.”;

| b a) | korvataan 6 kohdan c ja d alakohta seuraavasti:










  ”c) | tarve välttää merkittävät vääristävät vaikutukset (sivu)tuotteiden, jätteiden tai tähteiden markkinoihin ottaen huomioon raaka-aineiden saatavuus tulevaisuudessa ja tarve välttää markkinoiden vääristyminen, joka johtaa raaka-aineiden laajamittaiseen tuontiin; |
| --- | --- | --- |

b a)

b a)

korvataan 6 kohdan c ja d alakohta seuraavasti:

korvataan 6 kohdan c ja d alakohta seuraavasti:

”c)

”c)

tarve välttää merkittävät vääristävät vaikutukset (sivu)tuotteiden, jätteiden tai tähteiden markkinoihin ottaen huomioon raaka-aineiden saatavuus tulevaisuudessa ja tarve välttää markkinoiden vääristyminen, joka johtaa raaka-aineiden laajamittaiseen tuontiin;

tarve välttää merkittävät vääristävät vaikutukset (sivu)tuotteiden, jätteiden tai tähteiden markkinoihin ottaen huomioon raaka-aineiden saatavuus tulevaisuudessa ja tarve välttää markkinoiden vääristyminen, joka johtaa raaka-aineiden laajamittaiseen tuontiin;

| d) | päästöjen elinkaarianalyysiin perustuva kasvihuonekaasupäästöjen huomattavan vähentämisen mahdollisuus fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna ottaen huomioon käytettävissä olevat raaka-ainemäärät ja jo olemassa olevien kilpailevien teollisten käyttötarkoitusten osuus ja ottaen asianmukaisesti huomioon kansalliset erityispiirteet;”; |
| --- | --- |

d)

d)

päästöjen elinkaarianalyysiin perustuva kasvihuonekaasupäästöjen huomattavan vähentämisen mahdollisuus fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna ottaen huomioon käytettävissä olevat raaka-ainemäärät ja jo olemassa olevien kilpailevien teollisten käyttötarkoitusten osuus ja ottaen asianmukaisesti huomioon kansalliset erityispiirteet;”;

päästöjen elinkaarianalyysiin perustuva kasvihuonekaasupäästöjen huomattavan vähentämisen mahdollisuus fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna ottaen huomioon käytettävissä olevat raaka-ainemäärät ja jo olemassa olevien kilpailevien teollisten käyttötarkoitusten osuus ja ottaen asianmukaisesti huomioon kansalliset erityispiirteet;”;

| c) | korvataan 7 kohdassa ilmaisu ”25 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyllä” ilmaisulla ”25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa säädetyllä”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 7 kohdassa ilmaisu ”25 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyllä” ilmaisulla ”25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa säädetyllä”;

| 18) | muutetaan 29 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:








  -i) | korvataan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”Biopolttoaineista, bionesteistä ja biomassapolttoaineista peräisin oleva energia otetaan huomioon tämän alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa ainoastaan, jos ne täyttävät tämän artiklan 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja jos ne ottavat huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistetun jätehierarkian ja 3 artiklassa tarkoitetun kaskadikäyttöperiaatteen:” [tark. 43]; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

muutetaan 29 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

-i)

-i)

korvataan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

korvataan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”Biopolttoaineista, bionesteistä ja biomassapolttoaineista peräisin oleva energia otetaan huomioon tämän alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa ainoastaan, jos ne täyttävät tämän artiklan 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja jos ne ottavat huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistetun jätehierarkian ja 3 artiklassa tarkoitetun kaskadikäyttöperiaatteen:” [tark. 43];

”Biopolttoaineista, bionesteistä ja biomassapolttoaineista peräisin oleva energia otetaan huomioon tämän alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa ainoastaan, jos ne täyttävät tämän artiklan 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja jos ne ottavat huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistetun jätehierarkian ja 3 artiklassa tarkoitetun kaskadikäyttöperiaatteen:”

| i) | korvataan ensimmäisen alakohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | jäsenvaltioiden uusiutuvan energian osuuksien ja tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa, 15 a artiklan 1 kohdassa, 22 a artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden edistäminen;”; |
| --- | --- | --- |

i)

korvataan ensimmäisen alakohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

jäsenvaltioiden uusiutuvan energian osuuksien ja tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa, 15 a artiklan 1 kohdassa, 22 a artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden edistäminen;”;

| i a) | lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:




  ”Kiinteistä biomassapolttoaineista peräisin olevaa energiaa ei oteta huomioon ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa, jos se on saatu tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun uusiutuvia energialähteitä koskevan tavoitteen edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista kiinteistä biomassapolttoaineista peräisin olevan energian osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin osuus tällaisen polttoaineen keskimääräisestä energiankulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.” [tark. 44]; |
| --- | --- |

i a)

i a)

lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Kiinteistä biomassapolttoaineista peräisin olevaa energiaa ei oteta huomioon ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa, jos se on saatu tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun uusiutuvia energialähteitä koskevan tavoitteen edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista kiinteistä biomassapolttoaineista peräisin olevan energian osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin osuus tällaisen polttoaineen keskimääräisestä energiankulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.” [tark. 44];

”Kiinteistä biomassapolttoaineista peräisin olevaa energiaa ei oteta huomioon ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa, jos se on saatu tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun uusiutuvia energialähteitä koskevan tavoitteen edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista kiinteistä biomassapolttoaineista peräisin olevan energian osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin osuus tällaisen polttoaineen keskimääräisestä energiankulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.”

| i b) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Muista kuin maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevista jätteistä ja tähteistä tuotettujen biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden edellytetään kuitenkin täyttävän ainoastaan 10 kohdassa säädetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit, jotta ne otetaan huomioon ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa. Sekajätteen tapauksessa toimijoiden edellytetään kuitenkin käyttävän määritellyn laatuisia sekajätteen lajittelujärjestelmiä, joiden tarkoituksena on poistaa sekajätteestä fossiiliset materiaalit. Tätä alakohtaa on sovellettava myös jätteisiin ja tähteisiin, jotka jalostetaan ensin joksikin tuotteeksi ennen jatkojalostusta biopolttoaineiksi, bionesteiksi ja biomassapolttoaineiksi.”; |
| --- | --- |

i b)

i b)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Muista kuin maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevista jätteistä ja tähteistä tuotettujen biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden edellytetään kuitenkin täyttävän ainoastaan 10 kohdassa säädetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit, jotta ne otetaan huomioon ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa. Sekajätteen tapauksessa toimijoiden edellytetään kuitenkin käyttävän määritellyn laatuisia sekajätteen lajittelujärjestelmiä, joiden tarkoituksena on poistaa sekajätteestä fossiiliset materiaalit. Tätä alakohtaa on sovellettava myös jätteisiin ja tähteisiin, jotka jalostetaan ensin joksikin tuotteeksi ennen jatkojalostusta biopolttoaineiksi, bionesteiksi ja biomassapolttoaineiksi.”;

”Muista kuin maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevista jätteistä ja tähteistä tuotettujen biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden edellytetään kuitenkin täyttävän ainoastaan 10 kohdassa säädetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit, jotta ne otetaan huomioon ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa. Sekajätteen tapauksessa toimijoiden edellytetään kuitenkin käyttävän määritellyn laatuisia sekajätteen lajittelujärjestelmiä, joiden tarkoituksena on poistaa sekajätteestä fossiiliset materiaalit. Tätä alakohtaa on sovellettava myös jätteisiin ja tähteisiin, jotka jalostetaan ensin joksikin tuotteeksi ennen jatkojalostusta biopolttoaineiksi, bionesteiksi ja biomassapolttoaineiksi.”;

| ii) | korvataan neljäs alakohta seuraavasti:
  ”Biomassapolttoaineiden on täytettävä 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit, jos niitä käytetään






  — | a) kiinteiden biomassapolttoaineiden tapauksessa sähköä, lämmitystä ja jäähdytystä tuottavissa laitoksissa, joiden kokonaislämpöteho on
  7,5
   MW tai suurempi, |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan neljäs alakohta seuraavasti:

”Biomassapolttoaineiden on täytettävä 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit, jos niitä käytetään

—

a) kiinteiden biomassapolttoaineiden tapauksessa sähköä, lämmitystä ja jäähdytystä tuottavissa laitoksissa, joiden kokonaislämpöteho on
  7,5
   MW tai suurempi,

7,5

| — | b) kaasumaisten biomassapolttoaineiden tapauksessa sähköä, lämmitystä ja jäähdytystä tuottavissa laitoksissa, joiden kokonaislämpöteho on 2 MW tai suurempi, |
| --- | --- |

—

b) kaasumaisten biomassapolttoaineiden tapauksessa sähköä, lämmitystä ja jäähdytystä tuottavissa laitoksissa, joiden kokonaislämpöteho on 2 MW tai suurempi,

| — | c) kaasumaisia biomassapolttoaineita tuottavien laitosten tapauksessa, kun niiden keskimääräinen biometaanin virtausnopeus on:






  i) | enemmän kuin
  500
   m3 metaaniekvivalenttia/h mitattuna lämpötilan ja paineen normaaliolosuhteissa (ts. 0 oC ja 1 baarin ilmanpaine); |
| --- | --- | --- |

—

c) kaasumaisia biomassapolttoaineita tuottavien laitosten tapauksessa, kun niiden keskimääräinen biometaanin virtausnopeus on:

i)

enemmän kuin
  500
   m3 metaaniekvivalenttia/h mitattuna lämpötilan ja paineen normaaliolosuhteissa (ts. 0 oC ja 1 baarin ilmanpaine);

500

o

| ii) | jos biokaasu koostuu metaanin ja palamattomien muiden kaasujen seoksesta, metaanin virtausnopeus on i alakohdassa vahvistettu kynnysarvo uudelleenlaskettuna suhteessa seoksen sisältämään metaanin tilavuusosuuteen.”; |
| --- | --- |

ii)

jos biokaasu koostuu metaanin ja palamattomien muiden kaasujen seoksesta, metaanin virtausnopeus on i alakohdassa vahvistettu kynnysarvo uudelleenlaskettuna suhteessa seoksen sisältämään metaanin tilavuusosuuteen.”;

| iii) | lisätään neljännen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltiot voivat soveltaa kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä laitoksiin, joiden kokonaislämpöteho tai biometaanin virtausnopeus on pienempi.”; |
| --- | --- |

iii)

lisätään neljännen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat soveltaa kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä laitoksiin, joiden kokonaislämpöteho tai biometaanin virtausnopeus on pienempi.”;

| a a) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa valmistaa raaka-aineesta, joka on hankittu biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaalta maalta eli maalta, jonka maankäyttöstatus on tammikuussa 2008 tai sen jälkeen ollut jokin seuraavista, riippumatta siitä, onko kyseisellä maalla edelleen tämä maankäyttöstatus:










  a) | aarniometsä tai vanha metsä tai muu puustoinen maa eli kotoperäisistä lajeista koostuva metsä tai muu puustoinen maa, jossa ei näy selviä merkkejä ihmisen toiminnasta ja jossa ekologiset prosessit eivät ole merkittävästi häiriytyneet; |
| --- | --- | --- |

a a)

a a)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa valmistaa raaka-aineesta, joka on hankittu biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaalta maalta eli maalta, jonka maankäyttöstatus on tammikuussa 2008 tai sen jälkeen ollut jokin seuraavista, riippumatta siitä, onko kyseisellä maalla edelleen tämä maankäyttöstatus:

”Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa valmistaa raaka-aineesta, joka on hankittu biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaalta maalta eli maalta, jonka maankäyttöstatus on tammikuussa 2008 tai sen jälkeen ollut jokin seuraavista, riippumatta siitä, onko kyseisellä maalla edelleen tämä maankäyttöstatus:

a)

a)

aarniometsä tai vanha metsä tai muu puustoinen maa eli kotoperäisistä lajeista koostuva metsä tai muu puustoinen maa, jossa ei näy selviä merkkejä ihmisen toiminnasta ja jossa ekologiset prosessit eivät ole merkittävästi häiriytyneet;

aarniometsä tai vanha metsä tai muu puustoinen maa eli kotoperäisistä lajeista koostuva metsä tai muu puustoinen maa, jossa ei näy selviä merkkejä ihmisen toiminnasta ja jossa ekologiset prosessit eivät ole merkittävästi häiriytyneet;

| b) | biologisesti erittäin monimuotoinen metsä tai muu puustoinen maa, joka on lajirikasta ja huonontumatonta ja jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on yksilöinyt erityisen monimuotoiseksi, ellei esitetä näyttöä siitä, että kyseisen raaka-aineen tuotanto ei haittaa tätä luonnonsuojelutarkoitusta; |
| --- | --- |

b)

b)

biologisesti erittäin monimuotoinen metsä tai muu puustoinen maa, joka on lajirikasta ja huonontumatonta ja jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on yksilöinyt erityisen monimuotoiseksi, ellei esitetä näyttöä siitä, että kyseisen raaka-aineen tuotanto ei haittaa tätä luonnonsuojelutarkoitusta;

biologisesti erittäin monimuotoinen metsä tai muu puustoinen maa, joka on lajirikasta ja huonontumatonta ja jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on yksilöinyt erityisen monimuotoiseksi, ellei esitetä näyttöä siitä, että kyseisen raaka-aineen tuotanto ei haittaa tätä luonnonsuojelutarkoitusta;

| c) | alue, joka on osoitettu:










  i) | laissa tai toimivaltaisen viranomaisen toimesta luonnonsuojelutarkoitukseen; tai |
| --- | --- | --- |

c)

c)

alue, joka on osoitettu:

alue, joka on osoitettu:

i)

i)

laissa tai toimivaltaisen viranomaisen toimesta luonnonsuojelutarkoitukseen; tai

laissa tai toimivaltaisen viranomaisen toimesta luonnonsuojelutarkoitukseen; tai

| ii) | sellaisten harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelemiseen, jotka on tunnustettu kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, jos ne on tunnustettu 30 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ellei esitetä näyttöä siitä, että kyseisen raaka-aineen tuotanto ei haittaa tätä luonnonsuojelutarkoitusta; |
| --- | --- |

ii)

ii)

sellaisten harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelemiseen, jotka on tunnustettu kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, jos ne on tunnustettu 30 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ellei esitetä näyttöä siitä, että kyseisen raaka-aineen tuotanto ei haittaa tätä luonnonsuojelutarkoitusta;

sellaisten harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelemiseen, jotka on tunnustettu kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, jos ne on tunnustettu 30 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ellei esitetä näyttöä siitä, että kyseisen raaka-aineen tuotanto ei haittaa tätä luonnonsuojelutarkoitusta;

| d) | yli hehtaarin suuruinen biologisesti erittäin monimuotoinen ruohoalue, joka on










  i) | luonnontilaisena eli ruohoalueena, joka säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa ja joka pitää yllä luonnollista lajien koostumusta ja ekologisia ominaisuuksia ja prosesseja; tai |
| --- | --- | --- |

d)

d)

yli hehtaarin suuruinen biologisesti erittäin monimuotoinen ruohoalue, joka on

yli hehtaarin suuruinen biologisesti erittäin monimuotoinen ruohoalue, joka on

i)

i)

luonnontilaisena eli ruohoalueena, joka säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa ja joka pitää yllä luonnollista lajien koostumusta ja ekologisia ominaisuuksia ja prosesseja; tai

luonnontilaisena eli ruohoalueena, joka säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa ja joka pitää yllä luonnollista lajien koostumusta ja ekologisia ominaisuuksia ja prosesseja; tai

| ii) | ei-luonnontilaisena eli ruohoalueena, joka ei säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa ja joka on lajirikasta ja huonontumatonta ja jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on yksilöinyt erittäin monimuotoiseksi, ellei esitetä näyttöä siitä, että raaka-aineen korjuu on tarpeen, jotta alue säilyisi erittäin monimuotoisena ruohoalueena; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ei-luonnontilaisena eli ruohoalueena, joka ei säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa ja joka on lajirikasta ja huonontumatonta ja jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on yksilöinyt erittäin monimuotoiseksi, ellei esitetä näyttöä siitä, että raaka-aineen korjuu on tarpeen, jotta alue säilyisi erittäin monimuotoisena ruohoalueena;

ei-luonnontilaisena eli ruohoalueena, joka ei säilyisi sellaisena ilman ihmisen toimintaa ja joka on lajirikasta ja huonontumatonta ja jonka asianomainen toimivaltainen viranomainen on yksilöinyt erittäin monimuotoiseksi, ellei esitetä näyttöä siitä, että raaka-aineen korjuu on tarpeen, jotta alue säilyisi erittäin monimuotoisena ruohoalueena;

| iii) | nummea, jonka luonnollinen lajien koostumus ja ekologiset ominaisuudet ja prosessit ovat säilyneet ennallaan.”; |
| --- | --- |

iii)

iii)

nummea, jonka luonnollinen lajien koostumus ja ekologiset ominaisuudet ja prosessit ovat säilyneet ennallaan.”;

nummea, jonka luonnollinen lajien koostumus ja ekologiset ominaisuudet ja prosessit ovat säilyneet ennallaan.”;

| b) | lisätään 3 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”Tätä kohtaa, ensimmäisen alakohdan c alakohtaa lukuun ottamatta, sovelletaan myös metsäbiomassasta tuotettuihin biopolttoaineisiin, bionesteisiin ja biomassapolttoaineisiin.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 3 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Tätä kohtaa, ensimmäisen alakohdan c alakohtaa lukuun ottamatta, sovelletaan myös metsäbiomassasta tuotettuihin biopolttoaineisiin, bionesteisiin ja biomassapolttoaineisiin.”;

| c) | korvataan
  4 
  kohta
  seuraavasti:

  ”
  4.
     
  Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa valmistaa raaka-aineesta, joka on hankittu maasta, johon on sitoutunut paljon hiiltä, eli maasta, jonka maankäyttöstatus oli tammikuussa 2008, muttei ole enää, jokin seuraavista:










  a) | kosteikko eli pysyvästi tai suuren osan vuotta veden peittämä tai kyllästämä maa; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan
  4 
  kohta
  seuraavasti:

korvataan

kohta

”
  4.
     
  Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa valmistaa raaka-aineesta, joka on hankittu maasta, johon on sitoutunut paljon hiiltä, eli maasta, jonka maankäyttöstatus oli tammikuussa 2008, muttei ole enää, jokin seuraavista:

a)

kosteikko eli pysyvästi tai suuren osan vuotta veden peittämä tai kyllästämä maa;

| b) | pysyvästi metsän peittämä alue eli yli yhden hehtaarin laajuinen maa-alue, jolla puuston pituus on yli viisi metriä ja latvuspeittävyys yli 30 prosenttia tai jolla puusto pystyy saavuttamaan nämä kynnysarvot in situ; |
| --- | --- |

b)

pysyvästi metsän peittämä alue eli yli yhden hehtaarin laajuinen maa-alue, jolla puuston pituus on yli viisi metriä ja latvuspeittävyys yli 30 prosenttia tai jolla puusto pystyy saavuttamaan nämä kynnysarvot in situ;

| c) | yli yhden hehtaarin laajuinen maa-alue, jolla puuston pituus on yli viisi metriä ja latvuspeittävyys 10–30 prosenttia tai jolla puusto pystyy saavuttamaan nämä kynnysarvot in situ, ellei esitetä näyttöä siitä, että alueen hiilivaranto ennen maankäyttöstatuksen muuttamista ja sen jälkeen on sellainen, että sovellettaessa liitteessä V olevan C osan mukaista menetelmää tämän artiklan 10 kohdan ehdot täyttyisivät; |
| --- | --- |

c)

yli yhden hehtaarin laajuinen maa-alue, jolla puuston pituus on yli viisi metriä ja latvuspeittävyys 10–30 prosenttia tai jolla puusto pystyy saavuttamaan nämä kynnysarvot in situ, ellei esitetä näyttöä siitä, että alueen hiilivaranto ennen maankäyttöstatuksen muuttamista ja sen jälkeen on sellainen, että sovellettaessa liitteessä V olevan C osan mukaista menetelmää tämän artiklan 10 kohdan ehdot täyttyisivät;

| c a) | nummi, jonka luonnollinen lajien koostumus ja ekologiset ominaisuudet ja prosessit ovat säilyneet ennallaan
  . |
| --- | --- |

c a)

nummi, jonka luonnollinen lajien koostumus ja ekologiset ominaisuudet ja prosessit ovat säilyneet ennallaan
  .

Tämän kohdan säännöksiä ei sovelleta, jos maalla oli raaka-aineen hankinnan ajankohtana sama maankäyttöstatus kuin tammikuussa 2008.

Ensimmäistä alakohtaa, b ja c alakohtaa lukuun ottamatta, ja toista alakohtaa sovelletaan myös metsäbiomassasta tuotettuihin biopolttoaineisiin, bionesteisiin ja biomassapolttoaineisiin.”;

| d) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalous- tai metsäbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa tuottaa raaka-aineesta, joka on hankittu maalta, joka oli tammikuussa 2008 turvemaata, jollei esitetä näyttöä siitä, että tämän raaka-aineen viljelyyn ja korjuuseen ei liity aiemmin kuivattamattoman maan kuivatusta
  , ja toimivaltainen kansallinen viranomainen voi ilmoittaa noudattamisesta kansallisella tai alueellisella tasolla 6 kohdassa tarkoitetusta kestämättömästä tuotannosta peräisin olevan metsäbiomassan käyttämisestä johtuvan riskin minimointia koskevien kriteerien mukaisesti
  .”; |
| --- | --- |

d)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalous- tai metsäbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa tuottaa raaka-aineesta, joka on hankittu maalta, joka oli tammikuussa 2008 turvemaata, jollei esitetä näyttöä siitä, että tämän raaka-aineen viljelyyn ja korjuuseen ei liity aiemmin kuivattamattoman maan kuivatusta
  , ja toimivaltainen kansallinen viranomainen voi ilmoittaa noudattamisesta kansallisella tai alueellisella tasolla 6 kohdassa tarkoitetusta kestämättömästä tuotannosta peräisin olevan metsäbiomassan käyttämisestä johtuvan riskin minimointia koskevien kriteerien mukaisesti
  .”;

| d a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”5 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa tuottaa raaka-aineesta, joka on hankittu sellaisesta maasta, joka ei ole Pariisin sopimuksen osapuoli.”; |
| --- | --- |

d a)

d a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavia maatalousbiomassasta tuotettuja biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ei saa tuottaa raaka-aineesta, joka on hankittu sellaisesta maasta, joka ei ole Pariisin sopimuksen osapuoli.”;

| e) | muutetaan
  6 kohdan
  ensimmäinen alakohta
  seuraavasti:








  i) | korvataan johdantokappale seuraavasti:




  ”Edellä olevaa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavat metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet eivät saa olla peräisin primäärisestä puubiomassasta ja niiden on otettava huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia ja 3 artiklassa tarkoitettu kaskadikäyttöperiaate sekä täytettävä seuraavat kriteerit, jotta minimoidaan riski siitä, että käytetään kestämättömästi tuotettua puubiomassaa. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista biopolttoaineista, bionesteistä ja biomassapolttoaineista peräisin olevan energian osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin osuus tällaisten polttoaineiden keskimääräisestä energiankulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.” [tark. 45]; |
| --- | --- | --- |

e)

muutetaan
  6 kohdan
  ensimmäinen alakohta
  seuraavasti:

muutetaan

ensimmäinen alakohta

i)

i)

korvataan johdantokappale seuraavasti:

korvataan johdantokappale seuraavasti:

”Edellä olevaa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavat metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet eivät saa olla peräisin primäärisestä puubiomassasta ja niiden on otettava huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia ja 3 artiklassa tarkoitettu kaskadikäyttöperiaate sekä täytettävä seuraavat kriteerit, jotta minimoidaan riski siitä, että käytetään kestämättömästi tuotettua puubiomassaa. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista biopolttoaineista, bionesteistä ja biomassapolttoaineista peräisin olevan energian osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin osuus tällaisten polttoaineiden keskimääräisestä energiankulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.” [tark. 45];

”Edellä olevaa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa huomioon otettavat metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet eivät saa olla peräisin primäärisestä puubiomassasta ja niiden on otettava huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia ja 3 artiklassa tarkoitettu kaskadikäyttöperiaate sekä täytettävä seuraavat kriteerit, jotta minimoidaan riski siitä, että käytetään kestämättömästi tuotettua puubiomassaa. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista biopolttoaineista, bionesteistä ja biomassapolttoaineista peräisin olevan energian osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin osuus tällaisten polttoaineiden keskimääräisestä energiankulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.”

| ii) | korvataan a alakohdan iii alakohta seuraavasti:










  ”iii) | että alueita, jotka on kansainvälisessä oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä tai asiankuuluvan toimivaltaisen viranomaisen toimesta osoitettu luonnonsuojelutarkoitukseen, mukaan lukien kosteikot, ruohoalueet, nummet ja turvemaat, suojellaan siten, että tavoitteena on erityisesti suojella biologista monimuotoisuutta ja estää elinympäristön tuhoutuminen direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY mukaisesti sekä suojella direktiivin 2008/56/EY mukaisesti valtamerten ympäristön tilaa ja direktiivin 2000/60/EY mukaisesti jokien ekologista tilaa;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

korvataan a alakohdan iii alakohta seuraavasti:

korvataan a alakohdan iii alakohta seuraavasti:

”iii)

”iii)

että alueita, jotka on kansainvälisessä oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä tai asiankuuluvan toimivaltaisen viranomaisen toimesta osoitettu luonnonsuojelutarkoitukseen, mukaan lukien kosteikot, ruohoalueet, nummet ja turvemaat, suojellaan siten, että tavoitteena on erityisesti suojella biologista monimuotoisuutta ja estää elinympäristön tuhoutuminen direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY mukaisesti sekä suojella direktiivin 2008/56/EY mukaisesti valtamerten ympäristön tilaa ja direktiivin 2000/60/EY mukaisesti jokien ekologista tilaa;”;

että alueita, jotka on kansainvälisessä oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä tai asiankuuluvan toimivaltaisen viranomaisen toimesta osoitettu luonnonsuojelutarkoitukseen, mukaan lukien kosteikot, ruohoalueet, nummet ja turvemaat, suojellaan siten, että tavoitteena on erityisesti suojella biologista monimuotoisuutta ja estää elinympäristön tuhoutuminen direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY mukaisesti sekä suojella direktiivin 2008/56/EY mukaisesti valtamerten ympäristön tilaa ja direktiivin 2000/60/EY mukaisesti jokien ekologista tilaa;”;

| iii
  ) | korvataan ▌ a alakohdan iv alakohta seuraavasti:






  ”iv) | että hakkuun yhteydessä
  varmistetaan
  maaperän laadun ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen kielteisten vaikutusten
  ehkäisemiseksi
  tavalla, jolla
  estetään sellaisten
  kantojen ja juurien korjuu,
  jotka eivät sovellu materiaalikäyttöön, esimerkiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen kautta,
  aarniometsien
  ja vanhojen metsien
  pilaantuminen tai niiden muuntaminen viljelymetsiksi ja herkällä maaperällä tapahtuva korjuu;
  estetään
  avohakkuut
  , jolleivät ne johda suotuisaan ja asianmukaiseen ekosysteemin tilaan,
  varmistetaan paikallisesti
  ja ekologisesti
  asianmukaiset rajat kuolleen puuaineksen korjuulle ja
  varmistetaan
  vaatimukset sellaisten hakkuumenetelmien käytöstä, joilla minimoidaan vaikutukset maaperän laatuun, mukaan luettuna maaperän tiivistyminen, sekä biologisen monimuotoisuuden ominaisuuksiin ja elinympäristöihin:”; |
| --- | --- | --- |

iii
  )

iii

korvataan ▌ a alakohdan iv alakohta seuraavasti:

”iv)

että hakkuun yhteydessä
  varmistetaan
  maaperän laadun ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen kielteisten vaikutusten
  ehkäisemiseksi
  tavalla, jolla
  estetään sellaisten
  kantojen ja juurien korjuu,
  jotka eivät sovellu materiaalikäyttöön, esimerkiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen kautta,
  aarniometsien
  ja vanhojen metsien
  pilaantuminen tai niiden muuntaminen viljelymetsiksi ja herkällä maaperällä tapahtuva korjuu;
  estetään
  avohakkuut
  , jolleivät ne johda suotuisaan ja asianmukaiseen ekosysteemin tilaan,
  varmistetaan paikallisesti
  ja ekologisesti
  asianmukaiset rajat kuolleen puuaineksen korjuulle ja
  varmistetaan
  vaatimukset sellaisten hakkuumenetelmien käytöstä, joilla minimoidaan vaikutukset maaperän laatuun, mukaan luettuna maaperän tiivistyminen, sekä biologisen monimuotoisuuden ominaisuuksiin ja elinympäristöihin:”;

varmistetaan

ehkäisemiseksi

estetään sellaisten

jotka eivät sovellu materiaalikäyttöön, esimerkiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen kautta,

ja vanhojen metsien

estetään

, jolleivät ne johda suotuisaan ja asianmukaiseen ekosysteemin tilaan,

ja ekologisesti

varmistetaan

| v) | korvataan ▌ b alakohdan iv alakohta seuraavasti:






  ”iv) | että hakkuun yhteydessä
  varmistetaan
  maaperän laadun ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen kielteisten vaikutusten
  ehkäisemiseksi
  tavalla, jolla
  estetään sellaisten
  kantojen ja juurien korjuu,
  jotka eivät sovellu materiaalikäyttöön, esimerkiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen kautta,
  aarniometsien
  ja vanhojen metsien
  pilaantuminen tai niiden muuntaminen viljelymetsiksi ja herkällä maaperällä tapahtuva korjuu;
  estetään
  avohakkuut
  , jolleivät ne johda suotuisaan ja asianmukaiseen ekosysteemin tilaan,
  varmistetaan paikallisesti
  ja ekologisesti
  asianmukaiset rajat kuolleen puuaineksen korjuulle ja
  varmistetaan
  vaatimukset sellaisten hakkuumenetelmien käytöstä, joilla minimoidaan vaikutukset maaperän laatuun, mukaan luettuna maaperän tiivistyminen, sekä biologisen monimuotoisuuden ominaisuuksiin ja elinympäristöihin:”; |
| --- | --- | --- |

v)

v)

korvataan ▌ b alakohdan iv alakohta seuraavasti:

”iv)

että hakkuun yhteydessä
  varmistetaan
  maaperän laadun ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen kielteisten vaikutusten
  ehkäisemiseksi
  tavalla, jolla
  estetään sellaisten
  kantojen ja juurien korjuu,
  jotka eivät sovellu materiaalikäyttöön, esimerkiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen kautta,
  aarniometsien
  ja vanhojen metsien
  pilaantuminen tai niiden muuntaminen viljelymetsiksi ja herkällä maaperällä tapahtuva korjuu;
  estetään
  avohakkuut
  , jolleivät ne johda suotuisaan ja asianmukaiseen ekosysteemin tilaan,
  varmistetaan paikallisesti
  ja ekologisesti
  asianmukaiset rajat kuolleen puuaineksen korjuulle ja
  varmistetaan
  vaatimukset sellaisten hakkuumenetelmien käytöstä, joilla minimoidaan vaikutukset maaperän laatuun, mukaan luettuna maaperän tiivistyminen, sekä biologisen monimuotoisuuden ominaisuuksiin ja elinympäristöihin:”;

varmistetaan

ehkäisemiseksi

estetään sellaisten

jotka eivät sovellu materiaalikäyttöön, esimerkiksi kestävien metsänhoitokäytäntöjen kautta,

ja vanhojen metsien

estetään

, jolleivät ne johda suotuisaan ja asianmukaiseen ekosysteemin tilaan,

ja ekologisesti

varmistetaan

| f a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”7 a.
     
  Metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet eivät saa ylittää metsäbiomassan käyttöä koskevaa kansallisella tasolla määriteltyä ylärajaa, joka on yhdenmukainen asetuksessa ... [tarkistettu asetus (EU) 2018/841] määriteltyjen hiilinielun kasvua koskevien jäsenvaltion tavoitteiden kanssa.”; |
| --- | --- |

f a)

f a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”7 a.
     
  Metsäbiomassasta tuotetut biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet eivät saa ylittää metsäbiomassan käyttöä koskevaa kansallisella tasolla määriteltyä ylärajaa, joka on yhdenmukainen asetuksessa ... [tarkistettu asetus (EU) 2018/841] määriteltyjen hiilinielun kasvua koskevien jäsenvaltion tavoitteiden kanssa.”;

| g) | korvataan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | vähintään 70 prosenttia sähköstä, lämmitysenergiasta ja jäähdytysenergiasta, jotka on tuotettu
  sellaisissa
  laitoksissa käytetyistä biomassapolttoaineista
  , jotka aloittivat toimintansa 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaen,
  31 päivään joulukuuta 2025 saakka, ja vähintään
  85
   prosenttia
  sellaisten laitosten osalta, jotka aloittavat toimintansa
  1 päivänä tammikuuta 2026 alkaen.”[tark. 46]; |
| --- | --- | --- |

g)

korvataan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

vähintään 70 prosenttia sähköstä, lämmitysenergiasta ja jäähdytysenergiasta, jotka on tuotettu
  sellaisissa
  laitoksissa käytetyistä biomassapolttoaineista
  , jotka aloittivat toimintansa 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaen,
  31 päivään joulukuuta 2025 saakka, ja vähintään
  85
   prosenttia
  sellaisten laitosten osalta, jotka aloittavat toimintansa
  1 päivänä tammikuuta 2026 alkaen.”[tark. 46];

sellaisissa

, jotka aloittivat toimintansa 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaen,

85

sellaisten laitosten osalta, jotka aloittavat toimintansa

[tark. 46];

| g a) | korvataan 11 kohdan johdantokappale seuraavasti:





  ”11.
     
  Biomassapolttoaineista saatu sähkö on otettava huomioon 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa ainoastaan, jos käytetyt polttoaineet eivät sisällä primääristä puubiomassaa ja jos se täyttää yhden tai useamman seuraavista vaatimuksista:’Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista biomassapolttoaineista saatavan sähkön osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin tällaisten polttoaineiden osuus keskimääräisestä sähkönkulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.
  ’”[tark. 47]; |
| --- | --- |

g a)

g a)

korvataan 11 kohdan johdantokappale seuraavasti:

korvataan 11 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”11.
     
  Biomassapolttoaineista saatu sähkö on otettava huomioon 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa ainoastaan, jos käytetyt polttoaineet eivät sisällä primääristä puubiomassaa ja jos se täyttää yhden tai useamman seuraavista vaatimuksista:’Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden edistämiseksi tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saaduista biomassapolttoaineista saatavan sähkön osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin tällaisten polttoaineiden osuus keskimääräisestä sähkönkulutuksesta vuosina 2017–2022 viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.
  ’”[tark. 47];

| g b) | korvataan 29 artiklan 13 kohta seuraavasti:



  13.   Tämän artiklan 1 kohdan
  ensimmäistä
  alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot voivat poiketa rajoitetuksi ajaksi tämän artiklan 2–7 ja 10 ja 11 kohdassa säädetyistä kriteereistä ottamalla käyttöön muita kriteereitä, joita sovelletaan






  a) | SEUT 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla sijaitseviin laitoksiin siltä osin, kuin nämä laitokset tuottavat sähköä tai lämmitys- tai jäähdytysenergiaa biomassapolttoaineista
  ja bionesteistä, ja biopolttoaineiden osalta erityisesti avaruusalaan ja siihen liittyvään astrofysiikan alan toimintaan
  ; ja |
| --- | --- | --- |

g b)

g b)

korvataan 29 artiklan 13 kohta seuraavasti:

korvataan 29 artiklan 13 kohta seuraavasti:

13.   Tämän artiklan 1 kohdan
  ensimmäistä
  alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot voivat poiketa rajoitetuksi ajaksi tämän artiklan 2–7 ja 10 ja 11 kohdassa säädetyistä kriteereistä ottamalla käyttöön muita kriteereitä, joita sovelletaan

a)

SEUT 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla sijaitseviin laitoksiin siltä osin, kuin nämä laitokset tuottavat sähköä tai lämmitys- tai jäähdytysenergiaa biomassapolttoaineista
  ja bionesteistä, ja biopolttoaineiden osalta erityisesti avaruusalaan ja siihen liittyvään astrofysiikan alan toimintaan
  ; ja

| b) | tämän alakohdan a alakohdassa tarkoitetuissa laitoksissa käytettyihin biomassapolttoaineisiin
  ja bionesteisiin sekä erityisesti avaruusalalla ja siihen liittyvän astrofysiikan alan toiminnassa käytettyihin biopolttoaineisiin
  kyseisen biomassan alkuperäpaikasta riippumatta, edellyttäen että nämä kriteerit ovat objektiivisesti perusteltuja, koska niillä tähdätään
  siihen, että tällä syrjäisimmällä alueella varmistetaan turvallisen energian saatavuus
  ja
  kannustetaan
  siirtymään fossiilisista polttoaineista kestäviin biomassapolttoaineisiin
  ja bionesteisiin
  . |
| --- | --- |

b)

tämän alakohdan a alakohdassa tarkoitetuissa laitoksissa käytettyihin biomassapolttoaineisiin
  ja bionesteisiin sekä erityisesti avaruusalalla ja siihen liittyvän astrofysiikan alan toiminnassa käytettyihin biopolttoaineisiin
  kyseisen biomassan alkuperäpaikasta riippumatta, edellyttäen että nämä kriteerit ovat objektiivisesti perusteltuja, koska niillä tähdätään
  siihen, että tällä syrjäisimmällä alueella varmistetaan turvallisen energian saatavuus
  ja
  kannustetaan
  siirtymään fossiilisista polttoaineista kestäviin biomassapolttoaineisiin
  ja bionesteisiin
  .

Bionesteet, biopolttoaineet ja biomassapolttoaineet, jotka on tuotettu kestävällä tavalla louhitusta primääripuubiomassasta ja jotka on saatu maankäytön suunnittelusta syrjäisimmällä alueella, jolla metsät kattavat vähintään 90 prosenttia kyseisen syrjäisimmän alueen alueesta, on otettava huomioon 29 artiklan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa.

Energiaturvallisuuden varmistamiseksi syrjäisimmillä alueilla jäsenvaltiot voivat edelleen myöntää tukea sähkön tuotannolle metsäbiomassasta sähkön erillistuotantolaitoksissa, jotka sijaitsevat SEUT 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla.” [tark. 33];

| g c) | korvataan 14 kohta seuraavasti:



  ”14.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot voivat asettaa
  biopolttoaineille, bionesteille ja
  biomassapolttoaineille kestävyyttä koskevia lisäkriteerejä.”; |
| --- | --- |

g c)

g c)

korvataan 14 kohta seuraavasti:

korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot voivat asettaa
  biopolttoaineille, bionesteille ja
  biomassapolttoaineille kestävyyttä koskevia lisäkriteerejä.”;

| 19) | lisätään 29 a artikla seuraavasti:

  ”29 a artikla

  Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit


  1.   Muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista tuotettu energia lasketaan mukaan jäsenvaltioiden uusiutuvan energian osuuksiin ja 3 artiklan 1 kohdassa, 15 a artiklan 1 kohdassa, 22 a artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin vain, jos näiden polttoaineiden käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästövähennys on vähintään 70 prosenttia.


  2.   Kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista saatava energia voidaan ottaa huomioon 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen laskennassa vain, jos näiden polttoaineiden käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästövähennys on vähintään 70 prosenttia.


  3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 35 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi tarkentamalla muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskeva arviointimenetelmä. Menetelmällä on varmistettava, ettei vältettyjä päästöjä koskevaa hyvitystä anneta hiilidioksidille, jonka talteenotosta on jo saatu päästöhyvitystä muiden säännösten nojalla.
  Menetelmässä on otettava huomioon jätteiden hiilipitoisuus ja hiilen vapautuminen ilmakehään.




  Kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten arviointimenetelmässä on joka tapauksessa otettava elinkaariajattelun pohjalta huomioon piilopäästöt.”; |
| --- | --- |

19)

lisätään 29 a artikla seuraavasti:

”29 a artikla

Muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit

1.   Muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista polttoaineista tuotettu energia lasketaan mukaan jäsenvaltioiden uusiutuvan energian osuuksiin ja 3 artiklan 1 kohdassa, 15 a artiklan 1 kohdassa, 22 a artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin vain, jos näiden polttoaineiden käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästövähennys on vähintään 70 prosenttia.

2.   Kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista saatava energia voidaan ottaa huomioon 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen laskennassa vain, jos näiden polttoaineiden käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästövähennys on vähintään 70 prosenttia.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 35 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi tarkentamalla muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskeva arviointimenetelmä. Menetelmällä on varmistettava, ettei vältettyjä päästöjä koskevaa hyvitystä anneta hiilidioksidille, jonka talteenotosta on jo saatu päästöhyvitystä muiden säännösten nojalla.
  Menetelmässä on otettava huomioon jätteiden hiilipitoisuus ja hiilen vapautuminen ilmakehään.

Kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten arviointimenetelmässä on joka tapauksessa otettava elinkaariajattelun pohjalta huomioon piilopäästöt.”;

| 19 a) | lisätään 29 b artikla seuraavasti:





  ”29 b artikla




  Vesivoimalaitoksia koskevat kestävyyskriteerit




  Vesivoimalla tuotettu energia on tuotettava laitoksessa, joka on direktiivin 2000/60/EY ja erityisesti sen 4 ja 11 artiklan mukaisesti toteuttanut kaikki teknisesti toteuttamiskelpoiset ja ekologisesti merkitykselliset lieventämistoimenpiteet vesistöihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten vähentämiseksi sekä toimenpiteet vedestä suoraan riippuvaisten suojeltujen elinympäristöjen ja lajien suojelun parantamiseksi.”; |
| --- | --- |

19 a)

19 a)

lisätään 29 b artikla seuraavasti:

lisätään 29 b artikla seuraavasti:

”29 b artikla

Vesivoimalaitoksia koskevat kestävyyskriteerit

Vesivoimalla tuotettu energia on tuotettava laitoksessa, joka on direktiivin 2000/60/EY ja erityisesti sen 4 ja 11 artiklan mukaisesti toteuttanut kaikki teknisesti toteuttamiskelpoiset ja ekologisesti merkitykselliset lieventämistoimenpiteet vesistöihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten vähentämiseksi sekä toimenpiteet vedestä suoraan riippuvaisten suojeltujen elinympäristöjen ja lajien suojelun parantamiseksi.”;

| 20) | muutetaan 30 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:
  ”Kun uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet otetaan huomioon 3 artiklan 1 kohdassa, 15 a artiklan 1 kohdassa, 22 a artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden laskennassa, jäsenvaltioiden on edellytettävä talouden toimijoiden osoittavan
  pakollisten, riippumattomien ja julkistettujen tarkastusten avulla
  , että 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa sekä 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt uusiutuvia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit on täytetty. Tätä varten niiden on edellytettävä talouden toimijoilta sellaisen ainetasemenetelmän käyttöä, joka:”; |
| --- | --- | --- |

20)

muutetaan 30 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:

”Kun uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet otetaan huomioon 3 artiklan 1 kohdassa, 15 a artiklan 1 kohdassa, 22 a artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden laskennassa, jäsenvaltioiden on edellytettävä talouden toimijoiden osoittavan
  pakollisten, riippumattomien ja julkistettujen tarkastusten avulla
  , että 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa sekä 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt uusiutuvia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit on täytetty. Tätä varten niiden on edellytettävä talouden toimijoilta sellaisen ainetasemenetelmän käyttöä, joka:”;

pakollisten, riippumattomien ja julkistettujen tarkastusten avulla

| b) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että talouden toimijat toimittavat luotettavaa tietoa 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa sekä 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta
  ja ottavat huomioon biologista monimuotoisuutta koskevat EU:n tavoitteet
  ja että talouden toimijat saattavat pyynnöstä asiaankuuluvan jäsenvaltion
  sekä yleisön
  käyttöön tietojen pohjana käytetyt lähtötiedot.
  Jäsenvaltioiden on akkreditoitava riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti antamaan lausunto toimitetuista tiedoista ja esittämään näyttöä siitä, että näin on tehty. Jotta voidaan noudattaa 29 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohtaa, 4 kohdan a alakohtaa, 5 kohtaa, 6 kohdan a alakohtaa ja 7 kohdan a alakohtaa, ensimmäisen tai toisen osapuolen tarkastuksia voidaan käyttää metsäbiomassan ensimmäiseen keräyspaikkaan saakka. Tarkastuksessa on varmistettava, että talouden toimijoiden käyttämät järjestelmät ovat tarkkoja, luotettavia ja suojattu petoksilta, mukaan luettuna sen varmistaminen, että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä siten, että erästä tai sen osasta voisi tulla jätettä tai tähdettä. Tarkastuksessa on arvioitava näytteenottotaajuutta ja -menetelmiä sekä lähtötietojen luotettavuutta.


  Tässä kohdassa säädettyjä velvoitteita sovelletaan riippumatta siitä, ovatko uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet unionissa valmistettuja vai tuotuja. Tiedot kunkin polttoaineen toimittajan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden maantieteellisestä alkuperästä ja raaka-ainetyypistä julkaistaan kuluttajia varten
  ajantasaisessa, helposti saatavilla olevassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa
  talouden toimijoiden, toimittajien
  ja
  asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten
  sekä tankkausasemien
  verkkosivustoilla, ja ne päivitetään vuosittain.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että talouden toimijat toimittavat luotettavaa tietoa 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa sekä 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta
  ja ottavat huomioon biologista monimuotoisuutta koskevat EU:n tavoitteet
  ja että talouden toimijat saattavat pyynnöstä asiaankuuluvan jäsenvaltion
  sekä yleisön
  käyttöön tietojen pohjana käytetyt lähtötiedot.
  Jäsenvaltioiden on akkreditoitava riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti antamaan lausunto toimitetuista tiedoista ja esittämään näyttöä siitä, että näin on tehty. Jotta voidaan noudattaa 29 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohtaa, 4 kohdan a alakohtaa, 5 kohtaa, 6 kohdan a alakohtaa ja 7 kohdan a alakohtaa, ensimmäisen tai toisen osapuolen tarkastuksia voidaan käyttää metsäbiomassan ensimmäiseen keräyspaikkaan saakka. Tarkastuksessa on varmistettava, että talouden toimijoiden käyttämät järjestelmät ovat tarkkoja, luotettavia ja suojattu petoksilta, mukaan luettuna sen varmistaminen, että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä siten, että erästä tai sen osasta voisi tulla jätettä tai tähdettä. Tarkastuksessa on arvioitava näytteenottotaajuutta ja -menetelmiä sekä lähtötietojen luotettavuutta.

ja ottavat huomioon biologista monimuotoisuutta koskevat EU:n tavoitteet

sekä yleisön

Jäsenvaltioiden on akkreditoitava riippumattomat varmennuspalvelujen tarjoajat asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti antamaan lausunto toimitetuista tiedoista ja esittämään näyttöä siitä, että näin on tehty. Jotta voidaan noudattaa 29 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohtaa, 4 kohdan a alakohtaa, 5 kohtaa, 6 kohdan a alakohtaa ja 7 kohdan a alakohtaa, ensimmäisen tai toisen osapuolen tarkastuksia voidaan käyttää metsäbiomassan ensimmäiseen keräyspaikkaan saakka. Tarkastuksessa on varmistettava, että talouden toimijoiden käyttämät järjestelmät ovat tarkkoja, luotettavia ja suojattu petoksilta, mukaan luettuna sen varmistaminen, että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä siten, että erästä tai sen osasta voisi tulla jätettä tai tähdettä. Tarkastuksessa on arvioitava näytteenottotaajuutta ja -menetelmiä sekä lähtötietojen luotettavuutta.

Tässä kohdassa säädettyjä velvoitteita sovelletaan riippumatta siitä, ovatko uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet unionissa valmistettuja vai tuotuja. Tiedot kunkin polttoaineen toimittajan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden maantieteellisestä alkuperästä ja raaka-ainetyypistä julkaistaan kuluttajia varten
  ajantasaisessa, helposti saatavilla olevassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa
  talouden toimijoiden, toimittajien
  ja
  asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten
  sekä tankkausasemien
  verkkosivustoilla, ja ne päivitetään vuosittain.”;

ajantasaisessa, helposti saatavilla olevassa ja käyttäjäystävällisessä muodossa

ja

sekä tankkausasemien

| c) | korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Komissio voi katsoa, että vapaaehtoiset kansalliset tai kansainväliset järjestelmät, joissa asetetaan vaatimukset uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden tuotannolle, sisältävät tarkkaa tietoa kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä 29 artiklan 10 kohdan ja 29 a artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisen kannalta, osoittavat, että 27 artiklan 3 kohdan sekä 31 a artiklan 5 kohdan säännöksiä on noudatettu, tai osoittavat, että biopolttoaine-, bioneste- tai biomassapolttoaine-erät täyttävät 29 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit. Osoittaessaan 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa säädettyjen kriteerien täyttymisen talouden toimijat voivat antaa vaaditun näytön suoraan hankinta-alueen tasolla. Komissio voi tunnustaa sellaiset harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelualueet, jotka tunnustetaan kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, 29 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuiksi alueiksi.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Komissio voi katsoa, että vapaaehtoiset kansalliset tai kansainväliset järjestelmät, joissa asetetaan vaatimukset uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden tuotannolle, sisältävät tarkkaa tietoa kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä 29 artiklan 10 kohdan ja 29 a artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisen kannalta, osoittavat, että 27 artiklan 3 kohdan sekä 31 a artiklan 5 kohdan säännöksiä on noudatettu, tai osoittavat, että biopolttoaine-, bioneste- tai biomassapolttoaine-erät täyttävät 29 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit. Osoittaessaan 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa säädettyjen kriteerien täyttymisen talouden toimijat voivat antaa vaaditun näytön suoraan hankinta-alueen tasolla. Komissio voi tunnustaa sellaiset harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelualueet, jotka tunnustetaan kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, 29 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuiksi alueiksi.”;

| c a) | korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:


  ”Komissio voi päättää, että kyseiset järjestelmät sisältävät tarkkaa tietoa toimenpiteistä, jotka on toteutettu maaperän, vesien ja ilman suojelemiseksi, huonontuneiden maiden kunnostamiseksi
  ja
  liiallisen vedenkulutuksen välttämiseksi alueilla, joiden vesivarat ovat niukat ▌.”; |
| --- | --- |

c a)

c a)

korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Komissio voi päättää, että kyseiset järjestelmät sisältävät tarkkaa tietoa toimenpiteistä, jotka on toteutettu maaperän, vesien ja ilman suojelemiseksi, huonontuneiden maiden kunnostamiseksi
  ja
  liiallisen vedenkulutuksen välttämiseksi alueilla, joiden vesivarat ovat niukat ▌.”;

ja

| d) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisia järjestelmiä, joissa todennetaan 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa sekä 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattaminen 29 a artiklan 3 kohdan mukaisen menetelmän mukaisesti koko alkuperäketjussa ja joissa on mukana toimivaltaisia kansallisia viranomaisia. Näiden järjestelmien avulla voidaan myös todentaa talouden toimijoiden unionin tietokantaan sisällyttämien tietojen tarkkuus ja kattavuus, osoittaa 27 artiklan 3 kohdan noudattaminen ja sertifioida biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet, joilla on vähäinen epäsuoran maankäytön muutoksen riski.
  Jäsenvaltio voi ilmoittaa kansallisesta järjestelmästään komissiolle. Komissio antaa etusijan tällaisen järjestelmän arvioinnille, jotta helpotetaan tällaisten järjestelmien kahdenvälistä tai monenvälistä tunnustamista. Komissio voi päättää täytäntöönpanosäädöksillä, onko tällainen ilmoitettu kansallinen järjestelmä tässä direktiivissä säädettyjen edellytysten mukainen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 34 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
  Kun päätös on myönteinen, muut komission tämän artiklan mukaisesti tunnustamat järjestelmät eivät saa kieltäytyä tunnustamasta vastavuoroisesti kyseisen jäsenvaltion kansallista järjestelmää sellaisten kriteerien noudattamisen todentamisen suhteen, joiden suhteen komissio on järjestelmän tunnustanut.
  Sähköä, lämmitystä ja jäähdytystä tuottaville laitoksille, joiden kokonaislämpöteho on 5–
  20
   MW, jäsenvaltioiden on laadittava yksinkertaistetut kansalliset todentamisjärjestelmät, joilla varmistetaan 29 artiklan 2–7 kohdassa ja 10 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästökriteerien toteutuminen.”; |
| --- | --- |

d)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisia järjestelmiä, joissa todennetaan 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa sekä 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattaminen 29 a artiklan 3 kohdan mukaisen menetelmän mukaisesti koko alkuperäketjussa ja joissa on mukana toimivaltaisia kansallisia viranomaisia. Näiden järjestelmien avulla voidaan myös todentaa talouden toimijoiden unionin tietokantaan sisällyttämien tietojen tarkkuus ja kattavuus, osoittaa 27 artiklan 3 kohdan noudattaminen ja sertifioida biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet, joilla on vähäinen epäsuoran maankäytön muutoksen riski.

Jäsenvaltio voi ilmoittaa kansallisesta järjestelmästään komissiolle. Komissio antaa etusijan tällaisen järjestelmän arvioinnille, jotta helpotetaan tällaisten järjestelmien kahdenvälistä tai monenvälistä tunnustamista. Komissio voi päättää täytäntöönpanosäädöksillä, onko tällainen ilmoitettu kansallinen järjestelmä tässä direktiivissä säädettyjen edellytysten mukainen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 34 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Kun päätös on myönteinen, muut komission tämän artiklan mukaisesti tunnustamat järjestelmät eivät saa kieltäytyä tunnustamasta vastavuoroisesti kyseisen jäsenvaltion kansallista järjestelmää sellaisten kriteerien noudattamisen todentamisen suhteen, joiden suhteen komissio on järjestelmän tunnustanut.

Sähköä, lämmitystä ja jäähdytystä tuottaville laitoksille, joiden kokonaislämpöteho on 5–
  20
   MW, jäsenvaltioiden on laadittava yksinkertaistetut kansalliset todentamisjärjestelmät, joilla varmistetaan 29 artiklan 2–7 kohdassa ja 10 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästökriteerien toteutuminen.”;

| e) | korvataan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”
  9.
     ”Jos talouden toimija esittää 4 tai 6 kohdan nojalla tehdyn päätöksen kohteena olevan järjestelmän mukaisesti saadun näytön tai tiedot, jäsenvaltio ei saa vaatia talouden toimijalta lisänäyttöä järjestelmän sisältämien elementtien, joiden suhteen komissio on järjestelmän hyväksynyt, noudattamisesta.”; |
| --- | --- |

e)

korvataan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”
  9.
     ”Jos talouden toimija esittää 4 tai 6 kohdan nojalla tehdyn päätöksen kohteena olevan järjestelmän mukaisesti saadun näytön tai tiedot, jäsenvaltio ei saa vaatia talouden toimijalta lisänäyttöä järjestelmän sisältämien elementtien, joiden suhteen komissio on järjestelmän hyväksynyt, noudattamisesta.”;

| f) | korvataan 10 kohta seuraavasti:

  ”
  10.
     Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä, joka voi perustua talouden toimijan pyyntöön, kaiken saatavilla olevan näytön perusteella, onko 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa ja 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden lähteen suhteen täytetty.
  Komissio päättää täytäntöönpanosäädöksillä kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ja 34 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, voiko asianomainen jäsenvaltio joko






  a) | ottaa kyseisestä lähteestä peräisin olevat uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet huomioon 29 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetun mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 10 kohta seuraavasti:

”
  10.
     Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä, joka voi perustua talouden toimijan pyyntöön, kaiken saatavilla olevan näytön perusteella, onko 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa ja 29 a artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden lähteen suhteen täytetty.

Komissio päättää täytäntöönpanosäädöksillä kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ja 34 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, voiko asianomainen jäsenvaltio joko

a)

ottaa kyseisestä lähteestä peräisin olevat uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet huomioon 29 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetun mukaisesti; tai

| b) | tämän artiklan 9 kohdasta poiketen vaatia uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden lähteen toimittajia esittämään lisänäyttöä kyseisten kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien ja kyseisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kynnysten noudattamisesta.”; |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan 9 kohdasta poiketen vaatia uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden lähteen toimittajia esittämään lisänäyttöä kyseisten kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien ja kyseisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kynnysten noudattamisesta.”;

▌

| 22) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”31 a artikla

  Unionin tietokanta


  1.   Komissio varmistaa
  ... päivään ...kuuta ... mennessä [kolmen kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta]
  , että perustetaan unionin tietokanta, joka mahdollistaa
  biomassapolttoaineiden,
  nestemäisten ja kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden jäljittämisen
  , jäljempänä ’unionin tietokanta’
  .


  2.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että asianomaiset talouden toimijat kirjaavat viipymättä kyseiseen tietokantaan tarkat tiedot tehdyistä liiketoimista ja niiden kattamien polttoaineiden
  kestävyyskriteereistä
  , mukaan luettuina polttoaineiden elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt, alkaen polttoaineiden tuotantopisteestä ja päättyen hetkeen, jolloin ne kulutetaan unionissa.
  Yhteenliitetty kaasujärjestelmä on katsottava yhdeksi ainetasemenetelmäksi. Unionin tietokannassa on annettava tiedot kaasumaisten polttoaineiden syötöstä ja otosta.
  Tietokantaan on kirjattava myös tieto siitä, onko tietyn polttoaine-erän tuotantoa tuettu ja jos on, tukijärjestelmän tyyppi.
  Tietojen jäljitettävyyden parantamiseksi koko toimitusketjussa siirretään komissiolle tarvittaessa valta antaa delegoituja säädöksiä 35 artiklan mukaisesti unionin tietokantaan kirjattavien tietojen soveltamisalan laajentamiseksi kattamaan asiaankuuluvat tiedot alkaen tuotantopisteestä tai polttoaineen tuotantoon käytettävän raaka-aineen keräämisestä.
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä polttoaineiden toimittajien kirjaavan unionin tietokantaan 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen todentamiseksi tarvittavat tiedot.


  Sen estämättä, mitä ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa alakohdassa säädetään, talouden toimijoiden olisi kirjattava kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden ja eurooppalaiseen kaasujärjestelmään syötettyjen kaasumaisten polttoaineiden osalta tiedot tehdyistä liiketoimista ja kestävyyskriteereistä sekä muita asiaankuuluvia tietoja, kuten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöt yhteenliitetyn kaasujärjestelmän syöttöpisteeseen asti, jos ainetaseen jäljitettävyysjärjestelmää täydennetään alkuperätakuilla.




  3.   Jäsenvaltioilla on oltava unionin tietokannan käyttöoikeus valvontaa ja tietojen todentamista varten.


  4.   
  Kun
  uusiutuvien kaasujen erän tuotannolle on myönnetty alkuperätakuita, jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä alkuperätakuut kumotaan
  sen jälkeen, kun
  kyseinen uusiutuvien kaasujen erä on
  poistettu eurooppalaisesta yhteenliitetystä kaasujärjestelmästä
  .


  5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että talouden toimijoiden tietokantaan kirjaamien tietojen tarkkuus ja kattavuus todennetaan esimerkiksi vapaaehtoisten tai kansallisten järjestelmien avulla
  , joita voidaan täydentää alkuperätakuujärjestelmällä
  .




  5 a.
     
  Tietokanta on asetettava julkisesti saataville avoimella, läpinäkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla ja pidettävä ajan tasalla.




  Komissio julkaisee yleisölle vuosittain kertomuksia unionin tietokannassa ilmoitetuista tiedoista, mukaan lukien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden määrät, maantieteellinen alkuperä ja raaka-ainetyyppi.”; |
| --- | --- |

22)

lisätään artikla seuraavasti:

”31 a artikla

Unionin tietokanta

1.   Komissio varmistaa
  ... päivään ...kuuta ... mennessä [kolmen kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta]
  , että perustetaan unionin tietokanta, joka mahdollistaa
  biomassapolttoaineiden,
  nestemäisten ja kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden jäljittämisen
  , jäljempänä ’unionin tietokanta’
  .

2.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että asianomaiset talouden toimijat kirjaavat viipymättä kyseiseen tietokantaan tarkat tiedot tehdyistä liiketoimista ja niiden kattamien polttoaineiden
  kestävyyskriteereistä
  , mukaan luettuina polttoaineiden elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt, alkaen polttoaineiden tuotantopisteestä ja päättyen hetkeen, jolloin ne kulutetaan unionissa.
  Yhteenliitetty kaasujärjestelmä on katsottava yhdeksi ainetasemenetelmäksi. Unionin tietokannassa on annettava tiedot kaasumaisten polttoaineiden syötöstä ja otosta.
  Tietokantaan on kirjattava myös tieto siitä, onko tietyn polttoaine-erän tuotantoa tuettu ja jos on, tukijärjestelmän tyyppi.

Tietojen jäljitettävyyden parantamiseksi koko toimitusketjussa siirretään komissiolle tarvittaessa valta antaa delegoituja säädöksiä 35 artiklan mukaisesti unionin tietokantaan kirjattavien tietojen soveltamisalan laajentamiseksi kattamaan asiaankuuluvat tiedot alkaen tuotantopisteestä tai polttoaineen tuotantoon käytettävän raaka-aineen keräämisestä.

Jäsenvaltioiden on edellytettävä polttoaineiden toimittajien kirjaavan unionin tietokantaan 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen todentamiseksi tarvittavat tiedot.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa alakohdassa säädetään, talouden toimijoiden olisi kirjattava kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden ja eurooppalaiseen kaasujärjestelmään syötettyjen kaasumaisten polttoaineiden osalta tiedot tehdyistä liiketoimista ja kestävyyskriteereistä sekä muita asiaankuuluvia tietoja, kuten polttoaineiden kasvihuonekaasupäästöt yhteenliitetyn kaasujärjestelmän syöttöpisteeseen asti, jos ainetaseen jäljitettävyysjärjestelmää täydennetään alkuperätakuilla.

3.   Jäsenvaltioilla on oltava unionin tietokannan käyttöoikeus valvontaa ja tietojen todentamista varten.

4.   
  Kun
  uusiutuvien kaasujen erän tuotannolle on myönnetty alkuperätakuita, jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä alkuperätakuut kumotaan
  sen jälkeen, kun
  kyseinen uusiutuvien kaasujen erä on
  poistettu eurooppalaisesta yhteenliitetystä kaasujärjestelmästä
  .

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että talouden toimijoiden tietokantaan kirjaamien tietojen tarkkuus ja kattavuus todennetaan esimerkiksi vapaaehtoisten tai kansallisten järjestelmien avulla
  , joita voidaan täydentää alkuperätakuujärjestelmällä
  .

5 a.
     
  Tietokanta on asetettava julkisesti saataville avoimella, läpinäkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla ja pidettävä ajan tasalla.

Komissio julkaisee yleisölle vuosittain kertomuksia unionin tietokannassa ilmoitetuista tiedoista, mukaan lukien uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden määrät, maantieteellinen alkuperä ja raaka-ainetyyppi.”;

| 22 a) | muutetaan 33 artikla seuraavasti:










  a) | korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:





  ”3.
     
  Komissio antaa vuonna 2025 tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämistä säätelevistä puitteista vuoden 2030 jälkeiselle ajalle.”; |
| --- | --- | --- |

22 a)

22 a)

muutetaan 33 artikla seuraavasti:

muutetaan 33 artikla seuraavasti:

a)

a)

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.
     
  Komissio antaa vuonna 2025 tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämistä säätelevistä puitteista vuoden 2030 jälkeiselle ajalle.”;

| b) | lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lainsäädäntöehdotusta valmistellessaan komissio ottaa huomioon:










  a) | asetuksen (EY) N:o 401/2009 10 a artiklan nojalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lainsäädäntöehdotusta valmistellessaan komissio ottaa huomioon:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lainsäädäntöehdotusta valmistellessaan komissio ottaa huomioon:

a)

a)

asetuksen (EY) N:o 401/2009 10 a artiklan nojalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot;

asetuksen (EY) N:o 401/2009 10 a artiklan nojalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot;

| b) | asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ennustetun ohjeellisen unionin kasvihuonekaasubudjetin; |
| --- | --- |

b)

b)

asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ennustetun ohjeellisen unionin kasvihuonekaasubudjetin;

asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ennustetun ohjeellisen unionin kasvihuonekaasubudjetin;

| c) | jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 toimittamat yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat; |
| --- | --- |

c)

c)

jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 toimittamat yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat;

jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 toimittamat yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat;

| d) | tämän direktiivin, myös siinä vahvistettujen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien, täytäntöönpanosta saadut kokemukset; ja |
| --- | --- |

d)

d)

tämän direktiivin, myös siinä vahvistettujen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien, täytäntöönpanosta saadut kokemukset; ja

tämän direktiivin, myös siinä vahvistettujen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien, täytäntöönpanosta saadut kokemukset; ja

| e) | uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan liittyvän teknologisen kehityksen.”; |
| --- | --- |

e)

e)

uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan liittyvän teknologisen kehityksen.”;

uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan liittyvän teknologisen kehityksen.”;

| c) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”4 a.
     
  ”Komissio tarkastelee tämän direktiivin täytäntöönpanoa uudelleen ... päivään ...kuuta ... mennessä [kahden vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] ja julkaisee kertomuksen, jossa esitetään uudelleentarkastelun päätelmät. Uudelleentarkastelussa tarkastellaan erityisesti seuraavia seikkoja:










  a) | uusiutuvan energian käyttöönoton ulkoiset vaikutukset ja ympäristövaikutukset; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  ”Komissio tarkastelee tämän direktiivin täytäntöönpanoa uudelleen ... päivään ...kuuta ... mennessä [kahden vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] ja julkaisee kertomuksen, jossa esitetään uudelleentarkastelun päätelmät. Uudelleentarkastelussa tarkastellaan erityisesti seuraavia seikkoja:

a)

uusiutuvan energian käyttöönoton ulkoiset vaikutukset ja ympäristövaikutukset;

| b) | tämän direktiivin täytäntöönpanon sosioekonomiset hyödyt; |
| --- | --- |

b)

tämän direktiivin täytäntöönpanon sosioekonomiset hyödyt;

| c) | REPowerEU-suunnitelman puitteissa toteutettavien asiaan liittyvien uusiutuvaa energiaa koskevien aloitteiden täytäntöönpanon tilanne; |
| --- | --- |

c)

REPowerEU-suunnitelman puitteissa toteutettavien asiaan liittyvien uusiutuvaa energiaa koskevien aloitteiden täytäntöönpanon tilanne;

| d) | se, katetaanko sähkön kysynnän kasvu liikenne-, teollisuus-, rakennus- sekä lämmitys- ja jäähdytysaloilla sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa vastaavalla uusiutuvan energian tuotantokapasiteetilla. |
| --- | --- |

d)

se, katetaanko sähkön kysynnän kasvu liikenne-, teollisuus-, rakennus- sekä lämmitys- ja jäähdytysaloilla sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden tuotannossa vastaavalla uusiutuvan energian tuotantokapasiteetilla.

| e) | tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saatujen polttoaineiden osuuden asteittainen vähentäminen vuoteen 2030 mennessä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi komission vaikutustenarvioinnin perusteella. Tämä asteittaista vähentämistä koskeva uudelleentarkastelu on esitettävä viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen vuoden kuluttua siitä, kun tämä muutosdirektiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä] [tark. 48]. |
| --- | --- |

e)

tämän direktiivin 2 artiklassa määritellystä primäärisestä puubiomassasta saatujen polttoaineiden osuuden asteittainen vähentäminen vuoteen 2030 mennessä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi komission vaikutustenarvioinnin perusteella. Tämä asteittaista vähentämistä koskeva uudelleentarkastelu on esitettävä viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen vuoden kuluttua siitä, kun tämä muutosdirektiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä] [tark. 48].

Komissio ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset mukautuvat jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin sekä toteuttavat kaikki muut toimenpiteet tämän direktiivin täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi ja sääntöjen noudattamisesta asianomaisille toimijoille ja toimialoille aiheutuvien kustannusten pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä.”;

| 23) | muutetaan 35 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle [tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, 29 a artiklan 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa, 26 artiklan 2 kohdan viidennessä alakohdassa, 27 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa, 27 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa, 28 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa, 31 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa ja 31 a artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.”; |
| --- | --- | --- |

23)

muutetaan 35 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle [tämän muutosdirektiivin voimaantulosta] viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, 29 a artiklan 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa, 26 artiklan 2 kohdan viidennessä alakohdassa, 27 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa, 27 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa, 28 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa, 31 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa ja 31 a artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.”;

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 3 kohdan viidennessä alakohdassa, 8 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, 29 a artiklan 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa, 26 artiklan 2 kohdan viidennessä alakohdassa, 27 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa, 27 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa, 28 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa, 31 artiklan 5 kohdassa ja 31 a artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 3 kohdan viidennessä alakohdassa, 8 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, 29 a artiklan 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa, 26 artiklan 2 kohdan viidennessä alakohdassa, 27 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa, 27 artiklan 3 kohdan neljännessä alakohdassa, 28 artiklan 5 kohdassa, 28 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa, 31 artiklan 5 kohdassa ja 31 a artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.”;

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| c) | korvataan 7 kohta seuraavasti:
  ”Edellä olevan 7 artiklan 3 kohdan viidennen alakohdan, 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 29 a artiklan 3 kohdan, 26 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan, 26 artiklan 2 kohdan viidennen alakohdan, 27 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, 27 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan, 28 artiklan 5 kohdan, 28 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan, 31 artiklan 5 kohdan tai 31 a artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”Edellä olevan 7 artiklan 3 kohdan viidennen alakohdan, 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 29 a artiklan 3 kohdan, 26 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan, 26 artiklan 2 kohdan viidennen alakohdan, 27 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, 27 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan, 28 artiklan 5 kohdan, 28 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan, 31 artiklan 5 kohdan tai 31 a artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”;

| 24) | muutetaan liitteet tämän direktiivin liitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

24)

muutetaan liitteet tämän direktiivin liitteiden mukaisesti.

2 artikla

Asetuksen (EU) 2018/1999 muuttaminen

| 1) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 11 alakohta seuraavasti:






  ”11) | ’vuoteen 2030 ulottuvilla unionin energia- ja ilmastotavoitteilla’ unionin laajuista sitovaa tavoitetta, jonka mukaan unionin kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan koko talouden laajuudelta vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna, direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitettua uusiutuvaa energiaa koskevaa sitovaa unionin tavoitetta vuodelle 2030, unionin tason yleistavoitetta, jonka mukaan energiatehokkuus on parantunut vuonna 2030 vähintään 32,5 prosenttia, sekä tavoitetta, jonka mukaan sähköverkkojen yhteenliitäntäaste on vuonna 2030 vähintään 15 prosenttia, tai muita Eurooppa-neuvoston tai Euroopan parlamentin ja neuvoston tältä osin myöhemmin vuodelle 2030 sopimia tavoitteita;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 11 alakohta seuraavasti:

”11)

’vuoteen 2030 ulottuvilla unionin energia- ja ilmastotavoitteilla’ unionin laajuista sitovaa tavoitetta, jonka mukaan unionin kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan koko talouden laajuudelta vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna, direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitettua uusiutuvaa energiaa koskevaa sitovaa unionin tavoitetta vuodelle 2030, unionin tason yleistavoitetta, jonka mukaan energiatehokkuus on parantunut vuonna 2030 vähintään 32,5 prosenttia, sekä tavoitetta, jonka mukaan sähköverkkojen yhteenliitäntäaste on vuonna 2030 vähintään 15 prosenttia, tai muita Eurooppa-neuvoston tai Euroopan parlamentin ja neuvoston tältä osin myöhemmin vuodelle 2030 sopimia tavoitteita;”;

| b) | korvataan 20 alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | 29 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevan arvioinnin perusteella annettujen komission suositusten yhteydessä sitä, että jäsenvaltio panee varhaisessa vaiheessa täytäntöön panoksensa direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitettuun uusiutuvaa energiaa koskevaan sitovaan unionin tavoitteeseen vuodelle 2030, verrattuna sen uusiutuvaa energiaa koskeviin kansallisiin vertailukohtiin;”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 20 alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

29 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevan arvioinnin perusteella annettujen komission suositusten yhteydessä sitä, että jäsenvaltio panee varhaisessa vaiheessa täytäntöön panoksensa direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitettuun uusiutuvaa energiaa koskevaan sitovaan unionin tavoitteeseen vuodelle 2030, verrattuna sen uusiutuvaa energiaa koskeviin kansallisiin vertailukohtiin;”;

| 2) | korvataan 4 artiklan a alakohdan 2 alakohta seuraavasti:






  ”2) | Uusiutuva energia:
  Direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitetun uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 sitovan unionin tavoitteen saavuttamiseksi kyseiseen tavoitteeseen osoitettu panos, joka liittyy uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuteen energian kokonaisloppukulutuksesta jäsenvaltiossa vuonna 2030, sekä kyseisen panoksen ohjeellinen kehityskulku vuodesta 2021 lähtien. Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2022 mennessä vertailukohta, joka on vähintään 18 prosenttia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä kyseisen jäsenvaltion sitovan vuoden 2020 kansallisen tavoitteen ja sen vuoden 2030 tavoitteeseen antaman panoksen välillä. Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2025 mennessä vertailukohta, joka on vähintään 43 prosenttia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä kyseisen jäsenvaltion sitovan vuoden 2020 kansallisen tavoitteen ja sen vuoden 2030 tavoitteeseen antaman panoksen välillä. Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2027 mennessä vertailukohta, joka on vähintään 65 prosenttia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä kyseisen jäsenvaltion sitovan vuoden 2020 kansallisen tavoitteen ja sen vuoden 2030 tavoitteeseen antaman panoksen välillä.
  Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2030 mennessä vähintään kyseisen jäsenvaltion suunniteltu panos. Jos jäsenvaltio odottaa ylittävänsä vuodelle 2020 asetetun sitovan kansallisen tavoitteensa, sen ohjeellinen kehityskulku voi alkaa tasolta, jonka sen odotetaan saavuttavan. Jäsenvaltioiden ohjeelliset kehityskulut muodostavat yhdessä unionin vertailukohdat vuosina 2022, 2025 ja 2027 ja direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitetun uusiutuvaa energiaan koskevan sitovan unionin tavoitteen vuodelle 2030. Erillään panoksestaan unionin tavoitteeseen ja ohjeellisesta kehityskulustaan tämän asetuksen soveltamiseksi jäsenvaltio voi esittää korkeampia tavoitteita kansallista politiikkaa varten.”; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 4 artiklan a alakohdan 2 alakohta seuraavasti:

”2)

Uusiutuva energia:

Direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitetun uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 sitovan unionin tavoitteen saavuttamiseksi kyseiseen tavoitteeseen osoitettu panos, joka liittyy uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuteen energian kokonaisloppukulutuksesta jäsenvaltiossa vuonna 2030, sekä kyseisen panoksen ohjeellinen kehityskulku vuodesta 2021 lähtien. Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2022 mennessä vertailukohta, joka on vähintään 18 prosenttia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä kyseisen jäsenvaltion sitovan vuoden 2020 kansallisen tavoitteen ja sen vuoden 2030 tavoitteeseen antaman panoksen välillä. Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2025 mennessä vertailukohta, joka on vähintään 43 prosenttia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä kyseisen jäsenvaltion sitovan vuoden 2020 kansallisen tavoitteen ja sen vuoden 2030 tavoitteeseen antaman panoksen välillä. Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2027 mennessä vertailukohta, joka on vähintään 65 prosenttia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä kyseisen jäsenvaltion sitovan vuoden 2020 kansallisen tavoitteen ja sen vuoden 2030 tavoitteeseen antaman panoksen välillä.

Ohjeellisen kehityskulun on saavutettava vuoteen 2030 mennessä vähintään kyseisen jäsenvaltion suunniteltu panos. Jos jäsenvaltio odottaa ylittävänsä vuodelle 2020 asetetun sitovan kansallisen tavoitteensa, sen ohjeellinen kehityskulku voi alkaa tasolta, jonka sen odotetaan saavuttavan. Jäsenvaltioiden ohjeelliset kehityskulut muodostavat yhdessä unionin vertailukohdat vuosina 2022, 2025 ja 2027 ja direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitetun uusiutuvaa energiaan koskevan sitovan unionin tavoitteen vuodelle 2030. Erillään panoksestaan unionin tavoitteeseen ja ohjeellisesta kehityskulustaan tämän asetuksen soveltamiseksi jäsenvaltio voi esittää korkeampia tavoitteita kansallista politiikkaa varten.”;

| 3) | korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisesti, että niiden panosten summa on sellainen, että se vastaa vähintään direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitettua vuodelle 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan sitovan unionin tavoitteen tasoa.”; |
| --- | --- |

3)

korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisesti, että niiden panosten summa on sellainen, että se vastaa vähintään direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklassa tarkoitettua vuodelle 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan sitovan unionin tavoitteen tasoa.”;

| 4) | korvataan 29 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Uusiutuvan energian alalla komissio arvioi osana 1 kohdassa tarkoitettua arviointia edistymistä siltä osin kuin on kyse uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta unionin energian kokonaisloppukulutuksesta ja perustaa arvionsa ohjeelliseen unionin kehityskulkuun, joka alkaa 20 prosentista vuonna 2020, saavuttaa vähintään 18 prosentin vertailukohdan vuonna 2022, 43 prosentin vertailukohdan vuonna 2025 ja 65 prosentin vertailukohdan vuonna 2027 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä uusiutuvaa energiaa koskevan vuodelle 2020 asetetun unionin tavoitteen ja uusiutuvaa energiaa koskevan vuodelle 2030 asetetun unionin tavoitteen välillä ja saavuttaa direktiivin (EU) 2018/2001 3 kohdassa tarkoitetun uusiutuvaa energiaa koskevan sitovan unionin tavoitteen vuodelle 2030.” |
| --- | --- |

4)

korvataan 29 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Uusiutuvan energian alalla komissio arvioi osana 1 kohdassa tarkoitettua arviointia edistymistä siltä osin kuin on kyse uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta unionin energian kokonaisloppukulutuksesta ja perustaa arvionsa ohjeelliseen unionin kehityskulkuun, joka alkaa 20 prosentista vuonna 2020, saavuttaa vähintään 18 prosentin vertailukohdan vuonna 2022, 43 prosentin vertailukohdan vuonna 2025 ja 65 prosentin vertailukohdan vuonna 2027 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kokonaislisäyksestä uusiutuvaa energiaa koskevan vuodelle 2020 asetetun unionin tavoitteen ja uusiutuvaa energiaa koskevan vuodelle 2030 asetetun unionin tavoitteen välillä ja saavuttaa direktiivin (EU) 2018/2001 3 kohdassa tarkoitetun uusiutuvaa energiaa koskevan sitovan unionin tavoitteen vuodelle 2030.”

3 artikla

Direktiivin 98/70/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 98/70/EY seuraavasti:

| 1) | korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla
  Soveltamisala
  Tässä direktiivissä vahvistetaan tieliikenteen moottoriajoneuvojen, liikkuvien työkoneiden (mukaan lukien sisävesialukset, kun ne eivät ole merellä), maatalous- ja metsätraktorien sekä huvialusten, kun ne eivät ole merellä, osalta otto- ja dieselmoottoreilla varustetuissa ajoneuvoissa käytettäviä polttoaineita koskevat terveyteen ja ympäristönäkökohtiin perustuvat tekniset laatuvaatimukset ottaen huomioon näiden moottoreiden tekniset vaatimukset.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Soveltamisala

Tässä direktiivissä vahvistetaan tieliikenteen moottoriajoneuvojen, liikkuvien työkoneiden (mukaan lukien sisävesialukset, kun ne eivät ole merellä), maatalous- ja metsätraktorien sekä huvialusten, kun ne eivät ole merellä, osalta otto- ja dieselmoottoreilla varustetuissa ajoneuvoissa käytettäviä polttoaineita koskevat terveyteen ja ympäristönäkökohtiin perustuvat tekniset laatuvaatimukset ottaen huomioon näiden moottoreiden tekniset vaatimukset.”;

| 2) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:






  ”1. | ’bensiinillä’ kaikkia CN-koodeihin 2710 12 41, 2710 12 45 ja 2710 12 49 kuuluvia haihtuvia kivennäisöljyjä, jotka on tarkoitettu ajoneuvojen voimanlähteenä olevien ottomoottoreiden toimintaan; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”1.

’bensiinillä’ kaikkia CN-koodeihin 2710 12 41, 2710 12 45 ja 2710 12 49 kuuluvia haihtuvia kivennäisöljyjä, jotka on tarkoitettu ajoneuvojen voimanlähteenä olevien ottomoottoreiden toimintaan;

| 2. | ’dieselpolttoaineilla’ CN-koodiin 2710 19 43 (27) kuuluvia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 715/2007 (28) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) 595/2009 (29) tarkoitettuja ja moottoriajoneuvoissa käytettäviä kaasuöljyjä; |
| --- | --- |

2.

’dieselpolttoaineilla’ CN-koodiin 2710 19 43 (27

28

29

| 3. | ’liikkuvissa työkoneissa (mukaan lukien sisävesialukset), maatalous- ja metsätraktoreissa sekä huvialuksissa käytettäväksi tarkoitetuilla kaasuöljyillä’ CN-koodiin 2710 19 43 (30) kuuluvia, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/53/EU (31), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 167/2013 (32) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1628 (33) tarkoitettuja ja dieselmoottoreissa käytettäviksi tarkoitettuja raakaöljystä saatavia nesteitä.”; |
| --- | --- |

3.

’liikkuvissa työkoneissa (mukaan lukien sisävesialukset), maatalous- ja metsätraktoreissa sekä huvialuksissa käytettäväksi tarkoitetuilla kaasuöljyillä’ CN-koodiin 2710 19 43 (30

31

32

33

| b) | korvataan 8 ja 9 kohta seuraavasti:






  ”8. | ’toimittajalla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (34) 2 artiklan ensimmäisen kohdan 38 alakohdassa määriteltyä polttoaineen toimittajaa; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 8 ja 9 kohta seuraavasti:

”8.

’toimittajalla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (34

| 9. | ’biopolttoaineilla’ direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan ensimmäisen kohdan 33 alakohdassa määriteltyjä biopolttoaineita;”; |
| --- | --- |

9.

’biopolttoaineilla’ direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan ensimmäisen kohdan 33 alakohdassa määriteltyjä biopolttoaineita;”;

| 3) | muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on vaadittava polttoaineen toimittajia saattamaan markkinoille dieseliä, jossa rasvahappoetyyliesterin (FAME) pitoisuus on korkeintaan 7 prosenttia.”; |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on vaadittava polttoaineen toimittajia saattamaan markkinoille dieseliä, jossa rasvahappoetyyliesterin (FAME) pitoisuus on korkeintaan 7 prosenttia.”;

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liikkuvissa työkoneissa (mukaan lukien sisävesialukset), maatalous- ja metsätraktoreissa sekä huviveneissä käytettäväksi tarkoitettujen kaasuöljyjen suurin sallittu rikkipitoisuus on 10 mg/kg. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muita nestemäisiä polttoaineita kuin näitä kaasuöljyjä saa käyttää sisävesialuksissa ja huviveneissä vain, jos kyseisten nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuus on korkeintaan sama kuin kyseisissä kaasuöljyissä sallittu suurin pitoisuus.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liikkuvissa työkoneissa (mukaan lukien sisävesialukset), maatalous- ja metsätraktoreissa sekä huviveneissä käytettäväksi tarkoitettujen kaasuöljyjen suurin sallittu rikkipitoisuus on 10 mg/kg. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muita nestemäisiä polttoaineita kuin näitä kaasuöljyjä saa käyttää sisävesialuksissa ja huviveneissä vain, jos kyseisten nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuus on korkeintaan sama kuin kyseisissä kaasuöljyissä sallittu suurin pitoisuus.”;

| 4) | kumotaan 7 a–7 e artikla; |
| --- | --- |

4)

kumotaan 7 a–7 e artikla;

| 5) | muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | kumotaan 1 kohdan g, h, i ja k alakohta; |
| --- | --- | --- |

5)

muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

kumotaan 1 kohdan g, h, i ja k alakohta;

| b) | kumotaan 2 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 2 kohta;

| 6) | muutetaan liitteet I, II, IV ja V tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

6)

muutetaan liitteet I, II, IV ja V tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

4 artikla

Siirtymäsäännökset

| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että direktiivin 98/70/EY 7 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja 7 a artiklan 7 kohdan, jotka kumotaan tämän direktiivin 3 artiklan 4 kohdalla, mukaisesti kerätyt ja jäsenvaltion nimeämälle viranomaiselle ilmoitetut tiedot, jotka koskevat vuotta [Virallinen lehti: korvataan kalenterivuodella, jonka aikana kumoaminen tulee voimaan] tai sen osaa, toimitetaan komissiolle. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että direktiivin 98/70/EY 7 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja 7 a artiklan 7 kohdan, jotka kumotaan tämän direktiivin 3 artiklan 4 kohdalla, mukaisesti kerätyt ja jäsenvaltion nimeämälle viranomaiselle ilmoitetut tiedot, jotka koskevat vuotta [Virallinen lehti: korvataan kalenterivuodella, jonka aikana kumoaminen tulee voimaan] tai sen osaa, toimitetaan komissiolle.

| 2. | Komissio sisällyttää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kertomukseen, jonka se on velvollinen toimittamaan direktiivin 98/70/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Komissio sisällyttää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kertomukseen, jonka se on velvollinen toimittamaan direktiivin 98/70/EY mukaisesti.

5 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2023
  . Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle.

Kyseisissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

6 artikla

Kumoaminen

Kumotaan neuvoston direktiivi (EU) 2015/652 (35) vuodesta [Virallinen lehti: korvataan kalenterivuodella, jonka aikana kumoaminen tulee voimaan].

7 artikla

Voimaantulo

Komissio esittää joulukuuhun 2024 mennessä kattavan vaikutustenarvioinnin 55-valmiuspaketin, myös tämän direktiivin, yhdistetyistä ja kumulatiivisista vaikutuksista.

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I

Muutetaan direktiivin (EU) 2018/2001 liitteet seuraavasti:

| (1) | poistetaan liitteestä I taulukon viimeinen rivi; |
| --- | --- |

(1)

poistetaan liitteestä I taulukon viimeinen rivi;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (3) | korvataan liite III seuraavasti:
  POLTTOAINEIDEN ENERGIASISÄLTÖ







  Polttoaine | Energiasisältö painon mukaan (alempi lämpöarvo, MJ/kg) | Energiasisältö tilavuuden mukaan (alempi lämpöarvo, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| BIOMASSASTA SAADUT POLTTOAINEET JA/TAI BIOMASSAN PROSESSOINTITOIMINNOT | | |
| Biopropaani | 46 | 24 |
| Puhdas kasviöljy (öljy, joka on tuotettu öljykasveista puristamalla, uuttamalla tai vastaavalla menetelmällä ja joka voi olla jalostamatonta tai jalostettua mutta ei kemiallisesti muunneltua) | 37 | 34 |
| Biodiesel – rasvahappometyyliesteri (metyyliesteri, joka tuotetaan biomassasta peräisin olevasta öljystä) | 37 | 33 |
| Biodiesel – rasvahappoetyyliesteri (etyyliesteri, joka tuotetaan biomassasta peräisin olevasta öljystä) | 38 | 34 |
| Biokaasu, joka on puhdistettavissa laadultaan maakaasua vastaavaksi | 50 | — |
| Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan diesel | 44 | 34 |
| Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan bensiini | 45 | 30 |
| Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan lentopetroli | 44 | 34 |
| Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan nestekaasu | 46 | 24 |
| Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan diesel | 43 | 36 |
| Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan bensiini | 44 | 32 |
| Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan lentopetroli | 43 | 33 |
| Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan nestekaasu | 46 | 23 |
| UUSIUTUVAT POLTTOAINEET, JOITA VOIDAAN SAADA ERILAISISTA UUSIUTUVISTA LÄHTEISTÄ, MYÖS BIOMASSASTA | | |
| Metanoli uusiutuvista lähteistä | 20 | 16 |
| Etanoli uusiutuvista lähteistä | 27 | 21 |
| Propanoli uusiutuvista lähteistä | 31 | 25 |
| Butanoli uusiutuvista lähteistä | 33 | 27 |
| Fischer–Tropsch-diesel (synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan diesel) | 44 | 34 |
| Fischer–Tropsch-bensiini (biomassasta valmistettu synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan bensiini) | 44 | 33 |
| Fischer–Tropsch-lentopetroli (biomassasta valmistettu synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan lentopetroli) | 44 | 33 |
| Fischer–Tropsch-nestekaasu (synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan nestekaasu) | 46 | 24 |
| DME (dimetyylieetteri) | 28 | 19 |
| Uusiutuvista lähteistä tuotettu vety | 120 | — |
| ETBE (etyyli-tert-butyylieetteri, joka tuotetaan etanolin pohjalta) | 36 (josta 37 % uusiutuvista lähteistä) | 27 (josta 37 % uusiutuvista lähteistä) |
| MTBE (metyyli-tert-butyylieetteri, joka tuotetaan metanolin pohjalta) | 35 (josta 22 % uusiutuvista lähteistä) | 26 (josta 22 % uusiutuvista lähteistä) |
| TAEE (tert-amyylietyylieetteri, joka tuotetaan etanolin pohjalta) | 38 (josta 29 % uusiutuvista lähteistä) | 29 (josta 29 % uusiutuvista lähteistä) |
| TAME (tert-amyylimetyylieetteri, joka tuotetaan metanolin pohjalta) | 36 (josta 18 % uusiutuvista lähteistä) | 28 (josta 18 % uusiutuvista lähteistä) |
| THxEE (tert-heksyylietyylieetteri, joka tuotetaan etanolin pohjalta) | 38 (josta 25 % uusiutuvista lähteistä) | 30 (josta 25 % uusiutuvista lähteistä) |
| THxME (tert-heksyylimetyylieetteri, joka tuotetaan metanolin pohjalta) | 38 (josta 14 % uusiutuvista lähteistä) | 30 (josta 14 % uusiutuvista lähteistä) |
| UUSIUTUMATTOMAT POLTTOAINEET | | |
| Bensiini | 43 | 32 |
| Dieselöljy | 43 | 36 |
| Uusiutumattomista lähteistä tuotettu vety | 120 | — |

(3)

korvataan liite III seuraavasti:

POLTTOAINEIDEN ENERGIASISÄLTÖ

Polttoaine

Energiasisältö painon mukaan (alempi lämpöarvo, MJ/kg)

Energiasisältö tilavuuden mukaan (alempi lämpöarvo, MJ/l)

BIOMASSASTA SAADUT POLTTOAINEET JA/TAI BIOMASSAN PROSESSOINTITOIMINNOT

Biopropaani

46

24

Puhdas kasviöljy (öljy, joka on tuotettu öljykasveista puristamalla, uuttamalla tai vastaavalla menetelmällä ja joka voi olla jalostamatonta tai jalostettua mutta ei kemiallisesti muunneltua)

37

34

Biodiesel – rasvahappometyyliesteri (metyyliesteri, joka tuotetaan biomassasta peräisin olevasta öljystä)

37

33

Biodiesel – rasvahappoetyyliesteri (etyyliesteri, joka tuotetaan biomassasta peräisin olevasta öljystä)

38

34

Biokaasu, joka on puhdistettavissa laadultaan maakaasua vastaavaksi

50

—

Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan diesel

44

34

Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan bensiini

45

30

Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan lentopetroli

44

34

Vetykäsitelty (lämpökemiallisesti vedyllä käsitelty) biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan nestekaasu

46

24

Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan diesel

43

36

Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan bensiini

44

32

Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan lentopetroli

43

33

Yhteisesti käsitelty (käsitellään jalostamossa yhtä aikaa fossiilisten polttoaineiden kanssa) biomassasta tai pyrolysoidusta biomassasta peräisin oleva öljy, jota käytetään korvaamaan nestekaasu

46

23

UUSIUTUVAT POLTTOAINEET, JOITA VOIDAAN SAADA ERILAISISTA UUSIUTUVISTA LÄHTEISTÄ, MYÖS BIOMASSASTA

Metanoli uusiutuvista lähteistä

20

16

Etanoli uusiutuvista lähteistä

27

21

Propanoli uusiutuvista lähteistä

31

25

Butanoli uusiutuvista lähteistä

33

27

Fischer–Tropsch-diesel (synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan diesel)

44

34

Fischer–Tropsch-bensiini (biomassasta valmistettu synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan bensiini)

44

33

Fischer–Tropsch-lentopetroli (biomassasta valmistettu synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan lentopetroli)

44

33

Fischer–Tropsch-nestekaasu (synteettinen hiilivety tai synteettinen hiilivetyseos, jota käytetään korvaamaan nestekaasu)

46

24

DME (dimetyylieetteri)

28

19

Uusiutuvista lähteistä tuotettu vety

120

—

ETBE (etyyli-tert-butyylieetteri, joka tuotetaan etanolin pohjalta)

36 (josta 37 % uusiutuvista lähteistä)

27 (josta 37 % uusiutuvista lähteistä)

MTBE (metyyli-tert-butyylieetteri, joka tuotetaan metanolin pohjalta)

35 (josta 22 % uusiutuvista lähteistä)

26 (josta 22 % uusiutuvista lähteistä)

TAEE (tert-amyylietyylieetteri, joka tuotetaan etanolin pohjalta)

38 (josta 29 % uusiutuvista lähteistä)

29 (josta 29 % uusiutuvista lähteistä)

TAME (tert-amyylimetyylieetteri, joka tuotetaan metanolin pohjalta)

36 (josta 18 % uusiutuvista lähteistä)

28 (josta 18 % uusiutuvista lähteistä)

THxEE (tert-heksyylietyylieetteri, joka tuotetaan etanolin pohjalta)

38 (josta 25 % uusiutuvista lähteistä)

30 (josta 25 % uusiutuvista lähteistä)

THxME (tert-heksyylimetyylieetteri, joka tuotetaan metanolin pohjalta)

38 (josta 14 % uusiutuvista lähteistä)

30 (josta 14 % uusiutuvista lähteistä)

UUSIUTUMATTOMAT POLTTOAINEET

Bensiini

43

32

Dieselöljy

43

36

Uusiutumattomista lähteistä tuotettu vety

120

—

| 4) | muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:

  ”UUSIUTUVAA ENERGIAA KÄYTTÄVIEN LAITTEISTOJEN ASENTAJIEN JA SUUNNITTELIJOIDEN KOULUTUS JA SERTIFIOINTI”; |
| --- | --- | --- |

4)

muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”UUSIUTUVAA ENERGIAA KÄYTTÄVIEN LAITTEISTOJEN ASENTAJIEN JA SUUNNITTELIJOIDEN KOULUTUS JA SERTIFIOINTI”;

| b) | korvataan johtolause ja 1 kohta seuraavasti:
  ”Edellä 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sertifiointijärjestelmien ja koulutusjärjestelmien on pohjauduttava seuraaviin perusteisiin:






  1. | Sertifiointiprosessin on oltava läpinäkyvä ja jäsenvaltion tai sen nimeämän hallintoelimen selkeästi määrittelemä.”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan johtolause ja 1 kohta seuraavasti:

”Edellä 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sertifiointijärjestelmien ja koulutusjärjestelmien on pohjauduttava seuraaviin perusteisiin:

1.

Sertifiointiprosessin on oltava läpinäkyvä ja jäsenvaltion tai sen nimeämän hallintoelimen selkeästi määrittelemä.”;

| c) | lisätään 1 a ja 1 b kohta seuraavasti:






  ”1 a. | Sertifiointielinten myöntämien todistusten on oltava selkeästi määriteltyjä, ja sertifiointia hakevien työntekijöiden ja ammattihenkilöiden on voitava tunnistaa ne helposti. |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 1 a ja 1 b kohta seuraavasti:

”1 a.

Sertifiointielinten myöntämien todistusten on oltava selkeästi määriteltyjä, ja sertifiointia hakevien työntekijöiden ja ammattihenkilöiden on voitava tunnistaa ne helposti.

| 1 b. | Sertifiointiprosessin on mahdollistettava se, että asentajat voivat toteuttaa luotettavasti toimivia, laadukkaita laitteistoja.”; |
| --- | --- |

1 b.

Sertifiointiprosessin on mahdollistettava se, että asentajat voivat toteuttaa luotettavasti toimivia, laadukkaita laitteistoja.”;

| d) | korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:






  ”2. | Biomassa-, lämpöpumppu- ▌ ja aurinkolämpöjärjestelmien sekä matalalta geotermistä lämpöä ottavien järjestelmien
  ja varastointi- ja kysyntäjoustoteknologioiden, myös latausasemien,
  asentajien sertifiointi tapahtuu akkreditoidussa koulutusohjelmassa tai akkreditoidun kouluttajan toimesta
  tai kansallisen lainsäädännön mukaisissa muodollisissa hyväksymisjärjestelmissä
  . |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.

Biomassa-, lämpöpumppu- ▌ ja aurinkolämpöjärjestelmien sekä matalalta geotermistä lämpöä ottavien järjestelmien
  ja varastointi- ja kysyntäjoustoteknologioiden, myös latausasemien,
  asentajien sertifiointi tapahtuu akkreditoidussa koulutusohjelmassa tai akkreditoidun kouluttajan toimesta
  tai kansallisen lainsäädännön mukaisissa muodollisissa hyväksymisjärjestelmissä
  .

| 3. | Koulutusohjelman tai kouluttajan akkreditoinnista vastaavat jäsenvaltiot tai niiden nimeämät hallintoelimet. Akkreditoija varmistaa, että kouluttajan
  tarjoamat koulutus-, täydennyskoulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmat ovat osallistavia ja että ne ovat jatkuvia
  sekä alueellisesti tai valtakunnallisesti
  kattavia
  .
  Kouluttajalla on oltava käytännön koulutukseen riittävät tekniset valmiudet, mukaan lukien riittävät laboratoriolaitteet tai vastaavat käytännön harjoituksissa tarvittavat valmiudet.
  Kouluttajan on tarjottava peruskoulutuksen lisäksi lyhyempiä koulutusmoduuleina järjestettäviä päivitys- ja täydennyskursseja, jotta asentajat ja suunnittelijat voivat hankkia uusia taitoja sekä laajentaa ja monipuolistaa useita eri teknologioita ja niiden yhdistelmiä koskevaa osaamistaan. Kouluttajan on varmistettava, että koulutuksessa käsitellään uusiutuviin energialähteisiin liittyviä uusia teknologioita rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa. Kouluttajien on tunnustettava aiemmin hankitut asiaankuuluvat taidot.
  Koulutusohjelmat ja -moduulit on suunniteltava siten, että ne mahdollistavat uusiutuvia energialähteitä käyttäviin laitteistoihin liittyvän elinikäisen oppimisen ja että ne ovat työelämään astuville sekä uudelleenkouluttautuville tai uutta työpaikkaa hakeville aikuisille suunnatun ammatillisen koulutuksen mukaisia.
  Koulutusohjelmat on suunniteltava siten, että ne helpottavat eri teknologioita ja ratkaisuja koskevan hyväksynnän saamista ja että niissä ei rajoituta tiettyyn tuotemerkkiin tai teknologiaan. Kouluttaja voi olla laitteen tai järjestelmän valmistaja, oppilaitos tai järjestö.”; |
| --- | --- |

3.

Koulutusohjelman tai kouluttajan akkreditoinnista vastaavat jäsenvaltiot tai niiden nimeämät hallintoelimet. Akkreditoija varmistaa, että kouluttajan
  tarjoamat koulutus-, täydennyskoulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmat ovat osallistavia ja että ne ovat jatkuvia
  sekä alueellisesti tai valtakunnallisesti
  kattavia
  .

Kouluttajalla on oltava käytännön koulutukseen riittävät tekniset valmiudet, mukaan lukien riittävät laboratoriolaitteet tai vastaavat käytännön harjoituksissa tarvittavat valmiudet.

Kouluttajan on tarjottava peruskoulutuksen lisäksi lyhyempiä koulutusmoduuleina järjestettäviä päivitys- ja täydennyskursseja, jotta asentajat ja suunnittelijat voivat hankkia uusia taitoja sekä laajentaa ja monipuolistaa useita eri teknologioita ja niiden yhdistelmiä koskevaa osaamistaan. Kouluttajan on varmistettava, että koulutuksessa käsitellään uusiutuviin energialähteisiin liittyviä uusia teknologioita rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa. Kouluttajien on tunnustettava aiemmin hankitut asiaankuuluvat taidot.

Koulutusohjelmat ja -moduulit on suunniteltava siten, että ne mahdollistavat uusiutuvia energialähteitä käyttäviin laitteistoihin liittyvän elinikäisen oppimisen ja että ne ovat työelämään astuville sekä uudelleenkouluttautuville tai uutta työpaikkaa hakeville aikuisille suunnatun ammatillisen koulutuksen mukaisia.

Koulutusohjelmat on suunniteltava siten, että ne helpottavat eri teknologioita ja ratkaisuja koskevan hyväksynnän saamista ja että niissä ei rajoituta tiettyyn tuotemerkkiin tai teknologiaan. Kouluttaja voi olla laitteen tai järjestelmän valmistaja, oppilaitos tai järjestö.”;

| d a) | korvataan 5 kohta seuraavasti:










  ”5. | Koulutuksen on päätyttävä loppukokeeseen, jonka läpäiseminen johtaa sertifiointiin tai hyväksymiseen. Kokeessa on käytännön tasolla arvioitava kykyä asentaa biomassakattiloita ja -uuneja, lämpöpumppuja, matalalta geotermistä lämpöä ottavia laitteistoja, aurinkolämpölaitteistoja taikka varastointi- ja kysyntäjoustoteknologioita, latausasemat mukaan lukien.”; |
| --- | --- | --- |

d a)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.

Koulutuksen on päätyttävä loppukokeeseen, jonka läpäiseminen johtaa sertifiointiin tai hyväksymiseen. Kokeessa on käytännön tasolla arvioitava kykyä asentaa biomassakattiloita ja -uuneja, lämpöpumppuja, matalalta geotermistä lämpöä ottavia laitteistoja, aurinkolämpölaitteistoja taikka varastointi- ja kysyntäjoustoteknologioita, latausasemat mukaan lukien.”;

| e) | lisätään 6 kohdan c alakohtaan iv ja v alakohta seuraavasti:






  ”iv) | toteutettavuus- ja suunnittelututkimuksien tuntemus; |
| --- | --- | --- |

e)

lisätään 6 kohdan c alakohtaan iv ja v alakohta seuraavasti:

”iv)

toteutettavuus- ja suunnittelututkimuksien tuntemus;

| v) | asiantuntemus poraamisesta geotermistä lämpöä ottavien lämpöpumppujen yhteydessä.”; |
| --- | --- |

v)

asiantuntemus poraamisesta geotermistä lämpöä ottavien lämpöpumppujen yhteydessä.”;

| (5) | muutetaan liitteessä V oleva C osa seuraavasti:






  a) | korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:






  ”5. | Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvat päästöt, eec, sisältävät itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta aiheutuvat päästöt. Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä. Laskennassa on käytettävä D osassa esitettyjä maaperän N2O-päästöjen eriteltyjä oletusarvoja, jos ne ovat saatavilla. On sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

muutetaan liitteessä V oleva C osa seuraavasti:

a)

korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”5.

Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvat päästöt, eec, sisältävät itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta aiheutuvat päästöt. Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä. Laskennassa on käytettävä D osassa esitettyjä maaperän N2O-päästöjen eriteltyjä oletusarvoja, jos ne ovat saatavilla. On sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella.

| 6. | Paremmista maatalouskäytännöistä, joita ovat esimerkiksi maanmuokkauksen vähentäminen tai lopettaminen, parantunut viljelykierto, maanpeitekasvien käyttö, myös viljelykasvien jätteistä huolehtiminen, ja orgaanisen maanparannusaineksen (esimerkiksi komposti, lannan käymismädäte) käyttö, saatavat vähennykset kasvihuonekaasupäästöissä (esca) otetaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua laskelmaa tehtäessä huomioon vain, jos ne eivät vaikuta biologiseen monimuotoisuuteen kielteisesti. Lisäksi on esitettävä vankkaa ja todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että maaperän hiilikertymä on kasvanut tai sen voidaan kohtuudella olettaa kasvaneen asianomaisten raaka-aineiden viljelyn aikana samalla, kun otetaan huomioon päästöt, jos tällaiset käytännöt johtivat lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön lisääntymiseen (36).” |
| --- | --- |

6.

Paremmista maatalouskäytännöistä, joita ovat esimerkiksi maanmuokkauksen vähentäminen tai lopettaminen, parantunut viljelykierto, maanpeitekasvien käyttö, myös viljelykasvien jätteistä huolehtiminen, ja orgaanisen maanparannusaineksen (esimerkiksi komposti, lannan käymismädäte) käyttö, saatavat vähennykset kasvihuonekaasupäästöissä (esca) otetaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua laskelmaa tehtäessä huomioon vain, jos ne eivät vaikuta biologiseen monimuotoisuuteen kielteisesti. Lisäksi on esitettävä vankkaa ja todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että maaperän hiilikertymä on kasvanut tai sen voidaan kohtuudella olettaa kasvaneen asianomaisten raaka-aineiden viljelyn aikana samalla, kun otetaan huomioon päästöt, jos tällaiset käytännöt johtivat lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön lisääntymiseen (36).”

| b) | kumotaan 15 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 15 kohta;

| c) | korvataan 18 kohta seuraavasti:






  ”18. | Edellä 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa varten jaettavat päästöt ovat eec + el + esca + ne ep:n, etd:n, eccs:n ja eccr:n osat, jotka syntyvät sen prosessivaiheen loppuun mennessä, jossa sivutuote tuotetaan. Jos päästöjä on osoitettu sivutuotteille elinkaaren varhaisemmassa prosessivaiheessa, kyseisiin tarkoituksiin käytetään päästöjen kokonaismäärän sijasta kyseisten päästöjen osaa, joka on osoitettu viimeisessä tällaisessa prosessivaiheessa välituotepolttoaineelle. Biokaasun ja biometaanin osalta laskentaa varten otetaan huomioon kaikki sivutuotteet, jotka eivät kuulu 7 kohdan soveltamisalaan. Päästöjä ei osoiteta jätteille ja tähteille. Jos sivutuotteilla on negatiivinen energiasisältö, niiden energiasisältö katsotaan laskentaa suoritettaessa nollaksi. Jätteiden ja tähteiden, mukaan lukien kaikki liitteessä IX mainitut, ei katsota aiheuttavan elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä ennen kyseisten materiaalien keräämistä riippumatta siitä, onko ne prosessoitu välituotteiksi ennen lopputuotteeksi jalostusta. ▌ Jos biomassapolttoaine tuotetaan jalostamossa, joka ei ole jalostuslaitosten yhdistelmä, jossa jalostuslaitokselle tuotetaan lämpöä ja/tai sähköä kattilalla tai yhteistuotantoyksiköllä, analyysiyksikkö 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa suoritettaessa on jalostamo.”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 18 kohta seuraavasti:

”18.

Edellä 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa varten jaettavat päästöt ovat eec + el + esca + ne ep:n, etd:n, eccs:n ja eccr:n osat, jotka syntyvät sen prosessivaiheen loppuun mennessä, jossa sivutuote tuotetaan. Jos päästöjä on osoitettu sivutuotteille elinkaaren varhaisemmassa prosessivaiheessa, kyseisiin tarkoituksiin käytetään päästöjen kokonaismäärän sijasta kyseisten päästöjen osaa, joka on osoitettu viimeisessä tällaisessa prosessivaiheessa välituotepolttoaineelle. Biokaasun ja biometaanin osalta laskentaa varten otetaan huomioon kaikki sivutuotteet, jotka eivät kuulu 7 kohdan soveltamisalaan. Päästöjä ei osoiteta jätteille ja tähteille. Jos sivutuotteilla on negatiivinen energiasisältö, niiden energiasisältö katsotaan laskentaa suoritettaessa nollaksi. Jätteiden ja tähteiden, mukaan lukien kaikki liitteessä IX mainitut, ei katsota aiheuttavan elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä ennen kyseisten materiaalien keräämistä riippumatta siitä, onko ne prosessoitu välituotteiksi ennen lopputuotteeksi jalostusta. ▌ Jos biomassapolttoaine tuotetaan jalostamossa, joka ei ole jalostuslaitosten yhdistelmä, jossa jalostuslaitokselle tuotetaan lämpöä ja/tai sähköä kattilalla tai yhteistuotantoyksiköllä, analyysiyksikkö 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa suoritettaessa on jalostamo.”;

| (6) | muutetaan liitteessä VI oleva B osa seuraavasti:






  a) | korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:






  ”5. | Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvat päästöt, eec, sisältävät itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta aiheutuvat päästöt. Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä. Laskennassa on käytettävä D osassa esitettyjä maaperän N2O-päästöjen eriteltyjä oletusarvoja, jos ne ovat saatavilla. On sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

muutetaan liitteessä VI oleva B osa seuraavasti:

a)

korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”5.

Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvat päästöt, eec, sisältävät itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta aiheutuvat päästöt. Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä. Laskennassa on käytettävä D osassa esitettyjä maaperän N2O-päästöjen eriteltyjä oletusarvoja, jos ne ovat saatavilla. On sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella.

| 6. | Paremmista maatalouskäytännöistä, joita ovat esimerkiksi maanmuokkauksen vähentäminen tai lopettaminen, parantunut viljelykierto, maanpeitekasvien käyttö, myös viljelykasvien jätteistä huolehtiminen, ja orgaanisen maanparannusaineksen (esimerkiksi komposti, lannan käymismädäte) käyttö, saatavat vähennykset kasvihuonekaasupäästöissä (esca) otetaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua laskelmaa tehtäessä huomioon vain, jos ne eivät vaikuta biologiseen monimuotoisuuteen kielteisesti. Lisäksi on esitettävä vankkaa ja todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että maaperän hiilikertymä on kasvanut tai sen voidaan kohtuudella olettaa kasvaneen asianomaisten raaka-aineiden viljelyn aikana samalla, kun otetaan huomioon päästöt, jos tällaiset käytännöt johtivat lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön lisääntymiseen (37).”; |
| --- | --- |

6.

Paremmista maatalouskäytännöistä, joita ovat esimerkiksi maanmuokkauksen vähentäminen tai lopettaminen, parantunut viljelykierto, maanpeitekasvien käyttö, myös viljelykasvien jätteistä huolehtiminen, ja orgaanisen maanparannusaineksen (esimerkiksi komposti, lannan käymismädäte) käyttö, saatavat vähennykset kasvihuonekaasupäästöissä (esca) otetaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua laskelmaa tehtäessä huomioon vain, jos ne eivät vaikuta biologiseen monimuotoisuuteen kielteisesti. Lisäksi on esitettävä vankkaa ja todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että maaperän hiilikertymä on kasvanut tai sen voidaan kohtuudella olettaa kasvaneen asianomaisten raaka-aineiden viljelyn aikana samalla, kun otetaan huomioon päästöt, jos tällaiset käytännöt johtivat lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön lisääntymiseen (37).”;

| b) | kumotaan 15 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 15 kohta;

| c) | korvataan 18 kohta seuraavasti:






  ”18. | Edellä 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa varten jaettavat päästöt ovat eec + el + esca + ne ep:n, etd:n, eccs:n ja eccr:n osat, jotka syntyvät sen prosessivaiheen loppuun mennessä, jossa sivutuote tuotetaan. Jos päästöjä on osoitettu sivutuotteille elinkaaren varhaisemmassa prosessivaiheessa, kyseisiin tarkoituksiin käytetään päästöjen kokonaismäärän sijasta kyseisten päästöjen osaa, joka on osoitettu viimeisessä tällaisessa prosessivaiheessa välituotepolttoaineelle.
  Biokaasun ja biometaanin osalta laskentaa varten otetaan huomioon kaikki sivutuotteet, jotka eivät kuulu 7 kohdan soveltamisalaan. Päästöjä ei osoiteta jätteille ja tähteille. Jos sivutuotteilla on negatiivinen energiasisältö, niiden energiasisältö katsotaan laskentaa suoritettaessa nollaksi.
  Jätteiden ja tähteiden, mukaan lukien kaikki liitteessä IX mainitut, ei katsota aiheuttavan elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä ennen kyseisten materiaalien keräämistä riippumatta siitä, onko ne prosessoitu välituotteiksi ennen lopputuotteeksi jalostusta. ▌
  Jos biomassapolttoaine tuotetaan jalostamossa, joka ei ole jalostuslaitosten yhdistelmä, jossa jalostuslaitokselle tuotetaan lämpöä ja/tai sähköä kattilalla tai yhteistuotantoyksiköllä, analyysiyksikkö 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa suoritettaessa on jalostamo.”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 18 kohta seuraavasti:

”18.

Edellä 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa varten jaettavat päästöt ovat eec + el + esca + ne ep:n, etd:n, eccs:n ja eccr:n osat, jotka syntyvät sen prosessivaiheen loppuun mennessä, jossa sivutuote tuotetaan. Jos päästöjä on osoitettu sivutuotteille elinkaaren varhaisemmassa prosessivaiheessa, kyseisiin tarkoituksiin käytetään päästöjen kokonaismäärän sijasta kyseisten päästöjen osaa, joka on osoitettu viimeisessä tällaisessa prosessivaiheessa välituotepolttoaineelle.

Biokaasun ja biometaanin osalta laskentaa varten otetaan huomioon kaikki sivutuotteet, jotka eivät kuulu 7 kohdan soveltamisalaan. Päästöjä ei osoiteta jätteille ja tähteille. Jos sivutuotteilla on negatiivinen energiasisältö, niiden energiasisältö katsotaan laskentaa suoritettaessa nollaksi.

Jätteiden ja tähteiden, mukaan lukien kaikki liitteessä IX mainitut, ei katsota aiheuttavan elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä ennen kyseisten materiaalien keräämistä riippumatta siitä, onko ne prosessoitu välituotteiksi ennen lopputuotteeksi jalostusta. ▌

Jos biomassapolttoaine tuotetaan jalostamossa, joka ei ole jalostuslaitosten yhdistelmä, jossa jalostuslaitokselle tuotetaan lämpöä ja/tai sähköä kattilalla tai yhteistuotantoyksiköllä, analyysiyksikkö 17 kohdassa tarkoitettua laskentaa suoritettaessa on jalostamo.”;

| (6 a) | lisätään liitteeseen VI B a osa seuraavasti:




  ”B a.




  Biomassapolttoaineiden raaka-aineet, joita käytetään kiinteissä laitoksissa muulla kuin kuljetusalalla, mukaan lukien seuraavat kohdat:










  1. | Elintarvikkeiden ensimmäisen asteen jalostusteollisuuden tähteiden ja jätteiden biomassaosuus:










  a) | sokerijuurikasjätemassa (vain alan oma sisäinen käyttö) |
| --- | --- | --- | --- |

(6 a)

lisätään liitteeseen VI B a osa seuraavasti:

”B a.

Biomassapolttoaineiden raaka-aineet, joita käytetään kiinteissä laitoksissa muulla kuin kuljetusalalla, mukaan lukien seuraavat kohdat:

1.

Elintarvikkeiden ensimmäisen asteen jalostusteollisuuden tähteiden ja jätteiden biomassaosuus:

a)

sokerijuurikasjätemassa (vain alan oma sisäinen käyttö)

| b) | juurikkaiden pesussa irtoavat lehdet |
| --- | --- |

b)

juurikkaiden pesussa irtoavat lehdet

| c) | jyvien akanat ja hedelmien kuoret |
| --- | --- |

c)

jyvien akanat ja hedelmien kuoret

| d) | teollisuusjätteen biomassaosuus, joka ei sovellu käytettäväksi elintarvike- ja rehuketjussa |
| --- | --- |

d)

teollisuusjätteen biomassaosuus, joka ei sovellu käytettäväksi elintarvike- ja rehuketjussa

| e) | sokerijuurikkaan kuitu, joka jää jäljelle, kun juurikkaasta on uutettu raakamehu, poistettu lehdet ja juurista koostuvat tähteet sekä uutettu muut sokerin uuttamisen jälkeen saatavat nesteet. |
| --- | --- |

e)

sokerijuurikkaan kuitu, joka jää jäljelle, kun juurikkaasta on uutettu raakamehu, poistettu lehdet ja juurista koostuvat tähteet sekä uutettu muut sokerin uuttamisen jälkeen saatavat nesteet.

| 2. | Elintarvikkeiden ensimmäisen asteen jalostusteollisuuden jätevesien käsittelyssä syntyvän lietteen biomassaosuus.”; |
| --- | --- |

2.

Elintarvikkeiden ensimmäisen asteen jalostusteollisuuden jätevesien käsittelyssä syntyvän lietteen biomassaosuus.”;

| (7) | liitteen VII määritelmässä ”Qusable” viittaus 7 artiklan 4 kohtaan korvataan viittauksella 7 artiklan 3 kohtaan; |
| --- | --- |

(7)

liitteen VII määritelmässä ”Qusable” viittaus 7 artiklan 4 kohtaan korvataan viittauksella 7 artiklan 3 kohtaan;

| (8) | muutetaan liite IX seuraavasti:






  a) | korvataan A osan johdantolause seuraavasti:
  ”Raaka-aineet liikenteessä käytettävän biokaasun ja kehittyneiden biopolttoaineiden tuotantoa varten:”; |
| --- | --- | --- |

(8)

muutetaan liite IX seuraavasti:

a)

korvataan A osan johdantolause seuraavasti:

”Raaka-aineet liikenteessä käytettävän biokaasun ja kehittyneiden biopolttoaineiden tuotantoa varten:”;

| b) | korvataan B osan johdantolause seuraavasti:
  ”Biopolttoaineiden ja liikenteessä käytettävän biokaasun tuotantoon tarkoitetut raaka-aineet, joiden panos 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa vahvistetun vähimmäisosuuden saavuttamiseen on rajallinen:” |
| --- | --- |

b)

korvataan B osan johdantolause seuraavasti:

”Biopolttoaineiden ja liikenteessä käytettävän biokaasun tuotantoon tarkoitetut raaka-aineet, joiden panos 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa vahvistetun vähimmäisosuuden saavuttamiseen on rajallinen:”

LIITE II

Muutetaan direktiivin 98/70/EY liitteet I, II, IV ja V seuraavasti:

| (1) | muutetaan liite I seuraavasti:






  (a) | korvataan alaviitteen 1 teksti seuraavasti:






  ”1) | On käytettävä standardissa EN 228:2012+A1:2017 määritettyjä testimenetelmiä. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön erikseen määriteltyjä muita analyysimenetelmiä standardin EN 228:2012+A1:2017 sijasta, jos niiden voidaan osoittaa olevan vähintään yhtä tarkkoja ja luotettavia kuin korvatut analyysimenetelmät.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

muutetaan liite I seuraavasti:

(a)

korvataan alaviitteen 1 teksti seuraavasti:

”1)

On käytettävä standardissa EN 228:2012+A1:2017 määritettyjä testimenetelmiä. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön erikseen määriteltyjä muita analyysimenetelmiä standardin EN 228:2012+A1:2017 sijasta, jos niiden voidaan osoittaa olevan vähintään yhtä tarkkoja ja luotettavia kuin korvatut analyysimenetelmät.”;

| (b) | korvataan alaviitteen 2 teksti seuraavasti:






  ”2) | Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvoja määritettäessä on sovellettu standardia EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 Petroleum and related products – Precision of measurement methods and results – Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvoa määrättäessä on otettu huomioon 2 R:n minimiero nollan yläpuolella (R = uusittavuus). Yksittäisten mittausten tuloksia on tulkittava standardissa EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 esitettyjen kriteerien perusteella.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

korvataan alaviitteen 2 teksti seuraavasti:

”2)

Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvoja määritettäessä on sovellettu standardia EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 Petroleum and related products – Precision of measurement methods and results – Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvoa määrättäessä on otettu huomioon 2 R:n minimiero nollan yläpuolella (R = uusittavuus). Yksittäisten mittausten tuloksia on tulkittava standardissa EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 esitettyjen kriteerien perusteella.”;

| c) | korvataan alaviitteen 6 teksti seuraavasti:






  ”6) | Muut monoalkoholit ja eetterit, joiden tislauksen loppupiste ei ole korkeampi kuin standardissa EN 228:2012+A1:2017 määritetty tislauksen loppupiste.”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan alaviitteen 6 teksti seuraavasti:

”6)

Muut monoalkoholit ja eetterit, joiden tislauksen loppupiste ei ole korkeampi kuin standardissa EN 228:2012+A1:2017 määritetty tislauksen loppupiste.”;

| (2) | muutetaan liite II seuraavasti:






  (a) | korvataan taulukon viimeisellä rivillä ”FAME-yhdisteiden pitoisuus – EN 14078” viimeisessä sarakkeessa ”Raja-arvot””Enimmäisarvot” oleva arvo ”7,0” arvolla ”10,0”; |
| --- | --- | --- |

(2)

muutetaan liite II seuraavasti:

(a)

korvataan taulukon viimeisellä rivillä ”FAME-yhdisteiden pitoisuus – EN 14078” viimeisessä sarakkeessa ”Raja-arvot””Enimmäisarvot” oleva arvo ”7,0” arvolla ”10,0”;

| (b) | korvataan alaviitteen 1 teksti seuraavasti:






  ”1) | On käytettävä standardissa EN 590:2013+A1:2017 määritettyjä testimenetelmiä. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön erikseen määriteltyjä muita analyysimenetelmiä standardin EN 590:2013+A1:2017 sijasta, jos niiden voidaan osoittaa olevan vähintään yhtä tarkkoja ja luotettavia kuin korvatut analyysimenetelmät.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

korvataan alaviitteen 1 teksti seuraavasti:

”1)

On käytettävä standardissa EN 590:2013+A1:2017 määritettyjä testimenetelmiä. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön erikseen määriteltyjä muita analyysimenetelmiä standardin EN 590:2013+A1:2017 sijasta, jos niiden voidaan osoittaa olevan vähintään yhtä tarkkoja ja luotettavia kuin korvatut analyysimenetelmät.”;

| (c) | korvataan alaviitteen 2 teksti seuraavasti:






  ”2) | Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvoja määritettäessä on sovellettu standardia EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 Petroleum and related products – Precision of measurement methods and results – Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvoa määrättäessä on otettu huomioon 2 R:n minimiero nollan yläpuolella (R = uusittavuus). Yksittäisten mittausten tuloksia on tulkittava standardissa EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 esitettyjen kriteerien perusteella.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

korvataan alaviitteen 2 teksti seuraavasti:

”2)

Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvoja määritettäessä on sovellettu standardia EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 Petroleum and related products – Precision of measurement methods and results – Part 1: Determination of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvoa määrättäessä on otettu huomioon 2 R:n minimiero nollan yläpuolella (R = uusittavuus). Yksittäisten mittausten tuloksia on tulkittava standardissa EN ISO 4259-2:2017/A1:2019 esitettyjen kriteerien perusteella.”;

| (3) | kumotaan liitteet IV ja V. |
| --- | --- |

(3)

kumotaan liitteet IV ja V.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0208/2022).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*1

(2)  EUVL C , , s. .

2

(3)  EUVL C , , s. .

3

(4)  Komission tiedonanto COM(2019)0640, annettu 11.12.2019: Euroopan vihreän kehityksen ohjelma.

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Komission suositus (EU) 2020/1563, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, energiaköyhyydestä.

6

Komission suositus (EU) 2020/1563, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, energiaköyhyydestä.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

7

(8)  Komission tiedonanto COM(2020)0562, annettu 17.9.2020. EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi, 3 kohta.

8

(9)  Kaskadikäyttöperiaatteella pyritään saavuttamaan biomassan käytön resurssitehokkuus priorisoimalla biomassamateriaalin käyttöä energian tuotantoon mahdollisuuksien mukaan, mikä lisää järjestelmässä saatavilla olevan biomassan määrää. Kaskadikäyttöperiaatteen mukaisesti puubiomassaa olisi käytettävä siitä saatavan suurimman taloudellisen ja ympäristöön liittyvän arvonlisäyksen mukaisesti seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä: 1) puuperäiset tuotteet, 2) tuotteiden käyttöiän jatkaminen, 3) uudelleenkäyttö, 4) kierrätys, 5) bioenergia ja 6) loppukäsittely.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1294, annettu 15 päivänä syyskuuta 2020, unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismista (EUVL L 303, 17.9.2020, s. 1).

12

(13)  
  Euroopan komissio, yhteinen tutkimuskeskus (2020), Arnulf Jäger-Waldau: ”The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union”.

13

Euroopan komissio, yhteinen tutkimuskeskus (2020), Arnulf Jäger-Waldau: ”The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union”.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

14

(15)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

15

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58).

16

(17)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

17

(18)  Unionin tuomioistuimen tuomio 8.7.2019, komissio v. Belgia, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

18

(19)  
  Kansainvälinen uusiutuvan energian virasto (Irena) – Raportti uusiutuvan energian rahoituksen globaalista toimintaympäristöstä 2020, s. 9.

19

Kansainvälinen uusiutuvan energian virasto (Irena) – Raportti uusiutuvan energian rahoituksen globaalista toimintaympäristöstä 2020, s. 9.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoista (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

21

(22)  COM(2020)0798.

22

(23)  Komission ehdotus asetukseksi akuista ja paristoista ja jäteakuista ja -paristoista, direktiivin 2006/66/EY kumoamisesta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta (xxxx).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

24

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (EUVL L 152, 3.6.2022, s. 45).
  ”;

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/869, annettu 30 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista, asetusten (EY) N:o 715/2009, (EU) 2019/942 ja (EU) 2019/943 ja direktiivien 2009/73/EY ja (EU) 2019/944 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (EUVL L 152, 3.6.2022, s. 45).

(27)  Näiden CN-koodien numerointi noudattaa yhteistä tullitariffia, neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2007, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta (EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1).

29

(30)  Näiden CN-koodien numerointi noudattaa yhteistä tullitariffia, neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/53/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, huviveneistä ja vesiskoottereista sekä direktiivin 94/25/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 90).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 167/2013, annettu 5 päivänä helmikuuta 2013, maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (EUVL L 60, 2.3.2013, s. 1).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1628, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 53).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001 uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

34

(35)  Neuvoston direktiivi (EU) 2015/652, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY mukaisista laskentamenetelmistä ja raportointivaatimuksista (EUVL L 107, 25.4.2015, s. 26–67).

35

(36)  Tällaista näyttöä voidaan saada maaperän sisältämän hiilikertymän mittauksilla, esim. ennen viljelyn aloittamista suoritettavassa ensimmäisessä mittauksessa ja sitä seuraavissa mittauksissa, jotka suoritetaan säännöllisesti muutaman vuoden välein. Ennen kuin toisen mittauksen tulokset ovat saatavilla, maaperän hiilikertymän kasvu arvioitaisiin tällöin edustavien otosten tai maaperän mallinnusten pohjalta. Toisesta mittauksesta eteenpäin mittaukset antaisivat pohjan maaperän hiilikertymän kasvun ja sen laajuuden toteamiselle.

36

(37)  Tällaista näyttöä voidaan saada maaperän sisältämän hiilikertymän mittauksilla, esim. ennen viljelyn aloittamista suoritettavassa ensimmäisessä mittauksessa ja sitä seuraavissa mittauksissa, jotka suoritetaan säännöllisesti muutaman vuoden välein. Ennen kuin toisen mittauksen tulokset ovat saatavilla, maaperän hiilikertymän kasvu arvioitaisiin tällöin edustavien otosten tai maaperän mallinnusten pohjalta. Toisesta mittauksesta eteenpäin mittaukset antaisivat pohjan maaperän hiilikertymän kasvun ja sen laajuuden toteamiselle.

37

---

Torstai 15. syyskuuta 2022

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Ukrainalle ja yhteisen vararahaston vahvistaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta ((COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD)))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 125/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0557),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0303/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. syyskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 14. syyskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Sen toteaminen, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. syyskuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), erityisesti sen 2 artiklan, 4 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), erityisesti sen 2 artiklan, 4 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kansainväliset ihmisoikeussopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kansainväliset ihmisoikeussopimukset,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan Venetsiassa 11.–12. maaliskuuta 2016 hyväksymän luettelon oikeusvaltion arviointiperusteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan Venetsiassa 11.–12. maaliskuuta 2016 hyväksymän luettelon oikeusvaltion arviointiperusteista,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi” (COM(2014)0158),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (1),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 (2) ja 5. toukokuuta 2022 (3) antamansa päätöslauselmat käynnissä olevista SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 (2) ja 5. toukokuuta 2022 (3) antamansa päätöslauselmat käynnissä olevista SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (4),

| — | ottaa huomioon komission vuotuisten oikeusvaltiokertomusten Unkaria käsittelevät luvut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuotuisten oikeusvaltiokertomusten Unkaria käsittelevät luvut,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan väliaikaisen mietinnön (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan väliaikaisen mietinnön (A9-0217/2022),

| A. | toteaa, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan lukien, kuten määrätään SEU 2 artiklassa ja todetaan perusoikeuskirjassa ja kansainvälissä ihmisoikeussopimuksissa, ja toteaa, että nämä jäsenvaltioille yhteiset arvot muodostavat unionissa asuvien henkilöiden oikeuksien perustan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan lukien, kuten määrätään SEU 2 artiklassa ja todetaan perusoikeuskirjassa ja kansainvälissä ihmisoikeussopimuksissa, ja toteaa, että nämä jäsenvaltioille yhteiset arvot muodostavat unionissa asuvien henkilöiden oikeuksien perustan;

| B. | ottaa huomioon, että – kuten SEU 49 artiklasta, jossa määrätään jokaisella Euroopan valtiolla olevasta mahdollisuudesta hakea unionin jäsenyyttä, ilmenee – unioni muodostuu valtioista, jotka ovat vapaasti ja vapaaehtoisesti sitoutuneet SEU 2 artiklassa tarkoitettuihin yhteisiin arvoihin, jotka kunnioittavat näitä arvoja ja jotka sitoutuvat edistämään niitä, ja EU:n oikeus perustuu siten siihen perustavanlaatuiseen lähtökohtaan, jonka mukaan kukin jäsenvaltio jakaa kaikkien muiden jäsenvaltioiden kanssa – ja tunnustaa sen, että nuo muut jäsenvaltiot jakavat sen kanssa – mainitut arvot (5); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että – kuten SEU 49 artiklasta, jossa määrätään jokaisella Euroopan valtiolla olevasta mahdollisuudesta hakea unionin jäsenyyttä, ilmenee – unioni muodostuu valtioista, jotka ovat vapaasti ja vapaaehtoisesti sitoutuneet SEU 2 artiklassa tarkoitettuihin yhteisiin arvoihin, jotka kunnioittavat näitä arvoja ja jotka sitoutuvat edistämään niitä, ja EU:n oikeus perustuu siten siihen perustavanlaatuiseen lähtökohtaan, jonka mukaan kukin jäsenvaltio jakaa kaikkien muiden jäsenvaltioiden kanssa – ja tunnustaa sen, että nuo muut jäsenvaltiot jakavat sen kanssa – mainitut arvot (5);

| C. | ottaa huomioon, että tämä lähtökohta merkitsee sitä – ja perustelee sen – että jäsenvaltioiden välillä vallitsee keskinäinen luottamus siihen, että kyseiset arvot tunnustetaan ja että siis ne täytäntöön panevaa EU:n oikeutta noudatetaan (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämä lähtökohta merkitsee sitä – ja perustelee sen – että jäsenvaltioiden välillä vallitsee keskinäinen luottamus siihen, että kyseiset arvot tunnustetaan ja että siis ne täytäntöön panevaa EU:n oikeutta noudatetaan (6);

| D. | toteaa kaikkien perussopimuksista johtuvien jäsenvaltiolle kuuluvien oikeuksien toteutumisen edellyttävän, että jäsenvaltio noudattaa SEU 2 artiklan arvoja; toteaa, että loukatessaan mitä tahansa EU:n perusarvoja jäsenvaltion hallitus loukkaa samalla kansalaisten henkilökohtaista vapautta, poliittisia ja sosiaalisia oikeuksia, vaurautta ja hyvinvointia; toteaa, että Unkari on itse hyväksynyt SEU 2 artiklassa vahvistetut arvot; |
| --- | --- |

D.

toteaa kaikkien perussopimuksista johtuvien jäsenvaltiolle kuuluvien oikeuksien toteutumisen edellyttävän, että jäsenvaltio noudattaa SEU 2 artiklan arvoja; toteaa, että loukatessaan mitä tahansa EU:n perusarvoja jäsenvaltion hallitus loukkaa samalla kansalaisten henkilökohtaista vapautta, poliittisia ja sosiaalisia oikeuksia, vaurautta ja hyvinvointia; toteaa, että Unkari on itse hyväksynyt SEU 2 artiklassa vahvistetut arvot;

| E. | toteaa, että SEU 4 artiklan 3 kohdassa vahvistettu vilpittömän yhteistyön periaate velvoittaa unionin ja jäsenvaltiot kunnioittamaan ja avustamaan toisiaan, kun ne täyttävät perussopimuksista johtuvia tehtäviä, ja se velvoittaa jäsenvaltiot toteuttamaan kaikki yleiset tai erityiset toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa perussopimuksista tai unionin toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden täyttäminen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että SEU 4 artiklan 3 kohdassa vahvistettu vilpittömän yhteistyön periaate velvoittaa unionin ja jäsenvaltiot kunnioittamaan ja avustamaan toisiaan, kun ne täyttävät perussopimuksista johtuvia tehtäviä, ja se velvoittaa jäsenvaltiot toteuttamaan kaikki yleiset tai erityiset toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa perussopimuksista tai unionin toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden täyttäminen;

| F. | toteaa, että SEU 2 artiklassa vahvistettu oikeusvaltiota koskeva arvo konkretisoituu mainitun sopimuksen 19 artiklassa, jossa kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen tehtäväksi annetaan EU:n oikeuden täyden soveltamisen takaaminen kaikissa jäsenvaltioissa sekä yksityishenkilöiden EU:n oikeuteen perustuvien oikeuksien suojaaminen (7); |
| --- | --- |

F.

toteaa, että SEU 2 artiklassa vahvistettu oikeusvaltiota koskeva arvo konkretisoituu mainitun sopimuksen 19 artiklassa, jossa kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen tehtäväksi annetaan EU:n oikeuden täyden soveltamisen takaaminen kaikissa jäsenvaltioissa sekä yksityishenkilöiden EU:n oikeuteen perustuvien oikeuksien suojaaminen (7);

| G. | toteaa, että mikä tahansa selvä vaara, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, ei koske ainoastaan sitä jäsenvaltiota, jossa vaara toteutuu, vaan vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin ja sen kansalaisten EU:n oikeuden mukaisten perusoikeuksien perimmäiseen luonteeseen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että mikä tahansa selvä vaara, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, ei koske ainoastaan sitä jäsenvaltiota, jossa vaara toteutuu, vaan vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin ja sen kansalaisten EU:n oikeuden mukaisten perusoikeuksien perimmäiseen luonteeseen;

| H. | toteaa, että SEU 7 artiklan soveltamisala ei rajoitu jäsenvaltiolle perussopimusten mukaan kuuluviin velvollisuuksiin kuten on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 258 artiklassa ja että unioni voi arvioida, onko olemassa selvä vaara, että yhteisiä arvoja loukataan vakavasti, jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että SEU 7 artiklan soveltamisala ei rajoitu jäsenvaltiolle perussopimusten mukaan kuuluviin velvollisuuksiin kuten on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 258 artiklassa ja että unioni voi arvioida, onko olemassa selvä vaara, että yhteisiä arvoja loukataan vakavasti, jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla;

| I. | toteaa, että vuosienkaan jälkeen Unkarin tilanteeseen ei ole puututtu riittävästi vaan huolenaiheita on yhä monia ja että tällä välin esiin on noussut monia uusia kysymyksiä, mikä vaikuttaa kielteisesti unionin imagoon ja sen vaikuttavuuteen ja uskottavuuteen perusoikeuksien, ihmisoikeuksien ja demokratian maailmanlaajuisena puolustajana ja tuo korostetusti esiin tarpeen käsitellä näitä kysymyksiä unionin yhteisen toiminnan kautta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vuosienkaan jälkeen Unkarin tilanteeseen ei ole puututtu riittävästi vaan huolenaiheita on yhä monia ja että tällä välin esiin on noussut monia uusia kysymyksiä, mikä vaikuttaa kielteisesti unionin imagoon ja sen vaikuttavuuteen ja uskottavuuteen perusoikeuksien, ihmisoikeuksien ja demokratian maailmanlaajuisena puolustajana ja tuo korostetusti esiin tarpeen käsitellä näitä kysymyksiä unionin yhteisen toiminnan kautta;

| J. | toteaa, että parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan tilapäisen valtuuskunnan vierailtua Budapestissa, Unkarissa, 29. syyskuuta–1. lokakuuta 2021 valtaosa valtuuskunnan jäsenistä on edelleen erittäin huolissaan maan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilanteesta; toteaa valtuuskunnan tulleen siihen tulokseen, että tilanne ei ole parantunut vaan se on pikemminkin huonontunut sitten vuoden 2018; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan tilapäisen valtuuskunnan vierailtua Budapestissa, Unkarissa, 29. syyskuuta–1. lokakuuta 2021 valtaosa valtuuskunnan jäsenistä on edelleen erittäin huolissaan maan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilanteesta; toteaa valtuuskunnan tulleen siihen tulokseen, että tilanne ei ole parantunut vaan se on pikemminkin huonontunut sitten vuoden 2018;

| K. | huomauttaa, että Unkarin hallitus sivuuttaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetun EU:n oikeuden ensisijaisuuden periaatteen mutta turvautuu kuitenkin unionin tuomioistuimeen halutessaan nostaa kanteita voimassa olevien EU:n säädösten johdosta; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että Unkarin hallitus sivuuttaa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetun EU:n oikeuden ensisijaisuuden periaatteen mutta turvautuu kuitenkin unionin tuomioistuimeen halutessaan nostaa kanteita voimassa olevien EU:n säädösten johdosta;

| L. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 19. heinäkuuta 2022 päätöslauselman, jossa vaadittiin, että Euroopan parlamentin toimivaltaa rajoitetaan ja että Euroopan parlamentin jäsenet nimitetään vaaleilla valitsemisen sijaan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 19. heinäkuuta 2022 päätöslauselman, jossa vaadittiin, että Euroopan parlamentin toimivaltaa rajoitetaan ja että Euroopan parlamentin jäsenet nimitetään vaaleilla valitsemisen sijaan;

| M. | toteaa, että eri etnisten ryhmien rauhanomaisella rinnakkaiselolla on myönteinen vaikutus kansakunnan kulttuuriseen vaurauteen ja kukoistukseen; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että eri etnisten ryhmien rauhanomaisella rinnakkaiselolla on myönteinen vaikutus kansakunnan kulttuuriseen vaurauteen ja kukoistukseen;

| N. | toteaa, että Venäjän vastaisten pakotteiden estäminen neuvostossa heikentää unionin toimia SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen puolustamiseksi EU:ssa ja sen rajojen ulkopuolella ja on EU:lle turvallisuusongelma; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Venäjän vastaisten pakotteiden estäminen neuvostossa heikentää unionin toimia SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen puolustamiseksi EU:ssa ja sen rajojen ulkopuolella ja on EU:lle turvallisuusongelma;

Perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuus

| O. | ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että lainsäädäntöprosessin läpinäkyvyys ja laatu aiheuttavat edelleen huolta ja että Unkarin hallitus on käyttänyt laajasti poikkeusvaltuuksiaan, myös aloilla, jotka eivät liity valtuuksien alkuperäisenä perusteena olleeseen covid-19-pandemiaan; toteaa, että valtiollisten elinten tehottomuus unionin ja kansallisten tuomioistuinten tuomioiden täytäntöönpanossa on huolta aiheuttava asia; panee merkille, että yleishyödylliset säätiöt, jotka saavat huomattavasti julkista rahoitusta ja joiden johtokuntien jäsenillä on läheisiä yhteyksiä maan nykyiseen hallitukseen, ovat aloittaneet toimintansa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että lainsäädäntöprosessin läpinäkyvyys ja laatu aiheuttavat edelleen huolta ja että Unkarin hallitus on käyttänyt laajasti poikkeusvaltuuksiaan, myös aloilla, jotka eivät liity valtuuksien alkuperäisenä perusteena olleeseen covid-19-pandemiaan; toteaa, että valtiollisten elinten tehottomuus unionin ja kansallisten tuomioistuinten tuomioiden täytäntöönpanossa on huolta aiheuttava asia; panee merkille, että yleishyödylliset säätiöt, jotka saavat huomattavasti julkista rahoitusta ja joiden johtokuntien jäsenillä on läheisiä yhteyksiä maan nykyiseen hallitukseen, ovat aloittaneet toimintansa;

| P. | toteaa pitäneensä 17. huhtikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (8) täysin EU:n arvojen vastaisena Unkarin hallituksen päätöstä jatkaa poikkeustilaa määräämättömäksi ajaksi, antaa itselleen valtuudet hallita asetuksia antamalla ilman aikarajoitusta ja heikentää Unkarin parlamentin mahdollisuuksia valvoa poikkeustilaa; ottaa huomioon, että 20. heinäkuuta 2020 annetussa neuvoston suosituksessa Unkarin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskevassa neuvoston lausunnossa (9) neuvosto suositti varmistamaan, että mahdolliset hätätoimenpiteet ovat tiukasti oikeasuhteisia ja kestoltaan rajallisia ja vastaavat eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja eivätkä häiritse liiketoimintaa tai sääntely-ympäristön vakautta, sekä varmistamaan työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien tehokkaan osallistumisen päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

P.

toteaa pitäneensä 17. huhtikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (8) täysin EU:n arvojen vastaisena Unkarin hallituksen päätöstä jatkaa poikkeustilaa määräämättömäksi ajaksi, antaa itselleen valtuudet hallita asetuksia antamalla ilman aikarajoitusta ja heikentää Unkarin parlamentin mahdollisuuksia valvoa poikkeustilaa; ottaa huomioon, että 20. heinäkuuta 2020 annetussa neuvoston suosituksessa Unkarin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskevassa neuvoston lausunnossa (9) neuvosto suositti varmistamaan, että mahdolliset hätätoimenpiteet ovat tiukasti oikeasuhteisia ja kestoltaan rajallisia ja vastaavat eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja eivätkä häiritse liiketoimintaa tai sääntely-ympäristön vakautta, sekä varmistamaan työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien tehokkaan osallistumisen päätöksentekoprosessiin;

| Q. | ottaa huomioon, että 25. syyskuuta 2020 antamassaan toisessa suositusten noudattamista koskevassa väliraportissa Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) piti myönteisinä kansalliskokouksesta annettuun lakiin tehtyjä muutoksia, joilla parannetaan niiden säännösten toimivuutta, joilla kielletään tai rajoitetaan parlamentin jäsenten osallistumista tiettyyn toimintaan, säätämällä selkeämmistä seurauksista sen varalta, että asianomainen parlamentin jäsen ei itse ratkaise asiaa; panee merkille, että raportissa pidettiin silti edelleen tarpeellisina määrätietoisempia toimenpiteitä, jotta voidaan parantaa Unkarin parlamentin nykyisiä lahjomattomuussääntöjä, erityisesti avoimuuden ja kuulemisen tasoa lainsäädäntöprosessissa (muun muassa vahvistamalla säännöt vuorovaikutukselle lobbaajien kanssa), hyväksyä parlamentin jäsenten menettelysäännöt (erityisesti erilaisten eturistiriitatilanteiden varalta), kehittää edelleen sääntöjä, joilla parlamentin jäsenet velvoitetaan ilmoittamaan tapauskohtaisesti mahdollisista ristiriidoista edustajantoimensa ja yksityisten sidonnaisuuksiensa välillä, varmistaa sidonnaisuusilmoitusten yhdenmukainen muoto, tarkistaa parlamentin jäsenten nauttimaan laajaa koskemattomuutta sekä varmistaa menettelysääntöjen, eturistiriitojen ja varallisuusilmoitusten tehokas valvonta ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 25. syyskuuta 2020 antamassaan toisessa suositusten noudattamista koskevassa väliraportissa Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) piti myönteisinä kansalliskokouksesta annettuun lakiin tehtyjä muutoksia, joilla parannetaan niiden säännösten toimivuutta, joilla kielletään tai rajoitetaan parlamentin jäsenten osallistumista tiettyyn toimintaan, säätämällä selkeämmistä seurauksista sen varalta, että asianomainen parlamentin jäsen ei itse ratkaise asiaa; panee merkille, että raportissa pidettiin silti edelleen tarpeellisina määrätietoisempia toimenpiteitä, jotta voidaan parantaa Unkarin parlamentin nykyisiä lahjomattomuussääntöjä, erityisesti avoimuuden ja kuulemisen tasoa lainsäädäntöprosessissa (muun muassa vahvistamalla säännöt vuorovaikutukselle lobbaajien kanssa), hyväksyä parlamentin jäsenten menettelysäännöt (erityisesti erilaisten eturistiriitatilanteiden varalta), kehittää edelleen sääntöjä, joilla parlamentin jäsenet velvoitetaan ilmoittamaan tapauskohtaisesti mahdollisista ristiriidoista edustajantoimensa ja yksityisten sidonnaisuuksiensa välillä, varmistaa sidonnaisuusilmoitusten yhdenmukainen muoto, tarkistaa parlamentin jäsenten nauttimaan laajaa koskemattomuutta sekä varmistaa menettelysääntöjen, eturistiriitojen ja varallisuusilmoitusten tehokas valvonta ja täytäntöönpano;

| R. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 20. marraskuuta 2020 antamassaan lausumassa Unkarin parlamenttia lykkäämään äänestystä lakiehdotuksista, koska pelkäsi useiden monimutkaisen lainsäädäntöpaketin ehdotuksista, jotka jätettiin käsiteltäväksi ilman ennakkokuulemista ja jotka liittyvät muun muassa oikeuslaitoksen toimintaan, vaalilakiin, kansallisiin ihmisoikeusrakenteisiin, julkisten varojen käytön valvontaan ja hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksiin, voivan heikentää demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia Unkarissa; ottaa huomioon, että Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa Venetsian komissio pani huolestuneena merkille, että perustuslakimuutokset hyväksyttiin poikkeustilan aikana ilman julkista kuulemista ja että perusteluissa on vain kolme sivua; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi myös, että Unkarin perustuslain yhdeksännen lisäyksen 6 ja 9 ja 11 §:ssä sodanjulistuksista, Unkarin puolustusvoimien valvonnasta ja sotatilaan, poikkeustilaan ja vaaratilaan kuuluvasta ”erityisestä oikeusjärjestyksestä” jätetään yksityiskohdat täsmennettäviksi suurelta osin parlamentissa kahden kolmasosan määräenemmistöllä hyväksyttävillä laeilla, mikä voi viime kädessä herättää vakavaa huolta valtion toimivallan laajuudesta eri tyyppisten poikkeustilojen aikana; ottaa huomioon Venetsian komission todenneen maanpuolustusneuvoston lakkauttamisesta ja sen valtuuksien siirtämisestä hallitukselle, että vaikka toimenpide ei sinänsä ole ristiriidassa eurooppalaisten normien kanssa, se keskittää poikkeusvaltuudet hallituksen käsiin, mitä ei voida pitää rohkaisevana merkkinä etenkään, kun perusteluissa ei selvennetä tällaisen muutoksen perustetta tai tarvetta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 20. marraskuuta 2020 antamassaan lausumassa Unkarin parlamenttia lykkäämään äänestystä lakiehdotuksista, koska pelkäsi useiden monimutkaisen lainsäädäntöpaketin ehdotuksista, jotka jätettiin käsiteltäväksi ilman ennakkokuulemista ja jotka liittyvät muun muassa oikeuslaitoksen toimintaan, vaalilakiin, kansallisiin ihmisoikeusrakenteisiin, julkisten varojen käytön valvontaan ja hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksiin, voivan heikentää demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia Unkarissa; ottaa huomioon, että Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa Venetsian komissio pani huolestuneena merkille, että perustuslakimuutokset hyväksyttiin poikkeustilan aikana ilman julkista kuulemista ja että perusteluissa on vain kolme sivua; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi myös, että Unkarin perustuslain yhdeksännen lisäyksen 6 ja 9 ja 11 §:ssä sodanjulistuksista, Unkarin puolustusvoimien valvonnasta ja sotatilaan, poikkeustilaan ja vaaratilaan kuuluvasta ”erityisestä oikeusjärjestyksestä” jätetään yksityiskohdat täsmennettäviksi suurelta osin parlamentissa kahden kolmasosan määräenemmistöllä hyväksyttävillä laeilla, mikä voi viime kädessä herättää vakavaa huolta valtion toimivallan laajuudesta eri tyyppisten poikkeustilojen aikana; ottaa huomioon Venetsian komission todenneen maanpuolustusneuvoston lakkauttamisesta ja sen valtuuksien siirtämisestä hallitukselle, että vaikka toimenpide ei sinänsä ole ristiriidassa eurooppalaisten normien kanssa, se keskittää poikkeusvaltuudet hallituksen käsiin, mitä ei voida pitää rohkaisevana merkkinä etenkään, kun perusteluissa ei selvennetä tällaisen muutoksen perustetta tai tarvetta;

| S. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi totesi 12. helmikuuta 2021, että paikallisen ja alueellisen itsehallinnon tilanne on Unkarissa yleisesti ottaen huono, koska Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaa ei yleisesti noudateta, ja ilmaisi huolensa selkeästä uudelleenkeskittämissuuntauksesta, tosiasiallisen kuulemisen puutteesta ja valtion merkittävästä puuttumisesta kuntien toimintaan; ottaa huomioon, että kongressi myös korosti tiettyjä puutteita maan paikallisen itsehallinnon tilanteessa, kuten paikallisviranomaisten käytettävissä olevien varojen puutetta ja niiden kyvyttömyyttä palkata pätevää henkilöstöä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressi totesi 12. helmikuuta 2021, että paikallisen ja alueellisen itsehallinnon tilanne on Unkarissa yleisesti ottaen huono, koska Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaa ei yleisesti noudateta, ja ilmaisi huolensa selkeästä uudelleenkeskittämissuuntauksesta, tosiasiallisen kuulemisen puutteesta ja valtion merkittävästä puuttumisesta kuntien toimintaan; ottaa huomioon, että kongressi myös korosti tiettyjä puutteita maan paikallisen itsehallinnon tilanteessa, kuten paikallisviranomaisten käytettävissä olevien varojen puutetta ja niiden kyvyttömyyttä palkata pätevää henkilöstöä;

| T. | ottaa huomioon, että vaalilakiin vuosien mittaan tehdyt muutokset, kuten vaalipiirien muokkaaminen ja voittajan palkitsemisjärjestelmä, asettavat oppositiopuolueet epäedulliseen asemaan; ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto ODIHR korostivat 18. lokakuuta 2021 antamassaan yhteisessä lausunnossa Unkarin vaalilainsäädäntöön vuonna 2020 tehdyistä muutoksista, että muutosten hyväksymisnopeus ja merkityksellisten julkisten kuulemisten tekemättä jättäminen olivat erityisen huolestuttavia seikkoja, kun on kyseessä vaalilainsäädäntö, jota ei pitäisi käyttää poliittisena välineenä; ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR antoivat monien muiden suositusten ohella keskeisen suosituksen, jonka mukaan tiettyjen vaaleja koskevien lakien muuttamisesta vuonna 2020 annetun lain CLXVII 3 ja 68 §:ää olisi muutettava niin, että vähennetään merkittävästi paitsi yhden jäsenen vaalipiirien lukumäärää myös niiden maakuntien lukumäärää, joissa kunkin puolueen on samanaikaisesti asetettava ehdokkaita voidakseen esittää kansallisen ehdokaslistan; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vaalilakiin vuosien mittaan tehdyt muutokset, kuten vaalipiirien muokkaaminen ja voittajan palkitsemisjärjestelmä, asettavat oppositiopuolueet epäedulliseen asemaan; ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto ODIHR korostivat 18. lokakuuta 2021 antamassaan yhteisessä lausunnossa Unkarin vaalilainsäädäntöön vuonna 2020 tehdyistä muutoksista, että muutosten hyväksymisnopeus ja merkityksellisten julkisten kuulemisten tekemättä jättäminen olivat erityisen huolestuttavia seikkoja, kun on kyseessä vaalilainsäädäntö, jota ei pitäisi käyttää poliittisena välineenä; ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR antoivat monien muiden suositusten ohella keskeisen suosituksen, jonka mukaan tiettyjen vaaleja koskevien lakien muuttamisesta vuonna 2020 annetun lain CLXVII 3 ja 68 §:ää olisi muutettava niin, että vähennetään merkittävästi paitsi yhden jäsenen vaalipiirien lukumäärää myös niiden maakuntien lukumäärää, joissa kunkin puolueen on samanaikaisesti asetettava ehdokkaita voidakseen esittää kansallisen ehdokaslistan;

| U. | huomauttaa, että yhteiskuntiemme demokraattisuuden kannalta on äärimmäisen tärkeää, että järjestetään demokraattiset vaalit tasapuolisin edellytyksin; ottaa huomioon, että vastauksena vaalien vilpittömyyttä koskeviin huoliin ja kansalaisyhteiskunnan esittämiin vetoomuksiin Etyj päätti lähettää täysimittaisen kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan tarkkailemaan 3. huhtikuuta 2022 pidettäviä parlamenttivaaleja ja kansanäänestystä, mikä on EU:n jäsenvaltioiden tapauksessa harvinaista; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta antoi 4. huhtikuuta 2022 alustavista havainnoistaan ja päätelmistään julkilausuman, jossa se totesi, että vaalit ja kansanäänestys toimitettiin hyvin ja järjestettiin ammattimaisesti, mutta että niitä varjosti tasapuolisten edellytysten puute; ottaa huomioon, että ehdokkaat kykenivät suurelta osin kampanjoimaan vapaasti, mutta vaikka kampanja oli kilpailuhenkinen, sen sävy oli erittäin kielteinen ja kaikessa näkyi valtaa pitävän koalition ja hallituksen pitkälle menevä yhtenevyys, ja katsoo, että kampanjarahoituksen avoimuuden puute ja riittämätön valvonta hyödyttivät nekin hallitsevaa koalitiota; katsoo, että tapa, jolla vaalilautakunnat ja tuomioistuimet käsittelivät monia vaalikiistoja, ei turvannut tehokkaita oikeussuojakeinoja; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että ODIHR:n monia aiempia suosituksia ei ole juurikaan noudatettu, mukaan lukien suositukset, jotka koskevat äänioikeutta, hallinnollisten resurssien väärinkäytön estämistä, valtion ja puolueiden toimintojen välisen rajan hämärtymistä, tiedotusvälineiden vapautta, kampanjarahoitusta ja kansalaisten tarkkailua; ottaa huomioon, että vastoin kansainvälistä hyvää käytäntöä Unkarin lainsäädännössä sallitaan jopa 20 prosentin poikkeama äänestäjien keskimääräisestä määrästä yhden edustajan vaalipiirissä ja että kansallisen lainsäädännön vastaisesti Unkarin parlamentti ei tarkistanut niiden vaalipiirien rajoja, joissa vahvistettu poikkeamaraja ylittyi, vuoden 2018 vaalien jälkeen; ottaa huomioon, että äänestäjien epätasainen jakautuminen vaalipiirien kesken ja jopa 33 prosentin poikkeamat keskimäärästä asettavat kyseenalaiseksi periaatteen äänestyksen tasa-arvoisuudesta; |
| --- | --- |

U.

huomauttaa, että yhteiskuntiemme demokraattisuuden kannalta on äärimmäisen tärkeää, että järjestetään demokraattiset vaalit tasapuolisin edellytyksin; ottaa huomioon, että vastauksena vaalien vilpittömyyttä koskeviin huoliin ja kansalaisyhteiskunnan esittämiin vetoomuksiin Etyj päätti lähettää täysimittaisen kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan tarkkailemaan 3. huhtikuuta 2022 pidettäviä parlamenttivaaleja ja kansanäänestystä, mikä on EU:n jäsenvaltioiden tapauksessa harvinaista; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta antoi 4. huhtikuuta 2022 alustavista havainnoistaan ja päätelmistään julkilausuman, jossa se totesi, että vaalit ja kansanäänestys toimitettiin hyvin ja järjestettiin ammattimaisesti, mutta että niitä varjosti tasapuolisten edellytysten puute; ottaa huomioon, että ehdokkaat kykenivät suurelta osin kampanjoimaan vapaasti, mutta vaikka kampanja oli kilpailuhenkinen, sen sävy oli erittäin kielteinen ja kaikessa näkyi valtaa pitävän koalition ja hallituksen pitkälle menevä yhtenevyys, ja katsoo, että kampanjarahoituksen avoimuuden puute ja riittämätön valvonta hyödyttivät nekin hallitsevaa koalitiota; katsoo, että tapa, jolla vaalilautakunnat ja tuomioistuimet käsittelivät monia vaalikiistoja, ei turvannut tehokkaita oikeussuojakeinoja; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että ODIHR:n monia aiempia suosituksia ei ole juurikaan noudatettu, mukaan lukien suositukset, jotka koskevat äänioikeutta, hallinnollisten resurssien väärinkäytön estämistä, valtion ja puolueiden toimintojen välisen rajan hämärtymistä, tiedotusvälineiden vapautta, kampanjarahoitusta ja kansalaisten tarkkailua; ottaa huomioon, että vastoin kansainvälistä hyvää käytäntöä Unkarin lainsäädännössä sallitaan jopa 20 prosentin poikkeama äänestäjien keskimääräisestä määrästä yhden edustajan vaalipiirissä ja että kansallisen lainsäädännön vastaisesti Unkarin parlamentti ei tarkistanut niiden vaalipiirien rajoja, joissa vahvistettu poikkeamaraja ylittyi, vuoden 2018 vaalien jälkeen; ottaa huomioon, että äänestäjien epätasainen jakautuminen vaalipiirien kesken ja jopa 33 prosentin poikkeamat keskimäärästä asettavat kyseenalaiseksi periaatteen äänestyksen tasa-arvoisuudesta;

| V. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 24. toukokuuta 2022 perustuslain kymmenennen lisäyksen, jonka nojalla hallitus voi julistaa vaaratilan naapurimaan aseellisen konfliktin, sodan tai humanitaarisen katastrofin johdosta; ottaa huomioon, että sillä myös muutettiin hätätilanteiden hallinnasta annettua lakia niin, että hallitus voi kumota parlamentin lakeja poikkeustila-asetuksilla millä tahansa alueella naapurimaan aseellisen konfliktin, sodan tai humanitaarisen katastrofin johdosta julistetun vaaratilan aikana, jolloin perusoikeuksien harjoittaminen voitaisiin keskeyttää tai sitä voitaisiin rajoittaa laajemmin kuin on sallittua tavanomaisissa olosuhteissa; ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 8. kesäkuuta 2022 vuoden 2022 lain VI naapurimaan aseellisen konfliktin ja humanitaarisen katastrofin seurausten poistamisesta Unkarissa ja kyseinen laki tuli voimaan samana päivänä; panee merkille, että tällä lailla hallitukselle annetaan valtuudet jatkaa antamiensa poikkeustila-asetusten voimassaoloa, kunnes se on julistanut vaaratilan päättyneeksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 24. toukokuuta 2022 perustuslain kymmenennen lisäyksen, jonka nojalla hallitus voi julistaa vaaratilan naapurimaan aseellisen konfliktin, sodan tai humanitaarisen katastrofin johdosta; ottaa huomioon, että sillä myös muutettiin hätätilanteiden hallinnasta annettua lakia niin, että hallitus voi kumota parlamentin lakeja poikkeustila-asetuksilla millä tahansa alueella naapurimaan aseellisen konfliktin, sodan tai humanitaarisen katastrofin johdosta julistetun vaaratilan aikana, jolloin perusoikeuksien harjoittaminen voitaisiin keskeyttää tai sitä voitaisiin rajoittaa laajemmin kuin on sallittua tavanomaisissa olosuhteissa; ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 8. kesäkuuta 2022 vuoden 2022 lain VI naapurimaan aseellisen konfliktin ja humanitaarisen katastrofin seurausten poistamisesta Unkarissa ja kyseinen laki tuli voimaan samana päivänä; panee merkille, että tällä lailla hallitukselle annetaan valtuudet jatkaa antamiensa poikkeustila-asetusten voimassaoloa, kunnes se on julistanut vaaratilan päättyneeksi;

| W. | ottaa huomioon, että perustuslakiin on tehty kymmenen lisäystä sen hyväksymisen jälkeen; ottaa huomioon, että parlamentissa kahden kolmasosan määräenemmistöllä hyväksyttävät lait kattavat 35 aihepiiriä, näitä säädöksiä on jo yli 300 ja niitä on hyväksytty vuodesta 2011 lähtien, usein ilman julkista kuulemista silloinkin, kun säädös vaikutti perusoikeuksiin; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että perustuslakiin on tehty kymmenen lisäystä sen hyväksymisen jälkeen; ottaa huomioon, että parlamentissa kahden kolmasosan määräenemmistöllä hyväksyttävät lait kattavat 35 aihepiiriä, näitä säädöksiä on jo yli 300 ja niitä on hyväksytty vuodesta 2011 lähtien, usein ilman julkista kuulemista silloinkin, kun säädös vaikutti perusoikeuksiin;

| X. | ottaa huomioon, että vuonna 2013 antamassaan yhteisessä lausumassa Unkarin ja Romanian perustuslakituomioistuinten presidentit korostivat perustuslakituomioistuinten erityistä vastuuta maissa, joissa sovelletaan kahden kolmasosan enemmistösääntöä; ottaa huomioon, että perustuslain neljännessä lisäyksessä säädettiin kumottavaksi ratkaisut, jotka perustuslakituomioistuin oli antanut ennen perustuslain voimaantuloa; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin viittaa ratkaisuissaan yhä useammin perustuslaillisen identiteetin käsitteeseen; ottaa huomioon, että oikeuskäytännössä perustuslaillisen identiteetin käsite määritetään tapauskohtaisesti ja että se on perustuslakiin nähden ensisijainen; panee merkille, että Unkarin hallitus turvautuu yhä useammin perustuslakituomioistuimeen välttääkseen unionintuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin esti 18. toukokuuta 2022 kansanäänestykset hallituksen suunnitelmista rakentaa Fudanin yliopistolle kampus Budapestiin ja pidentää työttömyysetuuksia enintään yhdeksään kuukauteen nykyisen kolmen kuukauden sijasta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vuonna 2013 antamassaan yhteisessä lausumassa Unkarin ja Romanian perustuslakituomioistuinten presidentit korostivat perustuslakituomioistuinten erityistä vastuuta maissa, joissa sovelletaan kahden kolmasosan enemmistösääntöä; ottaa huomioon, että perustuslain neljännessä lisäyksessä säädettiin kumottavaksi ratkaisut, jotka perustuslakituomioistuin oli antanut ennen perustuslain voimaantuloa; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin viittaa ratkaisuissaan yhä useammin perustuslaillisen identiteetin käsitteeseen; ottaa huomioon, että oikeuskäytännössä perustuslaillisen identiteetin käsite määritetään tapauskohtaisesti ja että se on perustuslakiin nähden ensisijainen; panee merkille, että Unkarin hallitus turvautuu yhä useammin perustuslakituomioistuimeen välttääkseen unionintuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin esti 18. toukokuuta 2022 kansanäänestykset hallituksen suunnitelmista rakentaa Fudanin yliopistolle kampus Budapestiin ja pidentää työttömyysetuuksia enintään yhdeksään kuukauteen nykyisen kolmen kuukauden sijasta;

| Y. | panee merkille, että asiantuntijat ovat yhä yksimielisempiä siitä, että Unkari ei ole enää demokratia; ottaa huomioon, että Göteborgin yliopiston V-Dem-instituutin demokratiaindeksin 2019 mukaan Unkarista on tullut EU:n ensimmäinen autoritaarinen jäsenvaltio; ottaa huomioon, että Unkari määriteltiin ”sekajärjestelmäksi” sen menetettyä asemansa ”puolivakiintuneena demokratiana” Freedom House -järjestön vuonna 2020 julkaiseman Nations in Transit -raportin mukaan; ottaa huomioon, että Unkari on luokiteltu ”epätäydelliseksi demokratiaksi” ja että se sijoittuu 167 maan joukosta sijalle 56 (joka on yhtä sijaa alempi kuin vuonna 2020) The Economist -konsernin Economist Intelligence -yksikön (EIU) vuoden 2022 demokratiaindeksissä; ottaa huomioon, että V-Dem-instituutin demokratiaindeksin 2022 mukaan EU:n jäsenvaltioista Unkari kuului viime vuosikymmenellä maailman johtaviin autokratian rakentajiin; |
| --- | --- |

Y.

panee merkille, että asiantuntijat ovat yhä yksimielisempiä siitä, että Unkari ei ole enää demokratia; ottaa huomioon, että Göteborgin yliopiston V-Dem-instituutin demokratiaindeksin 2019 mukaan Unkarista on tullut EU:n ensimmäinen autoritaarinen jäsenvaltio; ottaa huomioon, että Unkari määriteltiin ”sekajärjestelmäksi” sen menetettyä asemansa ”puolivakiintuneena demokratiana” Freedom House -järjestön vuonna 2020 julkaiseman Nations in Transit -raportin mukaan; ottaa huomioon, että Unkari on luokiteltu ”epätäydelliseksi demokratiaksi” ja että se sijoittuu 167 maan joukosta sijalle 56 (joka on yhtä sijaa alempi kuin vuonna 2020) The Economist -konsernin Economist Intelligence -yksikön (EIU) vuoden 2022 demokratiaindeksissä; ottaa huomioon, että V-Dem-instituutin demokratiaindeksin 2022 mukaan EU:n jäsenvaltioista Unkari kuului viime vuosikymmenellä maailman johtaviin autokratian rakentajiin;

Oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuus ja tuomareiden oikeudet

| Z. | ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa oikeuslaitoksen riippumattomuuden osalta, että Euroopan parlamentin käynnistämän SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn yhteydessä ja aiemmissa oikeusvaltiokertomuksissa ilmaistuja huolenaiheita ei ole edelleenkään hälvennetty ja että tästä asiasta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettua suositusta ei ole noudatettu; toteaa, että nämä huolenaiheet liittyvät erityisesti riippumattoman kansallisen tuomarineuvoston kohtaamiin haasteisiin valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan valtuuksien tasapainottamisessa, korkeimman oikeuden (Kúria) presidentin valintaa koskeviin sääntöihin sekä mahdollisuuteen tehdä harkinnanvaraisia päätöksiä tuomarien nimityksistä ja ylennyksistä, tapausten jakamisesta ja tuomareiden ja tuomioistuinten johtajien bonuksista; ottaa huomioon, että toiminnan tehokkuudessa ja laadussa oikeuslaitos suoriutuu hyvin oikeuskäsittelyjen keston osalta, sen digitalisaatio on edennyt yleensä ottaen pitkälle ja tuomareiden ja syyttäjien palkkakehitys on edelleen nousujohteinen; ottaa huomioon, että 26. elokuuta 2022 useat kansalaisyhteiskunnan järjestöt pyysivät oikeusministeriä käsittelemään Unkarin oikeuslaitoksen ongelmia kuultuaan laajasti suurta yleisöä ja asiantuntijoita, myös oikeuslaitoksen itsehallinto- ja edustuselimiä ja Venetsian komissiota; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa oikeuslaitoksen riippumattomuuden osalta, että Euroopan parlamentin käynnistämän SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn yhteydessä ja aiemmissa oikeusvaltiokertomuksissa ilmaistuja huolenaiheita ei ole edelleenkään hälvennetty ja että tästä asiasta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettua suositusta ei ole noudatettu; toteaa, että nämä huolenaiheet liittyvät erityisesti riippumattoman kansallisen tuomarineuvoston kohtaamiin haasteisiin valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan valtuuksien tasapainottamisessa, korkeimman oikeuden (Kúria) presidentin valintaa koskeviin sääntöihin sekä mahdollisuuteen tehdä harkinnanvaraisia päätöksiä tuomarien nimityksistä ja ylennyksistä, tapausten jakamisesta ja tuomareiden ja tuomioistuinten johtajien bonuksista; ottaa huomioon, että toiminnan tehokkuudessa ja laadussa oikeuslaitos suoriutuu hyvin oikeuskäsittelyjen keston osalta, sen digitalisaatio on edennyt yleensä ottaen pitkälle ja tuomareiden ja syyttäjien palkkakehitys on edelleen nousujohteinen; ottaa huomioon, että 26. elokuuta 2022 useat kansalaisyhteiskunnan järjestöt pyysivät oikeusministeriä käsittelemään Unkarin oikeuslaitoksen ongelmia kuultuaan laajasti suurta yleisöä ja asiantuntijoita, myös oikeuslaitoksen itsehallinto- ja edustuselimiä ja Venetsian komissiota;

| AA. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 23. marraskuuta 2021 asiassa C-564/19, IS, (”Illégalité de l’ordonnance de renvoi”) antamassaan tuomiossa, että SEUT 267 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että jäsenvaltion ylin tuomioistuin toteaa alemmanasteinen tuomioistuimen esittämän ennakkoratkaisupyynnön olevan lainvastainen, koska esitetyt kysymykset eivät ole merkityksellisiä ja tarpeellisia pääasian ratkaisemisen kannalta; toteaa, että EU:n oikeuden ensisijaisuuden periaate velvoittaa alemmanasteiset tuomioistuimet olemaan soveltamatta tällaista ylimmän kansallisen tuomioistuimen ratkaisua; toteaa, että SEUT 267 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä kurinpitomenettelyn aloittamiselle kansallista tuomaria vastaan sillä perusteella, että hän on esittänyt mainitun artiklan nojalla ennakkoratkaisupyynnön unionin tuomioistuimelle; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 23. marraskuuta 2021 asiassa C-564/19, IS, (”Illégalité de l’ordonnance de renvoi”) antamassaan tuomiossa, että SEUT 267 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että jäsenvaltion ylin tuomioistuin toteaa alemmanasteinen tuomioistuimen esittämän ennakkoratkaisupyynnön olevan lainvastainen, koska esitetyt kysymykset eivät ole merkityksellisiä ja tarpeellisia pääasian ratkaisemisen kannalta; toteaa, että EU:n oikeuden ensisijaisuuden periaate velvoittaa alemmanasteiset tuomioistuimet olemaan soveltamatta tällaista ylimmän kansallisen tuomioistuimen ratkaisua; toteaa, että SEUT 267 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä kurinpitomenettelyn aloittamiselle kansallista tuomaria vastaan sillä perusteella, että hän on esittänyt mainitun artiklan nojalla ennakkoratkaisupyynnön unionin tuomioistuimelle;

| AB. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 14. joulukuuta 2018 antamassaan lausumassa Unkarin presidenttiä palauttamaan hallintotuomioistuimia koskevan lainsäädäntöpaketin Unkarin parlamentin käsittelyyn; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi 19. maaliskuuta 2019 antamassaan lausunnossa hallintotuomioistuimista annetusta laista ja hallintotuomioistuimista annetun lain ja tiettyjen siirtymäsäännösten voimaantulosta annetusta laista, että hallintotuomioistuinten uuden organisaatio- ja hallintomallin suuri haittapuoli on se, että muutaman sidosryhmän käsiin keskittyvät hyvin laajat valtuudet eikä näiden valtuuksien vastapainoksi ole tehokasta keskinäistä valvontajärjestelmää; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 14. joulukuuta 2018 antamassaan lausumassa Unkarin presidenttiä palauttamaan hallintotuomioistuimia koskevan lainsäädäntöpaketin Unkarin parlamentin käsittelyyn; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi 19. maaliskuuta 2019 antamassaan lausunnossa hallintotuomioistuimista annetusta laista ja hallintotuomioistuimista annetun lain ja tiettyjen siirtymäsäännösten voimaantulosta annetusta laista, että hallintotuomioistuinten uuden organisaatio- ja hallintomallin suuri haittapuoli on se, että muutaman sidosryhmän käsiin keskittyvät hyvin laajat valtuudet eikä näiden valtuuksien vastapainoksi ole tehokasta keskinäistä valvontajärjestelmää;

| AC. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että useat 2010-luvulla tehdyt Unkarin oikeuslaitoksen uudistukset ovat herättäneet huolta, koska ne vaikuttavat oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, ja että yleisessä tuomioistuinjärjestelmässä on alettu epäillä kansallisen tuomarineuvoston valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajaan kohdistaman valvonnan tehokkuutta, koska näiden oikeusalan elinten suhteissa on hiljattain havaittu nimitysmenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia; ottaa huomioon, että vaikka ihmisoikeusvaltuutettu piti myönteisinä hallintotuomioistuimia koskevaan alkuperäiseen säädöstekstiin Venetsian komission lausunnon johdosta hiljattain tehtyjä muutoksia, hän ei vakuuttunut siitä, että nämä muutokset riittäisivät korjaamaan Venetsian komission havaitsemia vakavia huolenaiheita; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että useat 2010-luvulla tehdyt Unkarin oikeuslaitoksen uudistukset ovat herättäneet huolta, koska ne vaikuttavat oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, ja että yleisessä tuomioistuinjärjestelmässä on alettu epäillä kansallisen tuomarineuvoston valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajaan kohdistaman valvonnan tehokkuutta, koska näiden oikeusalan elinten suhteissa on hiljattain havaittu nimitysmenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia; ottaa huomioon, että vaikka ihmisoikeusvaltuutettu piti myönteisinä hallintotuomioistuimia koskevaan alkuperäiseen säädöstekstiin Venetsian komission lausunnon johdosta hiljattain tehtyjä muutoksia, hän ei vakuuttunut siitä, että nämä muutokset riittäisivät korjaamaan Venetsian komission havaitsemia vakavia huolenaiheita;

| AD. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti päätti vuonna 2019 lykätä hallintotuomioistuimia koskevan lainsäädäntöpaketin voimaantuloa ja että hallitus totesi luopuneensa ajatuksesta ottaa käyttöön erillisiä hallintotuomioistuimia; ottaa huomioon, että pakettiin sisällytettiin useita tärkeitä osia vuosina 2019–2021 hyväksytyillä lainsäädäntötarkistuksilla; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti päätti vuonna 2019 lykätä hallintotuomioistuimia koskevan lainsäädäntöpaketin voimaantuloa ja että hallitus totesi luopuneensa ajatuksesta ottaa käyttöön erillisiä hallintotuomioistuimia; ottaa huomioon, että pakettiin sisällytettiin useita tärkeitä osia vuosina 2019–2021 hyväksytyillä lainsäädäntötarkistuksilla;

| AE. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 28. marraskuuta 2019 antamassaan lausumassa Unkarin parlamenttia muuttamaan lakiesitystä, joka vaikuttaa oikeuslaitoksen riippumattomuuteen; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu katsoi, että säännökset, jotka antavat hallintoviranomaisille mahdollisuuden tehdä perustuslakivalituksia yleisten tuomioistuinten epäedullisista päätöksistä, herättävät huolen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin takeiden toteutumisesta yksittäisen kantelijan tapauksessa, ja että kun otetaan lisäksi huomioon tuomareiden pätevyyttä ja nimittämistä ja oikeuskäytännön yhtenäisyyttä koskevat ehdotetut muutokset, lainsäädäntötoimenpiteet ovat myös vaarassa vähentää yksittäisten tuomareiden riippumattomuutta heidän ydintehtävissään ja luoda oikeusjärjestelmään liiallisia hierarkioita; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 28. marraskuuta 2019 antamassaan lausumassa Unkarin parlamenttia muuttamaan lakiesitystä, joka vaikuttaa oikeuslaitoksen riippumattomuuteen; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu katsoi, että säännökset, jotka antavat hallintoviranomaisille mahdollisuuden tehdä perustuslakivalituksia yleisten tuomioistuinten epäedullisista päätöksistä, herättävät huolen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin takeiden toteutumisesta yksittäisen kantelijan tapauksessa, ja että kun otetaan lisäksi huomioon tuomareiden pätevyyttä ja nimittämistä ja oikeuskäytännön yhtenäisyyttä koskevat ehdotetut muutokset, lainsäädäntötoimenpiteet ovat myös vaarassa vähentää yksittäisten tuomareiden riippumattomuutta heidän ydintehtävissään ja luoda oikeusjärjestelmään liiallisia hierarkioita;

| AF. | ottaa huomioon, että 16. lokakuuta 2021 antamassaan lausunnossa Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä muutoksista tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettuun lakiin ja tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkauksesta annettuun lakiin Venetsian komissio toisti valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajaa koskevat suositukset, jotka se oli esittänyt vuoden 2012 lausunnossaan ja joita ei ollut otettu huomioon; ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti myös luomaan selkeät, avoimet ja ennakoitavissa olevat edellytykset sille, että väliaikaisesti toisiin tehtäviin siirretyt tuomarit voidaan siirron jälkeen nimittää korkeampaan asemaan; ottaa huomioon, että Venetsian komissio antoi useita suosituksia, jotka koskivat tapausten jakamista, Kúrian presidentin valtuuksia lisätä ratkaisukokoonpanon jäsenmäärää, oikeudenkäytön yhtenäisyyden varmistavia päätöksiä sekä jaostojen kokoonpanoa menettelyssä, jossa epäyhtenäisistä päätöksistä voidaan valittaa; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi myös, että vuoden 2019 lakimuutoksilla käyttöön otettu Kúrian presidentin nimitysmenettely voi aiheuttaa vakavia politisoitumisen riskejä ja se voi vaikuttaa merkittävästi oikeuslaitoksen riippumattomuuteen – tai kansalaisten käsitykseen siitä – kun otetaan huomioon tämän viran ratkaiseva merkitys oikeusjärjestelmässä; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että 16. lokakuuta 2021 antamassaan lausunnossa Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä muutoksista tuomioistuinten organisaatiosta ja hallinnosta annettuun lakiin ja tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkauksesta annettuun lakiin Venetsian komissio toisti valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajaa koskevat suositukset, jotka se oli esittänyt vuoden 2012 lausunnossaan ja joita ei ollut otettu huomioon; ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti myös luomaan selkeät, avoimet ja ennakoitavissa olevat edellytykset sille, että väliaikaisesti toisiin tehtäviin siirretyt tuomarit voidaan siirron jälkeen nimittää korkeampaan asemaan; ottaa huomioon, että Venetsian komissio antoi useita suosituksia, jotka koskivat tapausten jakamista, Kúrian presidentin valtuuksia lisätä ratkaisukokoonpanon jäsenmäärää, oikeudenkäytön yhtenäisyyden varmistavia päätöksiä sekä jaostojen kokoonpanoa menettelyssä, jossa epäyhtenäisistä päätöksistä voidaan valittaa; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi myös, että vuoden 2019 lakimuutoksilla käyttöön otettu Kúrian presidentin nimitysmenettely voi aiheuttaa vakavia politisoitumisen riskejä ja se voi vaikuttaa merkittävästi oikeuslaitoksen riippumattomuuteen – tai kansalaisten käsitykseen siitä – kun otetaan huomioon tämän viran ratkaiseva merkitys oikeusjärjestelmässä;

| AG. | ottaa huomioon, että GRECO totesi 25. syyskuuta 2020 antamassaan toisessa suositusten noudattamista koskevassa väliraportissa, että tuomareita koskevien kysymysten ja kolmen toteuttamatta jääneen suosituksen osalta ei ole raportoitu edistymisestä ja että GRECOn omat havainnot valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallasta (sekä tuomarien nimitys- ja ylennysprosessin että tuomareiden siirtoprosessin suhteen) ovat edelleen erityisen merkittäviä; toteaa, että syyttäjien osalta GRECO piti myönteisenä niiden lainsäädäntömuutosten voimaantuloa, joilla kurinpitovaltuutetun osallistumisesta kurinpitomenettelyihin tehdään pakollista, mutta se ei saanut varmuutta siitä, oliko sen 17. suositusta (syyttäjien kurinpitomenettelyt) noudatettu; toteaa, että edistystä ei ollut saavutettu ylimmän syyttäjän toimikauden jatkamisen tai syyttäjien laajan koskemattomuuden saralla eikä kriteerien laatimisessa ohjaamaan asioiden siirtämistä pois alemmilta syyttäjiltä; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että GRECO totesi 25. syyskuuta 2020 antamassaan toisessa suositusten noudattamista koskevassa väliraportissa, että tuomareita koskevien kysymysten ja kolmen toteuttamatta jääneen suosituksen osalta ei ole raportoitu edistymisestä ja että GRECOn omat havainnot valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallasta (sekä tuomarien nimitys- ja ylennysprosessin että tuomareiden siirtoprosessin suhteen) ovat edelleen erityisen merkittäviä; toteaa, että syyttäjien osalta GRECO piti myönteisenä niiden lainsäädäntömuutosten voimaantuloa, joilla kurinpitovaltuutetun osallistumisesta kurinpitomenettelyihin tehdään pakollista, mutta se ei saanut varmuutta siitä, oliko sen 17. suositusta (syyttäjien kurinpitomenettelyt) noudatettu; toteaa, että edistystä ei ollut saavutettu ylimmän syyttäjän toimikauden jatkamisen tai syyttäjien laajan koskemattomuuden saralla eikä kriteerien laatimisessa ohjaamaan asioiden siirtämistä pois alemmilta syyttäjiltä;

| AH. | ottaa huomioon, että tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevä YK:n erityisraportoija katsoi Unkarin hallitukselle 15. huhtikuuta 2021 osoittamassaan tiedonannossa, että Kúrian presidentin nimitystä voidaan pitää hyökkäyksenä oikeuslaitoksen riippumattomuutta vastaan ja yrityksenä taivuttaa oikeuslaitos lainsäätäjän tahdon alaiseksi vallanjaon periaatteen vastaisesti; ottaa huomioon, että erityisraportoija korosti myös sitä erityisen huolestuttavaa seikkaa, että Kúrian presidentti valittiin kansallisen tuomarineuvoston ilmeisestä vastustuksesta huolimatta, ja huomautti, että päätös sivuuttaa kansallisen tuomarineuvoston kielteinen lausunto voidaan tulkita valtaa pitävän enemmistön poliittiseksi kannanotoksi; ottaa huomioon, että erityisraportoijan mukaan oikeusjärjestelmän uudistusten päävaikutuksena – tai jopa päätavoitteena – on ollut heikentää perustuslaissa turvattua oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta ja antaa lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjille mahdollisuus puuttua oikeudenkäyttöön; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevä YK:n erityisraportoija katsoi Unkarin hallitukselle 15. huhtikuuta 2021 osoittamassaan tiedonannossa, että Kúrian presidentin nimitystä voidaan pitää hyökkäyksenä oikeuslaitoksen riippumattomuutta vastaan ja yrityksenä taivuttaa oikeuslaitos lainsäätäjän tahdon alaiseksi vallanjaon periaatteen vastaisesti; ottaa huomioon, että erityisraportoija korosti myös sitä erityisen huolestuttavaa seikkaa, että Kúrian presidentti valittiin kansallisen tuomarineuvoston ilmeisestä vastustuksesta huolimatta, ja huomautti, että päätös sivuuttaa kansallisen tuomarineuvoston kielteinen lausunto voidaan tulkita valtaa pitävän enemmistön poliittiseksi kannanotoksi; ottaa huomioon, että erityisraportoijan mukaan oikeusjärjestelmän uudistusten päävaikutuksena – tai jopa päätavoitteena – on ollut heikentää perustuslaissa turvattua oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta ja antaa lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjille mahdollisuus puuttua oikeudenkäyttöön;

| AI. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 2. joulukuuta 2021 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Gazsó v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseinen asiakokonaisuus koski rakenteellista ongelmaa, joka johtuu siviili-, rikos- ja hallinto-oikeudellisten menettelyjen kohtuuttomasta kestosta ja tehokkaiden kansallisten oikeussuojakeinojen puutteesta; ottaa huomioon, että ministerikomitea pani tyytyväisenä merkille kohtuuttoman pitkien siviilioikeudellisten menettelyjen johdosta myönnettävää korvausta koskevan lain hyväksymisen mutta kehotti painokkaasti viranomaisia varmistamaan, että kyseinen laki on Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukainen; ottaa huomioon, että asian tärkeyden ja teknisen luonteen vuoksi ja koska Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 16. lokakuuta 2016 antamassa ”pilottituomiossa” asetettu määräaika oli kulunut umpeen, ministerikomitea kehotti painokkaasti viranomaisia tutkimaan mahdollisia keinoja nopeuttaa suunnitteluaan; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 2. joulukuuta 2021 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Gazsó v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseinen asiakokonaisuus koski rakenteellista ongelmaa, joka johtuu siviili-, rikos- ja hallinto-oikeudellisten menettelyjen kohtuuttomasta kestosta ja tehokkaiden kansallisten oikeussuojakeinojen puutteesta; ottaa huomioon, että ministerikomitea pani tyytyväisenä merkille kohtuuttoman pitkien siviilioikeudellisten menettelyjen johdosta myönnettävää korvausta koskevan lain hyväksymisen mutta kehotti painokkaasti viranomaisia varmistamaan, että kyseinen laki on Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukainen; ottaa huomioon, että asian tärkeyden ja teknisen luonteen vuoksi ja koska Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 16. lokakuuta 2016 antamassa ”pilottituomiossa” asetettu määräaika oli kulunut umpeen, ministerikomitea kehotti painokkaasti viranomaisia tutkimaan mahdollisia keinoja nopeuttaa suunnitteluaan;

| AJ. | ottaa huomioon, että 9. maaliskuuta 2022 antamassaan väliaikaisessa päätöslauselmassa, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Baka v. Unkari antaman tuomion täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, Euroopan neuvoston ministerikomitea kehotti painokkaasti viranomaisia tehostamaan toimiaan, jotta voidaan löytää tiiviissä yhteistyössä ministerikomitean sihteeristön kanssa keinoja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että riippumaton lainkäyttöelin valvoo tehokkaasti ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti Unkarin parlamentin mahdollista päätöstä asettaa Kúrian presidentti virkasyytteeseen; ottaa huomioon, että ministerikomitea muistutti myös jälleen kerran viranomaisten sitoumuksesta arvioida tuomareiden asemaa ja tuomioistuinten hallintoa koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja kehotti niitä esittämään arviointinsa päätelmät, mukaan lukien takeet ja toimet tuomareiden suojaamiseksi asiattomalta vaikuttamiselta, jotta ministerikomitea voi arvioida perusteellisesti, onko huoli näissä tapauksissa tapahtuneiden oikeudenloukkausten ”lamaannuttavasta” vaikutuksesta tuomareiden sananvapauteen saatu hälvennettyä; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että 9. maaliskuuta 2022 antamassaan väliaikaisessa päätöslauselmassa, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Baka v. Unkari antaman tuomion täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, Euroopan neuvoston ministerikomitea kehotti painokkaasti viranomaisia tehostamaan toimiaan, jotta voidaan löytää tiiviissä yhteistyössä ministerikomitean sihteeristön kanssa keinoja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että riippumaton lainkäyttöelin valvoo tehokkaasti ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti Unkarin parlamentin mahdollista päätöstä asettaa Kúrian presidentti virkasyytteeseen; ottaa huomioon, että ministerikomitea muistutti myös jälleen kerran viranomaisten sitoumuksesta arvioida tuomareiden asemaa ja tuomioistuinten hallintoa koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja kehotti niitä esittämään arviointinsa päätelmät, mukaan lukien takeet ja toimet tuomareiden suojaamiseksi asiattomalta vaikuttamiselta, jotta ministerikomitea voi arvioida perusteellisesti, onko huoli näissä tapauksissa tapahtuneiden oikeudenloukkausten ”lamaannuttavasta” vaikutuksesta tuomareiden sananvapauteen saatu hälvennettyä;

| AK. | ottaa huomioon, että Unkari sijoittuu World Justice Project -järjestön vuoden 2021 oikeusvaltioindeksissä 139 maan joukosta sijalle 69 (joka on kahta sijaa alempi kuin edellisenä vuonna) ja että EU:n, EFTAn ja Pohjois-Amerikan alueella Unkari on viimeisellä eli 31. sijalla (31 maan joukosta); |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että Unkari sijoittuu World Justice Project -järjestön vuoden 2021 oikeusvaltioindeksissä 139 maan joukosta sijalle 69 (joka on kahta sijaa alempi kuin edellisenä vuonna) ja että EU:n, EFTAn ja Pohjois-Amerikan alueella Unkari on viimeisellä eli 31. sijalla (31 maan joukosta);

Korruptio ja eturistiriidat

| AL. | ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että vuosien 2020–2022 korruptiontorjuntastrategian useimpien toimenpiteiden täytäntöönpanoa on lykätty, että uudesta strategiasta ei ole ilmoitettu ja että lobbausta ja pyöröovi-ilmiötä sekä puolue- ja kampanjarahoitusta käsitellään yhä puutteellisesti; huomauttaa, että riippumattomat valvontamekanismit ovat edelleen riittämättömiä korruption havaitsemiseksi ja että varallisuus- ja sidonnaisuusilmoitusten järjestelmällisten tarkastusten puuttuminen ja riittämätön valvonta aiheuttavat edelleen huolta, samoin kuin se, että yleishyödyllisiä säätiöitä varten ei ole vahvistettu eturistiriitasääntöjä; pitää edelleen hyvin huolestuttavana, että korkean tason virkamiehiin ja heidän lähipiiriinsä kohdistuvien korruptioväitteiden tutkinnasta ei ole vankkaa näyttöä, vaikka tutkintaan onkin tullut muutamia uusia korkean tason korruptiotapauksia; pitää edelleen huolestuttavana, ettei päätöksiä jättää korruptiotapaus tutkimatta ja syyte nostamatta alisteta oikeudelliselle valvonnalle, erityisesti koska klientelismin, suosimisen ja nepotismin riskeihin korkean tason julkishallinnossa ei ole edelleenkään puututtu; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että vuosien 2020–2022 korruptiontorjuntastrategian useimpien toimenpiteiden täytäntöönpanoa on lykätty, että uudesta strategiasta ei ole ilmoitettu ja että lobbausta ja pyöröovi-ilmiötä sekä puolue- ja kampanjarahoitusta käsitellään yhä puutteellisesti; huomauttaa, että riippumattomat valvontamekanismit ovat edelleen riittämättömiä korruption havaitsemiseksi ja että varallisuus- ja sidonnaisuusilmoitusten järjestelmällisten tarkastusten puuttuminen ja riittämätön valvonta aiheuttavat edelleen huolta, samoin kuin se, että yleishyödyllisiä säätiöitä varten ei ole vahvistettu eturistiriitasääntöjä; pitää edelleen hyvin huolestuttavana, että korkean tason virkamiehiin ja heidän lähipiiriinsä kohdistuvien korruptioväitteiden tutkinnasta ei ole vankkaa näyttöä, vaikka tutkintaan onkin tullut muutamia uusia korkean tason korruptiotapauksia; pitää edelleen huolestuttavana, ettei päätöksiä jättää korruptiotapaus tutkimatta ja syyte nostamatta alisteta oikeudelliselle valvonnalle, erityisesti koska klientelismin, suosimisen ja nepotismin riskeihin korkean tason julkishallinnossa ei ole edelleenkään puututtu;

| AM. | ottaa huomioon, että komissio totesi vastauksissaan kirjallisiin kysymyksiin, joita komission jäsenelle Hahnille esitettiin 11. marraskuuta 2019 järjestettyä, komission vastuuvapautta talousarvion toteuttamisesta vuonna 2018 koskevaa kuulemistilaisuutta varten, että Unkarissa hyväksyttiin ja toteutettiin vuosina 2014–2020 kiinteämääräisiä rahoitusoikaisuja, kun julkisista hankinnoista oli tehty horisontaalinen tarkastus, jossa havaittiin vakavia puutteita julkisten hankintamenettelyjen valvontaan liittyvän hallinnointi- ja valvontajärjestelmän toiminnassa; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että komissio totesi vastauksissaan kirjallisiin kysymyksiin, joita komission jäsenelle Hahnille esitettiin 11. marraskuuta 2019 järjestettyä, komission vastuuvapautta talousarvion toteuttamisesta vuonna 2018 koskevaa kuulemistilaisuutta varten, että Unkarissa hyväksyttiin ja toteutettiin vuosina 2014–2020 kiinteämääräisiä rahoitusoikaisuja, kun julkisista hankinnoista oli tehty horisontaalinen tarkastus, jossa havaittiin vakavia puutteita julkisten hankintamenettelyjen valvontaan liittyvän hallinnointi- ja valvontajärjestelmän toiminnassa;

| AN. | ottaa huomioon, että neuvosto suositti 12. heinäkuuta 2022 antamassaan suosituksessa Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskevassa neuvoston lausunnossa, että Unkari vahvistaisi korruptiontorjuntajärjestelmää muun muassa tehostamalla syytetoimia ja parantamalla julkisen tiedon saantia sekä lujittaisi oikeuslaitoksen riippumattomuutta, parantaisi päätöksentekomenettelyjen laatua ja läpinäkyvyyttä lisäämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja yhteistyötä muiden sidosryhmien kanssa ja tekemällä säännöllisesti vaikutustenarviointeja sekä tehostaisi kilpailua julkisten hankintojen alalla; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että neuvosto suositti 12. heinäkuuta 2022 antamassaan suosituksessa Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskevassa neuvoston lausunnossa, että Unkari vahvistaisi korruptiontorjuntajärjestelmää muun muassa tehostamalla syytetoimia ja parantamalla julkisen tiedon saantia sekä lujittaisi oikeuslaitoksen riippumattomuutta, parantaisi päätöksentekomenettelyjen laatua ja läpinäkyvyyttä lisäämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja yhteistyötä muiden sidosryhmien kanssa ja tekemällä säännöllisesti vaikutustenarviointeja sekä tehostaisi kilpailua julkisten hankintojen alalla;

| AO. | ottaa huomioon, että Euroopan petostentorjuntavirasto totesi 10. kesäkuuta 2021 vuotta 2020 koskevassa toimintakertomuksessaan suosittaneensa, että komissio perii takaisin 2,2 prosenttia Euroopan rakenne- ja investointirahastoista sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta kaudella 2016–2020 suoritetuista maksuista; huomauttaa, että tämä takaisin perittävien maksujen prosenttiosuus on suurempi kuin missään muussa jäsenvaltiossa ja ylittää selvästi keskiarvon, joka on 0,29 prosenttia; ottaa huomioon, että Unkarille myönnettyihin EU:n kehitysrahastovaroihin on kohdistunut petoksia; ottaa huomioon, että laajalle levinneen korruption lisäksi sosiaalinen eriarvoisuus ja köyhyys ovat lisääntyneet, mikä aiheuttaa suurta epävarmuutta väestön keskuudessa ja loukkaa perusoikeuksia; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että Euroopan petostentorjuntavirasto totesi 10. kesäkuuta 2021 vuotta 2020 koskevassa toimintakertomuksessaan suosittaneensa, että komissio perii takaisin 2,2 prosenttia Euroopan rakenne- ja investointirahastoista sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta kaudella 2016–2020 suoritetuista maksuista; huomauttaa, että tämä takaisin perittävien maksujen prosenttiosuus on suurempi kuin missään muussa jäsenvaltiossa ja ylittää selvästi keskiarvon, joka on 0,29 prosenttia; ottaa huomioon, että Unkarille myönnettyihin EU:n kehitysrahastovaroihin on kohdistunut petoksia; ottaa huomioon, että laajalle levinneen korruption lisäksi sosiaalinen eriarvoisuus ja köyhyys ovat lisääntyneet, mikä aiheuttaa suurta epävarmuutta väestön keskuudessa ja loukkaa perusoikeuksia;

| AP. | ottaa huomioon, että komissio lähetti marraskuussa 2021 Unkarille kirjeen, jossa kiinnitettiin huomiota ongelmiin, jotka liittyvät oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, korruptiotapausten tehottomaan syytteeseenpanoon ja julkisten hankintojen puutteisiin ja voivat vaarantaa EU:n taloudelliset edut; ottaa huomioon, että komissio kuvaili kirjeessään systeemisiä ongelmia ja korruptiota koskevan vastuuvelvollisuuden puutetta ja esitti Unkarin viranomaisille 16 täsmällistä kysymystä, jotka koskivat esimerkiksi eturistiriitoja, EU:n rahoituksen saajia ja sitä, miten riippumattomien tuomioistuinten suorittama oikeudellinen valvonta taataan; ottaa huomioon, että näistä huolenaiheista huolimatta komissio lykkäsi oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (10) soveltamista huhtikuuhun 2022; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että komissio lähetti marraskuussa 2021 Unkarille kirjeen, jossa kiinnitettiin huomiota ongelmiin, jotka liittyvät oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, korruptiotapausten tehottomaan syytteeseenpanoon ja julkisten hankintojen puutteisiin ja voivat vaarantaa EU:n taloudelliset edut; ottaa huomioon, että komissio kuvaili kirjeessään systeemisiä ongelmia ja korruptiota koskevan vastuuvelvollisuuden puutetta ja esitti Unkarin viranomaisille 16 täsmällistä kysymystä, jotka koskivat esimerkiksi eturistiriitoja, EU:n rahoituksen saajia ja sitä, miten riippumattomien tuomioistuinten suorittama oikeudellinen valvonta taataan; ottaa huomioon, että näistä huolenaiheista huolimatta komissio lykkäsi oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (10) soveltamista huhtikuuhun 2022;

| AQ. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja ilmoitti 5. huhtikuuta 2022, että budjetista ja hallinnosta vastaava komission jäsen Johannes Hahn oli ilmoittanut Unkarin viranomaisille komission aikeista siirtyä seuraavaan vaiheeseen ja käynnistää virallisesti oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen soveltaminen, lähinnä korruptiota koskevien huolenaiheiden vuoksi; ottaa huomioon, että komissio käynnisti vihdoin 27. huhtikuuta 2022 oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen nojalla virallisen menettelyn Unkaria vastaan lähettämällä kirjallisen ilmoituksen; ottaa huomioon, että komissio päätti 20. heinäkuuta 2022 ilmoittaa Unkarille aikomuksestaan tehdä ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi ja antaa maalle tilaisuus esittää huomautuksensa; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja ilmoitti 5. huhtikuuta 2022, että budjetista ja hallinnosta vastaava komission jäsen Johannes Hahn oli ilmoittanut Unkarin viranomaisille komission aikeista siirtyä seuraavaan vaiheeseen ja käynnistää virallisesti oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen soveltaminen, lähinnä korruptiota koskevien huolenaiheiden vuoksi; ottaa huomioon, että komissio käynnisti vihdoin 27. huhtikuuta 2022 oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen nojalla virallisen menettelyn Unkaria vastaan lähettämällä kirjallisen ilmoituksen; ottaa huomioon, että komissio päätti 20. heinäkuuta 2022 ilmoittaa Unkarille aikomuksestaan tehdä ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi ja antaa maalle tilaisuus esittää huomautuksensa;

| AR. | ottaa huomioon, että komissio päätti 6. huhtikuuta 2022 lähettää Unkarille täydentävän virallisen ilmoituksen varmistaakseen julkisia hankintoja koskevan direktiivin 2014/24/EU (11), käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 2014/23/EU (12) ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annetun direktiivin 2014/25/EU (13) asianmukaisen saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä; ottaa huomioon, että komission mukaan Unkarin lainsäädännössä sallitaan turvallisuussyihin perustuvien ja veroetuuksilla tuettuja sopimuksia koskevien poikkeusten laajempi soveltaminen ja että näiden poikkeuksien vuoksi sopimukset jäävät laajemmin EU:n oikeuden mukaisten velvoitteiden ulkopuolelle; ottaa lisäksi huomioon, että komissio katsoo, että Unkarin kaivoslakiin tehdyt muutokset, jotka mahdollistavat kaivostoimintaan liittyvien lupien myöntämisen ilman avoimia tarjouskilpailumenettelyjä, ovat avoimuuden periaatteen vastaisia; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että komissio päätti 6. huhtikuuta 2022 lähettää Unkarille täydentävän virallisen ilmoituksen varmistaakseen julkisia hankintoja koskevan direktiivin 2014/24/EU (11), käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 2014/23/EU (12) ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annetun direktiivin 2014/25/EU (13) asianmukaisen saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä; ottaa huomioon, että komission mukaan Unkarin lainsäädännössä sallitaan turvallisuussyihin perustuvien ja veroetuuksilla tuettuja sopimuksia koskevien poikkeusten laajempi soveltaminen ja että näiden poikkeuksien vuoksi sopimukset jäävät laajemmin EU:n oikeuden mukaisten velvoitteiden ulkopuolelle; ottaa lisäksi huomioon, että komissio katsoo, että Unkarin kaivoslakiin tehdyt muutokset, jotka mahdollistavat kaivostoimintaan liittyvien lupien myöntämisen ilman avoimia tarjouskilpailumenettelyjä, ovat avoimuuden periaatteen vastaisia;

| AS. | ottaa huomioon, että komissio päätti 19. toukokuuta 2022 lähettää Unkarille virallisen ilmoituksen unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin annetun direktiivin (EU) 2017/1371 (14) virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että komissio päätti 19. toukokuuta 2022 lähettää Unkarille virallisen ilmoituksen unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin annetun direktiivin (EU) 2017/1371 (14) virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| AT. | ottaa huomioon, että GRECO totesi 25. syyskuuta 2020 antamassaan toisessa suositusten noudattamista koskevassa väliraportissa, että Unkari oli edelleen pannut tyydyttävästi täytäntöön vain viisi neljännen kierroksen arviointikertomukseen sisältyneestä 18 suosituksesta ja että suositusten noudattamisen yleinen heikko taso on edelleen ”yleisesti ottaen epätyydyttävä”; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että GRECO totesi 25. syyskuuta 2020 antamassaan toisessa suositusten noudattamista koskevassa väliraportissa, että Unkari oli edelleen pannut tyydyttävästi täytäntöön vain viisi neljännen kierroksen arviointikertomukseen sisältyneestä 18 suosituksesta ja että suositusten noudattamisen yleinen heikko taso on edelleen ”yleisesti ottaen epätyydyttävä”;

| AU. | ottaa huomioon, että Unkari on päättänyt olla osallistumatta tiiviimpään yhteistyöhön Euroopan syyttäjänviraston perustamiseksi eikä se aio osallistua EU:n syyttäjien tiiviimpään yhteistyöhön; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että Unkari on päättänyt olla osallistumatta tiiviimpään yhteistyöhön Euroopan syyttäjänviraston perustamiseksi eikä se aio osallistua EU:n syyttäjien tiiviimpään yhteistyöhön;

| AV. | ottaa huomioon, että Unescon rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälinen neuvosto totesi toukokuussa 2021 julkaistun raportin teknisessä katsauksessa, joka koskee rajatylittävän maailmanperintökohteen ”Fertö/Neusiedlersee Cultural Landscape” Unkarin alueella sijaitsevan osan suojelun tilaa, että Sopronin Fertö-järven lomakeskushanke vahingoittaisi – nyt esitetyssä laajuudessa ja muodossa – rajatylittävän maailmanperintökohteen aitoutta ja eheyttä; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että Unescon rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälinen neuvosto totesi toukokuussa 2021 julkaistun raportin teknisessä katsauksessa, joka koskee rajatylittävän maailmanperintökohteen ”Fertö/Neusiedlersee Cultural Landscape” Unkarin alueella sijaitsevan osan suojelun tilaa, että Sopronin Fertö-järven lomakeskushanke vahingoittaisi – nyt esitetyssä laajuudessa ja muodossa – rajatylittävän maailmanperintökohteen aitoutta ja eheyttä;

| AW. | ottaa huomioon, että Unkari sijoittuu Transparency International -järjestön vuoden 2021 korruptioindeksissä 180 maan ja alueen joukosta sijalle 73 (joka on yhtä sijaa alempi kuin edellisenä vuonna) ja että sen sijoitus on huonontunut jatkuvasti vuodesta 2012 lähtien; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että Unkari sijoittuu Transparency International -järjestön vuoden 2021 korruptioindeksissä 180 maan ja alueen joukosta sijalle 73 (joka on yhtä sijaa alempi kuin edellisenä vuonna) ja että sen sijoitus on huonontunut jatkuvasti vuodesta 2012 lähtien;

Yksityisyyden suoja ja tietosuoja

| AX. | panee merkille, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan tilapäisen valtuuskunnan matkasta Budapestiin 29. syyskuuta–1. lokakuuta 2021 laaditussa raportissa ilmaistiin huoli siitä, että nykyisessä lainsäädännössä ei säädetä valvontaan liittyvistä suojatoimista ja että käytössä ei ole todellista valvontajärjestelmää ja tehokkaita oikeussuojakeinoja; panee merkille, että raportissa oltiin myös huolissaan NSO Groupin Pegasus-vakoiluohjelman väitetystä käytöstä ja siitä, että valtio on tehostanut aktivistien, toimittajien, asianajajien ja poliitikkojen valvontaa; |
| --- | --- |

AX.

panee merkille, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan tilapäisen valtuuskunnan matkasta Budapestiin 29. syyskuuta–1. lokakuuta 2021 laaditussa raportissa ilmaistiin huoli siitä, että nykyisessä lainsäädännössä ei säädetä valvontaan liittyvistä suojatoimista ja että käytössä ei ole todellista valvontajärjestelmää ja tehokkaita oikeussuojakeinoja; panee merkille, että raportissa oltiin myös huolissaan NSO Groupin Pegasus-vakoiluohjelman väitetystä käytöstä ja siitä, että valtio on tehostanut aktivistien, toimittajien, asianajajien ja poliitikkojen valvontaa;

| AY. | ottaa huomioon, että Direkt36-tutkintaportaali paljasti heinäkuussa 2021 vuodetusta tietokannasta saamiensa tietojen perusteella, että Pegasus-vakoiluohjelmalla oli vuosina 2018–2021 valvottu noin 300:aa pahaa-aavistamatonta Unkarin kansalaista, myös riippumattomia toimittajia, tiedotusvälineiden omistajia, asianajajia, poliitikkoja, hallitukseen kriittisesti suhtautuvia liike-elämän toimijoita ja entisiä valtion virkamiehiä; ottaa huomioon, että Euroopan tietosuojavaltuutettu totesi 15. helmikuuta 2022 nykyaikaisia vakoiluohjelmia koskevissa alustavissa huomautuksissaan, että Pegasuksen kaltaisten erittäin kehittyneiden vakoiluohjelmien laajamittainen käyttö voi aiheuttaa ennennäkemättömiä riskejä ja vahinkoja paitsi perusoikeuksille ja -vapauksille myös demokratialle ja oikeusvaltiolle, ja luonnosteli toimia ja toimenpiteitä vakoiluohjelmien laittoman käytön torjumiseksi sekä totesi, että suorituskyvyltään Pegasusta vastaavien vakoiluohjelmien kehittämisen ja käyttöönoton kieltäminen EU:ssa olisi kaikkein tehokkain keino suojella perusoikeuksia ja -vapauksia; ottaa huomioon, että Unkarin hallitusta myötäilevät tiedotusvälineet eivät ole juurikaan uutisoineet Pegasuksesta; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että Direkt36-tutkintaportaali paljasti heinäkuussa 2021 vuodetusta tietokannasta saamiensa tietojen perusteella, että Pegasus-vakoiluohjelmalla oli vuosina 2018–2021 valvottu noin 300:aa pahaa-aavistamatonta Unkarin kansalaista, myös riippumattomia toimittajia, tiedotusvälineiden omistajia, asianajajia, poliitikkoja, hallitukseen kriittisesti suhtautuvia liike-elämän toimijoita ja entisiä valtion virkamiehiä; ottaa huomioon, että Euroopan tietosuojavaltuutettu totesi 15. helmikuuta 2022 nykyaikaisia vakoiluohjelmia koskevissa alustavissa huomautuksissaan, että Pegasuksen kaltaisten erittäin kehittyneiden vakoiluohjelmien laajamittainen käyttö voi aiheuttaa ennennäkemättömiä riskejä ja vahinkoja paitsi perusoikeuksille ja -vapauksille myös demokratialle ja oikeusvaltiolle, ja luonnosteli toimia ja toimenpiteitä vakoiluohjelmien laittoman käytön torjumiseksi sekä totesi, että suorituskyvyltään Pegasusta vastaavien vakoiluohjelmien kehittämisen ja käyttöönoton kieltäminen EU:ssa olisi kaikkein tehokkain keino suojella perusoikeuksia ja -vapauksia; ottaa huomioon, että Unkarin hallitusta myötäilevät tiedotusvälineet eivät ole juurikaan uutisoineet Pegasuksesta;

| AZ. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 9. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Szabó ja Vissy v. Unkari antaman tuomion täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseisessä asiassa oli loukattu valittajien oikeutta siihen, että heidän yksityis- ja perhe-elämäänsä ja viestejään kunnioitetaan, koska Unkarin lainsäädännössä kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä, salaista valvontaa koskevista toimenpiteistä ei ole kyseisten toimenpiteiden määräämistä, täytäntöönpanoa ja mahdollista korjaamista koskevia riittävän täsmällisiä, tehokkaita ja kattavia suojatoimia; ottaa huomioon, että ministerikomitea korosti lisäksi, että salaista valvontaa olisi pidettävä merkittävänä yksityiselämän loukkauksena, joka saattaa loukata sananvapautta ja oikeutta yksityisyyteen ja vaarantaa demokraattisen yhteiskunnan perustan, ja muistutti samalla, että vastauksena Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioon viranomaiset ilmoittivat vuonna 2017 lainsäädäntöuudistuksen tarpeellisuudesta; ottaa huomioon, että ministerikomitea pani erittäin huolestuneena merkille, että lainsäädäntöprosessi oli yhä esivalmisteluvaiheessa eivätkä viranomaiset olleet saaneet aikaan mitään muuta asiaan liittyvää edistymistä, ja kehotti siksi painokkaasti viranomaisia hyväksymään kiireellisesti tarvittavat toimenpiteet kansallisen lainsäädännön saattamiseksi täysin Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten mukaiseksi, määrittämään lainsäädäntöprosessin aikataulun ja esittämään lainsäädäntöehdotuksen luonnoksen ministerikomitealle; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 9. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Szabó ja Vissy v. Unkari antaman tuomion täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseisessä asiassa oli loukattu valittajien oikeutta siihen, että heidän yksityis- ja perhe-elämäänsä ja viestejään kunnioitetaan, koska Unkarin lainsäädännössä kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä, salaista valvontaa koskevista toimenpiteistä ei ole kyseisten toimenpiteiden määräämistä, täytäntöönpanoa ja mahdollista korjaamista koskevia riittävän täsmällisiä, tehokkaita ja kattavia suojatoimia; ottaa huomioon, että ministerikomitea korosti lisäksi, että salaista valvontaa olisi pidettävä merkittävänä yksityiselämän loukkauksena, joka saattaa loukata sananvapautta ja oikeutta yksityisyyteen ja vaarantaa demokraattisen yhteiskunnan perustan, ja muistutti samalla, että vastauksena Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioon viranomaiset ilmoittivat vuonna 2017 lainsäädäntöuudistuksen tarpeellisuudesta; ottaa huomioon, että ministerikomitea pani erittäin huolestuneena merkille, että lainsäädäntöprosessi oli yhä esivalmisteluvaiheessa eivätkä viranomaiset olleet saaneet aikaan mitään muuta asiaan liittyvää edistymistä, ja kehotti siksi painokkaasti viranomaisia hyväksymään kiireellisesti tarvittavat toimenpiteet kansallisen lainsäädännön saattamiseksi täysin Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten mukaiseksi, määrittämään lainsäädäntöprosessin aikataulun ja esittämään lainsäädäntöehdotuksen luonnoksen ministerikomitealle;

Sananvapaus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus

| BA. | ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen toiminnan riippumattomuutta ja tehokkuutta on vahvistettava ja että valtion massiivisen mainonnan jatkuva kanavointi hallitusta myötäileville tiedotusvälineille luo media-alalle epätasapuoliset toimintaedellytykset; ottaa huomioon, että julkisten tiedotusvälineiden institutionaalinen toimintaympäristö on monimutkainen, niiden toimituksellinen ja taloudellinen riippumattomuus aiheuttaa huolta ja media-alan ammattilaisille on edelleen haastavaa harjoittaa toimintaansa, muun muassa tutkivien journalistien valvonnan vuoksi; ottaa huomioon, että julkisen tiedon saatavuutta rajoitetaan edelleen vaaratilan nojalla; |
| --- | --- |

BA.

ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen toiminnan riippumattomuutta ja tehokkuutta on vahvistettava ja että valtion massiivisen mainonnan jatkuva kanavointi hallitusta myötäileville tiedotusvälineille luo media-alalle epätasapuoliset toimintaedellytykset; ottaa huomioon, että julkisten tiedotusvälineiden institutionaalinen toimintaympäristö on monimutkainen, niiden toimituksellinen ja taloudellinen riippumattomuus aiheuttaa huolta ja media-alan ammattilaisille on edelleen haastavaa harjoittaa toimintaansa, muun muassa tutkivien journalistien valvonnan vuoksi; ottaa huomioon, että julkisen tiedon saatavuutta rajoitetaan edelleen vaaratilan nojalla;

| BB. | ottaa huomioon, että komissio päätti 15. heinäkuuta 2022 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen EU:n televiestintäsääntöjen rikkomisesta Unkarin medianeuvoston päätettyä erittäin kyseenalaisin perusteinhylätä Klubrádión hakemuksen radiotaajuuksien käytöstä; ottaa huomioon, että komissio piti Unkarin medianeuvoston päätöstä kieltäytyä uusimasta Klubrádión oikeuksia suhteettomana ja läpinäkymättömänä, ja katsoi, että Unkarin medialakia oli tässä nimenomaisessa tapauksessa sovellettu syrjivästi ja eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä annetun direktiivin (EU) 2018/1972 (15) vastaisesti ja sananvapautta loukaten; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että komissio päätti 15. heinäkuuta 2022 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen EU:n televiestintäsääntöjen rikkomisesta Unkarin medianeuvoston päätettyä erittäin kyseenalaisin perusteinhylätä Klubrádión hakemuksen radiotaajuuksien käytöstä; ottaa huomioon, että komissio piti Unkarin medianeuvoston päätöstä kieltäytyä uusimasta Klubrádión oikeuksia suhteettomana ja läpinäkymättömänä, ja katsoi, että Unkarin medialakia oli tässä nimenomaisessa tapauksessa sovellettu syrjivästi ja eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä annetun direktiivin (EU) 2018/1972 (15) vastaisesti ja sananvapautta loukaten;

| BC. | ottaa huomioon, että Keski-Euroopan lehdistö- ja mediasäätiö (KESMA) perustettiin 11. syyskuuta 2018; ottaa huomioon, että yli 470 median keskittäminen KESMAn alaisuuteen on rajoittanut riippumattomien ja oppositiota edustavien medioiden liikkumatilaa ja Unkarin kansalaisten tiedonsaantia; ottaa huomioon, että julkisille tiedotusvälineille ja KESMAlle osoitetut varat käytetään pääasiassa hallituksen propagandaan ja opposition ja kansalaisjärjestöjen mustamaalaamiseen; huomauttaa, että mediaympäristöä voidaan vääristää hallituksen hyväksi manipuloimalla tiedotusvälineiden omistajuutta, ottamalla sääntelyviranomaiset ja ennen riippumattomat tiedotusvälineet valtion hallintaan ja hyödyntämällä valtion mainostuloja ja toimilupamenettelyjä, ja toteaa, että näitä menetelmiä käytetään myös muualla Euroopassa; |
| --- | --- |

BC.

ottaa huomioon, että Keski-Euroopan lehdistö- ja mediasäätiö (KESMA) perustettiin 11. syyskuuta 2018; ottaa huomioon, että yli 470 median keskittäminen KESMAn alaisuuteen on rajoittanut riippumattomien ja oppositiota edustavien medioiden liikkumatilaa ja Unkarin kansalaisten tiedonsaantia; ottaa huomioon, että julkisille tiedotusvälineille ja KESMAlle osoitetut varat käytetään pääasiassa hallituksen propagandaan ja opposition ja kansalaisjärjestöjen mustamaalaamiseen; huomauttaa, että mediaympäristöä voidaan vääristää hallituksen hyväksi manipuloimalla tiedotusvälineiden omistajuutta, ottamalla sääntelyviranomaiset ja ennen riippumattomat tiedotusvälineet valtion hallintaan ja hyödyntämällä valtion mainostuloja ja toimilupamenettelyjä, ja toteaa, että näitä menetelmiä käytetään myös muualla Euroopassa;

| BD. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 8. lokakuuta 2019 asiassa Szurovecz v. Unkari antamassaan tuomiossa ilmaisunvapautta loukatun sillä perusteella, että turvapaikanhakijoilla ei ollut pääsyä tiedotusvälineisiin vastaanottokeskuksissa; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpanoa valvotaan edelleen; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 8. lokakuuta 2019 asiassa Szurovecz v. Unkari antamassaan tuomiossa ilmaisunvapautta loukatun sillä perusteella, että turvapaikanhakijoilla ei ollut pääsyä tiedotusvälineisiin vastaanottokeskuksissa; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpanoa valvotaan edelleen;

| BE. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 3. joulukuuta 2019 asiassa Scheiring ja Szabó v. Unkari ja 2. joulukuuta 2021 asiassa Szél ynnä muut v. Unkari antamissaan tuomioissa ilmaisunvapautta loukatun tilanteessa, jossa oli kyse banderollien pitämisestä esillä Unkarin parlamentissa; ottaa huomioon, että kyseisten tuomioiden täytäntöönpanoa valvotaan edelleen; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 3. joulukuuta 2019 asiassa Scheiring ja Szabó v. Unkari ja 2. joulukuuta 2021 asiassa Szél ynnä muut v. Unkari antamissaan tuomioissa ilmaisunvapautta loukatun tilanteessa, jossa oli kyse banderollien pitämisestä esillä Unkarin parlamentissa; ottaa huomioon, että kyseisten tuomioiden täytäntöönpanoa valvotaan edelleen;

| BF. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 20. tammikuuta 2020 asiassa Magyar Kétfarkú Kutya Párt v. Unkari antamassaan tuomiossa ilmaisunvapautta loukatun sillä perusteella, että on määrätty seuraamuksia poliittisen puolueen sellaisen mobiilisovelluksen käyttöön tarjoamisesta, joilla äänestäjät saattoivat valokuvata, ladata nimettömästi ja kommentoida vuonna 2016 järjestetyssä maahanmuuttoa koskevassa kansanäänestyksessä annettuja hylättyjä ääniä; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpanoa valvotaan edelleen; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 20. tammikuuta 2020 asiassa Magyar Kétfarkú Kutya Párt v. Unkari antamassaan tuomiossa ilmaisunvapautta loukatun sillä perusteella, että on määrätty seuraamuksia poliittisen puolueen sellaisen mobiilisovelluksen käyttöön tarjoamisesta, joilla äänestäjät saattoivat valokuvata, ladata nimettömästi ja kommentoida vuonna 2016 järjestetyssä maahanmuuttoa koskevassa kansanäänestyksessä annettuja hylättyjä ääniä; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpanoa valvotaan edelleen;

| BG. | ottaa huomioon, että Etyjin mediavaltuutettu ilmaisi 23. maaliskuuta 2020 antamassaan lausumassa huolensa Unkarin koronavirustoimia koskevan lakiesityksen säännöksistä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti tiedotusvälineiden uutisointiin pandemiasta; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että Etyjin mediavaltuutettu ilmaisi 23. maaliskuuta 2020 antamassaan lausumassa huolensa Unkarin koronavirustoimia koskevan lakiesityksen säännöksistä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti tiedotusvälineiden uutisointiin pandemiasta;

| BH. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 26. toukokuuta 2020 asiassa Mándli ynnä muut v. Unkari antamassaan tuomiossa ilmaisunvapautta loukatun tilanteessa, jossa valittajien Unkarin parlamentilta saama toimittajan akkreditointi lakkautettiin; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpanoa valvotaan edelleen; |
| --- | --- |

BH.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 26. toukokuuta 2020 asiassa Mándli ynnä muut v. Unkari antamassaan tuomiossa ilmaisunvapautta loukatun tilanteessa, jossa valittajien Unkarin parlamentilta saama toimittajan akkreditointi lakkautettiin; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpanoa valvotaan edelleen;

| BI. | ottaa huomioon, että 24. heinäkuuta 2020 yli 70 toimittajaa irtisanoutui Unkarin suurimman riippumattoman index.hu -uutisportaalin päätoimittajan erottamisen johdosta tuomiten hallituksen painostuksen ja selkeän puuttumisen kyseisen median toimintaan; |
| --- | --- |

BI.

ottaa huomioon, että 24. heinäkuuta 2020 yli 70 toimittajaa irtisanoutui Unkarin suurimman riippumattoman index.hu -uutisportaalin päätoimittajan erottamisen johdosta tuomiten hallituksen painostuksen ja selkeän puuttumisen kyseisen median toimintaan;

| BJ. | ottaa huomioon, että komission rahoittaman ja heinäkuussa 2020 julkaistun ensimmäisen tiedotusvälineiden vapautta koskevan Mapping Media Freedom -kartoituksen mukaan covid-19-kriisi vaikutti tiedotusvälineiden vapauteen kaikista Euroopan maista eniten juuri Unkarissa kärjistäen olemassa olevia haasteita ja synnyttäen uusia ongelmia; ottaa huomioon, että Unkarissa poikkeustilan aikana annettu uusi lainsäädäntö, jolla torjutaan ”väärien” tai ”vääristeltyjen” tietojen levittämistä, aiheuttaa epävarmuutta ja itsesensuuria medioiden ja toimijoiden keskuudessa; |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että komission rahoittaman ja heinäkuussa 2020 julkaistun ensimmäisen tiedotusvälineiden vapautta koskevan Mapping Media Freedom -kartoituksen mukaan covid-19-kriisi vaikutti tiedotusvälineiden vapauteen kaikista Euroopan maista eniten juuri Unkarissa kärjistäen olemassa olevia haasteita ja synnyttäen uusia ongelmia; ottaa huomioon, että Unkarissa poikkeustilan aikana annettu uusi lainsäädäntö, jolla torjutaan ”väärien” tai ”vääristeltyjen” tietojen levittämistä, aiheuttaa epävarmuutta ja itsesensuuria medioiden ja toimijoiden keskuudessa;

| BK. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi 30. maaliskuuta 2021 julkaistussa sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta Unkarissa käsittelevässä muistiossaan, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja sananvapauden edellytykset ovat Unkarissa heikentyneet tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen poliittiselle valvonnalle alisteisuuden ja valtion jatkuvan ja puolueellisen mediamarkkinoihin puuttumisen yhteisvaikutuksesta; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu totesi myös, että vapaata poliittista keskustelua ja erilaisten mielipiteiden vapaata vaihtoa, jotka ovat demokraattisten yhteiskuntien menestymisen edellytyksiä, on rajoitettu merkittävästi erityisesti pääkaupungin ulkopuolella; |
| --- | --- |

BK.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi 30. maaliskuuta 2021 julkaistussa sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta Unkarissa käsittelevässä muistiossaan, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja sananvapauden edellytykset ovat Unkarissa heikentyneet tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen poliittiselle valvonnalle alisteisuuden ja valtion jatkuvan ja puolueellisen mediamarkkinoihin puuttumisen yhteisvaikutuksesta; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvaltuutettu totesi myös, että vapaata poliittista keskustelua ja erilaisten mielipiteiden vapaata vaihtoa, jotka ovat demokraattisten yhteiskuntien menestymisen edellytyksiä, on rajoitettu merkittävästi erityisesti pääkaupungin ulkopuolella;

| BL. | ottaa huomioon, että mielipiteen- ja sananvapauden edistämistä ja suojelua käsittelevä YK:n erityisraportoija totesi Unkariin 15.–22. marraskuuta 2021 tekemänsä vierailun jälkeen antamassaan lausumassa, että Unkarin puuttuminen media-alaan viime vuosikymmenen aikana saattaa aiheuttaa ihmisoikeuksiin kohdistuvia riskejä tulevissa vaaleissa; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija täsmensi lisäksi, että pyrkimällä vaikuttamaan tiedotusvälineiden sääntelyelimiin, tarjoamalla merkittävästi valtion varoja hallitusmielisten tiedotusvälineiden tukemiseen, helpottamalla hallitusmielistä toimituksellista linjaa noudattavien tiedotusvälineiden laajentumista ja kehittämistä sekä hyljeksimällä hallituksesta kriittisesti raportoivia tiedotusvälineitä ja toimittajia viranomaiset ovat aktiivisesti muovanneet media-alaa ja pyrkiessään luomaan ”tasapainoa” ne ovat heikentäneet tiedotusvälineiden moninaisuutta, moniarvoisuutta ja riippumattomuutta; |
| --- | --- |

BL.

ottaa huomioon, että mielipiteen- ja sananvapauden edistämistä ja suojelua käsittelevä YK:n erityisraportoija totesi Unkariin 15.–22. marraskuuta 2021 tekemänsä vierailun jälkeen antamassaan lausumassa, että Unkarin puuttuminen media-alaan viime vuosikymmenen aikana saattaa aiheuttaa ihmisoikeuksiin kohdistuvia riskejä tulevissa vaaleissa; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija täsmensi lisäksi, että pyrkimällä vaikuttamaan tiedotusvälineiden sääntelyelimiin, tarjoamalla merkittävästi valtion varoja hallitusmielisten tiedotusvälineiden tukemiseen, helpottamalla hallitusmielistä toimituksellista linjaa noudattavien tiedotusvälineiden laajentumista ja kehittämistä sekä hyljeksimällä hallituksesta kriittisesti raportoivia tiedotusvälineitä ja toimittajia viranomaiset ovat aktiivisesti muovanneet media-alaa ja pyrkiessään luomaan ”tasapainoa” ne ovat heikentäneet tiedotusvälineiden moninaisuutta, moniarvoisuutta ja riippumattomuutta;

| BM. | ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 4. huhtikuuta 2022 parlamenttivaaleja ja kansanäänestystä koskevista alustavista havainnoista ja päätelmistä antamassaan julkilausumassa, että seuratun uutisoinnin puolueellisuus ja tasapuolisuuden puute sekä tärkeimpien kilpailijoiden välisten vaalikeskustelujen puuttuminen rajoittivat merkittävästi äänestäjien mahdollisuutta tehdä tietoon perustuva valinta; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta korosti 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että hallituksen laajamittaiset mainoskampanjat ja puolueellinen uutisointi julkisissa ja monissa yksityisissäkin tiedotusvälineissä tarjosivat hallitsevalle puolueelle kaikenkattavan kampanjafoorumin; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 4. huhtikuuta 2022 parlamenttivaaleja ja kansanäänestystä koskevista alustavista havainnoista ja päätelmistä antamassaan julkilausumassa, että seuratun uutisoinnin puolueellisuus ja tasapuolisuuden puute sekä tärkeimpien kilpailijoiden välisten vaalikeskustelujen puuttuminen rajoittivat merkittävästi äänestäjien mahdollisuutta tehdä tietoon perustuva valinta; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta korosti 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että hallituksen laajamittaiset mainoskampanjat ja puolueellinen uutisointi julkisissa ja monissa yksityisissäkin tiedotusvälineissä tarjosivat hallitsevalle puolueelle kaikenkattavan kampanjafoorumin;

| BN. | ottaa huomioon, että Unkarin kansallinen vaalivirasto totesi 8. huhtikuuta 2022 laittomaksi kansalaisjärjestön valtakunnallisen kampanjan, jossa ihmisiä kehotettiin antamaan hylättävä ääni kansanäänestyksessä lasten oikeudesta saada tietoa seksuaalisesta suuntautumisesta ja sukupuoli-identiteettikysymyksistä, ja määräsi sakkoja 16 unkarilaiselle kansalaisjärjestölle, jotka osallistuivat kansanäänestyskampanjaan; |
| --- | --- |

BN.

ottaa huomioon, että Unkarin kansallinen vaalivirasto totesi 8. huhtikuuta 2022 laittomaksi kansalaisjärjestön valtakunnallisen kampanjan, jossa ihmisiä kehotettiin antamaan hylättävä ääni kansanäänestyksessä lasten oikeudesta saada tietoa seksuaalisesta suuntautumisesta ja sukupuoli-identiteettikysymyksistä, ja määräsi sakkoja 16 unkarilaiselle kansalaisjärjestölle, jotka osallistuivat kansanäänestyskampanjaan;

| BO. | ottaa huomioon, että Unkari sijoittuu Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2022 lehdistönvapausindeksissä 180 maan joukosta sijalle 85 ja että Euroopan ja Keski-Aasian aluetta koskevassa analyysissä se listattiin yhdeksi maista, jotka ovat tiukentaneet toimittajiin kohdistuvia ankaria lakeja; |
| --- | --- |

BO.

ottaa huomioon, että Unkari sijoittuu Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2022 lehdistönvapausindeksissä 180 maan joukosta sijalle 85 ja että Euroopan ja Keski-Aasian aluetta koskevassa analyysissä se listattiin yhdeksi maista, jotka ovat tiukentaneet toimittajiin kohdistuvia ankaria lakeja;

Akateeminen vapaus

| BP. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 6. lokakuuta 2020 asiassa C-66/18, Euroopan komissio v. Unkari, (”Enseignement supérieur”) antamassaan tuomiossa, että toteuttaessaan valtion korkea-asteen opetuksesta vuonna 2011 annetun lain CCIV, sellaisena kuin se on muutettuna, 76 §:n 1 momentin a ja b alakohdassa säädetyt toimenpiteet Unkari ei ole noudattanut perusoikeuskirjan 13 artiklan, 14 artiklan 3 kohdan ja 16 artiklan mukaisia, SEUT 49 artiklan mukaisia ja palveluista sisämarkkinoilla annetun direktiivin 2006/123/EY (16) 16 artiklan mukaisia velvoitteitaan eikä Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisia velvoitteitaan; ottaa huomioon, että Keski-Euroopan yliopisto on joutunut lähtemään Budapestista; |
| --- | --- |

BP.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 6. lokakuuta 2020 asiassa C-66/18, Euroopan komissio v. Unkari, (”Enseignement supérieur”) antamassaan tuomiossa, että toteuttaessaan valtion korkea-asteen opetuksesta vuonna 2011 annetun lain CCIV, sellaisena kuin se on muutettuna, 76 §:n 1 momentin a ja b alakohdassa säädetyt toimenpiteet Unkari ei ole noudattanut perusoikeuskirjan 13 artiklan, 14 artiklan 3 kohdan ja 16 artiklan mukaisia, SEUT 49 artiklan mukaisia ja palveluista sisämarkkinoilla annetun direktiivin 2006/123/EY (16) 16 artiklan mukaisia velvoitteitaan eikä Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisia velvoitteitaan; ottaa huomioon, että Keski-Euroopan yliopisto on joutunut lähtemään Budapestista;

| BQ. | ottaa huomioon, että Unkarin hallitus päätti lokakuussa 2018 poistaa sukupuolentutkimuksen niiden maisterintutkinto-ohjelmien luettelosta, jotka voivat saada hyväksynnän ja julkista rahoitusta; |
| --- | --- |

BQ.

ottaa huomioon, että Unkarin hallitus päätti lokakuussa 2018 poistaa sukupuolentutkimuksen niiden maisterintutkinto-ohjelmien luettelosta, jotka voivat saada hyväksynnän ja julkista rahoitusta;

| BR. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 2. heinäkuuta 2019 muutoksia useisiin lakeihin, jotka koskevat tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminnan institutionaalista järjestelmää ja rahoitusta vieden tiedeakatemialta sen riippumattomuuden; ottaa huomioon, että teatteri- ja elokuvataiteen yliopiston (SZFE) johto erosi 31. elokuuta 2020 vastalauseena sille, että Unkarin hallitus ajoi läpi yliopiston hallituksen nimityksen; ottaa huomioon, että teknologia- ja innovaatioministeriö nimitti uuteen hallitukseen viisi jäsentä ja hylkäsi yliopiston konsistorin ehdottamat jäsenet; ottaa huomioon, että vuoden 2021 loppuun mennessä perustetuista 33 yleishyödyllisestä julkisia tehtäviä hoitavasta varainhoitosäätiöistä kaksi kolmasosaa hallinnoi valtion aiemmin johtamia korkeakouluja; |
| --- | --- |

BR.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 2. heinäkuuta 2019 muutoksia useisiin lakeihin, jotka koskevat tutkimus-, kehitys- ja innovointitoiminnan institutionaalista järjestelmää ja rahoitusta vieden tiedeakatemialta sen riippumattomuuden; ottaa huomioon, että teatteri- ja elokuvataiteen yliopiston (SZFE) johto erosi 31. elokuuta 2020 vastalauseena sille, että Unkarin hallitus ajoi läpi yliopiston hallituksen nimityksen; ottaa huomioon, että teknologia- ja innovaatioministeriö nimitti uuteen hallitukseen viisi jäsentä ja hylkäsi yliopiston konsistorin ehdottamat jäsenet; ottaa huomioon, että vuoden 2021 loppuun mennessä perustetuista 33 yleishyödyllisestä julkisia tehtäviä hoitavasta varainhoitosäätiöistä kaksi kolmasosaa hallinnoi valtion aiemmin johtamia korkeakouluja;

| BS. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio painotti Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa tarvetta tarkastella uudelleen perustuslain 38 §:ään liittyvää yhdeksännen lisäyksen 7 §:ää, jolla yleishyödylliset julkisia tehtäviä hoitavat varainhoitosäätiöt sisällytetään perustuslakiin; ottaa huomioon Venetsian komission ehdotuksen, että näitä säätiöitä säänneltäisiin pikemminkin tavallisella lailla, jolloin niiden (julkisten ja yksityisten) varojen hallinnointiin sovellettavat avoimuus- ja vastuuvelvollisuudet tulisi määriteltyä selkeästi ja saataisiin asianmukaiset takeet hallintoneuvoston kokoonpanon ja toiminnan riippumattomuudesta; ottaa huomioon, että Venetsian komissio mainitsi myös, että näissä laeissa olisi otettava huomioon yliopistojen merkittävä rooli vapaan ajattelun ja argumentaation tyyssijoina ja säädettävä kaikista asianmukaisista toimenpiteistä, joilla taataan akateemisen riippumattomuuden ja institutionaalisen riippumattomuuden asianmukainen turvaaminen; |
| --- | --- |

BS.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio painotti Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa tarvetta tarkastella uudelleen perustuslain 38 §:ään liittyvää yhdeksännen lisäyksen 7 §:ää, jolla yleishyödylliset julkisia tehtäviä hoitavat varainhoitosäätiöt sisällytetään perustuslakiin; ottaa huomioon Venetsian komission ehdotuksen, että näitä säätiöitä säänneltäisiin pikemminkin tavallisella lailla, jolloin niiden (julkisten ja yksityisten) varojen hallinnointiin sovellettavat avoimuus- ja vastuuvelvollisuudet tulisi määriteltyä selkeästi ja saataisiin asianmukaiset takeet hallintoneuvoston kokoonpanon ja toiminnan riippumattomuudesta; ottaa huomioon, että Venetsian komissio mainitsi myös, että näissä laeissa olisi otettava huomioon yliopistojen merkittävä rooli vapaan ajattelun ja argumentaation tyyssijoina ja säädettävä kaikista asianmukaisista toimenpiteistä, joilla taataan akateemisen riippumattomuuden ja institutionaalisen riippumattomuuden asianmukainen turvaaminen;

| BT. | ottaa huomioon, että mielipiteen- ja sananvapauden edistämistä ja suojelua käsittelevä YK:n erityisraportoija kehotti Unkariin 15.–22. marraskuuta 2021 tekemänsä vierailun jälkeen antamassaan lausumassa Unkarin viranomaisia suojelemaan tehokkaasti akateemista vapautta ja kunnioittamaan opettajien ja opiskelijoiden oikeuksia, ottaen huomioon tutkijoiden riippumattomuuteen julkisten yliopistojen yksityistämisen vuoksi kohdistuvat riskit; |
| --- | --- |

BT.

ottaa huomioon, että mielipiteen- ja sananvapauden edistämistä ja suojelua käsittelevä YK:n erityisraportoija kehotti Unkariin 15.–22. marraskuuta 2021 tekemänsä vierailun jälkeen antamassaan lausumassa Unkarin viranomaisia suojelemaan tehokkaasti akateemista vapautta ja kunnioittamaan opettajien ja opiskelijoiden oikeuksia, ottaen huomioon tutkijoiden riippumattomuuteen julkisten yliopistojen yksityistämisen vuoksi kohdistuvat riskit;

Uskonnonvapaus

| BU. | ottaa huomioon, että 21. joulukuuta 2018 hyväksyttiin kattava muutos vuoden 2011 kirkkolakiin; ottaa huomioon, että Unkarin hallituksen mukaan lakimuutos tarjoaisi uskonnollisille yhteisöille laillisia kanavia hakea Budapestin metropolialueen tuomioistuimelta uskonnollisen yhdistyksen tai rekisteröidyn kirkon asemaa tai asemaa oikeushenkilönä; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Magyar Keresztény Mennonita Egyház ynnä muut v. Unkari antamassa tuomiossa, jonka täytäntöönpanoa valvotaan edelleen, katsottiin loukatun yhdistymisvapautta luettuna yhdessä uskonnonvapauden kanssa, kun kirkkojen rekisteröintejä peruutettiin; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että 21. joulukuuta 2018 hyväksyttiin kattava muutos vuoden 2011 kirkkolakiin; ottaa huomioon, että Unkarin hallituksen mukaan lakimuutos tarjoaisi uskonnollisille yhteisöille laillisia kanavia hakea Budapestin metropolialueen tuomioistuimelta uskonnollisen yhdistyksen tai rekisteröidyn kirkon asemaa tai asemaa oikeushenkilönä; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Magyar Keresztény Mennonita Egyház ynnä muut v. Unkari antamassa tuomiossa, jonka täytäntöönpanoa valvotaan edelleen, katsottiin loukatun yhdistymisvapautta luettuna yhdessä uskonnonvapauden kanssa, kun kirkkojen rekisteröintejä peruutettiin;

| BV. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa, että julkisen koulujärjestelmän täytyy tarjota objektiivinen ja moniarvoinen opetussuunnitelma, jossa vältetään kaikenlaista indoktrinaatiota ja syrjintää sekä kunnioitetaan vanhempien vakaumuksia ja heidän vapauttaan valita uskonnollisen tai ei-uskonnollisen luokka; |
| --- | --- |

BV.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa, että julkisen koulujärjestelmän täytyy tarjota objektiivinen ja moniarvoinen opetussuunnitelma, jossa vältetään kaikenlaista indoktrinaatiota ja syrjintää sekä kunnioitetaan vanhempien vakaumuksia ja heidän vapauttaan valita uskonnollisen tai ei-uskonnollisen luokka;

| BW. | ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin kohdistetaan edelleen painostusta; ottaa huomioon, että useat kansalaisyhteiskunnan järjestöt ilmoittivat 27. heinäkuuta 2022, että hallituksen lakiesitys, jolla muutettaisiin julkisen kuulemisen sääntöjä ”jotta Euroopan komission kanssa päästäisiin sopimukseen”, tarjoaa vain näennäisiä ratkaisuja; panee merkille komission huomauttaneen myös, että yleisön ottaminen tiiviimmin mukaan lainsäädäntötyöhön on tärkeä tavoite mutta se edellyttäisi ensi sijassa hallitukselta todellista tahtoa, voimassa olevien lakien mielekästä täytäntöönpanoa ja paljon tehokkaampia takeita kuin mainitussa lakiehdotuksessa; |
| --- | --- |

BW.

ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin kohdistetaan edelleen painostusta; ottaa huomioon, että useat kansalaisyhteiskunnan järjestöt ilmoittivat 27. heinäkuuta 2022, että hallituksen lakiesitys, jolla muutettaisiin julkisen kuulemisen sääntöjä ”jotta Euroopan komission kanssa päästäisiin sopimukseen”, tarjoaa vain näennäisiä ratkaisuja; panee merkille komission huomauttaneen myös, että yleisön ottaminen tiiviimmin mukaan lainsäädäntötyöhön on tärkeä tavoite mutta se edellyttäisi ensi sijassa hallitukselta todellista tahtoa, voimassa olevien lakien mielekästä täytäntöönpanoa ja paljon tehokkaampia takeita kuin mainitussa lakiehdotuksessa;

Yhdistymisvapaus

| BX. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi asiassa C-78/18, Euroopan komissio v. Unkari, (yhdistysten avoimuus) 18. kesäkuuta 2020 antamassaan tuomiossa, että Unkari ei noudattanut SEUT 63 artiklan ja perusoikeuskirjan 7, 8 ja 12 artiklan mukaisia velvoitteitaan, kun se otti käyttöön syrjiviä ja perusteettomia rajoituksia kansalaisjärjestöille annettavien ulkomaisten lahjoitusten osalta antamalla ulkomailta tuettujen järjestöjen avoimuudesta vuonna 2017 annetun lain LXXVI säännökset (17); ottaa huomioon, että komissio päätti 18. helmikuuta 2021 lähettää Unkarin viranomaisille virallisen ilmoituksen, koska nämä eivät sen mielestä olleet toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä tuomion noudattamiseksi; ottaa huomioon, että komissio totesi 20. heinäkuuta 2021 annetun vuoden 2021 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että Unkarin parlamentti kumosi lain ja otti käyttöön uusia sääntöjä kansalaisyhteiskunnan laillisuustarkastuksista ja että hallitukseen kriittisesti suhtautuvia kansalaisjärjestöjä painostetaan edelleen; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien järjestelmällinen purkaminen on rajoittanut merkittävästi oppositiopuolueiden sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, ammattijärjestöjen ja eturyhmien liikkumatilaa ja tehnyt mahdottomaksi käydä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja järjestää kuulemisia; |
| --- | --- |

BX.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi asiassa C-78/18, Euroopan komissio v. Unkari, (yhdistysten avoimuus) 18. kesäkuuta 2020 antamassaan tuomiossa, että Unkari ei noudattanut SEUT 63 artiklan ja perusoikeuskirjan 7, 8 ja 12 artiklan mukaisia velvoitteitaan, kun se otti käyttöön syrjiviä ja perusteettomia rajoituksia kansalaisjärjestöille annettavien ulkomaisten lahjoitusten osalta antamalla ulkomailta tuettujen järjestöjen avoimuudesta vuonna 2017 annetun lain LXXVI säännökset (17); ottaa huomioon, että komissio päätti 18. helmikuuta 2021 lähettää Unkarin viranomaisille virallisen ilmoituksen, koska nämä eivät sen mielestä olleet toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä tuomion noudattamiseksi; ottaa huomioon, että komissio totesi 20. heinäkuuta 2021 annetun vuoden 2021 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että Unkarin parlamentti kumosi lain ja otti käyttöön uusia sääntöjä kansalaisyhteiskunnan laillisuustarkastuksista ja että hallitukseen kriittisesti suhtautuvia kansalaisjärjestöjä painostetaan edelleen; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien järjestelmällinen purkaminen on rajoittanut merkittävästi oppositiopuolueiden sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, ammattijärjestöjen ja eturyhmien liikkumatilaa ja tehnyt mahdottomaksi käydä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja järjestää kuulemisia;

| BY. | ottaa huomioon, että ennen uuden lain hyväksymistä ei järjestetty minkäänlaista julkista kuulemista eikä kansalaisjärjestöjä myöskään kuultu suoraan, mikä on vastoin Venetsian komission lausunnossa 20. kesäkuuta 2017 annettua suositusta, että julkiseen kuulemiseen olisi mahdollisuuksien mukaan kutsuttava kaikki kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joiden asemaan, rahoitukseen tai toiminta-alueisiin asianomaisen lainsäädännön voimaantulo vaikuttaisi; ottaa huomioon, että uuden lain mukaan valtion tilintarkastusvirasto voi nyt tarkastaa säännöllisesti näiden järjestöjen varainhoidon; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat huolissaan siitä, että valtion tilintarkastusvirastoa, jonka päätehtävänä on valvoa julkisten varojen käyttöä eikä yksityisiä lahjoituksia, käytetään painostamaan niitä entistä enemmän; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöt ovat varoittaneet, että uuden kansalaisjärjestölain myötä valtio puuttuu sellaisten järjestöjen itsemääräämisoikeuteen, jotka on perustettu yhdistymisvapauden nojalla, ja sellaisten kansalaisten yksityisyyteen, jotka puolustavat yhteistä etua, ja että laki haittaa ilmaisuvapauden harjoittamista ja koko demokraattista yhteisöä; ottaa huomioon, että valtion tilintarkastusvirasto aloitti 17. toukokuuta 2022 kymmenien kansalaisjärjestöjen tarkastukset ja pyysi saada tutkittavakseen niiden kirjanpito- ja kassanhallintaperiaatteet; |
| --- | --- |

BY.

ottaa huomioon, että ennen uuden lain hyväksymistä ei järjestetty minkäänlaista julkista kuulemista eikä kansalaisjärjestöjä myöskään kuultu suoraan, mikä on vastoin Venetsian komission lausunnossa 20. kesäkuuta 2017 annettua suositusta, että julkiseen kuulemiseen olisi mahdollisuuksien mukaan kutsuttava kaikki kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joiden asemaan, rahoitukseen tai toiminta-alueisiin asianomaisen lainsäädännön voimaantulo vaikuttaisi; ottaa huomioon, että uuden lain mukaan valtion tilintarkastusvirasto voi nyt tarkastaa säännöllisesti näiden järjestöjen varainhoidon; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat huolissaan siitä, että valtion tilintarkastusvirastoa, jonka päätehtävänä on valvoa julkisten varojen käyttöä eikä yksityisiä lahjoituksia, käytetään painostamaan niitä entistä enemmän; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöt ovat varoittaneet, että uuden kansalaisjärjestölain myötä valtio puuttuu sellaisten järjestöjen itsemääräämisoikeuteen, jotka on perustettu yhdistymisvapauden nojalla, ja sellaisten kansalaisten yksityisyyteen, jotka puolustavat yhteistä etua, ja että laki haittaa ilmaisuvapauden harjoittamista ja koko demokraattista yhteisöä; ottaa huomioon, että valtion tilintarkastusvirasto aloitti 17. toukokuuta 2022 kymmenien kansalaisjärjestöjen tarkastukset ja pyysi saada tutkittavakseen niiden kirjanpito- ja kassanhallintaperiaatteet;

| BZ. | ottaa huomioon, että 23. heinäkuuta 2021 ilmoitettiin, että Euroopan talousalueen ja Norjan myöntämien avustusten rahoittajamaat – Islanti, Liechtenstein ja Norja – eivät olleet päässeet sopimukseen Unkarin kansalaisyhteiskunnalle myönnettävää rahoitusta hallinnoimaan nimitettävästä rahaston ylläpitäjästä; toteaa, että tämän vuoksi Unkarissa ei toteuteta kuluvalla rahoituskaudella yhtään ohjelmaa, joten maalle varattu 214,6 miljoonan euron rahoitus jää käyttämättä; |
| --- | --- |

BZ.

ottaa huomioon, että 23. heinäkuuta 2021 ilmoitettiin, että Euroopan talousalueen ja Norjan myöntämien avustusten rahoittajamaat – Islanti, Liechtenstein ja Norja – eivät olleet päässeet sopimukseen Unkarin kansalaisyhteiskunnalle myönnettävää rahoitusta hallinnoimaan nimitettävästä rahaston ylläpitäjästä; toteaa, että tämän vuoksi Unkarissa ei toteuteta kuluvalla rahoituskaudella yhtään ohjelmaa, joten maalle varattu 214,6 miljoonan euron rahoitus jää käyttämättä;

| CA. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR totesivat 17. joulukuuta 2018 antamassaan yhteisessä lausunnossa tiettyjen verolakien ja niihin liittyvien muiden lakien muuttamisesta 20. heinäkuuta 2018 annetun lain XLI 253 §:stä ja erityisestä maahanmuuttoverosta, että maahanmuuttoa tukevalle toiminnalle Unkarissa myönnettävästä taloudellisesta tuesta tai Unkariin sijoittautuneen maahanmuuttoa tukevan organisaation toiminnalle myönnettävästä taloudellisesta tuesta perittävä 25 prosentin vero ei täytä laillisuusvaatimusta ja että se merkitsee perusteetonta puuttumista niiden kansalaisjärjestöjen ilmaisunvapauteen ja yhdistymisvapauteen, joita se koskee; |
| --- | --- |

CA.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR totesivat 17. joulukuuta 2018 antamassaan yhteisessä lausunnossa tiettyjen verolakien ja niihin liittyvien muiden lakien muuttamisesta 20. heinäkuuta 2018 annetun lain XLI 253 §:stä ja erityisestä maahanmuuttoverosta, että maahanmuuttoa tukevalle toiminnalle Unkarissa myönnettävästä taloudellisesta tuesta tai Unkariin sijoittautuneen maahanmuuttoa tukevan organisaation toiminnalle myönnettävästä taloudellisesta tuesta perittävä 25 prosentin vero ei täytä laillisuusvaatimusta ja että se merkitsee perusteetonta puuttumista niiden kansalaisjärjestöjen ilmaisunvapauteen ja yhdistymisvapauteen, joita se koskee;

| CB. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu korosti Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että lainsäädäntötoimenpiteillä on leimattu ja kriminalisoitu kansalaisyhteiskunnan toimia, joita olisi demokraattisessa yhteiskunnassa pidettävä täysin oikeutettuina, että kyseiset toimenpiteet vaikuttavat kansalaisjärjestöihin lamaannuttavasti ja että osa säännöksistä on poikkeuksellisen epämääräisiä, mielivaltaisia eikä niitä ei ole pantu täytäntöön käytännössä; |
| --- | --- |

CB.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu korosti Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että lainsäädäntötoimenpiteillä on leimattu ja kriminalisoitu kansalaisyhteiskunnan toimia, joita olisi demokraattisessa yhteiskunnassa pidettävä täysin oikeutettuina, että kyseiset toimenpiteet vaikuttavat kansalaisjärjestöihin lamaannuttavasti ja että osa säännöksistä on poikkeuksellisen epämääräisiä, mielivaltaisia eikä niitä ei ole pantu täytäntöön käytännössä;

| CC. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija totesi Unkariin 10.–17. heinäkuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 11. toukokuuta 2020 antamassaan raportissa, että maahanmuuttajien oikeuksien parissa Unkarissa työskentelevät kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat lainsäädäntömuutosten, taloudellisten rajoitusten ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten toteuttamien operatiivisten ja käytännön toimenpiteiden seurauksena törmänneet moninkertaisiin esteisiin pyrkiessään tekemään laillista ja tärkeää työtään; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija totesi lisäksi, että useisiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin oli kohdistettu mustamaalauskampanjoita, joita seurasi joissakin tapauksissa hallinnollinen tai rikostutkinta; |
| --- | --- |

CC.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija totesi Unkariin 10.–17. heinäkuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 11. toukokuuta 2020 antamassaan raportissa, että maahanmuuttajien oikeuksien parissa Unkarissa työskentelevät kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat lainsäädäntömuutosten, taloudellisten rajoitusten ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten toteuttamien operatiivisten ja käytännön toimenpiteiden seurauksena törmänneet moninkertaisiin esteisiin pyrkiessään tekemään laillista ja tärkeää työtään; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija totesi lisäksi, että useisiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin oli kohdistettu mustamaalauskampanjoita, joita seurasi joissakin tapauksissa hallinnollinen tai rikostutkinta;

Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun, hlbtiq-henkilöiden oikeudet mukaan lukien

| CD. | ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että Unkarin perusoikeusvaltuutettu on saanut enemmän toimivaltaa, mutta hänen akkreditointinsa tasoa alennettiin, kun hänen riippumattomuudestaan heräsi huoli; ottaa huomioon, että kansallisten ihmisoikeuselinten maailmanlaajuisen yhteenliittymän (GANHRI) alakomitea, joka vastaa ihmisoikeuselinten akkreditoinnista, suositti 14.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn virtuaali-istuntonsa raportissa ja suosituksissa, että perusoikeusvaltuutetun status alennetaan B-tasolle, koska alakomitea ei ollut saanut tarvittavia kirjallisia todisteita voidakseen todeta, että perusoikeusvaltuutettu tosiasiassa hoitaa toimenkuvaansa kuuluvat tehtävät, jotka liittyvät etnisten vähemmistöjen, hlbtiq-henkilöiden ja ihmisoikeusaktivistien, pakolaisten ja maahanmuuttajien kaltaisiin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin taikka tärkeisiin ihmisoikeuskysymyksiin, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen; ottaa huomioon, että alakomitea katsoi perusoikeusvaltuutetun toimivan tavalla, joka vaarantaa vakavasti kansallisiin ihmisoikeuselimiin sovellettavia normeja koskevien Pariisin periaatteiden vaatimusten noudattamisen; ottaa huomioon, että alakomitea havaitsi myös ongelmia valinta- ja nimitysprosessissa ja työskentelysuhteissa ja yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien kanssa; |
| --- | --- |

CD.

ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että Unkarin perusoikeusvaltuutettu on saanut enemmän toimivaltaa, mutta hänen akkreditointinsa tasoa alennettiin, kun hänen riippumattomuudestaan heräsi huoli; ottaa huomioon, että kansallisten ihmisoikeuselinten maailmanlaajuisen yhteenliittymän (GANHRI) alakomitea, joka vastaa ihmisoikeuselinten akkreditoinnista, suositti 14.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn virtuaali-istuntonsa raportissa ja suosituksissa, että perusoikeusvaltuutetun status alennetaan B-tasolle, koska alakomitea ei ollut saanut tarvittavia kirjallisia todisteita voidakseen todeta, että perusoikeusvaltuutettu tosiasiassa hoitaa toimenkuvaansa kuuluvat tehtävät, jotka liittyvät etnisten vähemmistöjen, hlbtiq-henkilöiden ja ihmisoikeusaktivistien, pakolaisten ja maahanmuuttajien kaltaisiin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin taikka tärkeisiin ihmisoikeuskysymyksiin, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen; ottaa huomioon, että alakomitea katsoi perusoikeusvaltuutetun toimivan tavalla, joka vaarantaa vakavasti kansallisiin ihmisoikeuselimiin sovellettavia normeja koskevien Pariisin periaatteiden vaatimusten noudattamisen; ottaa huomioon, että alakomitea havaitsi myös ongelmia valinta- ja nimitysprosessissa ja työskentelysuhteissa ja yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien kanssa;

| CE. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 15. kesäkuuta 2021 lain, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli torjua pedofiliaa ja joka hallitsevan Fidesz-puolueen parlamenttiedustajien ehdottamien tarkistusten jälkeen sisältää lausekkeita, joilla kielletään homoseksuaalisuuden ja sukupuolen korjauksen kuvaileminen alaikäisille; ottaa huomioon, että lainsäädännössä kielletään homoseksuaalisuuden ja sukupuolen korjaamisen liittyvien asioiden esittäminen sukupuolikasvatustunneilla ja säädetään, että tällaisia oppitunteja voivat nyt pitää enää rekisteröidyt järjestöt; ottaa huomioon, että yritysmainontalakiin ja medialakiin tehdyissä muutoksissa edellytetään hlbti-henkilöitä koskevien mainosten ja sisällön luokittelemista V-luokkaan (eli niitä ei suositella alaikäisille); huomauttaa, että seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin yhdistäminen pedofilian kaltaisiin rikoksiin ei ole hyväksyttävää ja että se johtaa seksuaalivähemmistöjen syrjinnän ja leimaamisen lisääntymiseen; ottaa huomioon, että sen jälkeen kun kansallisilla säännöillä kiellettiin alle 18-vuotiailta pääsy tai rajoitettiin heidän pääsyään sisältöön, jossa kuvataan niin kutsuttua ”syntymäsukupuolesta poikkeavaa identiteettiä, sukupuolen korjausta tai homoseksuaalisuutta”, Unkarin hallitus antoi asetuksen, jolla lastenkirjoja myyvät kauppiaat määrättiin käärimään homoseksuaalisuutta kuvaavat kirjat ja tietovälineet ”suljettuihin pakkauksiin” sekä kiellettiin 200 metrin säteellä kaikista kouluista tai kirkoista kaikkien sellaisten kirjojen tai tietovälineiden myynti, joissa kuvataan samaa sukupuolta olevien henkilöiden välisiä suhteita tai sukupuolen korjaamista; toteaa, että tätä sovellettiin Labriz-yhdistyksen lapsille suuntaamaan satukirjaan ”Fairyland is for everyone”; |
| --- | --- |

CE.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 15. kesäkuuta 2021 lain, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli torjua pedofiliaa ja joka hallitsevan Fidesz-puolueen parlamenttiedustajien ehdottamien tarkistusten jälkeen sisältää lausekkeita, joilla kielletään homoseksuaalisuuden ja sukupuolen korjauksen kuvaileminen alaikäisille; ottaa huomioon, että lainsäädännössä kielletään homoseksuaalisuuden ja sukupuolen korjaamisen liittyvien asioiden esittäminen sukupuolikasvatustunneilla ja säädetään, että tällaisia oppitunteja voivat nyt pitää enää rekisteröidyt järjestöt; ottaa huomioon, että yritysmainontalakiin ja medialakiin tehdyissä muutoksissa edellytetään hlbti-henkilöitä koskevien mainosten ja sisällön luokittelemista V-luokkaan (eli niitä ei suositella alaikäisille); huomauttaa, että seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin yhdistäminen pedofilian kaltaisiin rikoksiin ei ole hyväksyttävää ja että se johtaa seksuaalivähemmistöjen syrjinnän ja leimaamisen lisääntymiseen; ottaa huomioon, että sen jälkeen kun kansallisilla säännöillä kiellettiin alle 18-vuotiailta pääsy tai rajoitettiin heidän pääsyään sisältöön, jossa kuvataan niin kutsuttua ”syntymäsukupuolesta poikkeavaa identiteettiä, sukupuolen korjausta tai homoseksuaalisuutta”, Unkarin hallitus antoi asetuksen, jolla lastenkirjoja myyvät kauppiaat määrättiin käärimään homoseksuaalisuutta kuvaavat kirjat ja tietovälineet ”suljettuihin pakkauksiin” sekä kiellettiin 200 metrin säteellä kaikista kouluista tai kirkoista kaikkien sellaisten kirjojen tai tietovälineiden myynti, joissa kuvataan samaa sukupuolta olevien henkilöiden välisiä suhteita tai sukupuolen korjaamista; toteaa, että tätä sovellettiin Labriz-yhdistyksen lapsille suuntaamaan satukirjaan ”Fairyland is for everyone”;

| CF. | ottaa huomioon, että komissio päätti 2. joulukuuta 2021 lähettää Unkarin viranomaisille perustellun lausunnon, koska se katsoi, että velvoittamalla antamaan tietoja ”perinteisistä sukupuolirooleista” poikkeamisesta Unkari rajoittaa kirjailijoiden ja kirjankustantajien sananvapautta (perusoikeuskirjan 11 artikla), harjoittaa seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää (perusoikeuskirjan 21 artikla) ja soveltaa virheellisesti sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla annettuun direktiiviin 2005/29/EY (18) perustuvia EU:n sääntöjä sopimattomista kaupallisista menettelyistä; |
| --- | --- |

CF.

ottaa huomioon, että komissio päätti 2. joulukuuta 2021 lähettää Unkarin viranomaisille perustellun lausunnon, koska se katsoi, että velvoittamalla antamaan tietoja ”perinteisistä sukupuolirooleista” poikkeamisesta Unkari rajoittaa kirjailijoiden ja kirjankustantajien sananvapautta (perusoikeuskirjan 11 artikla), harjoittaa seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää (perusoikeuskirjan 21 artikla) ja soveltaa virheellisesti sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla annettuun direktiiviin 2005/29/EY (18) perustuvia EU:n sääntöjä sopimattomista kaupallisista menettelyistä;

| CG. | ottaa huomioon, että komissio päätti 15. heinäkuuta 2022 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen, koska sen kansallisilla säännöillä pyritään kieltämään alle 18-vuotiailta pääsy tai rajoittamaan heidän pääsyään sisältöön, jossa kuvataan niin kutsuttua ”syntymäsukupuolesta poikkeavaa identiteettiä, sukupuolen korjausta tai homoseksuaalisuutta”; ottaa huomioon, että komissio totesi näiden sääntöjen erityisesti olevan ristiriidassa audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (19), tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista annetun direktiivin 2000/31/EY (20) sekä perusoikeuskirjan 1, 7, 11 ja 21 artiklassa vahvistettujen ihmisarvon, yksityiselämän kunnioittamista koskevan oikeuden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden ja syrjintäkiellon kanssa; panee merkille komission todenneen myös, että rikkomisten vakavuuden huomioon ottaen kiistanalaiset säännökset rikkovat myös SEU 2 artiklassa vahvistettuja yhteisiä arvoja; ottaa huomioon, että 18 EU:n jäsenvaltiota yhtyi 22. kesäkuuta 2021 yleisten asioiden neuvoston yhteydessä annettuun julkilausumaan, jossa vastustetaan lain hyväksymistä; |
| --- | --- |

CG.

ottaa huomioon, että komissio päätti 15. heinäkuuta 2022 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen, koska sen kansallisilla säännöillä pyritään kieltämään alle 18-vuotiailta pääsy tai rajoittamaan heidän pääsyään sisältöön, jossa kuvataan niin kutsuttua ”syntymäsukupuolesta poikkeavaa identiteettiä, sukupuolen korjausta tai homoseksuaalisuutta”; ottaa huomioon, että komissio totesi näiden sääntöjen erityisesti olevan ristiriidassa audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (19), tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista annetun direktiivin 2000/31/EY (20) sekä perusoikeuskirjan 1, 7, 11 ja 21 artiklassa vahvistettujen ihmisarvon, yksityiselämän kunnioittamista koskevan oikeuden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden ja syrjintäkiellon kanssa; panee merkille komission todenneen myös, että rikkomisten vakavuuden huomioon ottaen kiistanalaiset säännökset rikkovat myös SEU 2 artiklassa vahvistettuja yhteisiä arvoja; ottaa huomioon, että 18 EU:n jäsenvaltiota yhtyi 22. kesäkuuta 2021 yleisten asioiden neuvoston yhteydessä annettuun julkilausumaan, jossa vastustetaan lain hyväksymistä;

| CH. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu korosti Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että Unkari on taantunut sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien osalta, että naisten poliittinen edustus on silmiinpistävän vähäistä, että hallituksen politiikassa naisia koskevat kysymykset liitetään läheisesti perheasioihin ja että viranomaiset ovat keskeyttäneet sukupuolten tasa-arvoa koskevan erityisstrategian täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

CH.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu korosti Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että Unkari on taantunut sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien osalta, että naisten poliittinen edustus on silmiinpistävän vähäistä, että hallituksen politiikassa naisia koskevat kysymykset liitetään läheisesti perheasioihin ja että viranomaiset ovat keskeyttäneet sukupuolten tasa-arvoa koskevan erityisstrategian täytäntöönpanon;

| CI. | ottaa huomioon, että seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvalta väkivallalta ja syrjinnältä suojelua käsittelevä YK:n riippumaton asiantuntija kehotti 29. huhtikuuta 2020 antamassaan lausumassa Unkaria luopumaan ehdotetusta lainsäädännöstä, jolla kiellettäisiin transihmisiltä ja sukupuoleltaan moninaisilta henkilöiltä oikeus tulla laillisesti tunnustetuksi ja sekä heidän itsemääräämisoikeutensa; |
| --- | --- |

CI.

ottaa huomioon, että seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvalta väkivallalta ja syrjinnältä suojelua käsittelevä YK:n riippumaton asiantuntija kehotti 29. huhtikuuta 2020 antamassaan lausumassa Unkaria luopumaan ehdotetusta lainsäädännöstä, jolla kiellettäisiin transihmisiltä ja sukupuoleltaan moninaisilta henkilöiltä oikeus tulla laillisesti tunnustetuksi ja sekä heidän itsemääräämisoikeutensa;

| CJ. | ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien komitea kehotti 3. maaliskuuta 2020 Unkaria käsittelevää kuudetta määräaikaisraporttia koskevissa loppupäätelmissään Unkarin hallitusta toimimaan, hyväksymään strategian ja antamaan tietoa ja tukea haavoittuvassa asemassa oleville lapsille, mukaan lukien tytöille, romanilapsille, turvapaikanhakija- ja maahanmuuttajalapsille sekä lesboille, homoille, biseksuaaleille, transsukupuolisille ja intersukupuolisille lapsille suunnatut erityistoimenpiteet; ottaa huomioon, että komitea ilmaisi myös vakavan huolensa siitä, että vammaisia lapsia on viety perheiltään ja sijoitettu laitoksiin, että Unkarin viranomaiset eivät ole toteuttaneet riittävästi toimia laitoshoidon lopettamiseksi ja terveyden, kuntoutuspalvelujen ja muun osallistavan toiminnan edistämiseksi, että laitoshoidossa on ilmennyt lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa ja vammaisten lasten kaltoinkohtelua, että vammaisten romanilasten tilanteesta ei ole riittävästi tietoa ja että vammaiset lapset joutuvat kärsimään jatkuvasta leimatuksi tulemisesta; |
| --- | --- |

CJ.

ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien komitea kehotti 3. maaliskuuta 2020 Unkaria käsittelevää kuudetta määräaikaisraporttia koskevissa loppupäätelmissään Unkarin hallitusta toimimaan, hyväksymään strategian ja antamaan tietoa ja tukea haavoittuvassa asemassa oleville lapsille, mukaan lukien tytöille, romanilapsille, turvapaikanhakija- ja maahanmuuttajalapsille sekä lesboille, homoille, biseksuaaleille, transsukupuolisille ja intersukupuolisille lapsille suunnatut erityistoimenpiteet; ottaa huomioon, että komitea ilmaisi myös vakavan huolensa siitä, että vammaisia lapsia on viety perheiltään ja sijoitettu laitoksiin, että Unkarin viranomaiset eivät ole toteuttaneet riittävästi toimia laitoshoidon lopettamiseksi ja terveyden, kuntoutuspalvelujen ja muun osallistavan toiminnan edistämiseksi, että laitoshoidossa on ilmennyt lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa ja vammaisten lasten kaltoinkohtelua, että vammaisten romanilasten tilanteesta ei ole riittävästi tietoa ja että vammaiset lapset joutuvat kärsimään jatkuvasta leimatuksi tulemisesta;

| CK. | ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 5. toukokuuta 2020 päätöslauselman, jonka mukaan naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevaa yleissopimusta (Istanbulin yleissopimus) ei ratifioida; |
| --- | --- |

CK.

ottaa huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi 5. toukokuuta 2020 päätöslauselman, jonka mukaan naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevaa yleissopimusta (Istanbulin yleissopimus) ei ratifioida;

| CL. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 16. heinäkuuta 2020 asiassa Rana v. Unkari antamassaan tuomiossa, että Unkari oli loukannut oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen tapauksessa, jossa iranilainen transmies oli saanut turvapaikan Unkarissa mutta ei voinut laillisesti vaihtaa sukupuoltaan ja nimeään kyseisessä maassa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea pani 10. kesäkuuta 2022 tekemässään päätöksessä tuomion täytäntöönpanon meneillään olevasta tehostetusta valvonnasta huolestuneena merkille, että Unkarin viranomaiset eivät ole tehneet mitään tarjotakseen asianmukaisen ratkaisun maassa laillisesti asuville kolmansien maiden kansalaisille, jotka hakevat sukupuolensa juridista tunnustamista; ottaa lisäksi huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi toukokuussa 2020 lainsäädäntöä, jonka nojalla unkarilaisten transsukupuolisten henkilöiden on mahdotonta saada sukupuolensa juridisesti tunnustetuksi;; |
| --- | --- |

CL.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 16. heinäkuuta 2020 asiassa Rana v. Unkari antamassaan tuomiossa, että Unkari oli loukannut oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen tapauksessa, jossa iranilainen transmies oli saanut turvapaikan Unkarissa mutta ei voinut laillisesti vaihtaa sukupuoltaan ja nimeään kyseisessä maassa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea pani 10. kesäkuuta 2022 tekemässään päätöksessä tuomion täytäntöönpanon meneillään olevasta tehostetusta valvonnasta huolestuneena merkille, että Unkarin viranomaiset eivät ole tehneet mitään tarjotakseen asianmukaisen ratkaisun maassa laillisesti asuville kolmansien maiden kansalaisille, jotka hakevat sukupuolensa juridista tunnustamista; ottaa lisäksi huomioon, että Unkarin parlamentti hyväksyi toukokuussa 2020 lainsäädäntöä, jonka nojalla unkarilaisten transsukupuolisten henkilöiden on mahdotonta saada sukupuolensa juridisesti tunnustetuksi;;

| CM. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 14. kesäkuuta 2021 antamassaan lausumassa Unkarin parlamentin jäseniä hylkäämään muutosehdotukset, joissa kielletään keskustelu seksuaalisesta ja sukupuoli-identiteetistä ja sukupuolisesta moninaisuudesta; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi 13. joulukuuta 2021 antamassaan lausunnossa tiettyjen lasten suojelua koskevien säädösten muuttamisesta vuonna 2021 annetun lain LXXIX yhteensopivuudesta kansainvälisten ihmisoikeusnormien kanssa, että muutoksia tuskin voitiin pitää Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisina, ja kehotti Unkarin viranomaisia kumoamaan useita säännöksiä; |
| --- | --- |

CM.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti 14. kesäkuuta 2021 antamassaan lausumassa Unkarin parlamentin jäseniä hylkäämään muutosehdotukset, joissa kielletään keskustelu seksuaalisesta ja sukupuoli-identiteetistä ja sukupuolisesta moninaisuudesta; ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi 13. joulukuuta 2021 antamassaan lausunnossa tiettyjen lasten suojelua koskevien säädösten muuttamisesta vuonna 2021 annetun lain LXXIX yhteensopivuudesta kansainvälisten ihmisoikeusnormien kanssa, että muutoksia tuskin voitiin pitää Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisina, ja kehotti Unkarin viranomaisia kumoamaan useita säännöksiä;

| CN. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa, että perustuslakimuutosta, joka koskee avioliittoa yhden miehen ja yhden naisen liittona, ja lisäystä, jonka mukaan ”äidin on oltava nainen, isän on oltava mies”, ei pitäisi käyttää tilaisuutena peruuttaa voimassa olevia lakeja sellaisten henkilöiden suojelusta, jotka eivät ole heteroseksuaaleja, tai muuttaa näitä lakeja heille epäedulliseen suuntaan; ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti myös, että perustuslakimuutosten tulkinta ja soveltaminen olisi erityisesti täytäntöönpanolainsäädäntöä laadittaessa toteutettava siten, että pannaan täysimääräisesti täytäntöön syrjintäkiellon periaate kaikkien syrjintäperusteiden, myös seksuaaliseen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin, osalta; ottaa huomioon, että komitea piti lisäksi tarpeellisena kumota muutos, jonka mukaan ”Unkari suojelee lapsen oikeutta syntymäsukupuoltaan vastaavaan identiteettiin”, tai muuttaa sitä sen varmistamiseksi, että sillä ei evätä transsukupuolisilta henkilöiltä oikeutta saada laillinen tunnustus uudelle sukupuolelleen; |
| --- | --- |

CN.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslakimuutoksista 2. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa, että perustuslakimuutosta, joka koskee avioliittoa yhden miehen ja yhden naisen liittona, ja lisäystä, jonka mukaan ”äidin on oltava nainen, isän on oltava mies”, ei pitäisi käyttää tilaisuutena peruuttaa voimassa olevia lakeja sellaisten henkilöiden suojelusta, jotka eivät ole heteroseksuaaleja, tai muuttaa näitä lakeja heille epäedulliseen suuntaan; ottaa huomioon, että Venetsian komissio suositti myös, että perustuslakimuutosten tulkinta ja soveltaminen olisi erityisesti täytäntöönpanolainsäädäntöä laadittaessa toteutettava siten, että pannaan täysimääräisesti täytäntöön syrjintäkiellon periaate kaikkien syrjintäperusteiden, myös seksuaaliseen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin, osalta; ottaa huomioon, että komitea piti lisäksi tarpeellisena kumota muutos, jonka mukaan ”Unkari suojelee lapsen oikeutta syntymäsukupuoltaan vastaavaan identiteettiin”, tai muuttaa sitä sen varmistamiseksi, että sillä ei evätä transsukupuolisilta henkilöiltä oikeutta saada laillinen tunnustus uudelle sukupuolelleen;

| CO. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi 18. lokakuuta 2021 antamassaan lausunnossa Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä muutoksista yhdenvertaisesta kohtelusta ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä annettuun lakiin ja perusoikeusvaltuutetusta annettuun lakiin, että tasa-arvoelinten ja kansallisten ihmisoikeuselinten yhdistämiseen liittyy riskejä, jotka johtuvat muun muassa erilaisista perinteistä, oikeudellisista menettelyistä ja lähestymistavoista, joita toimielimet kenties noudattavat, ja huomautti, että perusoikeusvaltuutetun lakiin CXI perustuvien valtuuksien ja sen Unkarin yhdenvertaisuusviranomaisen seuraajana saamien valtuutuksien välinen ristiriita on selkeä esimerkki riskistä, joka voi heikentää tasa-arvon edistämiseen ja syrjinnän torjumiseen liittyvän työn tehokkuutta; |
| --- | --- |

CO.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio totesi 18. lokakuuta 2021 antamassaan lausunnossa Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä muutoksista yhdenvertaisesta kohtelusta ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä annettuun lakiin ja perusoikeusvaltuutetusta annettuun lakiin, että tasa-arvoelinten ja kansallisten ihmisoikeuselinten yhdistämiseen liittyy riskejä, jotka johtuvat muun muassa erilaisista perinteistä, oikeudellisista menettelyistä ja lähestymistavoista, joita toimielimet kenties noudattavat, ja huomautti, että perusoikeusvaltuutetun lakiin CXI perustuvien valtuuksien ja sen Unkarin yhdenvertaisuusviranomaisen seuraajana saamien valtuutuksien välinen ristiriita on selkeä esimerkki riskistä, joka voi heikentää tasa-arvon edistämiseen ja syrjinnän torjumiseen liittyvän työn tehokkuutta;

| CP. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu piti 13. tammikuuta 2022 antamassaan lausumassa erittäin valitettavana, että Unkarin hallitus oli päättänyt järjestää kansanäänestyksen lasten oikeudesta saada tietoa seksuaalisesta suuntautumisesta ja sukupuoli-identiteettikysymyksistä samana päivänä kuin parlamenttivaalit, koska tämä edistää hlbtiq-henkilöiden ihmisoikeuksien välineellistämistä; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta korosti 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että kansanäänestyksen oikeudellinen kehys on suurelta osin riittämätön eikä tarjoa tasapuolisia edellytyksiä kansanäänestyskampanjoille, että siinä ei noudateta kansainvälisen hyvän käytännön mukaisia keskeisiä suosituksia, ja että vuonna 2018 tehdyn lakimuutoksen nojalla hallituksella on täydet kampanjointioikeudet, kun se on kansanäänestyksen alullepanija, mikä on vastoin kansainvälistä hyvää käytäntöä, eikä viranomaisilla ole velvollisuutta antaa äänestäjille puolueetonta tietoa kansanäänestyksen kohteena olevista kysymyksistä tai kannattajien ja vastustajien kannoista, mikä asettaa kyseenalaiseksi äänestäjien mahdollisuuden tehdä tietoon perustuva valinta; ottaa huomioon, että Unkarissa 3. huhtikuuta 2022 järjestetty kansanäänestys hlbtiq-henkilöitä vastaan on mitätön, koska kumpikaan vaihtoehto (”kyllä” tai ”ei”) ei saanut 50:tä prosenttia äänistä; ottaa huomioon, että kansanäänestystä on laajalti kritisoitu syrjintäkiellon periaatteen loukkaamisesta; |
| --- | --- |

CP.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu piti 13. tammikuuta 2022 antamassaan lausumassa erittäin valitettavana, että Unkarin hallitus oli päättänyt järjestää kansanäänestyksen lasten oikeudesta saada tietoa seksuaalisesta suuntautumisesta ja sukupuoli-identiteettikysymyksistä samana päivänä kuin parlamenttivaalit, koska tämä edistää hlbtiq-henkilöiden ihmisoikeuksien välineellistämistä; ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta korosti 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että kansanäänestyksen oikeudellinen kehys on suurelta osin riittämätön eikä tarjoa tasapuolisia edellytyksiä kansanäänestyskampanjoille, että siinä ei noudateta kansainvälisen hyvän käytännön mukaisia keskeisiä suosituksia, ja että vuonna 2018 tehdyn lakimuutoksen nojalla hallituksella on täydet kampanjointioikeudet, kun se on kansanäänestyksen alullepanija, mikä on vastoin kansainvälistä hyvää käytäntöä, eikä viranomaisilla ole velvollisuutta antaa äänestäjille puolueetonta tietoa kansanäänestyksen kohteena olevista kysymyksistä tai kannattajien ja vastustajien kannoista, mikä asettaa kyseenalaiseksi äänestäjien mahdollisuuden tehdä tietoon perustuva valinta; ottaa huomioon, että Unkarissa 3. huhtikuuta 2022 järjestetty kansanäänestys hlbtiq-henkilöitä vastaan on mitätön, koska kumpikaan vaihtoehto (”kyllä” tai ”ei”) ei saanut 50:tä prosenttia äänistä; ottaa huomioon, että kansanäänestystä on laajalti kritisoitu syrjintäkiellon periaatteen loukkaamisesta;

| CQ. | ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta korosti 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että alle 20 prosenttia kaikista ehdokkaista oli naisia, mikä rajoitti merkittävästi mahdollisuuksia lisätä naisten vähäistä edustusta Unkarin kansallisessa politiikassa; ottaa huomioon, että vuonna 2022 valitun Unkarin parlamentin jäsenistä on naisia 14 prosenttia; |
| --- | --- |

CQ.

ottaa huomioon, että Etyjin kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta korosti 29. heinäkuuta 2022 antamassaan loppuraportissa, että alle 20 prosenttia kaikista ehdokkaista oli naisia, mikä rajoitti merkittävästi mahdollisuuksia lisätä naisten vähäistä edustusta Unkarin kansallisessa politiikassa; ottaa huomioon, että vuonna 2022 valitun Unkarin parlamentin jäsenistä on naisia 14 prosenttia;

| CR. | ottaa huomioon, että YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea ilmaisi 25. maaliskuuta 2022 Unkaria käsitteleviä yhdistettyjä toista ja kolmatta raporttia koskevissa loppupäätelmissään huolensa siitä, että vammaisilla henkilöillä ei ole keinoja itsenäisen päätöksen tekemiseen, ja suositti, että Unkari muuttaa lainsäädäntöään varmistaakseen, että tuetussa päätöksenteossa kunnioitetaan vammaisten henkilöiden ihmisarvoa, itsemääräämisoikeutta, tahtoa ja mieltymyksiä heidän käyttäessään oikeustoimikelpoisuuttaan; ottaa huomioon, että komitea suositti myös, että Unkari suunnittelee uudelleen toimenpiteensä ja kohdistaa määrärahansa uudelleen yhteisöpohjaisiin tukipalveluihin, kuten henkilökohtaiseen avustamiseen, jotta voidaan tukea vammaisten henkilöiden itsenäistä ja yhdenvertaista asumista yhteisössä; |
| --- | --- |

CR.

ottaa huomioon, että YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea ilmaisi 25. maaliskuuta 2022 Unkaria käsitteleviä yhdistettyjä toista ja kolmatta raporttia koskevissa loppupäätelmissään huolensa siitä, että vammaisilla henkilöillä ei ole keinoja itsenäisen päätöksen tekemiseen, ja suositti, että Unkari muuttaa lainsäädäntöään varmistaakseen, että tuetussa päätöksenteossa kunnioitetaan vammaisten henkilöiden ihmisarvoa, itsemääräämisoikeutta, tahtoa ja mieltymyksiä heidän käyttäessään oikeustoimikelpoisuuttaan; ottaa huomioon, että komitea suositti myös, että Unkari suunnittelee uudelleen toimenpiteensä ja kohdistaa määrärahansa uudelleen yhteisöpohjaisiin tukipalveluihin, kuten henkilökohtaiseen avustamiseen, jotta voidaan tukea vammaisten henkilöiden itsenäistä ja yhdenvertaista asumista yhteisössä;

Vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, romanit ja juutalaiset mukaan lukien, ja suojelu tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta

| CS. | ottaa huomioon, että komissio päätti 9. kesäkuuta 2021 lähettää Unkarille virallisen ilmoituksen, koska sen kansallinen lainsäädäntö ei täysin noudata syrjinnän kieltäviä EU:n sääntöjä, jotka perustuvat rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettuun direktiiviin 2000/43/EY (21) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettuun neuvoston direktiiviin 2000/78/EY (22), joiden mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista; ottaa huomioon, että perustavanlaatuinen muutos tapahtui heinäkuussa 2020, kun Unkari muutti kansallista seuraamusjärjestelmää ja velvoitti tuomioistuimet myöntämään korvaukset henkisestä kärsimyksestä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla tapahtuneen syrjinnän perusteella ainoastaan koulutuspalvelujen eikä kertakorvauksen muodossa; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita torjumaan romanivastaisuutta tehokkailla lainsäädännöllisillä ja poliittisilla toimenpiteillä; |
| --- | --- |

CS.

ottaa huomioon, että komissio päätti 9. kesäkuuta 2021 lähettää Unkarille virallisen ilmoituksen, koska sen kansallinen lainsäädäntö ei täysin noudata syrjinnän kieltäviä EU:n sääntöjä, jotka perustuvat rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettuun direktiiviin 2000/43/EY (21) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettuun neuvoston direktiiviin 2000/78/EY (22), joiden mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista; ottaa huomioon, että perustavanlaatuinen muutos tapahtui heinäkuussa 2020, kun Unkari muutti kansallista seuraamusjärjestelmää ja velvoitti tuomioistuimet myöntämään korvaukset henkisestä kärsimyksestä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla tapahtuneen syrjinnän perusteella ainoastaan koulutuspalvelujen eikä kertakorvauksen muodossa; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita torjumaan romanivastaisuutta tehokkailla lainsäädännöllisillä ja poliittisilla toimenpiteillä;

| CT. | ottaa huomioon, että komissio lähetti 2. joulukuuta 2021 Unkarille virallisen ilmoituksen rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (23) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, koska Unkarin lainsäädäntökehyksessä ei kriminalisoida kansainvälisten rikosten julkista puolustelua, kieltämistä tai vakavaa vähättelemistä eikä varmisteta, että rasistisia ja muukalaisvihamielisiä vaikuttimia pidetään raskauttavana asianhaaroina tai että kansalliset tuomioistuimet ottavat tällaiset vaikuttimet huomioon kaikkien rikoksen yhteydessä; |
| --- | --- |

CT.

ottaa huomioon, että komissio lähetti 2. joulukuuta 2021 Unkarille virallisen ilmoituksen rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (23) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, koska Unkarin lainsäädäntökehyksessä ei kriminalisoida kansainvälisten rikosten julkista puolustelua, kieltämistä tai vakavaa vähättelemistä eikä varmisteta, että rasistisia ja muukalaisvihamielisiä vaikuttimia pidetään raskauttavana asianhaaroina tai että kansalliset tuomioistuimet ottavat tällaiset vaikuttimet huomioon kaikkien rikoksen yhteydessä;

| CU. | ottaa huomioon, että YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea ilmaisi 6. kesäkuuta 2019 Unkaria käsitteleviä yhdistettyjä 18.–25. määräaikaisraportteja koskevissa loppupäätelmissään olevansa erittäin huolestunut romaneihin, maahanmuuttajiin, pakolaisiin, turvapaikanhakijoihin ja muihin vähemmistöihin kohdistuvan rasistisen vihapuheen yleisyydestä, joka ruokkii vihaa ja suvaitsemattomuutta ja ajoittain lietsoo väkivaltaa tällaisia ryhmiä kohtaan ja jota esiintyy etenkin johtavien politiikkojen kannanotoissa ja tiedotusvälineissä, muun muassa internetissä; ottaa huomioon, että komitea oli syvästi huolestunut tiedoista, joiden mukaan julkisuuden henkilöt, myös korkeimmalla tasolla, ovat antaneet mahdollisesti rotuvihaa lisääviä lausuntoja etenkin hallituksen vuonna 2015 aloittaman maahanmuuttajien ja pakolaisten vastaisena kampanjan yhteydessä ja rotuvihaa edistävien järjestöjen läsnä ollessa ja niiden toiminnassa; ottaa huomioon, että vaikka komitea pani merkille tiedot toimenpiteistä, joita on toteutettu romanien tilanteen parantamiseksi, myös terveyden ja koulutuksen alalla, sekä vuoden 2011 kansallisen sosiaalisen osallisuuden strategian välityksellä, se oli edelleen erittäin huolestunut romaneihin kohdistuvan syrjinnän jatkumisesta ja heidän kohtaamastaan segregaatiosta ja äärimmäisestä köyhyydestä; |
| --- | --- |

CU.

ottaa huomioon, että YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea ilmaisi 6. kesäkuuta 2019 Unkaria käsitteleviä yhdistettyjä 18.–25. määräaikaisraportteja koskevissa loppupäätelmissään olevansa erittäin huolestunut romaneihin, maahanmuuttajiin, pakolaisiin, turvapaikanhakijoihin ja muihin vähemmistöihin kohdistuvan rasistisen vihapuheen yleisyydestä, joka ruokkii vihaa ja suvaitsemattomuutta ja ajoittain lietsoo väkivaltaa tällaisia ryhmiä kohtaan ja jota esiintyy etenkin johtavien politiikkojen kannanotoissa ja tiedotusvälineissä, muun muassa internetissä; ottaa huomioon, että komitea oli syvästi huolestunut tiedoista, joiden mukaan julkisuuden henkilöt, myös korkeimmalla tasolla, ovat antaneet mahdollisesti rotuvihaa lisääviä lausuntoja etenkin hallituksen vuonna 2015 aloittaman maahanmuuttajien ja pakolaisten vastaisena kampanjan yhteydessä ja rotuvihaa edistävien järjestöjen läsnä ollessa ja niiden toiminnassa; ottaa huomioon, että vaikka komitea pani merkille tiedot toimenpiteistä, joita on toteutettu romanien tilanteen parantamiseksi, myös terveyden ja koulutuksen alalla, sekä vuoden 2011 kansallisen sosiaalisen osallisuuden strategian välityksellä, se oli edelleen erittäin huolestunut romaneihin kohdistuvan syrjinnän jatkumisesta ja heidän kohtaamastaan segregaatiosta ja äärimmäisestä köyhyydestä;

| CV. | ottaa huomioon, että kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen neuvoa-antava komitea totesi 26. toukokuuta 2020 antamassaan viidennessä Unkaria käsittelevässä lausunnossaan, että vaikka Unkari on jatkanut kansallisia vähemmistöjä tukevaa politiikkaansa vakaan lainsäädäntökehyksen pohjalta, maan on edelleen poistettava rakenteellisia vaikeuksia, joita romanit kohtaavat kaikilla julkisen ja yksityisen elämän aloilla, mukaan lukien koulutus, työllisyys, asuminen ja terveydenhuollon saatavuus; toteaa komitean korostaneen kiireellisten toimenpiteiden tarvetta romanien tilanteen korjaamiseksi, koulunkäynnin keskeyttämisen torjumiseksi ja osallistavan ja laadukkaan koulutuksen edistämiseksi, myös segregaatioalueilla; toteaa komitean huomauttaneen lisäksi, että epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla tarvitaan enemmän kansallisten ja paikallisten politiikkojen täydentävyyttä, jotta työllisyys- ja asumisongelmiin voidaan tarjota pitkän aikavälin ratkaisuja, ja että terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuudessa on edelleen vakavia käytännön esteitä, mikä haittaa pääasiassa romaninaisia ja -lapsia; |
| --- | --- |

CV.

ottaa huomioon, että kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen neuvoa-antava komitea totesi 26. toukokuuta 2020 antamassaan viidennessä Unkaria käsittelevässä lausunnossaan, että vaikka Unkari on jatkanut kansallisia vähemmistöjä tukevaa politiikkaansa vakaan lainsäädäntökehyksen pohjalta, maan on edelleen poistettava rakenteellisia vaikeuksia, joita romanit kohtaavat kaikilla julkisen ja yksityisen elämän aloilla, mukaan lukien koulutus, työllisyys, asuminen ja terveydenhuollon saatavuus; toteaa komitean korostaneen kiireellisten toimenpiteiden tarvetta romanien tilanteen korjaamiseksi, koulunkäynnin keskeyttämisen torjumiseksi ja osallistavan ja laadukkaan koulutuksen edistämiseksi, myös segregaatioalueilla; toteaa komitean huomauttaneen lisäksi, että epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla tarvitaan enemmän kansallisten ja paikallisten politiikkojen täydentävyyttä, jotta työllisyys- ja asumisongelmiin voidaan tarjota pitkän aikavälin ratkaisuja, ja että terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuudessa on edelleen vakavia käytännön esteitä, mikä haittaa pääasiassa romaninaisia ja -lapsia;

| CW. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 10. kesäkuuta 2022 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Horváth ja Kiss v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseinen tapaus koski romanilasten väärin perustein tehtyä ja syrjivää sijoittamista kehitysvammaisten lasten erityiskouluihin ja yliedustusta tällaisissa kouluissa, ja että valtiolla oli positiivinen velvoite välttää toimia, jotka mahdollistavat syrjivien käytäntöjen jatkumisen; ottaa huomioon, että ministerikomitea toisti painokkaasti viranomaisille esittämänsä kehotuksen antaa esimerkkejä hallinnollisten ja oikeudellisten muutoksenhakukeinojen tehokkuudesta riitautettaessa asiantuntijakomiteoiden havaintoja ja täydentää tältä osin toimitettuja tilastotietoja, kehotti viranomaisia täydentämään tilastotietoja etnisesti eritellyillä tiedoilla, joista käy ilmi romanilapsia koskevien valitusten lukumäärä, sekä toisti painokkaasti viranomaisille esittämänsä kehotuksen antaa lisätietoja kaikista asiaan liittyvistä perusoikeusvaltuutetun menettelyistä; |
| --- | --- |

CW.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 10. kesäkuuta 2022 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Horváth ja Kiss v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseinen tapaus koski romanilasten väärin perustein tehtyä ja syrjivää sijoittamista kehitysvammaisten lasten erityiskouluihin ja yliedustusta tällaisissa kouluissa, ja että valtiolla oli positiivinen velvoite välttää toimia, jotka mahdollistavat syrjivien käytäntöjen jatkumisen; ottaa huomioon, että ministerikomitea toisti painokkaasti viranomaisille esittämänsä kehotuksen antaa esimerkkejä hallinnollisten ja oikeudellisten muutoksenhakukeinojen tehokkuudesta riitautettaessa asiantuntijakomiteoiden havaintoja ja täydentää tältä osin toimitettuja tilastotietoja, kehotti viranomaisia täydentämään tilastotietoja etnisesti eritellyillä tiedoilla, joista käy ilmi romanilapsia koskevien valitusten lukumäärä, sekä toisti painokkaasti viranomaisille esittämänsä kehotuksen antaa lisätietoja kaikista asiaan liittyvistä perusoikeusvaltuutetun menettelyistä;

| CX. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Balázs v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanoa valvotaan edelleen, ja palauttaa mieliin, että kyseisessä tapauksessa viranomaiset rikkoivat syrjintäkieltoa luettuna yhdessä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kiellon kanssa, kun ne eivät selvittäneet tehokkaasti, oliko romanitaustaisten valittajien kaltoinkohtelu lainvalvontaviranomaisten toimesta mahdollisesti rasistisesti motivoitunutta; |
| --- | --- |

CX.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Balázs v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanoa valvotaan edelleen, ja palauttaa mieliin, että kyseisessä tapauksessa viranomaiset rikkoivat syrjintäkieltoa luettuna yhdessä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kiellon kanssa, kun ne eivät selvittäneet tehokkaasti, oliko romanitaustaisten valittajien kaltoinkohtelu lainvalvontaviranomaisten toimesta mahdollisesti rasistisesti motivoitunutta;

| CY. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien johtajat hyväksyivät 29. heinäkuuta 2022 julkilausuman, jossa tuomittiin pääministeri Viktor Orbánin avoimen rasistiset lausunnot, joiden mukaan unkarilaiset eivät halua, että heistä tulee ”sekarotuinen kansa”, ja korostettiin kyseisten lausuntojen rikkovan arvojamme, jotka vahvistetaan myös EU:n perussopimuksissa; |
| --- | --- |

CY.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien johtajat hyväksyivät 29. heinäkuuta 2022 julkilausuman, jossa tuomittiin pääministeri Viktor Orbánin avoimen rasistiset lausunnot, joiden mukaan unkarilaiset eivät halua, että heistä tulee ”sekarotuinen kansa”, ja korostettiin kyseisten lausuntojen rikkovan arvojamme, jotka vahvistetaan myös EU:n perussopimuksissa;

Maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeudet

| CZ. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 19. maaliskuuta 2020 asiassa C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), antamassaan tuomiossa, että kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annettu direktiivi 2013/32/EU (24) estää kansalliset säännökset, joiden mukaan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta sillä perusteella, että hakija on saapunut asianomaisen jäsenvaltion alueelle sellaisen valtion kautta, jossa häneen ei kohdistu vainoa tai vakavan haitan vaaraa tai jossa on taattu riittävä suojelu; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi, että direktiivi estää myös kansalliset säännökset, joiden mukaan tuomioistuimen, jolta haetaan muutosta päätökseen, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on jätetty tutkimatta, on annettava ratkaisu kahdeksan päivän kuluessa, siltä osin kuin kyseinen tuomioistuin ei voi tällaisessa määräajassa varmistaa aineellisten sääntöjen ja hakijalle EU:n oikeudessa tunnustettujen menettelyllisten takeiden tehokkuutta; |
| --- | --- |

CZ.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 19. maaliskuuta 2020 asiassa C-564/18, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), antamassaan tuomiossa, että kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annettu direktiivi 2013/32/EU (24) estää kansalliset säännökset, joiden mukaan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta sillä perusteella, että hakija on saapunut asianomaisen jäsenvaltion alueelle sellaisen valtion kautta, jossa häneen ei kohdistu vainoa tai vakavan haitan vaaraa tai jossa on taattu riittävä suojelu; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi, että direktiivi estää myös kansalliset säännökset, joiden mukaan tuomioistuimen, jolta haetaan muutosta päätökseen, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on jätetty tutkimatta, on annettava ratkaisu kahdeksan päivän kuluessa, siltä osin kuin kyseinen tuomioistuin ei voi tällaisessa määräajassa varmistaa aineellisten sääntöjen ja hakijalle EU:n oikeudessa tunnustettujen menettelyllisten takeiden tehokkuutta;

| DA. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 2. huhtikuuta 2020 yhdistetyissä asioissa C-715/17, C-718/17 ja C-719/17, muun muassa Euroopan komissio v. Unkari, (kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämistä koskeva väliaikainen mekanismi) antamassaan tuomiossa, että Unkari jätti 25. joulukuuta 2015 alkaen noudattamatta neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 (25) 5 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan ja siis mainitun päätöksen 5 artiklan 4–11 kohdan mukaisia myöhempiä siirtovelvoitteitaan, koska se ei ilmoittanut säännöllisin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi niiden kansainvälisen suojelun hakijoiden asianmukaista määrää, jotka voitiin siirtää nopeasti sen alueelle; |
| --- | --- |

DA.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 2. huhtikuuta 2020 yhdistetyissä asioissa C-715/17, C-718/17 ja C-719/17, muun muassa Euroopan komissio v. Unkari, (kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämistä koskeva väliaikainen mekanismi) antamassaan tuomiossa, että Unkari jätti 25. joulukuuta 2015 alkaen noudattamatta neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 (25) 5 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan ja siis mainitun päätöksen 5 artiklan 4–11 kohdan mukaisia myöhempiä siirtovelvoitteitaan, koska se ei ilmoittanut säännöllisin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi niiden kansainvälisen suojelun hakijoiden asianmukaista määrää, jotka voitiin siirtää nopeasti sen alueelle;

| DB. | ottaa huomioon, ettäunionin tuomioistuin totesi 14. toukokuuta 2020 yhdistetyissä asioissa C-924/19 PPU ja C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság ja Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, antamassaan tuomiossa, että jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi annettua direktiiviä 2008/115/EC (26) ja kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista annettua direktiiviä 2013/33/EU (27) on tulkittava siten, että kolmannen maan kansalaiselle asetettu velvollisuus pysyä jatkuvasti kauttakulkualueella, jonka piiri on rajoitettu ja suljettu, jonka sisällä kyseisen kansalaisen liikkumista on rajoitettu ja sitä valvotaan ja josta viimeksi mainittu ei voi laillisesti lähteä omasta tahdostaan mihinkään suuntaan, merkitsee sellaista vapaudenriistoa, joka on ominaista kyseisissä direktiiveissä tarkoitetulle ”säilöönotolle”; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi, että EU:n lainsäädäntö on esteenä useille Unkarin lainsäädännön säännöksille; |
| --- | --- |

DB.

ottaa huomioon, ettäunionin tuomioistuin totesi 14. toukokuuta 2020 yhdistetyissä asioissa C-924/19 PPU ja C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság ja Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, antamassaan tuomiossa, että jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi annettua direktiiviä 2008/115/EC (26) ja kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista annettua direktiiviä 2013/33/EU (27) on tulkittava siten, että kolmannen maan kansalaiselle asetettu velvollisuus pysyä jatkuvasti kauttakulkualueella, jonka piiri on rajoitettu ja suljettu, jonka sisällä kyseisen kansalaisen liikkumista on rajoitettu ja sitä valvotaan ja josta viimeksi mainittu ei voi laillisesti lähteä omasta tahdostaan mihinkään suuntaan, merkitsee sellaista vapaudenriistoa, joka on ominaista kyseisissä direktiiveissä tarkoitetulle ”säilöönotolle”; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi, että EU:n lainsäädäntö on esteenä useille Unkarin lainsäädännön säännöksille;

| DC. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 17. joulukuuta 2020 asiassa C-808/18, Euroopan komissio v. Unkari, (”Accueil des demandeurs de protection internationale”) antamassaan tuomiossa, että Unkari on jättänyt noudattamatta direktiivien 2008/115/EY, 2013/32/EU ja 2013/33/EU mukaisia velvoitteitaan, koska i) se on säätänyt, että kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tekemiä kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia voidaan tehdä vain Röszken ja Tompan kauttakulkualueilla, ja samalla rajoittanut jyrkästi niiden hakijoiden määrää, joiden sallitaan tulla päivittäin näille kauttakulkualueille; ii) se on ottanut Röszken ja Tompan kauttakulkualueilla käyttöön kansainvälisen suojelun hakijoiden yleistä säilöönottoa koskevan järjestelmän; iii) se on sallinut kaikkien alueellaan laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten poistamisen maasta noudattamatta unionin säännöstössä säädettyjä menettelyjä ja takeita; ja iv) se on asettanut EU:n oikeuden vastaisia edellytyksiä sille, miten kansainvälisen suojelun hakijat voivat käyttää oikeuttaan jäädä sen alueelle; ottaa huomioon, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) ilmoitti 27. tammikuuta 2021 keskeyttävänsä toimintansa Unkarissa unionin tuomioistuimen päätöksen johdosta; ottaa huomioon, että komissio päätti 12. marraskuuta 2021 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen, koska se ei noudattanut tuomiota, ja että pyysi unionin tuomioistuinta määräämään maksettavaksi taloudellisia seuraamuksia (asia C-123/22);; |
| --- | --- |

DC.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 17. joulukuuta 2020 asiassa C-808/18, Euroopan komissio v. Unkari, (”Accueil des demandeurs de protection internationale”) antamassaan tuomiossa, että Unkari on jättänyt noudattamatta direktiivien 2008/115/EY, 2013/32/EU ja 2013/33/EU mukaisia velvoitteitaan, koska i) se on säätänyt, että kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tekemiä kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia voidaan tehdä vain Röszken ja Tompan kauttakulkualueilla, ja samalla rajoittanut jyrkästi niiden hakijoiden määrää, joiden sallitaan tulla päivittäin näille kauttakulkualueille; ii) se on ottanut Röszken ja Tompan kauttakulkualueilla käyttöön kansainvälisen suojelun hakijoiden yleistä säilöönottoa koskevan järjestelmän; iii) se on sallinut kaikkien alueellaan laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten poistamisen maasta noudattamatta unionin säännöstössä säädettyjä menettelyjä ja takeita; ja iv) se on asettanut EU:n oikeuden vastaisia edellytyksiä sille, miten kansainvälisen suojelun hakijat voivat käyttää oikeuttaan jäädä sen alueelle; ottaa huomioon, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) ilmoitti 27. tammikuuta 2021 keskeyttävänsä toimintansa Unkarissa unionin tuomioistuimen päätöksen johdosta; ottaa huomioon, että komissio päätti 12. marraskuuta 2021 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen, koska se ei noudattanut tuomiota, ja että pyysi unionin tuomioistuinta määräämään maksettavaksi taloudellisia seuraamuksia (asia C-123/22);;

| DD. | ottaa huomioon, että komissio päätti 9. kesäkuuta 2021 lähettää Unkarin viranomaisille virallisen ilmoituksen ja perustellun lausunnon siitä, ettei se ole saattanut kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annettua direktiiviä 2013/32/EU täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä henkilökohtaista puhuttelua, terveystarkastusta, ilman huoltajaa oleviin lapsiin ja teini-ikäisiin sovellettavia takeita ja turvapaikkatutkintamenettelyä koskevien säännösten osalta; |
| --- | --- |

DD.

ottaa huomioon, että komissio päätti 9. kesäkuuta 2021 lähettää Unkarin viranomaisille virallisen ilmoituksen ja perustellun lausunnon siitä, ettei se ole saattanut kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annettua direktiiviä 2013/32/EU täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä henkilökohtaista puhuttelua, terveystarkastusta, ilman huoltajaa oleviin lapsiin ja teini-ikäisiin sovellettavia takeita ja turvapaikkatutkintamenettelyä koskevien säännösten osalta;

| DE. | ottaa huomioon, että komissio päätti 15. heinäkuuta 2021 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen, koska se katsoi uuden turvapaikkamenettelyn olevan ristiriidassa direktiivin 2013/32/EU 6 artiklan kanssa, jota on tulkittu perusoikeuskirjan 18 artiklan valossa (asia C-823/21, komissio v. Unkari); |
| --- | --- |

DE.

ottaa huomioon, että komissio päätti 15. heinäkuuta 2021 haastaa Unkarin unionin tuomioistuimeen, koska se katsoi uuden turvapaikkamenettelyn olevan ristiriidassa direktiivin 2013/32/EU 6 artiklan kanssa, jota on tulkittu perusoikeuskirjan 18 artiklan valossa (asia C-823/21, komissio v. Unkari);

| DF. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 16. marraskuuta 2021 asiassa C-821/19, Euroopan komissio v. Unkari, (”Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile”) antamassaan tuomiossa, että Unkari ei ole noudattanut i) direktiivin 2013/32/EU 33 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on säätänyt, että kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta sillä perusteella, että hakija on saapunut asianomaisen jäsenvaltion alueelle sellaisen valtion kautta, jossa häneen ei kohdistu vainoa tai vakavan haitan vaaraa tai jossa on taattu riittävä suojelu; ii) direktiivin 2013/32 8 artiklan 2 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan eikä direktiivin 2013/33/EU 10 artiklan 4 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on kansallisessa oikeudessaan säätänyt rikosoikeudellisesti rangaistavaksi kaikkien sellaisten henkilöiden menettelyn, jotka järjestötoiminnan yhteydessä tarjoavat apua turvapaikkahakemuksen tekemiseen tai jättämiseen sen alueella, jos voidaan osoittaa ilman pienintäkään perusteltua epäilystä, että kyseinen henkilö oli tietoinen siitä, ettei hakemus voinut menestyä Unkarin oikeuden nojalla; ja iii) direktiivin 2013/32/EU 8 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 22 artiklan 1 kohdan eikä direktiivin 2013/33/EU 10 artiklan 4 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on evännyt oikeuden lähestyä Unkarin ulkorajoja kaikilta henkilöiltä, joiden epäillään syyllistyneen tällaiseen rikokseen; |
| --- | --- |

DF.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin totesi 16. marraskuuta 2021 asiassa C-821/19, Euroopan komissio v. Unkari, (”Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile”) antamassaan tuomiossa, että Unkari ei ole noudattanut i) direktiivin 2013/32/EU 33 artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on säätänyt, että kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta sillä perusteella, että hakija on saapunut asianomaisen jäsenvaltion alueelle sellaisen valtion kautta, jossa häneen ei kohdistu vainoa tai vakavan haitan vaaraa tai jossa on taattu riittävä suojelu; ii) direktiivin 2013/32 8 artiklan 2 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan eikä direktiivin 2013/33/EU 10 artiklan 4 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on kansallisessa oikeudessaan säätänyt rikosoikeudellisesti rangaistavaksi kaikkien sellaisten henkilöiden menettelyn, jotka järjestötoiminnan yhteydessä tarjoavat apua turvapaikkahakemuksen tekemiseen tai jättämiseen sen alueella, jos voidaan osoittaa ilman pienintäkään perusteltua epäilystä, että kyseinen henkilö oli tietoinen siitä, ettei hakemus voinut menestyä Unkarin oikeuden nojalla; ja iii) direktiivin 2013/32/EU 8 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 22 artiklan 1 kohdan eikä direktiivin 2013/33/EU 10 artiklan 4 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se on evännyt oikeuden lähestyä Unkarin ulkorajoja kaikilta henkilöiltä, joiden epäillään syyllistyneen tällaiseen rikokseen;

| DG. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu katsoi Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että Unkarin hallituksen vuodesta 2015 omaksuma suhtautuminen maahanmuuttoon ja turvapaikanhakijoihin on tuottanut tulokseksi lainsäädäntökehyksen, joka hankaloittaa turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja pakolaisaseman saaneiden henkilöiden kotouttamista kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

DG.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu katsoi Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että Unkarin hallituksen vuodesta 2015 omaksuma suhtautuminen maahanmuuttoon ja turvapaikanhakijoihin on tuottanut tulokseksi lainsäädäntökehyksen, joka hankaloittaa turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja pakolaisaseman saaneiden henkilöiden kotouttamista kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden mukaisesti;

| DH. | ottaa huomioon, että eurooppalainen komitea kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi korosti Unkariin vuonna 2018 tekemänsä vierailun jälkeen 17. maaliskuuta 2020 antamassaan raportissa, että komitean vuonna 2017 tekemän yllätyskäynnin jälkeen ei ole tehty yhtään mitään sellaisten tehokkaiden suojatoimien käyttöön ottamiseksi, joilla estettäisiin Unkarin poliisin Serbian raja-aidan lävitse Serbiaan palauttamien henkilöiden kaltoinkohtelu, ja että oli myös selvää, ettei käytettävissä ollut edelleenkään oikeussuojakeinoja, jotka suojaisivat näitä henkilöitä tehokkaasti pakkotoimin tapahtuvalta maasta poistamiselta ja/tai palauttamiselta, myös ”ketjupalautuksilta”; |
| --- | --- |

DH.

ottaa huomioon, että eurooppalainen komitea kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi korosti Unkariin vuonna 2018 tekemänsä vierailun jälkeen 17. maaliskuuta 2020 antamassaan raportissa, että komitean vuonna 2017 tekemän yllätyskäynnin jälkeen ei ole tehty yhtään mitään sellaisten tehokkaiden suojatoimien käyttöön ottamiseksi, joilla estettäisiin Unkarin poliisin Serbian raja-aidan lävitse Serbiaan palauttamien henkilöiden kaltoinkohtelu, ja että oli myös selvää, ettei käytettävissä ollut edelleenkään oikeussuojakeinoja, jotka suojaisivat näitä henkilöitä tehokkaasti pakkotoimin tapahtuvalta maasta poistamiselta ja/tai palauttamiselta, myös ”ketjupalautuksilta”;

| DI. | ottaa huomioon, että YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea ilmaisi 6. kesäkuuta 2019 Unkaria käsitteleviä yhdistettyjä 18.–25. määräaikaisraportteja koskevissa loppupäätelmissään olevansa huolissaan turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja maahanmuuttajien hälyttävästä tilanteesta ja tiedoista, joiden mukaan palauttamiskiellon periaatetta ei noudateta täysimääräisesti lainsäädännössä eikä käytännössä; ottaa huomioon, että komitea oli myös syvästi huolissaan siitä, että lainvalvontaviranomaisten kerrotaan käyttäneen liiallista voimaa ja väkivaltaa kolmansien maiden kansalaisia vastaan, kun heitä on tavattu mistä tahansa Unkarissa, sekä ”työntäneen takaisin” Serbian rajan läheltä löydettyjä henkilöitä aiheuttaen heille loukkaantumisia ja ruumiinvammoja; |
| --- | --- |

DI.

ottaa huomioon, että YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea ilmaisi 6. kesäkuuta 2019 Unkaria käsitteleviä yhdistettyjä 18.–25. määräaikaisraportteja koskevissa loppupäätelmissään olevansa huolissaan turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja maahanmuuttajien hälyttävästä tilanteesta ja tiedoista, joiden mukaan palauttamiskiellon periaatetta ei noudateta täysimääräisesti lainsäädännössä eikä käytännössä; ottaa huomioon, että komitea oli myös syvästi huolissaan siitä, että lainvalvontaviranomaisten kerrotaan käyttäneen liiallista voimaa ja väkivaltaa kolmansien maiden kansalaisia vastaan, kun heitä on tavattu mistä tahansa Unkarissa, sekä ”työntäneen takaisin” Serbian rajan läheltä löydettyjä henkilöitä aiheuttaen heille loukkaantumisia ja ruumiinvammoja;

| DJ. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 2. maaliskuuta 2021 asiassa R.R. ynnä muut v. Unkari antamassaan tuomiossa, että riittämättömän ravinnon toimittaminen ensimmäiselle valittajalle (R.R.) ja muiden valittajien (raskaana oleva nainen ja lapset) oleskeluolosuhteet olivat johtaneet epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kiellon rikkomiseen; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi myös, että valittajien oleskelu kauttakulkualueella oli käytännössä vastannut vapaudenriistoa ja että viranomaisten virallisen päätöksen ja sellaisten menettelyjen puuttuminen, joilla tuomioistuin olisi voinut nopeasti lausua heidän pidätyksensä laillisuudesta, olivat johtaneet vapauden ja turvallisuuden loukkauksiin; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin teki samanlaiset loppupäätelmät 24. helmikuuta 2022 asiassa M.B.K. ynnä muut v. Unkari ja 2. kesäkuuta 2022 asiassa H.M. ynnä muut v. Unkari antamissaan tuomioissa; ottaa huomioon, että kyseisten tuomioiden täytäntöönpano on edelleen tehostetussa valvonnassa; |
| --- | --- |

DJ.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 2. maaliskuuta 2021 asiassa R.R. ynnä muut v. Unkari antamassaan tuomiossa, että riittämättömän ravinnon toimittaminen ensimmäiselle valittajalle (R.R.) ja muiden valittajien (raskaana oleva nainen ja lapset) oleskeluolosuhteet olivat johtaneet epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kiellon rikkomiseen; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi myös, että valittajien oleskelu kauttakulkualueella oli käytännössä vastannut vapaudenriistoa ja että viranomaisten virallisen päätöksen ja sellaisten menettelyjen puuttuminen, joilla tuomioistuin olisi voinut nopeasti lausua heidän pidätyksensä laillisuudesta, olivat johtaneet vapauden ja turvallisuuden loukkauksiin; ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin teki samanlaiset loppupäätelmät 24. helmikuuta 2022 asiassa M.B.K. ynnä muut v. Unkari ja 2. kesäkuuta 2022 asiassa H.M. ynnä muut v. Unkari antamissaan tuomioissa; ottaa huomioon, että kyseisten tuomioiden täytäntöönpano on edelleen tehostetussa valvonnassa;

| DK. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija toisti Unkariin vuonna 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 11. toukokuuta 2020 antamassaan raportissa kehotuksensa, että Unkarin hallitus arvioisi mielekkäästi uudelleen nykytilannetta ja maahanmuuttopolitiikkaansa, ja totesi, että Unkarin olisi julkistettava niin sanottu kriisitilanne päättyneeksi, koska se ei vastaa todellisuutta ja sillä on vakavia kielteisiä vaikutuksia maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksiin, kansalaisjärjestöjen vapauteen ja oikeuslaitoksen valtaan, sekä poistettava kaikki muut rajoittavat toimenpiteet, joilla on samankaltaisia piirteitä ja seurauksia; |
| --- | --- |

DK.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija toisti Unkariin vuonna 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 11. toukokuuta 2020 antamassaan raportissa kehotuksensa, että Unkarin hallitus arvioisi mielekkäästi uudelleen nykytilannetta ja maahanmuuttopolitiikkaansa, ja totesi, että Unkarin olisi julkistettava niin sanottu kriisitilanne päättyneeksi, koska se ei vastaa todellisuutta ja sillä on vakavia kielteisiä vaikutuksia maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksiin, kansalaisjärjestöjen vapauteen ja oikeuslaitoksen valtaan, sekä poistettava kaikki muut rajoittavat toimenpiteet, joilla on samankaltaisia piirteitä ja seurauksia;

| DL. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 8. heinäkuuta 2021 asiassa Shahzad v. Unkari antamassaan tuomiossa, että valittaja oli joutunut ”kollektiivisen” karkotuksen kohteeksi, koska viranomaiset eivät olleet todentaneet valittajan henkilökohtaista tilannetta eivätkä tarjonneet hänelle toimivia ja tehokkaita maahantuloväyliä Unkariin ja koska valittajan karkotus ei johtunut hänen käytöksestään eikä hänellä ollut käytettävissään asianmukaisia oikeussuojakeinoja; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpano on edelleen tehostetussa valvonnassa; |
| --- | --- |

DL.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 8. heinäkuuta 2021 asiassa Shahzad v. Unkari antamassaan tuomiossa, että valittaja oli joutunut ”kollektiivisen” karkotuksen kohteeksi, koska viranomaiset eivät olleet todentaneet valittajan henkilökohtaista tilannetta eivätkä tarjonneet hänelle toimivia ja tehokkaita maahantuloväyliä Unkariin ja koska valittajan karkotus ei johtunut hänen käytöksestään eikä hänellä ollut käytettävissään asianmukaisia oikeussuojakeinoja; ottaa huomioon, että kyseisen tuomion täytäntöönpano on edelleen tehostetussa valvonnassa;

| DM. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 2. joulukuuta 2021 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Ilias ja Ahmed v. Unkari antaman tuomion täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseisessä asiassa oli rikottu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklaan perustuvaa menettelyvelvoitetta arvioida kaltoinkohtelun riskiä ennen turvapaikanhakijoiden poistamista maasta Serbiaan vedoten yleiseen olettamaan ”turvallisesta kolmannesta maasta”, ja että ministerikomitea piti hyvin valitettavana, ettei mihinkään toimiin ollut ryhdytty lainsäädäntöön perustuvan ”turvallista kolmatta maata” koskevan olettaman välttämättömän uudelleenarvioinnin toteuttamiseksi Serbian tapauksessa, ja toisti painokkaasti kehotuksensa toteuttaa tällainen uudelleenarviointi viipymättä ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön vaatimusten mukaisesti ja esitellä sen perusteet ja tulokset; ottaa huomioon, että ministerikomitea totesi lisäksi hyvin huolestuneena, että sen aiemmassa päätöksessään ilmaisemista huolista huolimatta pakkopalautuksia oli jatkettu ilman asianmukaista menettelyä, ja kehotti Unkarin viranomaisia uudelleen painokkaasti noudattamaan kaikkia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiosta johtuvia vaatimuksia ja varmistamaan, että pakkopalautuksiin sovelletaan asianmukaisia menettelyjä ja takeita, jotka koskevat erityisesti jokaisen henkilön oikeutta hakea turvapaikkaa kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

DM.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitea muistutti 2. joulukuuta 2021 antamassaan päätöksessä, joka koski Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Ilias ja Ahmed v. Unkari antaman tuomion täytäntöönpanon meneillään olevaa tehostettua valvontaa, että kyseisessä asiassa oli rikottu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklaan perustuvaa menettelyvelvoitetta arvioida kaltoinkohtelun riskiä ennen turvapaikanhakijoiden poistamista maasta Serbiaan vedoten yleiseen olettamaan ”turvallisesta kolmannesta maasta”, ja että ministerikomitea piti hyvin valitettavana, ettei mihinkään toimiin ollut ryhdytty lainsäädäntöön perustuvan ”turvallista kolmatta maata” koskevan olettaman välttämättömän uudelleenarvioinnin toteuttamiseksi Serbian tapauksessa, ja toisti painokkaasti kehotuksensa toteuttaa tällainen uudelleenarviointi viipymättä ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön vaatimusten mukaisesti ja esitellä sen perusteet ja tulokset; ottaa huomioon, että ministerikomitea totesi lisäksi hyvin huolestuneena, että sen aiemmassa päätöksessään ilmaisemista huolista huolimatta pakkopalautuksia oli jatkettu ilman asianmukaista menettelyä, ja kehotti Unkarin viranomaisia uudelleen painokkaasti noudattamaan kaikkia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiosta johtuvia vaatimuksia ja varmistamaan, että pakkopalautuksiin sovelletaan asianmukaisia menettelyjä ja takeita, jotka koskevat erityisesti jokaisen henkilön oikeutta hakea turvapaikkaa kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| DN. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Nabil ynnä muut v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanoa valvotaan edelleen, ja palauttaa mieliin, että kyseisessä tapauksessa rikottiin turvapaikanhakijoiden oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen, kun heidät pidätettiin turvapaikkahakemustensa perusteiden tutkimisen ajaksi; |
| --- | --- |

DN.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Nabil ynnä muut v. Unkari antamien tuomioiden täytäntöönpanoa valvotaan edelleen, ja palauttaa mieliin, että kyseisessä tapauksessa rikottiin turvapaikanhakijoiden oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen, kun heidät pidätettiin turvapaikkahakemustensa perusteiden tutkimisen ajaksi;

| DO. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi 12. elokuuta 2022 Euroopan neuvoston ministerikomitealle osoittamassaan lausunnossa, että pääsy turvapaikkamenettelyyn ja todelliseen ja yksilölliseen riskinarviointiin on käynyt Unkarissa käytännössä mahdottomaksi maan hallituksen vuodesta 2015 alkaen toteuttamien peräkkäisten ja osin päällekkäisten toimenpiteiden vuoksi; ottaa huomioon, että mahdollisilta turvapaikanhakijoilta joko evätään laillinen pääsy maan alueelle tai he joutuvat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta poistumaan Unkarista ja heidän on läpäistävä ennakkotarkastus maan suurlähetystössä ennen kuin he voivat tehdä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen; panee merkille, että tätä turvapaikkajärjestelmän asteittaista purkamista on johdonmukaisesti pohjustettu ja lietsottu Unkarin hallituksen tylyillä maahanmuuttovastaisilla puheilla, jotka heikentävät entisestään pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja suojelua maassa; |
| --- | --- |

DO.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi 12. elokuuta 2022 Euroopan neuvoston ministerikomitealle osoittamassaan lausunnossa, että pääsy turvapaikkamenettelyyn ja todelliseen ja yksilölliseen riskinarviointiin on käynyt Unkarissa käytännössä mahdottomaksi maan hallituksen vuodesta 2015 alkaen toteuttamien peräkkäisten ja osin päällekkäisten toimenpiteiden vuoksi; ottaa huomioon, että mahdollisilta turvapaikanhakijoilta joko evätään laillinen pääsy maan alueelle tai he joutuvat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta poistumaan Unkarista ja heidän on läpäistävä ennakkotarkastus maan suurlähetystössä ennen kuin he voivat tehdä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen; panee merkille, että tätä turvapaikkajärjestelmän asteittaista purkamista on johdonmukaisesti pohjustettu ja lietsottu Unkarin hallituksen tylyillä maahanmuuttovastaisilla puheilla, jotka heikentävät entisestään pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja suojelua maassa;

Taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet

| DP. | ottaa huomioon, että neuvosto suositti 12. heinäkuuta 2022 antamassaan suosituksessa Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskevassa lausunnossa, että heikoimmassa asemassa olevien ryhmien integroimista työmarkkinoille erityisesti täydennyskoulutuksen avulla jatketaan ja että työttömyysetuuksien kestoa pidennetään, jotta voidaan parantaa sosiaalituen riittävyyttä ja varmistaa elintärkeiden palvelujen saatavuus ja asianmukaiset asuinolot kaikille; ottaa huomioon, että siinä suositettiin parantamaan koulutustuloksia ja lisäämään muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, varsinkin romanien, osallistumista laadukkaaseen yleisopetukseen sekä parantamaan laadukkaiden ehkäisevän terveydenhuollon ja perusterveydenhuollon palvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

DP.

ottaa huomioon, että neuvosto suositti 12. heinäkuuta 2022 antamassaan suosituksessa Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskevassa lausunnossa, että heikoimmassa asemassa olevien ryhmien integroimista työmarkkinoille erityisesti täydennyskoulutuksen avulla jatketaan ja että työttömyysetuuksien kestoa pidennetään, jotta voidaan parantaa sosiaalituen riittävyyttä ja varmistaa elintärkeiden palvelujen saatavuus ja asianmukaiset asuinolot kaikille; ottaa huomioon, että siinä suositettiin parantamaan koulutustuloksia ja lisäämään muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, varsinkin romanien, osallistumista laadukkaaseen yleisopetukseen sekä parantamaan laadukkaiden ehkäisevän terveydenhuollon ja perusterveydenhuollon palvelujen saatavuutta;

| DQ. | ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien komitea suositti 3. maaliskuuta 2020 Unkaria käsittelevää kuudetta määräaikaiskertomusta koskevissa loppupäätelmissään, että Unkari investoisi edelleen köyhyyden poistamistoimiin kiinnittäen erityistä huomiota romanilapsiin ja sosioekonomisesti köyhillä alueilla asuviin lapsiin, ja että se ilmaisi olevansa erittäin huolissaan koulunkäynnin keskeyttäneiden, valtaosin heikommista lähtökohdista tulevien oppilaiden määrästä, julkisten koulujen antamisesta uskonnollisten yhteisöjen hoidettaviksi, mikä voi edistää uskontoon ja vakaumukseen perustuvaa erottelua, romanilasten jatkuvasta segregaatiosta kouluissa, romanilasten ja muiden lasten välisistä suurista koulutuseroista, koulua käyviä romanilapsia koskevien virallisten tietojen puutteesta, lasten ja etenkin hlbti-lasten kohtaamasta kiusaamisesta, hyväksikäytöstä ja syrjinnästä kouluissa sekä sellaisten kurinpitomenetelmien käytöstä kouluissa, jotka eivät suojaa lapsia fyysiseltä ja henkiseltä väkivallalta; |
| --- | --- |

DQ.

ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien komitea suositti 3. maaliskuuta 2020 Unkaria käsittelevää kuudetta määräaikaiskertomusta koskevissa loppupäätelmissään, että Unkari investoisi edelleen köyhyyden poistamistoimiin kiinnittäen erityistä huomiota romanilapsiin ja sosioekonomisesti köyhillä alueilla asuviin lapsiin, ja että se ilmaisi olevansa erittäin huolissaan koulunkäynnin keskeyttäneiden, valtaosin heikommista lähtökohdista tulevien oppilaiden määrästä, julkisten koulujen antamisesta uskonnollisten yhteisöjen hoidettaviksi, mikä voi edistää uskontoon ja vakaumukseen perustuvaa erottelua, romanilasten jatkuvasta segregaatiosta kouluissa, romanilasten ja muiden lasten välisistä suurista koulutuseroista, koulua käyviä romanilapsia koskevien virallisten tietojen puutteesta, lasten ja etenkin hlbti-lasten kohtaamasta kiusaamisesta, hyväksikäytöstä ja syrjinnästä kouluissa sekä sellaisten kurinpitomenetelmien käytöstä kouluissa, jotka eivät suojaa lapsia fyysiseltä ja henkiseltä väkivallalta;

| DR. | ottaa huomioon, että Unkarin hallitus antoi 11. helmikuuta 2022 poikkeustila-asetuksen, jossa ”välttämättömät vähimmäispalvelut”, jotka on lakkolain mukaisesti turvattava lakon aikana, määriteltiin niin laajasti, että lakko ei ole mahdollinen; ottaa huomioon, että asetuksella rajoitettiin niiden opettajien oikeuksia, jotka olivat ilmoittaneet suunnitelmistaan mennä lakkoon 16. maaliskuuta 2022; |
| --- | --- |

DR.

ottaa huomioon, että Unkarin hallitus antoi 11. helmikuuta 2022 poikkeustila-asetuksen, jossa ”välttämättömät vähimmäispalvelut”, jotka on lakkolain mukaisesti turvattava lakon aikana, määriteltiin niin laajasti, että lakko ei ole mahdollinen; ottaa huomioon, että asetuksella rajoitettiin niiden opettajien oikeuksia, jotka olivat ilmoittaneet suunnitelmistaan mennä lakkoon 16. maaliskuuta 2022;

| DS. | ottaa huomioon, että sen jälkeen kun Unkarissa hyväksyttiin säännös, jonka mukaan tavanomainen asuinpaikka ei voi sijata julkisella paikalla, useat yleiset tuomioistuimet pyysivät perustuslakituomioistuinta kumoamaan lain väittäen sitä perustuslain vastaiseksi monin perustein; ottaa huomioon, että pitkän viiveen jälkeen perustuslakituomioistuin hylkäsi kaikki yleisten tuomioistuinten esittämät vetoomukset kaikkien perusteiden osalta ja kieltäytyi ottamasta huomioon lausuntoja, jotka eivät tukeneet hallituksen perusteluja; ottaa huomioon, että asunnottomuuden tapauksessa sosiaaliturvajärjestelmässä keskitytään ensisijaisesti julistamaan asunnottomien oleskelu julkisilla paikoilla laittomaksi sekä toteuttamaan rankaisutoimenpiteitä sosiaalisen osallisuuden edistämisen sijasta; |
| --- | --- |

DS.

ottaa huomioon, että sen jälkeen kun Unkarissa hyväksyttiin säännös, jonka mukaan tavanomainen asuinpaikka ei voi sijata julkisella paikalla, useat yleiset tuomioistuimet pyysivät perustuslakituomioistuinta kumoamaan lain väittäen sitä perustuslain vastaiseksi monin perustein; ottaa huomioon, että pitkän viiveen jälkeen perustuslakituomioistuin hylkäsi kaikki yleisten tuomioistuinten esittämät vetoomukset kaikkien perusteiden osalta ja kieltäytyi ottamasta huomioon lausuntoja, jotka eivät tukeneet hallituksen perusteluja; ottaa huomioon, että asunnottomuuden tapauksessa sosiaaliturvajärjestelmässä keskitytään ensisijaisesti julistamaan asunnottomien oleskelu julkisilla paikoilla laittomaksi sekä toteuttamaan rankaisutoimenpiteitä sosiaalisen osallisuuden edistämisen sijasta;

| 1. | toistaa, että parlamentin huolenaiheet liittyvät seuraaviin seikkoihin Unkarissa:






  — | perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuus |
| --- | --- | --- |

1.

—

perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuus

| — | oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuus ja tuomareiden oikeudet |
| --- | --- |

—

oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuus ja tuomareiden oikeudet

| — | korruptio ja eturistiriidat |
| --- | --- |

—

korruptio ja eturistiriidat

| — | yksityisyyden suoja ja tietosuoja |
| --- | --- |

—

yksityisyyden suoja ja tietosuoja

| — | sananvapaus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus |
| --- | --- |

—

sananvapaus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus

| — | akateeminen vapaus |
| --- | --- |

—

akateeminen vapaus

| — | uskonnonvapaus |
| --- | --- |

—

uskonnonvapaus

| — | yhdistymisvapaus |
| --- | --- |

—

yhdistymisvapaus

| — | oikeus yhdenvertaiseen kohteluun, hlbtiq-henkilöiden oikeudet mukaan lukien |
| --- | --- |

—

oikeus yhdenvertaiseen kohteluun, hlbtiq-henkilöiden oikeudet mukaan lukien

| — | vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, romanit ja juutalaiset mukaan lukien, ja suojelu tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta |
| --- | --- |

—

vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, romanit ja juutalaiset mukaan lukien, ja suojelu tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta

| — | maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeudet |
| --- | --- |

—

maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeudet

| — | taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet; |
| --- | --- |

—

taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet;

| 2. | katsoo, että parlamentin päätöslauselmissa esitetyt tosiseikat ja kehityssuuntaukset muodostavat yhdessä järjestelmätason uhan SEU 2 artiklan arvoille ja aiheuttavat selvän vaaran, että näitä arvoja loukataan vakavasti; ilmaisee syvän huolensa Unkarin hallituksen tahallisista ja järjestelmällisistä pyrkimyksistä heikentää SEU 2 artiklassa vahvistettuja unionin perusarvoja ja tuomitsee tällaiset pyrkimykset; korostaa, että nämä kehityssuuntaukset ovat kärjistyneet merkittävästi SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen; korostaa, että on Unkarin hallituksen vastuulla varmistaa, että EU:n lainsäädäntöä ja SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja taas noudatetaan, ja pitää erittäin valitettavana, että EU:n päättäväisten toimien puute on osaltaan edistänyt demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien luhistumista Unkarissa ja tehnyt maasta – asiaa koskevien indeksien perusteella – vaaliautokratiaan perustuvan sekajärjestelmän; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että neuvosto ei ole kyennyt edistymään merkityksellisellä tavalla käynnissä olevassa SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisessa menettelyssä; kehottaa neuvostoa varmistamaan, että kuulemisia järjestetään vähintään kerran kullakin puheenjohtajakaudella käynnissä olevien SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisten menettelyjen aikana ja että niissä käsitellään myös oikeusvaltioon, demokratiaan ja perusoikeuksiin vaikuttavia uusia kehityskulkuja; kehottaa neuvostoa julkaisemaan kattavan pöytäkirjan kustakin kuulemisesta; korostaa, että neuvoston ei tarvitse olla yksimielinen todetakseen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, että on olemassa selvä vaara, että unionin arvoja loukataan vakavasti, tai antaakseen konkreettisia suosituksia asianomaisille jäsenvaltioille ja asettaakseen määräajat näiden suositusten täytäntöönpanolle; toistaa neuvostolle esittämänsä kehotuksen tehdä näin ja korostaa, että tällaisten toimien lykkääminen edelleen merkitsisi, että neuvosto itse loukkaa oikeusvaltioperiaatetta; korostaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus toimia yhdessä ja lopettaa SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin kohdistuvat hyökkäykset; kehottaa neuvostoa antamaan Unkarille suosituksia mahdollisimman pian, jotta voidaan korjata 12. syyskuuta 2018 annetussa parlamentin päätöslauselmassa ja tässä päätöslauselmassa mainitut ongelmat, ja pyytämään Unkaria panemaan täytäntöön kaikki mainitut tuomiot ja suositukset, myös ne, jotka koskevat 3. huhtikuuta 2022 pidettyjä parlamenttivaaleja; vaatii, että parlamentin olisi voitava esittää kaikissa SEU 7 artiklaan liittyvissä menettelyissä neuvostolle perusteltu ehdotuksensa, osallistua SEU 7 artiklan mukaisiin kuulemisiin ja saada nopeasti ja täysimääräisesti tietoa menettelyn kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa neuvostoa ja komissiota kiinnittämään enemmän huomiota oikeusvaltioperiaatteen järjestelmälliseen purkamiseen sekä siihen, miten parlamentin päätöslauselmissa yksilöityjen arvojen loukkaukset vaikuttavat toisiinsa; korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen loukkausten selvittämättä jättäminen heikentää demokraattisia instituutioita ja vaikuttaa viime kädessä kaikkien sen maan asukkaiden ihmisoikeuksiin ja elämään, jossa loukkaukset tapahtuvat; korostaa, että unionin olisi puolustettava kaikkia SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja yhtä päättäväisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti käytettävissä olevia välineitä, joilla voidaan puuttua selvään vaaraan, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja, ja käyttämään erityisesti nopeutettuja rikkomusmenettelyjä, välitoimihakemuksia unionin tuomioistuimessa ja unionin tuomioistuimen tuomioiden laiminlyöntikanteita; muistuttaa oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen merkityksestä ja on tyytyväinen päätökseen käynnistää sen soveltaminen Unkariin, vaikka tämä tapahtuikin pitkällä viiveellä ja rajoitetusti; kehottaa komissiota ryhtymään asetuksen nojalla välittömiin toimiin muiden oikeusvaltioperiaatteen rikkomisten suhteen, erityisesti kun ne koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja muita perusteita, jotka mainitaan komission Unkarille 19. marraskuuta 2021 osoittamassa kirjeessä; korostaa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen soveltaminen täydentää SEU 7 artiklan mukaista menettelyä, asetusta sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa ja se on ollut täytäntöönpanokelpoinen tammikuusta 2021 lähtien, ja kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; panee merkille riskin elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten varojen väärinkäytöstä ja toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen pidättyä hyväksymästä Unkarin suunnitelmaa, kunnes maa on noudattanut täysimääräisesti kaikkia eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisia suosituksia oikeusvaltioperiaatetta koskevissa kysymyksissä ja kunnes se on pannut täytäntöön kaikki asiaankuuluvat unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot; odottaa, että komissio poistaa kaikki koheesiopolitiikan ohjelmiin liittyvät riskit, jotka edistävät EU:n varojen väärinkäyttöä tai oikeusvaltioperiaatteen rikkomista, ennen kumppanuussopimusten ja koheesiopolitiikan ohjelmien hyväksymistä; kehottaa komissiota soveltamaan tiukemmin yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta (28) ja varainhoitoasetusta (29), jotta voidaan puuttua poliittisesti motivoituneeseen EU:n varojen väärinkäyttöön; katsoo, että näiden välineiden soveltaminen SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen suojelemiseksi on entistä kiireellisempää nyt, kun Venäjän sota Ukrainaa vastaan ja Venäjän EU:n vastaiset toimet uhkaavat näitä arvoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota varmistamaan ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen 5 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, että EU:n varojen lopullisilta saajilta tai edunsaajilta ei viedä näitä varoja siinä tapauksessa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevan ehdollisuusmekanismin mukaisia seuraamuksia sovelletaan; kehottaa komissiota etsimään tapoja jakaa EU:n varoja paikallishallinnon ja kansalaisjärjestöjen kautta, jos asianomaisen maan hallitus ei tee yhteistyötä oikeusvaltioperiaatteen täytäntöönpanon puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota tukemaan Unkarissa riippumatonta kansalaisyhteiskuntaa, joka suojelee SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja, erityisesti käyttämällä kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa; kehottaa jälleen komissiota hyväksymään kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelemiseksi ja kehittämiseksi unionissa kattavan strategian, jossa yhdistetään kaikki olemassa olevat välineet ja esitetään joukko konkreettisia toimenpiteitä, joilla suojellaan ja vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jälleen komissiota ja neuvostoa aloittamaan välittömästi parlamentin kanssa neuvottelut demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta EU:n järjestelmästä, joka toteutettaisiin toimielinten välisenä sopimuksena ja johon kuuluisi EU:n toimielinten välinen pysyvä toimintapoliittinen sykli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisinä Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmiä ja erityisesti niitä, jotka sisältyvät ehdotukseen nro 25 oikeusvaltioperiaatteesta, demokraattisista arvoista ja eurooppalaisesta identiteetistä, ja toistaa, että on vahvistettava menettelyä unionin perustana olevien arvojen suojaamiseksi ja selvennettävä perusarvojen loukkaamisen määrittämistä ja seurauksia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 66.

(2)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 91.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0204.

(4)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 218.

(5)  Tuomio 24.6.2019, Euroopan komissio v. Puolan tasavalta, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, 42 kohta.

(6)  Unionin tuomioistuimen lausunto, 18.12.2014, SEUT 218 artiklan 11 kohdan nojalla annettu lausunto, 2/13, ECLI: EU: C: 2014: 2454, 168 kohta.

(7)  Unionin tuomioistuimen tuomio 27.2.2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses v. Tribunal de Contas, C-64/16, EU:C:2018:117, 32 kohta.

(8)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(9)  EUVL C 282, 26.8.2020, s. 107.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16. joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(11)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

(12)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1.

(13)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

(14)  EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29.

(15)  EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36.

(16)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(17)  Kyseisillä säännöksillä asetetaan tietyn kynnyksen ylittävän määrän suoraa tai välillistä ulkomaista tukea saaville tietynlaisille kansalaisjärjestöille rekisteröintiin, ilmoittamiseen ja julkistamiseen liittyviä velvoitteita ja säädetään mahdollisuudesta määrätä seuraamuksia kyseiset velvoitteet laiminlyöville järjestöille.

(18)  EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22.

(19)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(20)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

(21)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(22)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(23)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(24)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60.

(25)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1601, annettu 22. syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 80).

(26)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98.

(27)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96.

(28)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(29)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

| 5.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntö ja rahoitus ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 15. syyskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

(2023/C 125/29)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate, jonka mukaan unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate, jonka mukaan unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistetaan oikeus sukupuolten tasa-arvoon kaikilla aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistetaan oikeus sukupuolten tasa-arvoon kaikilla aloilla.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Joustavuuden lisäämiseksi ja tutkimuksen vapauden edistämiseksi Euroopan tason poliittisten säätiöiden yhteydessä olisi tunnustettava eritasoiset kytkökset ja ”tutkimuskumppanien” luokka. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Joustavuuden lisäämiseksi ja tutkimuksen vapauden edistämiseksi Euroopan tason poliittisten säätiöiden yhteydessä olisi tunnustettava eritasoiset kytkökset ja ”tutkimuskumppanien” luokka.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Euroopan tason poliittisille puolueille ja niitä lähellä oleville Euroopan tason poliittisille säätiöille myönnetyn eurooppalaisen oikeudellisen aseman olisi taattava niille oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema
  ei
  oikeuta niitä asettamaan ehdokkaita kansallisissa tai Euroopan parlamentin
  vaaleissa
  . Nämä tai vastaavat oikeudet kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Euroopan tason poliittisille puolueille ja niitä lähellä oleville Euroopan tason poliittisille säätiöille myönnetyn eurooppalaisen oikeudellisen aseman olisi taattava niille oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema
  ei
  oikeuta niitä asettamaan ehdokkaita kansallisissa tai Euroopan parlamentin
  vaaleissa
  . Nämä tai vastaavat oikeudet kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| (23) | Euroopan tason poliittisille puolueille ja niitä lähellä oleville Euroopan tason poliittisille säätiöille myönnetyn eurooppalaisen oikeudellisen aseman olisi taattava niille oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema
  eivät
  oikeuta niitä asettamaan ehdokkaita kansallisissa
  vaaleissa
  tai Euroopan parlamentin
  vaalien kansallisissa tai alueellisissa vaalipiireissä
  . Nämä tai vastaavat oikeudet kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

(23)

Euroopan tason poliittisille puolueille ja niitä lähellä oleville Euroopan tason poliittisille säätiöille myönnetyn eurooppalaisen oikeudellisen aseman olisi taattava niille oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen oikeuskelpoisuus ja oikeudellisesti tunnustettu asema
  eivät
  oikeuta niitä asettamaan ehdokkaita kansallisissa
  vaaleissa
  tai Euroopan parlamentin
  vaalien kansallisissa tai alueellisissa vaalipiireissä
  . Nämä tai vastaavat oikeudet kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Euroopan tason poliittisten puolueiden
  ja
  niiden jäsenpuolueiden olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromisessa politiikan alalla. Jos Euroopan tason poliittiset puolueet haluavat saada Euroopan unionin rahoitusta, niillä olisi oltava sisäiset säännöt, joilla edistetään sukupuolten
  tasapuolista edustusta
  , ja
  niiden
  olisi oltava avoimia jäsenpuolueidensa sukupuolijakaumasta. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi esitettävä näyttöä sukupuolten
  tasapuolista edustusta
  koskevista toimintaperiaatteistaan Euroopan parlamentin jäsenehdokkaiden ja jäsenten osalta. Euroopan tason poliittisia puolueita kannustetaan myös antamaan tietoja jäsenpuolueidensa osallistavuudesta ja vähemmistöjen edustuksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Euroopan tason poliittisten puolueiden
  ja
  niiden jäsenpuolueiden olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromisessa politiikan alalla. Jos Euroopan tason poliittiset puolueet haluavat saada Euroopan unionin rahoitusta, niillä olisi oltava sisäiset säännöt, joilla edistetään sukupuolten
  tasapuolista edustusta
  , ja
  niiden
  olisi oltava avoimia jäsenpuolueidensa sukupuolijakaumasta. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi esitettävä näyttöä sukupuolten
  tasapuolista edustusta
  koskevista toimintaperiaatteistaan Euroopan parlamentin jäsenehdokkaiden ja jäsenten osalta. Euroopan tason poliittisia puolueita kannustetaan myös antamaan tietoja jäsenpuolueidensa osallistavuudesta ja vähemmistöjen edustuksesta.

| (30) | Euroopan tason poliittisten puolueiden, niiden jäsenpuolueiden ja
  Euroopan tason poliittisten säätiöiden
  olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromisessa politiikan alalla. Jos Euroopan tason poliittiset puolueet
  ja Euroopan tason poliittiset säätiöt
  haluavat saada Euroopan unionin rahoitusta, niillä olisi oltava sisäiset säännöt, joilla edistetään sukupuolten
  tasa-arvoa, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvosuunnitelma ja menettelysäännöt seksuaalisen häirinnän ja sukupuoleen perustuvan häirinnän ehkäisemiseksi
  ,
  havaitsemiseksi
  ja
  torjumiseksi.
  Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi
  lisäksi oltava avoimia jäsenpuolueidensa sukupuolijakaumasta ja
  esitettävä näyttöä
  jäsenpuolueidensa sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta
  Euroopan parlamentin jäsenehdokkaiden ja jäsenten osalta.
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden olisi myös esitettävä näyttöä sukupuolten tasa-arvoa koskevista toimintaperiaatteistaan vuosikertomuksen muodossa
  . Euroopan tason poliittisia puolueita kannustetaan myös antamaan tietoja jäsenpuolueidensa osallistavuudesta ja vähemmistöjen edustuksesta. |
| --- | --- |

(30)

Euroopan tason poliittisten puolueiden, niiden jäsenpuolueiden ja
  Euroopan tason poliittisten säätiöiden
  olisi näytettävä esimerkkiä sukupuolten välisen kuilun umpeen kuromisessa politiikan alalla. Jos Euroopan tason poliittiset puolueet
  ja Euroopan tason poliittiset säätiöt
  haluavat saada Euroopan unionin rahoitusta, niillä olisi oltava sisäiset säännöt, joilla edistetään sukupuolten
  tasa-arvoa, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvosuunnitelma ja menettelysäännöt seksuaalisen häirinnän ja sukupuoleen perustuvan häirinnän ehkäisemiseksi
  ,
  havaitsemiseksi
  ja
  torjumiseksi.
  Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi
  lisäksi oltava avoimia jäsenpuolueidensa sukupuolijakaumasta ja
  esitettävä näyttöä
  jäsenpuolueidensa sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta
  Euroopan parlamentin jäsenehdokkaiden ja jäsenten osalta.
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden olisi myös esitettävä näyttöä sukupuolten tasa-arvoa koskevista toimintaperiaatteistaan vuosikertomuksen muodossa
  . Euroopan tason poliittisia puolueita kannustetaan myös antamaan tietoja jäsenpuolueidensa osallistavuudesta ja vähemmistöjen edustuksesta.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1141/2014 hyväksytään Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille ainoastaan kahdenlaiset tulot Euroopan unionin talousarviosta myönnettävien rahoitusosuuksien lisäksi eli jäsenten suorittamat maksut ja lahjoitukset. Tietyt omasta taloudellisesta toiminnasta syntyvät tulonlähteet (esimerkiksi julkaisujen myynnistä tai
  konferenssimaksuista
  ) jäävät näiden kahden luokan ulkopuolelle, mikä aiheuttaa kirjanpitoon ja läpinäkyvyyteen liittyviä ongelmia. Sen vuoksi olisi luotava kolmas tuloluokka (”omat varat”). Omien varojen osuus Euroopan tason
  poliittisten puolueiden
  tai
  säätiöiden
  kokonaistalousarviosta olisi rajattava
  5
  prosenttiin, jotta
  vältetään sen kasvaminen kohtuuttomaksi
  suhteessa näiden yhteisöjen kokonaistalousarvioon. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1141/2014 hyväksytään Euroopan tason poliittisille puolueille ja säätiöille ainoastaan kahdenlaiset tulot Euroopan unionin talousarviosta myönnettävien rahoitusosuuksien lisäksi eli jäsenten suorittamat maksut ja lahjoitukset. Tietyt omasta taloudellisesta toiminnasta syntyvät tulonlähteet (esimerkiksi julkaisujen myynnistä tai
  konferenssimaksuista
  ) jäävät näiden kahden luokan ulkopuolelle, mikä aiheuttaa kirjanpitoon ja läpinäkyvyyteen liittyviä ongelmia. Sen vuoksi olisi luotava kolmas tuloluokka (”omat varat”). Omien varojen osuus Euroopan tason
  poliittisten puolueiden
  tai
  säätiöiden
  kokonaistalousarviosta olisi rajattava
  5
  prosenttiin, jotta
  vältetään sen kasvaminen kohtuuttomaksi
  suhteessa näiden yhteisöjen kokonaistalousarvioon.

| (38) | Asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1141/2014 hyväksytään Euroopan tason poliittisille puolueille ja
  Euroopan tason poliittisille
  säätiöille ainoastaan kahdenlaiset tulot Euroopan unionin talousarviosta myönnettävien rahoitusosuuksien lisäksi eli jäsenten suorittamat maksut
  tai yhdistysmaksut
  ja lahjoitukset. Tietyt omasta taloudellisesta toiminnasta syntyvät tulonlähteet (esimerkiksi julkaisujen myynnistä tai
  konferenssi- tai työpajamaksuista
  ) jäävät näiden kahden luokan ulkopuolelle, mikä aiheuttaa kirjanpitoon ja läpinäkyvyyteen liittyviä ongelmia. Sen vuoksi olisi luotava kolmas tuloluokka (”
  täydentävät
  omat varat”).
  Täydentävien
  omien varojen osuus Euroopan tason
  poliittisen puolueen
  tai
  Euroopan tason poliittisen säätiön
  kokonaistalousarviosta olisi rajattava
  10
   prosenttiin
  maksuista ja yhdistysmaksuista saatavasta määrästä
  , jotta
  se pysyy oikeassa
  suhteessa näiden yhteisöjen kokonaistalousarvioon. |
| --- | --- |

(38)

Asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1141/2014 hyväksytään Euroopan tason poliittisille puolueille ja
  Euroopan tason poliittisille
  säätiöille ainoastaan kahdenlaiset tulot Euroopan unionin talousarviosta myönnettävien rahoitusosuuksien lisäksi eli jäsenten suorittamat maksut
  tai yhdistysmaksut
  ja lahjoitukset. Tietyt omasta taloudellisesta toiminnasta syntyvät tulonlähteet (esimerkiksi julkaisujen myynnistä tai
  konferenssi- tai työpajamaksuista
  ) jäävät näiden kahden luokan ulkopuolelle, mikä aiheuttaa kirjanpitoon ja läpinäkyvyyteen liittyviä ongelmia. Sen vuoksi olisi luotava kolmas tuloluokka (”
  täydentävät
  omat varat”).
  Täydentävien
  omien varojen osuus Euroopan tason
  poliittisen puolueen
  tai
  Euroopan tason poliittisen säätiön
  kokonaistalousarviosta olisi rajattava
  10
   prosenttiin
  maksuista ja yhdistysmaksuista saatavasta määrästä
  , jotta
  se pysyy oikeassa
  suhteessa näiden yhteisöjen kokonaistalousarvioon.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Euroopan tason poliittisilla puolueilla olisi oltava oikeus käyttää rahoitustaan rajat ylittävään poliittiseen kampanjointiin. Puolueiden ja ehdokkaiden vaalikulujen rahoittamista ja rajoittamista tällaisissa kampanjoissa olisi säänneltävä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Euroopan tason poliittisilla puolueilla olisi oltava oikeus käyttää rahoitustaan rajat ylittävään poliittiseen kampanjointiin. Puolueiden ja ehdokkaiden vaalikulujen rahoittamista ja rajoittamista tällaisissa kampanjoissa olisi säänneltävä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| (39) | Tavoittaakseen jäsenensä ja vaalipiirinsä eri puolilla unionia
  Euroopan tason poliittisilla puolueilla olisi oltava oikeus käyttää rahoitustaan rajat ylittävään poliittiseen kampanjointiin
  , kuten kansanäänestyskampanjointiin ja Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä toteutettavaan kampanjointiin, myös laatimalla ja tekemällä tunnetuksi unionin laajuisia ehdokaslistoja tällaisissa vaaleissa
  . Puolueiden ja ehdokkaiden vaalikulujen rahoittamista ja rajoittamista tällaisissa kampanjoissa olisi säänneltävä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Tavoittaakseen jäsenensä ja vaalipiirinsä eri puolilla unionia
  Euroopan tason poliittisilla puolueilla olisi oltava oikeus käyttää rahoitustaan rajat ylittävään poliittiseen kampanjointiin
  , kuten kansanäänestyskampanjointiin ja Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä toteutettavaan kampanjointiin, myös laatimalla ja tekemällä tunnetuksi unionin laajuisia ehdokaslistoja tällaisissa vaaleissa
  . Puolueiden ja ehdokkaiden vaalikulujen rahoittamista ja rajoittamista tällaisissa kampanjoissa olisi säänneltävä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Euroopan tason poliittiset puolueet eivät saisi
  rahoittaa suoraan eivätkä välillisesti muita poliittisia puolueita
  eivätkä varsinkaan
  kansallisia puolueita eivätkä ehdokkaita
  .
  Euroopan tason poliittiset säätiöt eivät saisi rahoittaa suoraan eivätkä välillisesti Euroopan tason poliittisia puolueita eivätkä kansallisia puolueita eivätkä ehdokkaita
  . Välillistä rahoitusta koskeva kielto ei kuitenkaan saisi estää Euroopan tason poliittisia puolueita tukemasta julkisesti unionissa olevia jäsenpuolueitaan ja toimimasta niiden kanssa unionin kannalta tärkeissä kysymyksissä
  tai
  tukemasta yhteistä etua koskevaa poliittista toimintaa, jotta ne voivat täyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tehtävänsä. Lisäksi Euroopan tason poliittiset puolueet
  ja niitä lähellä olevat Euroopan tason poliittiset säätiöt
  saisivat rahoittaa ainoastaan sellaisiin kansallisiin kansanäänestyskampanjoihin liittyviä toimia, joissa on kyse
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta
  . Nämä periaatteet perustuvat Nizzan sopimuksen päätösasiakirjaan liitettyyn julistukseen N:o 11 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 191 artiklasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Euroopan tason poliittiset puolueet eivät saisi
  rahoittaa suoraan eivätkä välillisesti muita poliittisia puolueita
  eivätkä varsinkaan
  kansallisia puolueita eivätkä ehdokkaita
  .
  Euroopan tason poliittiset säätiöt eivät saisi rahoittaa suoraan eivätkä välillisesti Euroopan tason poliittisia puolueita eivätkä kansallisia puolueita eivätkä ehdokkaita
  . Välillistä rahoitusta koskeva kielto ei kuitenkaan saisi estää Euroopan tason poliittisia puolueita tukemasta julkisesti unionissa olevia jäsenpuolueitaan ja toimimasta niiden kanssa unionin kannalta tärkeissä kysymyksissä
  tai
  tukemasta yhteistä etua koskevaa poliittista toimintaa, jotta ne voivat täyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tehtävänsä. Lisäksi Euroopan tason poliittiset puolueet
  ja niitä lähellä olevat Euroopan tason poliittiset säätiöt
  saisivat rahoittaa ainoastaan sellaisiin kansallisiin kansanäänestyskampanjoihin liittyviä toimia, joissa on kyse
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta
  . Nämä periaatteet perustuvat Nizzan sopimuksen päätösasiakirjaan liitettyyn julistukseen N:o 11 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 191 artiklasta.

| (41) | Euroopan tason poliittiset puolueet
  ja Euroopan tason poliittiset säätiöt
  eivät saisi
  käyttää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta saatua rahoitusta muiden poliittisten yhteisöjen
  eivätkä varsinkaan
  kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden suoraan tai välilliseen rahoittamiseen
  . Välillistä rahoitusta koskeva kielto ei kuitenkaan saisi estää Euroopan tason poliittisia puolueita
  tai Euroopan tason poliittisia säätiöitä
  tukemasta julkisesti unionissa olevia jäsenpuolueitaan
  tai jäsenjärjestöjään
  ja toimimasta niiden kanssa unionin kannalta tärkeissä kysymyksissä, tukemasta yhteistä etua koskevaa poliittista toimintaa
  tai osallistumasta koulutustoimintaan
  , jotta ne voivat täyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tehtävänsä
  ja toimia eurooppalaisen kansan (demos) vahvistamiseksi
  .
  Välillistä rahoitusta koskeva kielto ei saisi estää poliittisten puolueiden edustajien ja henkilöstön eikä mahdollisesti poliittisesti aktiivisten henkilöiden osallistumista Euroopan tason poliittisten säätiöiden tapahtumiin. Euroopan tason poliittisten säätiöiden ei kuitenkaan pitäisi osallistua poliittisten ehdokkaiden kouluttamiseen kansallisia vaaleja tai Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana.
  Lisäksi Euroopan tason poliittiset puolueet saisivat rahoittaa ainoastaan sellaisiin kansallisiin kansanäänestyskampanjoihin liittyviä toimia, joissa on kyse
  suoraan unioniin liittyvistä asioista
  . Nämä periaatteet perustuvat Nizzan sopimuksen päätösasiakirjaan liitettyyn julistukseen N:o 11 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 191 artiklasta. |
| --- | --- |

(41)

Euroopan tason poliittiset puolueet
  ja Euroopan tason poliittiset säätiöt
  eivät saisi
  käyttää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta saatua rahoitusta muiden poliittisten yhteisöjen
  eivätkä varsinkaan
  kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden suoraan tai välilliseen rahoittamiseen
  . Välillistä rahoitusta koskeva kielto ei kuitenkaan saisi estää Euroopan tason poliittisia puolueita
  tai Euroopan tason poliittisia säätiöitä
  tukemasta julkisesti unionissa olevia jäsenpuolueitaan
  tai jäsenjärjestöjään
  ja toimimasta niiden kanssa unionin kannalta tärkeissä kysymyksissä, tukemasta yhteistä etua koskevaa poliittista toimintaa
  tai osallistumasta koulutustoimintaan
  , jotta ne voivat täyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tehtävänsä
  ja toimia eurooppalaisen kansan (demos) vahvistamiseksi
  .
  Välillistä rahoitusta koskeva kielto ei saisi estää poliittisten puolueiden edustajien ja henkilöstön eikä mahdollisesti poliittisesti aktiivisten henkilöiden osallistumista Euroopan tason poliittisten säätiöiden tapahtumiin. Euroopan tason poliittisten säätiöiden ei kuitenkaan pitäisi osallistua poliittisten ehdokkaiden kouluttamiseen kansallisia vaaleja tai Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana.
  Lisäksi Euroopan tason poliittiset puolueet saisivat rahoittaa ainoastaan sellaisiin kansallisiin kansanäänestyskampanjoihin liittyviä toimia, joissa on kyse
  suoraan unioniin liittyvistä asioista
  . Nämä periaatteet perustuvat Nizzan sopimuksen päätösasiakirjaan liitettyyn julistukseen N:o 11 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 191 artiklasta.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | On tarpeen perustaa yhteinen tietorekisteri Euroopan tason poliittisten puolueiden ilmoittamia tietoja varten. Koska vastuuviranomaisella on erityinen rooli tämän asetuksen täytäntöönpanossa, sen olisi perustettava tällainen tietorekisteri ja hallinnoitava sitä osana Euroopan tason poliittisten puolueiden rekisteriä. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi toimitettava tietorekisteriin sisällytettävät tiedot vastuuviranomaiselle vakiomuodossa, ja menettely voidaan automatisoida. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi asetettava vastuuviranomaisen tietorekisteriin saataville tiedot, jotka mahdollistavat poliittisen mainonnan laajemman asiayhteyden ja
  tavoitteiden ymmärtämisen
  . Tietyn kampanjan yhteydessä poliittiseen mainontaan osoitettua rahamäärää koskeva tieto, joka sisällytetään tietorekisteriin, voi perustua
  arvioituun rahoituksen määrään
  . Tietorekisterissä ilmoitettavat määrät sisältävät tiettyihin tarkoituksiin tehdyt lahjoitukset
  tai
  luontoisedut. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

On tarpeen perustaa yhteinen tietorekisteri Euroopan tason poliittisten puolueiden ilmoittamia tietoja varten. Koska vastuuviranomaisella on erityinen rooli tämän asetuksen täytäntöönpanossa, sen olisi perustettava tällainen tietorekisteri ja hallinnoitava sitä osana Euroopan tason poliittisten puolueiden rekisteriä. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi toimitettava tietorekisteriin sisällytettävät tiedot vastuuviranomaiselle vakiomuodossa, ja menettely voidaan automatisoida. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi asetettava vastuuviranomaisen tietorekisteriin saataville tiedot, jotka mahdollistavat poliittisen mainonnan laajemman asiayhteyden ja
  tavoitteiden ymmärtämisen
  . Tietyn kampanjan yhteydessä poliittiseen mainontaan osoitettua rahamäärää koskeva tieto, joka sisällytetään tietorekisteriin, voi perustua
  arvioituun rahoituksen määrään
  . Tietorekisterissä ilmoitettavat määrät sisältävät tiettyihin tarkoituksiin tehdyt lahjoitukset
  tai
  luontoisedut.

| (50) | On tarpeen perustaa yhteinen tietorekisteri Euroopan tason poliittisten puolueiden ilmoittamia tietoja varten. Koska vastuuviranomaisella on erityinen rooli tämän asetuksen täytäntöönpanossa, sen olisi perustettava tällainen tietorekisteri ja hallinnoitava sitä osana Euroopan tason poliittisten puolueiden rekisteriä. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi toimitettava tietorekisteriin sisällytettävät tiedot vastuuviranomaiselle vakiomuodossa, ja menettely voidaan automatisoida. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi asetettava vastuuviranomaisen tietorekisteriin saataville tiedot, jotka mahdollistavat
  sen, että kansalaiset ymmärtävät
  poliittisen mainonnan laajemman asiayhteyden ja
  tavoitteet
  . Tietyn kampanjan yhteydessä poliittiseen mainontaan osoitettua rahamäärää koskeva tieto, joka sisällytetään tietorekisteriin, voi perustua
  realistiseen arvioon rahoituksesta ja todellisiin määriin, kun ne ovat tiedossa
  . Tietorekisterissä ilmoitettavat määrät sisältävät tiettyihin tarkoituksiin tehdyt lahjoitukset, luontoisedut
  , maksut, yhdistysmaksut ja täydentävät omat varat
  . |
| --- | --- |

(50)

On tarpeen perustaa yhteinen tietorekisteri Euroopan tason poliittisten puolueiden ilmoittamia tietoja varten. Koska vastuuviranomaisella on erityinen rooli tämän asetuksen täytäntöönpanossa, sen olisi perustettava tällainen tietorekisteri ja hallinnoitava sitä osana Euroopan tason poliittisten puolueiden rekisteriä. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi toimitettava tietorekisteriin sisällytettävät tiedot vastuuviranomaiselle vakiomuodossa, ja menettely voidaan automatisoida. Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi asetettava vastuuviranomaisen tietorekisteriin saataville tiedot, jotka mahdollistavat
  sen, että kansalaiset ymmärtävät
  poliittisen mainonnan laajemman asiayhteyden ja
  tavoitteet
  . Tietyn kampanjan yhteydessä poliittiseen mainontaan osoitettua rahamäärää koskeva tieto, joka sisällytetään tietorekisteriin, voi perustua
  realistiseen arvioon rahoituksesta ja todellisiin määriin, kun ne ovat tiedossa
  . Tietorekisterissä ilmoitettavat määrät sisältävät tiettyihin tarkoituksiin tehdyt lahjoitukset, luontoisedut
  , maksut, yhdistysmaksut ja täydentävät omat varat
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä yhteyspiste, joka vastaa Euroopan tason koordinoinnista. Näille yhteyspisteille olisi annettava riittävät resurssit, jotta ne kykenevät varmistamaan tehokkaan koordinoinnin, myös kysymyksissä, jotka liittyvät poliittisen mainonnan valvontaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä yhteyspiste, joka vastaa Euroopan tason koordinoinnista. Näille yhteyspisteille olisi annettava riittävät resurssit, jotta ne kykenevät varmistamaan tehokkaan koordinoinnin, myös kysymyksissä, jotka liittyvät poliittisen mainonnan valvontaan.

| (61) | Tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä yhteyspiste, joka vastaa Euroopan tason koordinoinnista. Näille yhteyspisteille olisi annettava riittävät resurssit, jotta ne kykenevät varmistamaan tehokkaan koordinoinnin, myös kysymyksissä, jotka liittyvät poliittisen mainonnan valvontaan.
  Vastuuviranomaisen olisi kutsuttava jäsenvaltioiden nimeämät yhteyspisteet säännöllisesti koolle vaihtamaan parhaita käytäntöjä yhteistä etua koskevista asioista. |
| --- | --- |

(61)

Tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä yhteyspiste, joka vastaa Euroopan tason koordinoinnista. Näille yhteyspisteille olisi annettava riittävät resurssit, jotta ne kykenevät varmistamaan tehokkaan koordinoinnin, myös kysymyksissä, jotka liittyvät poliittisen mainonnan valvontaan.
  Vastuuviranomaisen olisi kutsuttava jäsenvaltioiden nimeämät yhteyspisteet säännöllisesti koolle vaihtamaan parhaita käytäntöjä yhteistä etua koskevista asioista.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | se on tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

se on tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti;

| b) | se on tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion
  tai sellaisen Euroopan neuvostoon kuuluvan kolmannen maan, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen,
  oikeusjärjestyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

se on tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion
  tai sellaisen Euroopan neuvostoon kuuluvan kolmannen maan, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen,
  oikeusjärjestyksen mukaisesti;

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | ”Euroopan tason poliittisella puolueella” poliittista liittoa, joka pyrkii poliittisiin päämääriin 
  ja
  tavoittelee näitä päämääriä koko unionissa ja jonka 7 artiklassa tarkoitettu Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ”vastuuviranomainen”, on rekisteröinyt tämän asetuksen mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

”Euroopan tason poliittisella puolueella” poliittista liittoa, joka pyrkii poliittisiin päämääriin 
  ja
  tavoittelee näitä päämääriä koko unionissa ja jonka 7 artiklassa tarkoitettu Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ”vastuuviranomainen”, on rekisteröinyt tämän asetuksen mukaisesti;

| (3) | ”Euroopan tason poliittisella puolueella” poliittista liittoa, joka pyrkii poliittisiin päämääriin
  , joka
  tavoittelee näitä päämääriä koko unionissa
  , jonka jäsenpuolueiden enemmistö on joko tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti ja niiden kotipaikka on Euroopan unionissa
  ja jonka 7 artiklassa tarkoitettu Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ”vastuuviranomainen”, on rekisteröinyt tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

(3)

”Euroopan tason poliittisella puolueella” poliittista liittoa, joka pyrkii poliittisiin päämääriin
  , joka
  tavoittelee näitä päämääriä koko unionissa
  , jonka jäsenpuolueiden enemmistö on joko tunnustettu tai perustettu vähintään yhden jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti ja niiden kotipaikka on Euroopan unionissa
  ja jonka 7 artiklassa tarkoitettu Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä vastaava viranomainen, jäljempänä ”vastuuviranomainen”, on rekisteröinyt tämän asetuksen mukaisesti;

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | ”lahjoituksella”
  käteistä rahaa tai
  mitä tahansa luontoissuoritusta, tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, lukuun ottamatta
  jäsenten suorittamia
  maksuja ja yksityishenkilöiden vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa; |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

”lahjoituksella”
  käteistä rahaa tai
  mitä tahansa luontoissuoritusta, tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, lukuun ottamatta
  jäsenten suorittamia
  maksuja ja yksityishenkilöiden vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa;

| (7) | ”lahjoituksella” mitä tahansa
  maksusuoritusta,
  luontoissuoritusta, tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, lukuun ottamatta maksuja
  , yhdistysmaksuja, täydentäviä omia varoja
  ja yksityishenkilöiden vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa; |
| --- | --- |

(7)

”lahjoituksella” mitä tahansa
  maksusuoritusta,
  luontoissuoritusta, tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, lukuun ottamatta maksuja
  , yhdistysmaksuja, täydentäviä omia varoja
  ja yksityishenkilöiden vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa;

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | ”
  jäsenten suorittamalla
  maksulla”
  käteismaksua
  , mukaan lukien jäsenmaksut, tai mitä tahansa luontoissuoritusta tai mitä tahansa tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle ja jonka joku Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön jäsen suorittaa tälle puolueelle tai säätiölle, lukuun ottamatta yksittäisten jäsenten vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa; |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

”
  jäsenten suorittamalla
  maksulla”
  käteismaksua
  , mukaan lukien jäsenmaksut, tai mitä tahansa luontoissuoritusta tai mitä tahansa tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle ja jonka joku Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön jäsen suorittaa tälle puolueelle tai säätiölle, lukuun ottamatta yksittäisten jäsenten vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa;

| (8) | ”maksulla”
  mitä tahansa maksusuoritusta, lukuun ottamatta rahoitusosuuksia, joiden on selvästi ilmoitettu olevan peräisin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta
  , mukaan lukien jäsenmaksut, tai mitä tahansa luontoissuoritusta tai mitä tahansa tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle ja jonka joku Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön jäsen
  , jonka kotipaikka tai asuinpaikka sijaitsee unionissa,
  suorittaa tälle puolueelle tai säätiölle, lukuun ottamatta yksittäisten jäsenten vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa; |
| --- | --- |

(8)

”maksulla”
  mitä tahansa maksusuoritusta, lukuun ottamatta rahoitusosuuksia, joiden on selvästi ilmoitettu olevan peräisin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta
  , mukaan lukien jäsenmaksut, tai mitä tahansa luontoissuoritusta tai mitä tahansa tavaroiden, palvelujen (mukaan lukien lainat) tai urakoiden tarjoamista markkina-arvoa edullisemmin ja mitä tahansa muuta liiketointa, joka tuo taloudellista etua asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle ja jonka joku Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön jäsen
  , jonka kotipaikka tai asuinpaikka sijaitsee unionissa,
  suorittaa tälle puolueelle tai säätiölle, lukuun ottamatta yksittäisten jäsenten vapaaehtoista tavanomaista poliittista toimintaa;

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 8 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | ”yhdistysmaksuilla” mitä tahansa maksusuoritusta, jonka jokin Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön sellainen jäsenpuolue tai jäsenjärjestö maksaa Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, jonka kotipaikka on sellaisessa Euroopan neuvostoon kuuluvassa kolmannessa maassa, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen; |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | ”omilla varoilla” oman taloudellisen toiminnan tuottamia tuloja esimerkiksi
  konferenssimaksuista ja
  julkaisujen myynnistä; |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

”omilla varoilla” oman taloudellisen toiminnan tuottamia tuloja esimerkiksi
  konferenssimaksuista ja
  julkaisujen myynnistä;

| (9) | ”
  täydentävillä
  omilla varoilla” oman taloudellisen toiminnan tuottamia tuloja esimerkiksi
  muiden poliittisten yhteisöjen kanssa toteutettavista yhteisistä toimista,
  julkaisujen myynnistä
  , konferenssien tai työpajojen osallistumismaksuista tai muista poliittiseen toimintaan suoraan liittyvistä toimista
  ; |
| --- | --- |

(9)

”
  täydentävillä
  omilla varoilla” oman taloudellisen toiminnan tuottamia tuloja esimerkiksi
  muiden poliittisten yhteisöjen kanssa toteutettavista yhteisistä toimista,
  julkaisujen myynnistä
  , konferenssien tai työpajojen osallistumismaksuista tai muista poliittiseen toimintaan suoraan liittyvistä toimista
  ;

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | ”välillisellä rahoituksella” rahoitusta, josta jäsenpuolue saa taloudellista etua, vaikka varoja ei siirretä suoraan; tähän olisi luettava tapaukset, joissa jäsenpuolue voi välttää menoja, joita sille olisi muutoin aiheutunut
  muista kuin yhteisen edun mukaisista poliittisista toimista
  , jotka on järjestetty yksinomaan sen omaksi hyödyksi; |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

”välillisellä rahoituksella” rahoitusta, josta jäsenpuolue saa taloudellista etua, vaikka varoja ei siirretä suoraan; tähän olisi luettava tapaukset, joissa jäsenpuolue voi välttää menoja, joita sille olisi muutoin aiheutunut
  muista kuin yhteisen edun mukaisista poliittisista toimista
  , jotka on järjestetty yksinomaan sen omaksi hyödyksi;

| (10) | ”välillisellä rahoituksella” rahoitusta, josta jäsenpuolue saa taloudellista etua, vaikka varoja ei siirretä suoraan; tähän olisi luettava tapaukset, joissa jäsenpuolue voi välttää menoja, joita sille olisi muutoin aiheutunut
  toimista, jotka eivät ole muiden poliittisten yhteisöjen kanssa toteutettavia yhteisrahoitettuja ja unionin toimialojen kannalta tärkeitä kysymyksiä koskevia yhteisiä toimia
  ,
  , ja
  jotka on järjestetty yksinomaan sen omaksi hyödyksi; |
| --- | --- |

(10)

”välillisellä rahoituksella” rahoitusta, josta jäsenpuolue saa taloudellista etua, vaikka varoja ei siirretä suoraan; tähän olisi luettava tapaukset, joissa jäsenpuolue voi välttää menoja, joita sille olisi muutoin aiheutunut
  toimista, jotka eivät ole muiden poliittisten yhteisöjen kanssa toteutettavia yhteisrahoitettuja ja unionin toimialojen kannalta tärkeitä kysymyksiä koskevia yhteisiä toimia
  ,
  , ja
  jotka on järjestetty yksinomaan sen omaksi hyödyksi;

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | ”poliittisella mainonnalla” [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 2
  kohdassa tarkoitettua mainontaa
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

”poliittisella mainonnalla” [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 2
  kohdassa tarkoitettua mainontaa
  ;

| (16) | ”poliittisella mainonnalla”
  mainontaa sellaisena kuin se on määriteltynä
  [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 2 
  alakohdassa
  ; |
| --- | --- |

(16)

”poliittisella mainonnalla”
  mainontaa sellaisena kuin se on määriteltynä
  [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 2 
  alakohdassa
  ;

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | ”poliittisella mainoksella” [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 3
  kohdassa tarkoitettua mainosta
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

”poliittisella mainoksella” [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 3
  kohdassa tarkoitettua mainosta
  ;

| (17) | ”poliittisella mainoksella”
  mainosta sellaisena kuin se on määriteltynä
  [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 3
  alakohdassa
  ; |
| --- | --- |

(17)

”poliittisella mainoksella”
  mainosta sellaisena kuin se on määriteltynä
  [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen (EU) 2022/xx 2 artiklan 3
  alakohdassa
  ;

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | ”poliittisen mainonnan palveluilla” [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen 2022/xx 2 artiklan 5
  kohdassa tarkoitettuja palveluja
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

”poliittisen mainonnan palveluilla” [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen 2022/xx 2 artiklan 5
  kohdassa tarkoitettuja palveluja
  ;

| (18) | ”poliittisen mainonnan palveluilla”
  palveluja sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä
  [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen 2022/xx 2 artiklan 5 
  alakohdassa
  ; |
| --- | --- |

(18)

”poliittisen mainonnan palveluilla”
  palveluja sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä
  [poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta annetun] asetuksen 2022/xx 2 artiklan 5 
  alakohdassa
  ;

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

| d) | se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |
| --- | --- |

d)

se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | se
  myös
  varmistaa, että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on
  unionin ulkopuolella
  , kunnioittavat vastaavia arvoja. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

se
  myös
  varmistaa, että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on
  unionin ulkopuolella
  , kunnioittavat vastaavia arvoja. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

| e) | se varmistaa, että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on
  Euroopan neuvostoon kuuluvassa kolmannessa maassa, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen
  , kunnioittavat vastaavia arvoja
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |
| --- | --- |

e)

se varmistaa, että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenpuolueet, joiden kotipaikka on
  Euroopan neuvostoon kuuluvassa kolmannessa maassa, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen
  , kunnioittavat vastaavia arvoja
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

| c) | se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen. |
| --- | --- |

c)

se kunnioittaa ohjelmassaan ja toiminnassaan unionin perustana olevia arvoja, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, ja jotka ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | se myös varmistaa, että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on
  unionin ulkopuolella
  , kunnioittavat vastaavia arvoja. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

se myös varmistaa, että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on
  unionin ulkopuolella
  , kunnioittavat vastaavia arvoja. Se antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

| d) | se myös varmistaa, että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on
  sellaisessa Euroopan neuvostoon kuuluvassa kolmannessa maassa, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen
  , kunnioittavat vastaavia arvoja
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen; |
| --- | --- |

d)

se myös varmistaa, että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on unionissa, kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa ilmaistuja arvoja ja että sen jäsenjärjestöt, joiden kotipaikka on
  sellaisessa Euroopan neuvostoon kuuluvassa kolmannessa maassa, jolla on siinä täydet oikeudet edustukseen
  , kunnioittavat vastaavia arvoja
  , ja
  se antaa
  tästä
  liitteessä I olevan mallin mukaisen kirjallisen ilmoituksen;

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | vaatimus, jonka mukaan jäsenpuolueiden on näytettävä Euroopan tason poliittisen puolueen logo selvästi näkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla, täsmentäen, että sen on sijaittava jäsenpuolueen verkkosivuston etusivun yläosassa ja yhtä näkyvästi kuin jäsenpuolueen oma logo; |

Komission teksti

Tarkistus

i)

vaatimus, jonka mukaan jäsenpuolueiden on näytettävä Euroopan tason poliittisen puolueen logo selvästi näkyvällä ja käyttäjäystävällisellä tavalla, täsmentäen, että sen on sijaittava jäsenpuolueen verkkosivuston etusivun yläosassa ja yhtä näkyvästi kuin jäsenpuolueen oma logo;

Poistetaan.

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| j) | sen sisäiset säännöt sukupuolten
  tasapuolisesta edustuksesta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

j)

sen sisäiset säännöt sukupuolten
  tasapuolisesta edustuksesta
  .

| j) | sen
  omat
  sisäiset säännöt sukupuolten
  tasa-arvosta
  . |
| --- | --- |

j)

sen
  omat
  sisäiset säännöt sukupuolten
  tasa-arvosta
  .

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla




  Logojen käyttöä, poliittisten ohjelmien julkaisemista ja sukupuolten tasapuolista edustusta koskevat läpinäkyvyysvelvoitteet





  1.
     
  Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on varmistettava, että jäsenpuolueet julkaisevat verkkosivustollaan Euroopan tason poliittisen puolueen poliittisen ohjelman ja logon. Euroopan tason poliittisen puolueen logon on oltava näkyvästi esillä jäsenpuolueen verkkosivuston etusivun yläosassa.






  2.
     
  Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen ja sen jäsenpuolueiden on julkaistava verkkosivustollaan tiedot ... päivän ...kuuta ... jälkeen toimitettavien [tämän asetuksen voimaantulopäivä] Euroopan parlamentin vaalien ehdokkaiden sukupuolijakaumasta ja ajantasaiset tiedot sukupuolten edustuksesta Euroopan parlamenttiin valittujen jäsentensä keskuudessa. Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on varmistettava, että sen jäsenpuolueet julkaisevat tällaiset tiedot omista ehdokkaistaan Euroopan parlamentin vaaleissa ja Euroopan parlamentin jäsenistään verkkosivustoillaan. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a artikla

Logojen käyttöä, poliittisten ohjelmien julkaisemista ja sukupuolten tasapuolista edustusta koskevat läpinäkyvyysvelvoitteet

1.
     
  Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on varmistettava, että jäsenpuolueet julkaisevat verkkosivustollaan Euroopan tason poliittisen puolueen poliittisen ohjelman ja logon. Euroopan tason poliittisen puolueen logon on oltava näkyvästi esillä jäsenpuolueen verkkosivuston etusivun yläosassa.

2.
     
  Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen ja sen jäsenpuolueiden on julkaistava verkkosivustollaan tiedot ... päivän ...kuuta ... jälkeen toimitettavien [tämän asetuksen voimaantulopäivä] Euroopan parlamentin vaalien ehdokkaiden sukupuolijakaumasta ja ajantasaiset tiedot sukupuolten edustuksesta Euroopan parlamenttiin valittujen jäsentensä keskuudessa. Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on varmistettava, että sen jäsenpuolueet julkaisevat tällaiset tiedot omista ehdokkaistaan Euroopan parlamentin vaaleissa ja Euroopan parlamentin jäsenistään verkkosivustoillaan.

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on toimitettava vastuuviranomaiselle tiedot jokaisesta poliittisesta mainoksesta, jota se sponsoroi tai julkaisee suoraan,
  viiden työpäivän kuluessa ensimmäisestä levityksestä,
  jotta kansalaisilla on mahdollisuus ymmärtää poliittisen mainoksen
  laajempaa asiayhteyttä
  ja
  tavoitteita
  . Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetellut tiedot. | 2.   Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on toimitettava vastuuviranomaiselle tiedot jokaisesta poliittisesta mainoksesta, jota se sponsoroi tai
  jonka se
  julkaisee suoraan, jotta kansalaisilla on mahdollisuus ymmärtää poliittisen mainoksen
  laajempi asiayhteys
  ja
  tavoitteet
  . Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetellut tiedot.
  Tiedot on toimitettava vastuuviranomaiselle helposti saatavilla olevassa muodossa selkeällä kielellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on toimitettava vastuuviranomaiselle tiedot jokaisesta poliittisesta mainoksesta, jota se sponsoroi tai julkaisee suoraan,
  viiden työpäivän kuluessa ensimmäisestä levityksestä,
  jotta kansalaisilla on mahdollisuus ymmärtää poliittisen mainoksen
  laajempaa asiayhteyttä
  ja
  tavoitteita
  . Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetellut tiedot.

2.   Kunkin Euroopan tason poliittisen puolueen on toimitettava vastuuviranomaiselle tiedot jokaisesta poliittisesta mainoksesta, jota se sponsoroi tai
  jonka se
  julkaisee suoraan, jotta kansalaisilla on mahdollisuus ymmärtää poliittisen mainoksen
  laajempi asiayhteys
  ja
  tavoitteet
  . Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetellut tiedot.
  Tiedot on toimitettava vastuuviranomaiselle helposti saatavilla olevassa muodossa selkeällä kielellä.

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Vastuuviranomainen julkaisee 2 kohdassa tarkoitetut tiedot
  välittömästi
  8 artiklassa säädetyssä tietorekisterissä.
  Tiedot on esitettävä helposti saatavilla olevassa, selvästi näkyvässä ja käyttäjäystävällisessä muodossa selkeällä kielellä. | 3.   Vastuuviranomainen julkaisee 2 kohdassa tarkoitetut tiedot
  ilman aiheetonta viivytystä
  8 artiklassa säädetyssä tietorekisterissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Vastuuviranomainen julkaisee 2 kohdassa tarkoitetut tiedot
  välittömästi
  8 artiklassa säädetyssä tietorekisterissä.
  Tiedot on esitettävä helposti saatavilla olevassa, selvästi näkyvässä ja käyttäjäystävällisessä muodossa selkeällä kielellä.

3.   Vastuuviranomainen julkaisee 2 kohdassa tarkoitetut tiedot
  ilman aiheetonta viivytystä
  8 artiklassa säädetyssä tietorekisterissä.

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 6 kohta

5 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi kansallinen sääntelyviranomainen, jolla on toimivalta valvoa 1, 2 ja 4 kohdan noudattamista, ja ilmoitettava tästä arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Tällaisten kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten on käytettävä toimivaltuuksiaan puolueettomalla ja läpinäkyvällä tavalla, ja niiden on oltava oikeudellisesti erillisiä hallituksesta sekä toiminnallisesti riippumattomia omista hallituksistaan ja kaikista muista julkisista tai yksityisistä elimistä. Vastuuviranomainen julkaisee verkkosivustollaan luettelon jäsenvaltioiden kansallisista sääntelyviranomaisista ja pitää sen ajan tasalla. Kansallisten sääntelyviranomaisten päätöksiin on sovellettava tehokkaita oikeussuojakeinoja. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että minkä tahansa asianomaisen osapuolen pyynnöstä voidaan panna vireille asianmukainen muutoksenhaku, jossa vaaditaan Euroopan tason poliittista puoluetta lopettamaan 1, 2 tai 4 kohdassa säädettyjen velvoitteiden rikkominen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi kansallinen sääntelyviranomainen, jolla on toimivalta valvoa 1, 2 ja 4 kohdan noudattamista, ja ilmoitettava tästä arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Tällaisten kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten on käytettävä toimivaltuuksiaan puolueettomalla ja läpinäkyvällä tavalla, ja niiden on oltava oikeudellisesti erillisiä hallituksesta sekä toiminnallisesti riippumattomia omista hallituksistaan ja kaikista muista julkisista tai yksityisistä elimistä. Vastuuviranomainen julkaisee verkkosivustollaan luettelon jäsenvaltioiden kansallisista sääntelyviranomaisista ja pitää sen ajan tasalla. Kansallisten sääntelyviranomaisten päätöksiin on sovellettava tehokkaita oikeussuojakeinoja. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että minkä tahansa asianomaisen osapuolen pyynnöstä voidaan panna vireille asianmukainen muutoksenhaku, jossa vaaditaan Euroopan tason poliittista puoluetta lopettamaan 1, 2 tai 4 kohdassa säädettyjen velvoitteiden rikkominen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – i a alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | sen omat sisäiset säännöt sukupuolten tasa-arvosta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

sen omat sisäiset säännöt sukupuolten tasa-arvosta.

sen omat sisäiset säännöt sukupuolten tasa-arvosta.

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 a artikla (uusi)

6 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a artikla |
| | Sukupuolten tasa-arvoa koskeviin sääntöihin sovellettavat vaatimukset |
| | 1.
     
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden kollegiaalisissa hallintoelimissä on oltava sukupuolten tasapuolinen edustus. |
| | 2.
     
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on otettava käyttöön sukupuolten tasa-arvosuunnitelma, johon sisältyy mekanismeja, joilla varmistetaan naisten aktiivinen osallistuminen heidän kaikessa moninaisuudessaan, ja Euroopan tason poliittisten puolueiden on kehotettava jäsenpuolueitaan tekemään samoin. |
| | 3.
     
  Euroopan tason poliittisilla puolueilla ja Euroopan tason poliittisilla säätiöillä on oltava menettelysäännöt seksuaalisen häirinnän ja sukupuoleen perustuvan häirinnän ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja torjumiseksi. Niiden on varmistettava tutkimuksia tekevien asiantuntijoiden riippumattomuus ja asiantuntemus ja toteutettava aiheellisia toimenpiteitä näihin tekoihin syyllistyneiden suhteen. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on sisällytettävä seksuaalisen häirinnän ja sukupuoleen perustuvan häirinnän kielto sisäisiin sääntöihinsä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a artikla

6 a artikla

Sukupuolten tasa-arvoa koskeviin sääntöihin sovellettavat vaatimukset

Sukupuolten tasa-arvoa koskeviin sääntöihin sovellettavat vaatimukset

1.
     
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden kollegiaalisissa hallintoelimissä on oltava sukupuolten tasapuolinen edustus.

2.
     
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on otettava käyttöön sukupuolten tasa-arvosuunnitelma, johon sisältyy mekanismeja, joilla varmistetaan naisten aktiivinen osallistuminen heidän kaikessa moninaisuudessaan, ja Euroopan tason poliittisten puolueiden on kehotettava jäsenpuolueitaan tekemään samoin.

3.
     
  Euroopan tason poliittisilla puolueilla ja Euroopan tason poliittisilla säätiöillä on oltava menettelysäännöt seksuaalisen häirinnän ja sukupuoleen perustuvan häirinnän ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja torjumiseksi. Niiden on varmistettava tutkimuksia tekevien asiantuntijoiden riippumattomuus ja asiantuntemus ja toteutettava aiheellisia toimenpiteitä näihin tekoihin syyllistyneiden suhteen. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on sisällytettävä seksuaalisen häirinnän ja sukupuoleen perustuvan häirinnän kielto sisäisiin sääntöihinsä.

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

7 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröinnistä ja rekisteristä poistamisesta tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja edellytysten mukaisesti. Lisäksi vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b ja
  d–f
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan mukaisesti vahvistetut hallintoa koskevat säännökset. | Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröinnistä ja rekisteristä poistamisesta tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja edellytysten mukaisesti. Lisäksi vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b
  , d, e, f
  ja
  h
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan mukaisesti vahvistetut hallintoa koskevat säännökset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröinnistä ja rekisteristä poistamisesta tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja edellytysten mukaisesti. Lisäksi vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b ja
  d–f
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan mukaisesti vahvistetut hallintoa koskevat säännökset.

d–f

Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rekisteröinnistä ja rekisteristä poistamisesta tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja edellytysten mukaisesti. Lisäksi vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b
  , d, e, f
  ja
  h
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan mukaisesti vahvistetut hallintoa koskevat säännökset.

, d, e, f

h

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 5 kohta

10 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Rekisteröintihakemuksen osana 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettuihin asiakirjoihin tai perussääntöihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava vastuuviranomaiselle
  , joka
  saattaa rekisteröinnin ajan tasalle
  noudattaen
  soveltuvin osin 18 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä. | 5.   Rekisteröintihakemuksen osana 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettuihin asiakirjoihin tai perussääntöihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava
  kahden kuukauden kuluessa
  vastuuviranomaiselle.
  Vastuuviranomainen
  saattaa rekisteröinnin ajan tasalle
  tällaisten muutosten perusteella ja noudattaa
  soveltuvin osin 18 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Rekisteröintihakemuksen osana 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettuihin asiakirjoihin tai perussääntöihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava vastuuviranomaiselle
  , joka
  saattaa rekisteröinnin ajan tasalle
  noudattaen
  soveltuvin osin 18 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä.

5.   Rekisteröintihakemuksen osana 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettuihin asiakirjoihin tai perussääntöihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava
  kahden kuukauden kuluessa
  vastuuviranomaiselle.
  Vastuuviranomainen
  saattaa rekisteröinnin ajan tasalle
  tällaisten muutosten perusteella ja noudattaa
  soveltuvin osin 18 artiklan 2 ja 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä.

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 6 kohta

10 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Vastuuviranomaiselle on toimitettava vuosittain puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitetty ajantasainen luettelo Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenpuolueista. Muutokset, joiden seurauksena Euroopan tason poliittinen puolue ei mahdollisesti enää täytä 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle neljän viikon kuluessa tällaisesta muutoksesta. | 6.   Vastuuviranomaiselle on toimitettava vuosittain
  30 päivään syyskuuta mennessä
  puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitetty ajantasainen luettelo Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenpuolueista. Muutokset, joiden seurauksena Euroopan tason poliittinen puolue ei mahdollisesti enää täytä 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle neljän viikon kuluessa tällaisesta muutoksesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Vastuuviranomaiselle on toimitettava vuosittain puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitetty ajantasainen luettelo Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenpuolueista. Muutokset, joiden seurauksena Euroopan tason poliittinen puolue ei mahdollisesti enää täytä 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle neljän viikon kuluessa tällaisesta muutoksesta.

6.   Vastuuviranomaiselle on toimitettava vuosittain
  30 päivään syyskuuta mennessä
  puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitetty ajantasainen luettelo Euroopan tason poliittisen puolueen jäsenpuolueista. Muutokset, joiden seurauksena Euroopan tason poliittinen puolue ei mahdollisesti enää täytä 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle neljän viikon kuluessa tällaisesta muutoksesta.

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – otsikko

11 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Rekisteröinnin edellytysten ja vaatimusten noudattamisen tarkistaminen | Rekisteröinnin edellytysten ja vaatimusten noudattamisen tarkistaminen
  ja vastuuviranomaisen suorittamaa rekisteristä poistamista koskevien perusteiden tarkastelu |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Rekisteröinnin edellytysten ja vaatimusten noudattamisen tarkistaminen

Rekisteröinnin edellytysten ja vaatimusten noudattamisen tarkistaminen
  ja vastuuviranomaisen suorittamaa rekisteristä poistamista koskevien perusteiden tarkastelu

ja vastuuviranomaisen suorittamaa rekisteristä poistamista koskevien perusteiden tarkastelu

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b ja
  d–f
  alakohdassa sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdassa säädetyt hallintoa koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
  tämän artiklan 3 kohdassa
  säädetyn menettelyn soveltamista. | 1.   Vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b
  , d, e, f
  ja
  h
  alakohdassa sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdassa säädetyt hallintoa koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  11 a artiklassa
  säädetyn menettelyn soveltamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b ja
  d–f
  alakohdassa sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdassa säädetyt hallintoa koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
  tämän artiklan 3 kohdassa
  säädetyn menettelyn soveltamista.

1.   Vastuuviranomainen tarkistaa säännöllisesti, että rekisteröidyt Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt täyttävät edelleen 3 artiklassa säädetyt rekisteröinnin edellytykset ja 4 artiklan 1 kohdan a, b
  , d, e, f
  ja
  h
  alakohdassa sekä 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdassa säädetyt hallintoa koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  11 a artiklassa
  säädetyn menettelyn soveltamista.

Tarkistus 35

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos vastuuviranomainen
  toteaa, että jokin 1 kohdassa tarkoitetuista rekisteröinnin edellytyksistä
  tai
  hallintoa koskevista säännöksistä ei enää täyty, 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä lukuun ottamatta
  ,
  se
  ilmoittaa
  siitä asianomaiselle
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle. | 2.   Jos vastuuviranomainen
  katsoo tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetun tarkistuksen perusteella, että jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan i tai ii alakohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista saattaa koskea Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, vastuuviranomainen
  ilmoittaa
  asiasta ilman aiheetonta viivytystä
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai
  Euroopan tason poliittiselle
  säätiölle. |
| | Jos vastuuviranomaisella on tiedossaan seikkoja, jotka viittaavat siihen, että jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 19 artiklan 2 kohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista saattaa koskea Euroopan tason poliittista puolueetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, vastuuviranomainen ilmoittaa asiasta ilman aiheetonta viivytystä Euroopan tason poliittiselle puolueelle
  tai
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle. |
| | Kun vastuuviranomainen ilmoittaa asiasta Euroopan tason poliittiselle puolueelle
  tai
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle ensimmäisen tai toisen alakohdan mukaisesti, vastuuviranomainen pyytää kyseistä Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa asianomaisten tietojen vastaanottamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos vastuuviranomainen
  toteaa, että jokin 1 kohdassa tarkoitetuista rekisteröinnin edellytyksistä
  tai
  hallintoa koskevista säännöksistä ei enää täyty, 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä lukuun ottamatta
  ,
  se
  ilmoittaa
  siitä asianomaiselle
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle.

2.   Jos vastuuviranomainen
  katsoo tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetun tarkistuksen perusteella, että jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan i tai ii alakohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista saattaa koskea Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, vastuuviranomainen
  ilmoittaa
  asiasta ilman aiheetonta viivytystä
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai
  Euroopan tason poliittiselle
  säätiölle.

Jos vastuuviranomaisella on tiedossaan seikkoja, jotka viittaavat siihen, että jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 19 artiklan 2 kohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista saattaa koskea Euroopan tason poliittista puolueetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, vastuuviranomainen ilmoittaa asiasta ilman aiheetonta viivytystä Euroopan tason poliittiselle puolueelle
  tai
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle.

Jos vastuuviranomaisella on tiedossaan seikkoja, jotka viittaavat siihen, että jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 19 artiklan 2 kohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista saattaa koskea Euroopan tason poliittista puolueetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, vastuuviranomainen ilmoittaa asiasta ilman aiheetonta viivytystä Euroopan tason poliittiselle puolueelle

Euroopan tason poliittiselle säätiölle.

Kun vastuuviranomainen ilmoittaa asiasta Euroopan tason poliittiselle puolueelle
  tai
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle ensimmäisen tai toisen alakohdan mukaisesti, vastuuviranomainen pyytää kyseistä Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa asianomaisten tietojen vastaanottamisesta.

Kun vastuuviranomainen ilmoittaa asiasta Euroopan tason poliittiselle puolueelle

Euroopan tason poliittiselle säätiölle ensimmäisen tai toisen alakohdan mukaisesti, vastuuviranomainen pyytää kyseistä Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa asianomaisten tietojen vastaanottamisesta.

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

11 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   1
  Euroopan parlamentti omasta aloitteestaan
  tai
  kansalaisten ryhmältä saadun asiaa koskevien parlamentin työjärjestyksen määräysten mukaisesti esitetyn perustellun pyynnön johdosta taikka neuvosto tai komissio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön sen tarkistamisesta, täyttääkö tietty
  Euroopan tason
  poliittinen puolue
  tai Euroopan tason
  poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3
  artiklan 2
  kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset. Tällaisissa tapauksissa ja 19 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastuuviranomainen pyytää 14 artiklassa tarkoitettua riippumattomista henkilöistä muodostuvaa komiteaa antamaan asiasta lausunnon. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa
  . | 3.   
  Jos 3 artiklan
  1
  kohdan c, f
  tai
  g alakohtaa, 3 artiklan 2 kohdan e, f tai g alakohtaa tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja hallintoa koskevia säännöksiä ei noudateta, vastuuviranomaisen on annettava asianomaiselle
  Euroopan tason
  poliittiselle puolueelle
  tai Euroopan tason
  säätiölle mahdollisuus ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi tämän
  artiklan 2
  kohdassa säädetyssä määräajassa. Vastuuviranomainen voi pidentää määräaikaa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön perustellusta pyynnöstä, jos ja siltä osin kuin pidentäminen on tarpeen ja asianmukaista Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön suunnittelemien korjaavien toimenpiteiden osalta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   1
  Euroopan parlamentti omasta aloitteestaan
  tai
  kansalaisten ryhmältä saadun asiaa koskevien parlamentin työjärjestyksen määräysten mukaisesti esitetyn perustellun pyynnön johdosta taikka neuvosto tai komissio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön sen tarkistamisesta, täyttääkö tietty
  Euroopan tason
  poliittinen puolue
  tai Euroopan tason
  poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3
  artiklan 2
  kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset. Tällaisissa tapauksissa ja 19 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastuuviranomainen pyytää 14 artiklassa tarkoitettua riippumattomista henkilöistä muodostuvaa komiteaa antamaan asiasta lausunnon. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa
  .

3.   
  Jos 3 artiklan
  1
  kohdan c, f
  tai
  g alakohtaa, 3 artiklan 2 kohdan e, f tai g alakohtaa tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja hallintoa koskevia säännöksiä ei noudateta, vastuuviranomaisen on annettava asianomaiselle
  Euroopan tason
  poliittiselle puolueelle
  tai Euroopan tason
  säätiölle mahdollisuus ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi tämän
  artiklan 2
  kohdassa säädetyssä määräajassa. Vastuuviranomainen voi pidentää määräaikaa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön perustellusta pyynnöstä, jos ja siltä osin kuin pidentäminen on tarpeen ja asianmukaista Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön suunnittelemien korjaavien toimenpiteiden osalta
  .

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

11 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos vastuuviranomainen saa tietoonsa seikkoja, jotka voivat herättää epäilyksen siitä, että tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö ei täytä 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos vastuuviranomainen saa tietoonsa seikkoja, jotka voivat herättää epäilyksen siitä, että tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö ei täytä 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista.

Jos vastuuviranomainen saa tietoonsa seikkoja, jotka voivat herättää epäilyksen siitä, että tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö ei täytä 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, se ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

11 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjä menettelyjä ei saa aloittaa Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kahden kuukauden aikana. Tätä määräaikaa ei sovelleta 12 artiklassa säädettyyn menettelyyn. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjä menettelyjä ei saa aloittaa Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kahden kuukauden aikana. Tätä määräaikaa ei sovelleta 12 artiklassa säädettyyn menettelyyn.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjä menettelyjä ei saa aloittaa Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kahden kuukauden aikana. Tätä määräaikaa ei sovelleta 12 artiklassa säädettyyn menettelyyn.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

11 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää, poistetaanko asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää, poistetaanko asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti.

Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää, poistetaanko asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta – 5 alakohta

11 artikla – 3 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vastuuviranomainen voi tehdä päätöksen rekisteristä poistamisesta sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, ainoastaan, jos nämä edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Tällöin sovelletaan 4 kohdassa säädettyä menettelyä. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vastuuviranomainen voi tehdä päätöksen rekisteristä poistamisesta sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, ainoastaan, jos nämä edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Tällöin sovelletaan 4 kohdassa säädettyä menettelyä.

Vastuuviranomainen voi tehdä päätöksen rekisteristä poistamisesta sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, ainoastaan, jos nämä edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Tällöin sovelletaan 4 kohdassa säädettyä menettelyä.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

11 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Vastuuviranomaisen päätöksestä Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti, ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Päätös tulee voimaan ainoastaan, jos
  Euroopan
  parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä
  ,
  kun päätös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä
  tai
  jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet vastuuviranomaiselle, että ne eivät vastusta päätöstä. Jos
  Euroopan
  parlamentti ja neuvosto vastustavat päätöstä,
  Euroopan tason
  poliittinen puolue tai säätiö pysyy rekisteröitynä
  . | 4.   
  Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen päättyessä tai saatuaan asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön mahdolliset huomautukset tai tiedot korjaavista toimenpiteistä kyseisen ajanjakson kuluessa vastuuviranomainen arvioi ilman aiheetonta viivytystä
  ja
  Euroopan tason poliittisen puolueen tai
  Euroopan
  tason poliittisen säätiön mahdollisesti esittämien tällaisten huomautusten perusteella
  ,
  koskeeko jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan
  tai
  19 artiklan 2 kohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista
  Euroopan
  tason poliittista puoluetta tai
  Euroopan tason
  poliittista säätiötä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Vastuuviranomaisen päätöksestä Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä sillä perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti, ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Päätös tulee voimaan ainoastaan, jos
  Euroopan
  parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä
  ,
  kun päätös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä
  tai
  jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet vastuuviranomaiselle, että ne eivät vastusta päätöstä. Jos
  Euroopan
  parlamentti ja neuvosto vastustavat päätöstä,
  Euroopan tason
  poliittinen puolue tai säätiö pysyy rekisteröitynä
  .

4.   
  Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen päättyessä tai saatuaan asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön mahdolliset huomautukset tai tiedot korjaavista toimenpiteistä kyseisen ajanjakson kuluessa vastuuviranomainen arvioi ilman aiheetonta viivytystä
  ja
  Euroopan tason poliittisen puolueen tai
  Euroopan
  tason poliittisen säätiön mahdollisesti esittämien tällaisten huomautusten perusteella
  ,
  koskeeko jokin 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan
  tai
  19 artiklan 2 kohdan mukaisista rekisteristä poistamista koskevista perusteista
  Euroopan
  tason poliittista puoluetta tai
  Euroopan tason
  poliittista säätiötä
  .

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

11 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa päätöstä ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin edellytysten arviointiin liittyvin perustein. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa päätöstä ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin edellytysten arviointiin liittyvin perustein.

Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa päätöstä ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin edellytysten arviointiin liittyvin perustein.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 4 kohta – 3 alakohta

11 artikla – 4 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle on ilmoittava, että sen rekisteristä poistamista koskevaa vastuuviranomaisen päätöstä on vastustettu. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle on ilmoittava, että sen rekisteristä poistamista koskevaa vastuuviranomaisen päätöstä on vastustettu.

Asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle on ilmoittava, että sen rekisteristä poistamista koskevaa vastuuviranomaisen päätöstä on vastustettu.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 4 kohta – 4 alakohta

11 artikla – 4 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kantansa perussopimusten mukaisesti vahvistettujen päätöksentekosääntöjensä mukaisesti. Vastustaminen perustellaan asianmukaisesti, ja perustelut julkistetaan. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kantansa perussopimusten mukaisesti vahvistettujen päätöksentekosääntöjensä mukaisesti. Vastustaminen perustellaan asianmukaisesti, ja perustelut julkistetaan.

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kantansa perussopimusten mukaisesti vahvistettujen päätöksentekosääntöjensä mukaisesti. Vastustaminen perustellaan asianmukaisesti, ja perustelut julkistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 5 kohta

11 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.
     
  Jos vastuuviranomaisen päätöstä Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä ei ole vastustettu 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, päätös yhdessä rekisteristä poistamista koskevien yksityiskohtaisten perustelujen kanssa ilmoitetaan kyseiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätös tulee voimaan, kun siitä on ilmoitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan mukaisesti. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.
     
  Jos vastuuviranomaisen päätöstä Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä ei ole vastustettu 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, päätös yhdessä rekisteristä poistamista koskevien yksityiskohtaisten perustelujen kanssa ilmoitetaan kyseiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätös tulee voimaan, kun siitä on ilmoitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan mukaisesti.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 6 kohta

11 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Euroopan tason poliittinen säätiö menettää ilman eri toimenpiteitä asemansa Euroopan tason poliittisena säätiönä, jos se Euroopan tason poliittinen puolue, johon sen toiminta liittyy, poistetaan rekisteristä. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.
     
  Euroopan tason poliittinen säätiö menettää ilman eri toimenpiteitä asemansa Euroopan tason poliittisena säätiönä, jos se Euroopan tason poliittinen puolue, johon sen toiminta liittyy, poistetaan rekisteristä.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 a artikla (uusi)

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | Unionin perustana oleviin arvoihin liittyvien rekisteröinnin edellytysten tarkistaminen |
| | 1.
     
  Euroopan parlamentti voi omasta aloitteestaan tai kansalaisten ryhmältä saadun asiaa koskevien parlamentin työjärjestyksen määräysten mukaisesti esitetyn perustellun pyynnön johdosta esittää taikka neuvosto tai komissio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön tarkistaa, täyttääkö tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa säädetyt edellytykset. Tällaisissa tapauksissa ja 11 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastuuviranomaisen on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä asiasta asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, pyydettävä sitä esittämään huomautuksensa ja annettava sille mahdollisuus ottaa käyttöön toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kuukauden kuluessa. |
| | Vastuuviranomainen voi pidentää ajanjaksoa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön perustellusta pyynnöstä, jos pidentäminen on tarpeen ja asianmukaista Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön suunnittelemien korjaavien toimenpiteiden kannalta. |
| | Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa mainitun ajanjakson päättyessä tai saatuaan asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön mahdolliset huomautukset ja tiedot korjaavista toimenpiteistä kyseisen ajanjakson kuluessa vastuuviranomaisen on toimitettava asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön esittämät huomautukset ja soveltuvin osin kuvaus kyseisen puolueen tai säätiön toteuttamista korjaavista toimenpiteistä 14 artiklassa tarkoitetulle riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvalle komitealle ja pyydettävä kyseistä komiteaa antamaan asiasta lausunto. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa. |
| | Jos vastuuviranomaisen tietoon tulee seikkoja, jotka asettavat kyseenalaiseksi sen, täyttääkö tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa säädetyt edellytykset, vastuuviranomaisen on ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat tarkistuspyynnön esittämistä koskevasta aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista. |
| | 2.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyjä menettelyjä ei saa aloittaa Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kahden kuukauden aikana. |
| | 3.
     
  Vastuuviranomaisen on päätettävä, poistetaanko kyseinen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä ja otettava huomioon 14 artiklassa tarkoitetun riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvan komitean lausunto. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti. |
| | 4.
     
  Vastuuviranomaisen päätös rekisteristä poistamisesta sen perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tehdään ainoastaan, jos nämä edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Päätökseen sovelletaan 5 kohdassa säädettyä menettelyä. |
| | 5.
     
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilmoitetaan vastuuviranomaisen päätöksestä poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä sen perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Päätös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun päätös on annettu niille tiedoksi, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet vastuuviranomaiselle, että ne eivät vastusta päätöstä. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto vastustavat päätöstä, Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö pysyy rekisteröitynä. |
| | 6.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa vastuuviranomaisen päätöstä poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin edellytysten täyttymisen arviointiin liittyvin perustein. |
| | 7.
     
  Jos vastuuviranomaisen päätöstä poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä on vastustettu, vastuuviranomaisen on ilmoitettava vastustuksesta asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle. |
| | 8.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kantansa perussopimusten mukaisesti vahvistettujen päätöksentekosääntöjensä mukaisesti. Vastuuviranomaisen päätöksen poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä vastustaminen on perusteltava asianmukaisesti, ja se on julkistettava. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 a artikla

11 a artikla

Unionin perustana oleviin arvoihin liittyvien rekisteröinnin edellytysten tarkistaminen

Unionin perustana oleviin arvoihin liittyvien rekisteröinnin edellytysten tarkistaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti voi omasta aloitteestaan tai kansalaisten ryhmältä saadun asiaa koskevien parlamentin työjärjestyksen määräysten mukaisesti esitetyn perustellun pyynnön johdosta esittää taikka neuvosto tai komissio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön tarkistaa, täyttääkö tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa säädetyt edellytykset. Tällaisissa tapauksissa ja 11 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastuuviranomaisen on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä asiasta asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle, pyydettävä sitä esittämään huomautuksensa ja annettava sille mahdollisuus ottaa käyttöön toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kuukauden kuluessa.

Vastuuviranomainen voi pidentää ajanjaksoa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön perustellusta pyynnöstä, jos pidentäminen on tarpeen ja asianmukaista Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön suunnittelemien korjaavien toimenpiteiden kannalta.

Vastuuviranomainen voi pidentää ajanjaksoa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön perustellusta pyynnöstä, jos pidentäminen on tarpeen ja asianmukaista Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön suunnittelemien korjaavien toimenpiteiden kannalta.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa mainitun ajanjakson päättyessä tai saatuaan asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön mahdolliset huomautukset ja tiedot korjaavista toimenpiteistä kyseisen ajanjakson kuluessa vastuuviranomaisen on toimitettava asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön esittämät huomautukset ja soveltuvin osin kuvaus kyseisen puolueen tai säätiön toteuttamista korjaavista toimenpiteistä 14 artiklassa tarkoitetulle riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvalle komitealle ja pyydettävä kyseistä komiteaa antamaan asiasta lausunto. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa mainitun ajanjakson päättyessä tai saatuaan asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön mahdolliset huomautukset ja tiedot korjaavista toimenpiteistä kyseisen ajanjakson kuluessa vastuuviranomaisen on toimitettava asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön esittämät huomautukset ja soveltuvin osin kuvaus kyseisen puolueen tai säätiön toteuttamista korjaavista toimenpiteistä 14 artiklassa tarkoitetulle riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvalle komitealle ja pyydettävä kyseistä komiteaa antamaan asiasta lausunto. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa.

Jos vastuuviranomaisen tietoon tulee seikkoja, jotka asettavat kyseenalaiseksi sen, täyttääkö tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa säädetyt edellytykset, vastuuviranomaisen on ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat tarkistuspyynnön esittämistä koskevasta aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista.

Jos vastuuviranomaisen tietoon tulee seikkoja, jotka asettavat kyseenalaiseksi sen, täyttääkö tietty Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö 3 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa säädetyt edellytykset, vastuuviranomaisen on ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotta joku niistä voi esittää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tarkistuspyynnön. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat tarkistuspyynnön esittämistä koskevasta aikomuksestaan kahden kuukauden kuluessa tämän tiedon saamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyjä menettelyjä ei saa aloittaa Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kahden kuukauden aikana.

3.
     
  Vastuuviranomaisen on päätettävä, poistetaanko kyseinen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä ja otettava huomioon 14 artiklassa tarkoitetun riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvan komitean lausunto. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti.

4.
     
  Vastuuviranomaisen päätös rekisteristä poistamisesta sen perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tehdään ainoastaan, jos nämä edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Päätökseen sovelletaan 5 kohdassa säädettyä menettelyä.

5.
     
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilmoitetaan vastuuviranomaisen päätöksestä poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä sen perusteella, että 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset jäävät täyttymättä selvästi ja vakavasti. Päätös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun päätös on annettu niille tiedoksi, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet vastuuviranomaiselle, että ne eivät vastusta päätöstä. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto vastustavat päätöstä, Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö pysyy rekisteröitynä.

6.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa vastuuviranomaisen päätöstä poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä ainoastaan 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin edellytysten täyttymisen arviointiin liittyvin perustein.

7.
     
  Jos vastuuviranomaisen päätöstä poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä on vastustettu, vastuuviranomaisen on ilmoitettava vastustuksesta asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle.

8.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kantansa perussopimusten mukaisesti vahvistettujen päätöksentekosääntöjensä mukaisesti. Vastuuviranomaisen päätöksen poistaa Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä vastustaminen on perusteltava asianmukaisesti, ja se on julkistettava.

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 b artikla (uusi)

11 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 b artikla |
| | Kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden tarkistaminen |
| | 1.
     
  Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on laiminlyönyt 17 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia asiaankuuluvia velvoitteita ja jos kyseinen laiminlyönti on Euroopan unionin perusoikeuskirjan 12 artiklassa vahvistettu yhdistymisvapaus ja tarve varmistaa poliittisten puolueiden moniarvoisuus Euroopassa huomioon ottaen niin vakava, että sen rekisteristä poistaminen on perusteltua, Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön kotipaikkajäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle rekisteristä poistamista koskevan pyynnön. Tämä pyyntö on perusteltava asianmukaisesti. Siinä on erityisesti ilmoitettava täsmällisesti ja kattavasti laiton toiminta ja erityiset kansalliset vaatimukset, joita ei ole noudatettu. |
| | Jos jäsenvaltioiden pyynnön kohde liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, vastuuviranomaisen on aloitettava tarkistusmenettely 11 a artiklan mukaisesti. |
| | Kun on kyse muista asioista, vastuuviranomainen arvioi asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön edustajaa kuultuaan, koskeeko 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen rekisteristä poistamista koskeva peruste asianomaista Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, jos jäsenvaltio vahvistaa ensimmäisen alakohdan mukaisessa pyynnössään, että kansallisella tasolla on olemassa tehokkaat oikeussuojakeinot tällaista pyyntöä kohtaan ja kaikki tällaista pyyntöä koskevat oikeussuojakeinot on käytetty. |
| | 2.
     
  Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vakavasti laiminlyönyt 17 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia asiaankuuluvia velvoitteita ja jos asia liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, asianomainen jäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön 1 kohdan ensimmäisen alakohdan säännösten mukaisesti. Vastuuviranomaisen on toimittava 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| | 3.
     
  Kaikissa tapauksissa vastuuviranomaisen on toimittava ilman aiheetonta viivytystä. Vastuuviranomaisen on ilmoitettava asianomaiselle jäsenvaltiolle ja asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle rekisteristä poistamista koskevan perustellun pyynnön seurauksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 b artikla

11 b artikla

Kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden tarkistaminen

Kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden tarkistaminen

1.
     
  Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on laiminlyönyt 17 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia asiaankuuluvia velvoitteita ja jos kyseinen laiminlyönti on Euroopan unionin perusoikeuskirjan 12 artiklassa vahvistettu yhdistymisvapaus ja tarve varmistaa poliittisten puolueiden moniarvoisuus Euroopassa huomioon ottaen niin vakava, että sen rekisteristä poistaminen on perusteltua, Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön kotipaikkajäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle rekisteristä poistamista koskevan pyynnön. Tämä pyyntö on perusteltava asianmukaisesti. Siinä on erityisesti ilmoitettava täsmällisesti ja kattavasti laiton toiminta ja erityiset kansalliset vaatimukset, joita ei ole noudatettu.

Jos jäsenvaltioiden pyynnön kohde liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, vastuuviranomaisen on aloitettava tarkistusmenettely 11 a artiklan mukaisesti.

Jos jäsenvaltioiden pyynnön kohde liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, vastuuviranomaisen on aloitettava tarkistusmenettely 11 a artiklan mukaisesti.

Kun on kyse muista asioista, vastuuviranomainen arvioi asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön edustajaa kuultuaan, koskeeko 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen rekisteristä poistamista koskeva peruste asianomaista Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, jos jäsenvaltio vahvistaa ensimmäisen alakohdan mukaisessa pyynnössään, että kansallisella tasolla on olemassa tehokkaat oikeussuojakeinot tällaista pyyntöä kohtaan ja kaikki tällaista pyyntöä koskevat oikeussuojakeinot on käytetty.

Kun on kyse muista asioista, vastuuviranomainen arvioi asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön edustajaa kuultuaan, koskeeko 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen rekisteristä poistamista koskeva peruste asianomaista Euroopan tason poliittista puoluetta tai Euroopan tason poliittista säätiötä, jos jäsenvaltio vahvistaa ensimmäisen alakohdan mukaisessa pyynnössään, että kansallisella tasolla on olemassa tehokkaat oikeussuojakeinot tällaista pyyntöä kohtaan ja kaikki tällaista pyyntöä koskevat oikeussuojakeinot on käytetty.

2.
     
  Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vakavasti laiminlyönyt 17 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisia asiaankuuluvia velvoitteita ja jos asia liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, asianomainen jäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön 1 kohdan ensimmäisen alakohdan säännösten mukaisesti. Vastuuviranomaisen on toimittava 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

3.
     
  Kaikissa tapauksissa vastuuviranomaisen on toimittava ilman aiheetonta viivytystä. Vastuuviranomaisen on ilmoitettava asianomaiselle jäsenvaltiolle ja asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle rekisteristä poistamista koskevan perustellun pyynnön seurauksista.

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

12 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Jos vastuuviranomainen saa tiedon
  asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 21
  kohdassa tarkoitetun kansallisen valvontaviranomaisen päätöksestä
  ,
  jonka
  mukaan luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on rikkonut henkilötietojen suojaan sovellettavia sääntöjä ja jos kyseisen päätöksen perusteella tai muutoin on perusteltuja syitä uskoa, että rikkomus liittyy Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön poliittisiin toimiin Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä,
  vastuuviranomainen vie asian
  tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitetun riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvan komitean käsiteltäväksi. Vastuuviranomainen voi tarvittaessa olla yhteydessä asianomaiseen
  kansalliseen
  valvontaviranomaiseen. | 2.   
  Vastuuviranomaiselle on ilmoitettava kaikista
  asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 21
  alakohdassa tarkoitetuista kansallisella tasolla tehdyistä valvontaviranomaisen päätöksistä
  ,
  joiden
  mukaan luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on rikkonut henkilötietojen suojaan sovellettavia sääntöjä, ja jos kyseisen päätöksen perusteella tai muutoin on perusteltuja syitä uskoa, että rikkomus liittyy Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön poliittisiin toimiin Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä,
  vastuuviranomaisen on vietävä asia
  tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitetun riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvan komitean käsiteltäväksi. Vastuuviranomainen voi tarvittaessa olla yhteydessä asianomaiseen valvontaviranomaiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Jos vastuuviranomainen saa tiedon
  asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 21
  kohdassa tarkoitetun kansallisen valvontaviranomaisen päätöksestä
  ,
  jonka
  mukaan luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on rikkonut henkilötietojen suojaan sovellettavia sääntöjä ja jos kyseisen päätöksen perusteella tai muutoin on perusteltuja syitä uskoa, että rikkomus liittyy Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön poliittisiin toimiin Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä,
  vastuuviranomainen vie asian
  tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitetun riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvan komitean käsiteltäväksi. Vastuuviranomainen voi tarvittaessa olla yhteydessä asianomaiseen
  kansalliseen
  valvontaviranomaiseen.

2.   
  Vastuuviranomaiselle on ilmoitettava kaikista
  asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 21
  alakohdassa tarkoitetuista kansallisella tasolla tehdyistä valvontaviranomaisen päätöksistä
  ,
  joiden
  mukaan luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on rikkonut henkilötietojen suojaan sovellettavia sääntöjä, ja jos kyseisen päätöksen perusteella tai muutoin on perusteltuja syitä uskoa, että rikkomus liittyy Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön poliittisiin toimiin Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä,
  vastuuviranomaisen on vietävä asia
  tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitetun riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuvan komitean käsiteltäväksi. Vastuuviranomainen voi tarvittaessa olla yhteydessä asianomaiseen valvontaviranomaiseen.

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 4 kohta

12 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää 30 artiklan
  2
  kohdan a alakohdan vii alakohdan mukaisesti, määrätäänkö asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle taloudellisia seuraamuksia. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti erityisesti komitean lausunnon osalta, ja se on julkistettava nopeasti. | 4.   Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää 30 artiklan
  1
  kohdan a alakohdan vii alakohdan mukaisesti, määrätäänkö asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle taloudellisia seuraamuksia. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti erityisesti komitean lausunnon osalta, ja se on julkistettava nopeasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää 30 artiklan
  2
  kohdan a alakohdan vii alakohdan mukaisesti, määrätäänkö asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle taloudellisia seuraamuksia. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti erityisesti komitean lausunnon osalta, ja se on julkistettava nopeasti.

4.   Otettuaan huomioon komitean lausunnon vastuuviranomainen päättää 30 artiklan
  1
  kohdan a alakohdan vii alakohdan mukaisesti, määrätäänkö asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle taloudellisia seuraamuksia. Vastuuviranomaisen päätös on perusteltava asianmukaisesti erityisesti komitean lausunnon osalta, ja se on julkistettava nopeasti.

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 5 kohta

12 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Tässä artiklassa säädetty menettely ei vaikuta 11 artiklassa säädettyyn menettelyyn. | 5.   Tässä artiklassa säädetty menettely ei vaikuta 11
  , 11 a ja 11 b
   artiklassa säädettyyn menettelyyn.
  Edellä 11 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ei sovelleta tässä artiklassa säädettyyn menettelyyn. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Tässä artiklassa säädetty menettely ei vaikuta 11 artiklassa säädettyyn menettelyyn.

5.   Tässä artiklassa säädetty menettely ei vaikuta 11
  , 11 a ja 11 b
   artiklassa säädettyyn menettelyyn.
  Edellä 11 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ei sovelleta tässä artiklassa säädettyyn menettelyyn.

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vastuuviranomainen laatii ja julkaisee vuosittain kertomuksen Euroopan tason poliittisten puolueiden poliittisesta mainonnasta. Kertomukseen on sisällyttävä
  tosiseikat esittävä tiivistelmä
  Euroopan tason poliittisten puolueiden 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  julkaisemista
  kyseistä raportointivuotta
  koskevista kertomuksista sekä 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti nimettyjen kansallisten sääntelyviranomaisten tai 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten päätökset, joissa todetaan, että Euroopan tason poliittinen puolue on rikkonut tämän asetuksen 5 artiklaa
  . | Vastuuviranomainen laatii ja julkaisee vuosittain kertomuksen Euroopan tason poliittisten puolueiden poliittisesta mainonnasta. Kertomukseen on sisällyttävä Euroopan tason poliittisten puolueiden 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  julkaisemat
  kyseistä raportointivuotta
  koskevat kertomukset
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vastuuviranomainen laatii ja julkaisee vuosittain kertomuksen Euroopan tason poliittisten puolueiden poliittisesta mainonnasta. Kertomukseen on sisällyttävä
  tosiseikat esittävä tiivistelmä
  Euroopan tason poliittisten puolueiden 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  julkaisemista
  kyseistä raportointivuotta
  koskevista kertomuksista sekä 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti nimettyjen kansallisten sääntelyviranomaisten tai 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten päätökset, joissa todetaan, että Euroopan tason poliittinen puolue on rikkonut tämän asetuksen 5 artiklaa
  .

tosiseikat esittävä tiivistelmä

julkaisemista

koskevista kertomuksista sekä 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti nimettyjen kansallisten sääntelyviranomaisten tai 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten päätökset, joissa todetaan, että Euroopan tason poliittinen puolue on rikkonut tämän asetuksen 5 artiklaa

Vastuuviranomainen laatii ja julkaisee vuosittain kertomuksen Euroopan tason poliittisten puolueiden poliittisesta mainonnasta. Kertomukseen on sisällyttävä Euroopan tason poliittisten puolueiden 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  julkaisemat
  kyseistä raportointivuotta
  koskevat kertomukset
  .

julkaisemat

koskevat kertomukset

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö menettää eurooppalaisen oikeushenkilöllisyytensä
  sen jälkeen
  , kun
  11 artiklan 5 kohdan mukaisesta päätöksestä on ilmoitettu. | 1.   Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö menettää eurooppalaisen oikeushenkilöllisyytensä, kun
  se poistetaan rekisteristä vastuuviranomaisen päätöksellä, |
| | a) | jos vastuuviranomainen toteaa 11 artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä, että |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö menettää eurooppalaisen oikeushenkilöllisyytensä
  sen jälkeen
  , kun
  11 artiklan 5 kohdan mukaisesta päätöksestä on ilmoitettu.

1.   Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö menettää eurooppalaisen oikeushenkilöllisyytensä, kun
  se poistetaan rekisteristä vastuuviranomaisen päätöksellä,

a)

a)

jos vastuuviranomainen toteaa 11 artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä, että

jos vastuuviranomainen toteaa 11 artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä, että

| | i) | asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä jotakin 3 artiklan 1 kohdan a, b, c, f tai g alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan a, b, e, f tai g alakohdassa säädetyistä rekisteröinnin edellytyksistä; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä jotakin 3 artiklan 1 kohdan a, b, c, f tai g alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan a, b, e, f tai g alakohdassa säädetyistä rekisteröinnin edellytyksistä;

asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä jotakin 3 artiklan 1 kohdan a, b, c, f tai g alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan a, b, e, f tai g alakohdassa säädetyistä rekisteröinnin edellytyksistä;

| | ii) | asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei noudata jotakin 4 artiklan 1 kohdan a, b, d, e, f, h tai i alakohdassa tai 6 artiklan 1 kohdan a–e tai g alakohdassa säädetyistä hallintoa koskevista säännöksistä; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei noudata jotakin 4 artiklan 1 kohdan a, b, d, e, f, h tai i alakohdassa tai 6 artiklan 1 kohdan a–e tai g alakohdassa säädetyistä hallintoa koskevista säännöksistä;

asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei noudata jotakin 4 artiklan 1 kohdan a, b, d, e, f, h tai i alakohdassa tai 6 artiklan 1 kohdan a–e tai g alakohdassa säädetyistä hallintoa koskevista säännöksistä;

| | iii) | asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista;

asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista;

| | iv) | asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteröintipäätös perustuu rekisteröintipäätöksen kannalta ratkaiseviin virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin tai että tämä päätös on saatu aikaan vilpillisesti; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteröintipäätös perustuu rekisteröintipäätöksen kannalta ratkaiseviin virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin tai että tämä päätös on saatu aikaan vilpillisesti;

asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteröintipäätös perustuu rekisteröintipäätöksen kannalta ratkaiseviin virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin tai että tämä päätös on saatu aikaan vilpillisesti;

| b) | jos vastuuviranomainen toteaa 11 a artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä, että asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai sen jäsenpuolueet tai Euroopan tason poliittinen säätiö tai sen jäsenjärjestöt ovat jättäneet selvästi ja vakavasti täyttämättä 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen kunnioittamista; |
| --- | --- |

b)

b)

jos vastuuviranomainen toteaa 11 a artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä, että asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai sen jäsenpuolueet tai Euroopan tason poliittinen säätiö tai sen jäsenjärjestöt ovat jättäneet selvästi ja vakavasti täyttämättä 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen kunnioittamista;

jos vastuuviranomainen toteaa 11 a artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä, että asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai sen jäsenpuolueet tai Euroopan tason poliittinen säätiö tai sen jäsenjärjestöt ovat jättäneet selvästi ja vakavasti täyttämättä 3 artiklan 1 kohdan d tai e alakohdassa tai 3 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa säädetyt edellytykset, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen kunnioittamista;

| c) | jos asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö pyytää sitä; tai |
| --- | --- |

c)

c)

jos asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö pyytää sitä; tai

jos asianomainen Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö pyytää sitä; tai

| d) | jos 11 b artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävä jäsenvaltio pyytää sitä. |
| --- | --- |

d)

d)

jos 11 b artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävä jäsenvaltio pyytää sitä.

jos 11 b artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävä jäsenvaltio pyytää sitä.

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Euroopan tason poliittinen puolue tai
  Euroopan tason
  poliittinen säätiö poistetaan
  rekisteristä
  vastuuviranomaisen päätöksellä: | 2.   
  Jos vastuuviranomainen päättää poistaa
  Euroopan tason
  poliittisen puolueen rekisteristä, sen on poistettava
  rekisteristä
  myös sitä lähellä oleva Euroopan tason poliittinen säätiö. |
| a) | edellä olevan 11 artiklan 2–5 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen seurauksena; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Euroopan tason poliittinen puolue tai
  Euroopan tason
  poliittinen säätiö poistetaan
  rekisteristä
  vastuuviranomaisen päätöksellä:

2.   
  Jos vastuuviranomainen päättää poistaa
  Euroopan tason
  poliittisen puolueen rekisteristä, sen on poistettava
  rekisteristä
  myös sitä lähellä oleva Euroopan tason poliittinen säätiö.

a)

a)

edellä olevan 11 artiklan 2–5 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen seurauksena;

edellä olevan 11 artiklan 2–5 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen seurauksena;

| b) | edellä 11 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa; |
| --- | --- |

b)

b)

edellä 11 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa;

edellä 11 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa;

| c) | asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön pyynnöstä; |
| --- | --- |

c)

c)

asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön pyynnöstä;

asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön pyynnöstä;

| d) | tämän artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. |
| --- | --- |

d)

d)

tämän artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

tämän artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 3 kohta

19 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Jos
  Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö
  on laiminlyönyt vakavasti 17 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset asiaankuuluvat velvoitteet, kotipaikkajäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle
  rekisteristä
  poistamista koskevan asianmukaisesti perustellun pyynnön, jossa on ilmoitettava täsmällisesti ja kattavasti laiton toiminta ja yksittäiset kansalliset vaatimukset, joita ei ole noudatettu
  .
  Tällaisissa tapauksissa vastuuviranomainen: | 3.   
  Vastuuviranomaisen päätös poistaa
  Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä
  on osoitettava ja siitä on ilmoitettava asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  . |
| a) | aloittaa tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkistusmenettelyn asioista, jotka liittyvät yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa. Lisäksi sovelletaan 11 artiklan 4, 5 ja 6 kohtaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Jos
  Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö
  on laiminlyönyt vakavasti 17 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset asiaankuuluvat velvoitteet, kotipaikkajäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle
  rekisteristä
  poistamista koskevan asianmukaisesti perustellun pyynnön, jossa on ilmoitettava täsmällisesti ja kattavasti laiton toiminta ja yksittäiset kansalliset vaatimukset, joita ei ole noudatettu
  .
  Tällaisissa tapauksissa vastuuviranomainen:

3.   
  Vastuuviranomaisen päätös poistaa
  Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö rekisteristä
  on osoitettava ja siitä on ilmoitettava asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  .

a)

a)

aloittaa tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkistusmenettelyn asioista, jotka liittyvät yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa. Lisäksi sovelletaan 11 artiklan 4, 5 ja 6 kohtaa;

aloittaa tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkistusmenettelyn asioista, jotka liittyvät yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa. Lisäksi sovelletaan 11 artiklan 4, 5 ja 6 kohtaa;

| b) | päättää poistaa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä, kun on kyse muista asioista ja kun asianomaisen jäsenvaltion perustellussa pyynnössä vahvistetaan, että kaikki kansalliset oikeuskeinot on käytetty. |
| --- | --- |

b)

b)

päättää poistaa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä, kun on kyse muista asioista ja kun asianomaisen jäsenvaltion perustellussa pyynnössä vahvistetaan, että kaikki kansalliset oikeuskeinot on käytetty.

päättää poistaa asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä, kun on kyse muista asioista ja kun asianomaisen jäsenvaltion perustellussa pyynnössä vahvistetaan, että kaikki kansalliset oikeuskeinot on käytetty.

Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vakavasti laiminlyönyt 17 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset asiaankuuluvat velvoitteet ja jos asia liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, asianomainen jäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön tämän kohdan ensimmäisen alakohdan säännösten mukaisesti. Vastuuviranomainen toimii tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti.

Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on vakavasti laiminlyönyt 17 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset asiaankuuluvat velvoitteet ja jos asia liittyy yksinomaan tai pääasiallisesti tekijöihin, jotka vaikuttavat unionin perustana olevien arvojen kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on ilmaistu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklassa, asianomainen jäsenvaltio voi esittää vastuuviranomaiselle pyynnön tämän kohdan ensimmäisen alakohdan säännösten mukaisesti. Vastuuviranomainen toimii tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti.

Kaikissa tapauksissa vastuuviranomaisen on toimittava viipymättä. Vastuuviranomainen ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle ja asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle rekisteristä poistamista koskevan perustellun pyynnön johdosta toteutetut toimenpiteet.

Kaikissa tapauksissa vastuuviranomaisen on toimittava viipymättä. Vastuuviranomainen ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle ja asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle rekisteristä poistamista koskevan perustellun pyynnön johdosta toteutetut toimenpiteet.

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 kohta

19 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.
     
  Vastuuviranomainen vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun julkaisupäivän kuultuaan jäsenvaltiota, jossa Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön kotipaikka on. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.
     
  Vastuuviranomainen vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun julkaisupäivän kuultuaan jäsenvaltiota, jossa Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön kotipaikka on.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan tason poliittinen puolue, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti, joka on vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa ja joka ei ole missään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  poissulkemista edellyttävistä tilanteista
  , voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän julkaisemassa rahoituksen
  suorittamispyynnössä
  vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. | 1.   Euroopan tason poliittinen puolue, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti, joka on vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa ja joka ei ole missään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  poissulkemistilanteista
  , voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän julkaisemassa
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen
  suorittamista koskevassa pyynnössä
  vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Euroopan tason poliittinen puolue, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti, joka on vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa ja joka ei ole missään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  poissulkemista edellyttävistä tilanteista
  , voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän julkaisemassa rahoituksen
  suorittamispyynnössä
  vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.

1.   Euroopan tason poliittinen puolue, joka on rekisteröity tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti, joka on vähintään yhden jäsenensä edustamana Euroopan parlamentissa ja joka ei ole missään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
  poissulkemistilanteista
  , voi hakea rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjän julkaisemassa
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen
  suorittamista koskevassa pyynnössä
  vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti.

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 3 kohta – 1 a alakohta (uusi)

20 artikla – 3 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentin suora jäsenyys hyväksytään tapauksissa, joissa Euroopan parlamentin jäsen ei ole Euroopan tason poliittiseen puolueeseen kuuluvan kansallisen tai alueellisen puolueen jäsen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan parlamentin suora jäsenyys hyväksytään tapauksissa, joissa Euroopan parlamentin jäsen ei ole Euroopan tason poliittiseen puolueeseen kuuluvan kansallisen tai alueellisen puolueen jäsen.

Euroopan parlamentin suora jäsenyys hyväksytään tapauksissa, joissa Euroopan parlamentin jäsen ei ole Euroopan tason poliittiseen puolueeseen kuuluvan kansallisen tai alueellisen puolueen jäsen.

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 5 kohta

20 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Rahoitusosuudesta korvattaviin kustannuksiin sisältyvät hallintomenot sekä tekniseen tukeen, kokouksiin, tutkimukseen, rajat ylittäviin tapahtumiin, selvityksiin, tiedotukseen ja julkaisuihin liittyvät menot sekä kampanjoihin liittyvät menot 24 ja 25 artiklassa säädetyissä rajoissa. | 5.   
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävästä
  rahoitusosuudesta korvattaviin kustannuksiin sisältyvät hallintomenot sekä tekniseen tukeen, kokouksiin, tutkimukseen, rajat ylittäviin tapahtumiin, selvityksiin, tiedotukseen ja julkaisuihin liittyvät menot sekä kampanjoihin liittyvät menot 24 ja 25 artiklassa säädetyissä rajoissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Rahoitusosuudesta korvattaviin kustannuksiin sisältyvät hallintomenot sekä tekniseen tukeen, kokouksiin, tutkimukseen, rajat ylittäviin tapahtumiin, selvityksiin, tiedotukseen ja julkaisuihin liittyvät menot sekä kampanjoihin liittyvät menot 24 ja 25 artiklassa säädetyissä rajoissa.

5.   
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävästä
  rahoitusosuudesta korvattaviin kustannuksiin sisältyvät hallintomenot sekä tekniseen tukeen, kokouksiin, tutkimukseen, rajat ylittäviin tapahtumiin, selvityksiin, tiedotukseen ja julkaisuihin liittyvät menot sekä kampanjoihin liittyvät menot 24 ja 25 artiklassa säädetyissä rajoissa.

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta

21 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Saadakseen rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön, joka täyttää 20 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyt edellytykset, on tehtävä hakemus Euroopan parlamentille rahoituksen
  suorittamispyynnön
  tai ehdotuspyynnön perusteella. | 1.   Saadakseen rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön, joka täyttää 20 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyt edellytykset, on tehtävä hakemus Euroopan parlamentille
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen
  suorittamista koskevan pyynnön
  tai ehdotuspyynnön perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Saadakseen rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön, joka täyttää 20 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyt edellytykset, on tehtävä hakemus Euroopan parlamentille rahoituksen
  suorittamispyynnön
  tai ehdotuspyynnön perusteella.

1.   Saadakseen rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön, joka täyttää 20 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyt edellytykset, on tehtävä hakemus Euroopan parlamentille
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen
  suorittamista koskevan pyynnön
  tai ehdotuspyynnön perusteella.

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 2 kohta

21 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Euroopan tason poliittisen puolueen ja Euroopan tason poliittisen säätiön on hakemuksen tekemisajankohtana täytettävä 26 artiklassa luetellut velvoitteet. Sen on pysyttävä hakemuksensa tekopäivästä rahoituksen tai avustuksen kattaman varainhoitovuoden tai toiminnan loppuun rekisteröityneenä rekisterissä, eikä siihen saa kohdistua 30 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdan
  v–ix
  alakohdassa säädettyjä seuraamuksia. | 2.   Euroopan tason poliittisen puolueen ja Euroopan tason poliittisen säätiön on hakemuksen tekemisajankohtana täytettävä 26 artiklassa luetellut velvoitteet. Sen on pysyttävä hakemuksensa tekopäivästä
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen tai avustuksen kattaman varainhoitovuoden tai toiminnan loppuun rekisteröityneenä rekisterissä, eikä siihen saa kohdistua 30 artiklan 1 kohdassa ja
  30 artiklan
  2 kohdan a alakohdan
  v ja vi
   alakohdassa säädettyjä seuraamuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Euroopan tason poliittisen puolueen ja Euroopan tason poliittisen säätiön on hakemuksen tekemisajankohtana täytettävä 26 artiklassa luetellut velvoitteet. Sen on pysyttävä hakemuksensa tekopäivästä rahoituksen tai avustuksen kattaman varainhoitovuoden tai toiminnan loppuun rekisteröityneenä rekisterissä, eikä siihen saa kohdistua 30 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdan
  v–ix
  alakohdassa säädettyjä seuraamuksia.

2.   Euroopan tason poliittisen puolueen ja Euroopan tason poliittisen säätiön on hakemuksen tekemisajankohtana täytettävä 26 artiklassa luetellut velvoitteet. Sen on pysyttävä hakemuksensa tekopäivästä
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen tai avustuksen kattaman varainhoitovuoden tai toiminnan loppuun rekisteröityneenä rekisterissä, eikä siihen saa kohdistua 30 artiklan 1 kohdassa ja
  30 artiklan
  2 kohdan a alakohdan
  v ja vi
   alakohdassa säädettyjä seuraamuksia.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 3 kohta

21 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Euroopan tason poliittisen puolueen on liitettävä hakemukseensa todisteet siitä, että sen EU:n jäsenpuolueet ovat säännönmukaisesti koko ajan julkaisseet verkkosivustoillaan 4 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti hakemusten viimeistä jättöpäivää edeltävinä 12 kuukautena Euroopan tason poliittisen puolueen poliittisen ohjelman ja logon. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.
     
  Euroopan tason poliittisen puolueen on liitettävä hakemukseensa todisteet siitä, että sen EU:n jäsenpuolueet ovat säännönmukaisesti koko ajan julkaisseet verkkosivustoillaan 4 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti hakemusten viimeistä jättöpäivää edeltävinä 12 kuukautena Euroopan tason poliittisen puolueen poliittisen ohjelman ja logon.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 4 kohta

21 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.
     
  Euroopan tason poliittisen puolueen on liitettävä hakemukseensa todisteet siitä, että se noudattaa 4 artiklan 1 kohdan j alakohtaa ja että sen jäsenpuolueet ovat jatkuvasti julkaisseet verkkosivustoillaan hakemuksen jättämisajankohtaa edeltävien 12 kuukauden ajan tietoja sukupuolten edustuksesta Euroopan parlamentin viime vaalien ehdokkaiden keskuudessa ja sukupuolten edustuksen kehityksestä niiden Euroopan parlamentin jäsenten keskuudessa. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.
     
  Euroopan tason poliittisen puolueen on liitettävä hakemukseensa todisteet siitä, että se noudattaa 4 artiklan 1 kohdan j alakohtaa ja että sen jäsenpuolueet ovat jatkuvasti julkaisseet verkkosivustoillaan hakemuksen jättämisajankohtaa edeltävien 12 kuukauden ajan tietoja sukupuolten edustuksesta Euroopan parlamentin viime vaalien ehdokkaiden keskuudessa ja sukupuolten edustuksen kehityksestä niiden Euroopan parlamentin jäsenten keskuudessa.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 5 kohta

21 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.
     
  Euroopan tason poliittisen puolueen on liitettävä hakemukseensa todisteet siitä, että se noudattaa 5 artiklan säännöksiä ja että sillä on ajan tasalla olevat poliittisen mainonnan käyttöä koskevat toimintaperiaatteet, joita se on soveltanut hakemusten viimeistä jättöpäivää edeltävien 12 kuukauden ajan. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.
     
  Euroopan tason poliittisen puolueen on liitettävä hakemukseensa todisteet siitä, että se noudattaa 5 artiklan säännöksiä ja että sillä on ajan tasalla olevat poliittisen mainonnan käyttöä koskevat toimintaperiaatteet, joita se on soveltanut hakemusten viimeistä jättöpäivää edeltävien 12 kuukauden ajan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 7 kohta

21 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy päätöksensä kolmen kuukauden kuluessa rahoituksen
  suorittamispyynnön
  tai ehdotuspyynnön päättymisestä ja valtuuttaa asianomaisten määrärahojen myöntämisen ja hallinnoi niitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. | 7.   Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy päätöksensä kolmen kuukauden kuluessa
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen
  suorittamista koskevan pyynnön
  tai ehdotuspyynnön päättymisestä ja valtuuttaa asianomaisten määrärahojen myöntämisen ja hallinnoi niitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy päätöksensä kolmen kuukauden kuluessa rahoituksen
  suorittamispyynnön
  tai ehdotuspyynnön päättymisestä ja valtuuttaa asianomaisten määrärahojen myöntämisen ja hallinnoi niitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti.

7.   Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy päätöksensä kolmen kuukauden kuluessa
  Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän
  rahoituksen
  suorittamista koskevan pyynnön
  tai ehdotuspyynnön päättymisestä ja valtuuttaa asianomaisten määrärahojen myöntämisen ja hallinnoi niitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – otsikko

23 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lahjoitukset, rahoitus ja omat varat | Lahjoitukset, rahoitus
  , yhdistysmaksut
  ja
  täydentävät
  omat varat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lahjoitukset, rahoitus ja omat varat

Lahjoitukset, rahoitus
  , yhdistysmaksut
  ja
  täydentävät
  omat varat

, yhdistysmaksut

täydentävät

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

23 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kun Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt toimittavat vuotuisen tilinpäätöksensä 26 artiklan mukaisesti, niiden on samalla toimitettava myös luettelo kaikista lahjoittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista ja ilmoitettava kunkin yksittäisen lahjoituksen luonne ja arvo. Tätä kohtaa sovelletaan myös Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenpuolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden jäsenjärjestöjen suorittamiin maksuihin. | 2.   Kun Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt toimittavat vuotuisen tilinpäätöksensä 26 artiklan mukaisesti, niiden on samalla toimitettava myös luettelo kaikista lahjoittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista ja ilmoitettava kunkin yksittäisen lahjoituksen luonne ja arvo. Tätä kohtaa sovelletaan myös Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenpuolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden jäsenjärjestöjen suorittamiin maksuihin
  ja yhdistysmaksuihin sekä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden yksittäisten jäsenten suorittamiin yli 1 500  euron maksuihin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kun Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt toimittavat vuotuisen tilinpäätöksensä 26 artiklan mukaisesti, niiden on samalla toimitettava myös luettelo kaikista lahjoittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista ja ilmoitettava kunkin yksittäisen lahjoituksen luonne ja arvo. Tätä kohtaa sovelletaan myös Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenpuolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden jäsenjärjestöjen suorittamiin maksuihin.

2.   Kun Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt toimittavat vuotuisen tilinpäätöksensä 26 artiklan mukaisesti, niiden on samalla toimitettava myös luettelo kaikista lahjoittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista ja ilmoitettava kunkin yksittäisen lahjoituksen luonne ja arvo. Tätä kohtaa sovelletaan myös Euroopan tason poliittisten puolueiden jäsenpuolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden jäsenjärjestöjen suorittamiin maksuihin
  ja yhdistysmaksuihin sekä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden yksittäisten jäsenten suorittamiin yli 1 500  euron maksuihin
  .

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

23 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on ilmoitettava niiden luonnollisilta henkilöiltä saatujen lahjoitusten osalta, joiden arvo on yli 1 500  euroa ja enintään 3 000 euroa, ovatko
  lahjoittajat
  antaneet ennakolta kirjallisen suostumuksen
  lahjoituksen
  julkistamiseen 36 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti. | Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on ilmoitettava niiden luonnollisilta henkilöiltä saatujen lahjoitusten
  ja maksujen
  osalta, joiden arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000  euroa, ovatko
  asianomaiset luonnolliset henkilöt
  antaneet ennakolta kirjallisen suostumuksen
  niiden
  julkistamiseen 36 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on ilmoitettava niiden luonnollisilta henkilöiltä saatujen lahjoitusten osalta, joiden arvo on yli 1 500  euroa ja enintään 3 000 euroa, ovatko
  lahjoittajat
  antaneet ennakolta kirjallisen suostumuksen
  lahjoituksen
  julkistamiseen 36 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.

lahjoittajat

lahjoituksen

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on ilmoitettava niiden luonnollisilta henkilöiltä saatujen lahjoitusten
  ja maksujen
  osalta, joiden arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000  euroa, ovatko
  asianomaiset luonnolliset henkilöt
  antaneet ennakolta kirjallisen suostumuksen
  niiden
  julkistamiseen 36 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.

ja maksujen

asianomaiset luonnolliset henkilöt

niiden

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 kohta

23 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Lahjoituksista, joita Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ottavat vastaan Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana,
  ja näillä lahjoituksilla rahoitettavista menoista
  on ilmoitettava vastuuviranomaiselle kirjallisesti viikoittain ja 2 kohdan mukaisesti. | 3.   Lahjoituksista, joita Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ottavat vastaan Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle kirjallisesti viikoittain ja 2 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Lahjoituksista, joita Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ottavat vastaan Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana,
  ja näillä lahjoituksilla rahoitettavista menoista
  on ilmoitettava vastuuviranomaiselle kirjallisesti viikoittain ja 2 kohdan mukaisesti.

3.   Lahjoituksista, joita Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ottavat vastaan Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana, on ilmoitettava vastuuviranomaiselle kirjallisesti viikoittain ja 2 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 5 kohta – 1 alakohta

23 artikla – 5 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on pyydettävä kaikkien
  arvoltaan
  yli 3 000
  euron lahjoitusten
  lahjoittajia toimittamaan tarvittavat tiedot
  niiden asianmukaista tunnistamista varten
  . Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on toimitettava saamansa tiedot vastuuviranomaiselle tämän pyynnöstä. | 5.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja
  Euroopan tason poliittisten
  säätiöiden on pyydettävä kaikkien
  sellaisten lahjoitusten, jotka ovat yksittäisen lahjoittajan antamia ja joiden yhteenlaskettu vuosittainen on
  yli 3 000  
  euroa,
  lahjoittajia toimittamaan tarvittavat tiedot
  , jotta ne voidaan tunnistaa asianmukaisesti
  . Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on toimitettava saamansa tiedot vastuuviranomaiselle tämän pyynnöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on pyydettävä kaikkien
  arvoltaan
  yli 3 000
  euron lahjoitusten
  lahjoittajia toimittamaan tarvittavat tiedot
  niiden asianmukaista tunnistamista varten
  . Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on toimitettava saamansa tiedot vastuuviranomaiselle tämän pyynnöstä.

5.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja
  Euroopan tason poliittisten
  säätiöiden on pyydettävä kaikkien
  sellaisten lahjoitusten, jotka ovat yksittäisen lahjoittajan antamia ja joiden yhteenlaskettu vuosittainen on
  yli 3 000  
  euroa,
  lahjoittajia toimittamaan tarvittavat tiedot
  , jotta ne voidaan tunnistaa asianmukaisesti
  . Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden on toimitettava saamansa tiedot vastuuviranomaiselle tämän pyynnöstä.

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

23 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vastuuviranomainen laatii lomakkeen, jota käytetään
  ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi
  . | Vastuuviranomainen laatii lomakkeen, jota käytetään
  ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen lahjoittajien tunnistamiseksi
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vastuuviranomainen laatii lomakkeen, jota käytetään
  ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi
  .

ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi

Vastuuviranomainen laatii lomakkeen, jota käytetään
  ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen lahjoittajien tunnistamiseksi
  .

ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen lahjoittajien tunnistamiseksi

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 6 kohta – a alakohta

23 artikla – 6 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | nimettömiä lahjoituksia
  tai
  maksuja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

nimettömiä lahjoituksia
  tai
  maksuja;

tai

| a) | nimettömiä lahjoituksia, maksuja
  tai yhdistysmaksuja
  ; |
| --- | --- |

a)

nimettömiä lahjoituksia, maksuja
  tai yhdistysmaksuja
  ;

tai yhdistysmaksuja

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 6 kohta – d alakohta

23 artikla – 6 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | lahjoituksia
  kolmansiin maihin
  sijoittautuneilta yksityisiltä tahoilta tai
  kolmansien maiden
  yksityishenkilöiltä, joilla ei ole oikeutta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

lahjoituksia
  kolmansiin maihin
  sijoittautuneilta yksityisiltä tahoilta tai
  kolmansien maiden
  yksityishenkilöiltä, joilla ei ole oikeutta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa.

kolmansiin maihin

kolmansien maiden

| d) | lahjoituksia
  unionin ulkopuolelle
  sijoittautuneilta yksityisiltä tahoilta tai
  unionin ulkopuolisilta
  yksityishenkilöiltä, joilla ei ole oikeutta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa. |
| --- | --- |

d)

lahjoituksia
  unionin ulkopuolelle
  sijoittautuneilta yksityisiltä tahoilta tai
  unionin ulkopuolisilta
  yksityishenkilöiltä, joilla ei ole oikeutta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa.

unionin ulkopuolelle

unionin ulkopuolisilta

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 8 kohta

23 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Vastuuviranomaisen tekee tarkastuksia, jos sillä on syytä uskoa, että lahjoitus on
  myönnetty
  tämän asetuksen vastaisesti. Se voi tätä varten pyytää lisätietoja Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai Euroopan tason poliittiselta säätiöltä ja sen lahjoittajilta. | 8.   Vastuuviranomaisen tekee tarkastuksia, jos sillä on syytä uskoa, että lahjoitus on
  otettu vastaan
  tämän asetuksen vastaisesti. Se voi tätä varten pyytää lisätietoja Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai Euroopan tason poliittiselta säätiöltä ja sen lahjoittajilta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Vastuuviranomaisen tekee tarkastuksia, jos sillä on syytä uskoa, että lahjoitus on
  myönnetty
  tämän asetuksen vastaisesti. Se voi tätä varten pyytää lisätietoja Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai Euroopan tason poliittiselta säätiöltä ja sen lahjoittajilta.

8.   Vastuuviranomaisen tekee tarkastuksia, jos sillä on syytä uskoa, että lahjoitus on
  otettu vastaan
  tämän asetuksen vastaisesti. Se voi tätä varten pyytää lisätietoja Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai Euroopan tason poliittiselta säätiöltä ja sen lahjoittajilta.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 9 kohta

23 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   
  Maksut
  Euroopan tason
  poliittisten puolueiden jäseniltä, joiden kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa tai jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä jäsenpuolueilta, joiden kotipaikka on Euroopan neuvostoon kuuluvassa maassa, ovat sallittuja. Jäsenten suorittamien
  maksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia
  Euroopan tason poliittisen puolueen
  vuotuisesta talousarviosta.
  Jäsenpuolueiden, joiden kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, suorittamien maksujen arvo saa olla enintään 10 prosenttia jäsenten suorittamien maksujen kokonaismäärästä. | 9.   Euroopan tason
  poliittiselle puolueelle suoritettavien
  maksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia
  sen
  vuotuisesta talousarviosta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   
  Maksut
  Euroopan tason
  poliittisten puolueiden jäseniltä, joiden kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa tai jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä jäsenpuolueilta, joiden kotipaikka on Euroopan neuvostoon kuuluvassa maassa, ovat sallittuja. Jäsenten suorittamien
  maksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia
  Euroopan tason poliittisen puolueen
  vuotuisesta talousarviosta.
  Jäsenpuolueiden, joiden kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, suorittamien maksujen arvo saa olla enintään 10 prosenttia jäsenten suorittamien maksujen kokonaismäärästä.

9.   Euroopan tason
  poliittiselle puolueelle suoritettavien
  maksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia
  sen
  vuotuisesta talousarviosta.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 9 a kohta (uusi)

23 artikla – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle suoritettavien yhdistysmaksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 20 prosenttia kyseiselle puolueelle suoritettujen maksujen kokonaisarvosta. Yhdistysmaksut voidaan maksaa ainoastaan Euroopan tason poliittisen puolueen vahvistamien yleisesti sovellettavien sääntöjen ja tariffien mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.
     
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle suoritettavien yhdistysmaksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 20 prosenttia kyseiselle puolueelle suoritettujen maksujen kokonaisarvosta. Yhdistysmaksut voidaan maksaa ainoastaan Euroopan tason poliittisen puolueen vahvistamien yleisesti sovellettavien sääntöjen ja tariffien mukaisesti.

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 10 kohta – 1 alakohta

23 artikla – 10 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10.   
  Maksut
  Euroopan tason
  poliittisen säätiön jäseniltä, joiden kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa tai jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, tai jäsenjärjestöiltä, joiden kotipaikka on Euroopan neuvostoon kuuluvassa maassa, sekä
  Euroopan tason poliittiselta puolueelta, jota lähellä se on,
  ovat sallittuja. Jäsenten suorittamien maksujen
  yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia Euroopan tason poliittisen säätiön vuotuisesta talousarviosta eivätkä ne saa koostua varoista, jotka Euroopan tason poliittinen puolue on vastaanottanut Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tämän asetuksen mukaisesti.
  Jäsenjärjestöjen, joiden kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, suorittamien maksujen arvo saa olla enintään 10 prosenttia jäsenten suorittamien maksujen kokonaismäärästä. | 10.   
  Jäsenten
  Euroopan tason
  poliittiselle säätiölle suorittamien maksujen ja siltä
  Euroopan tason poliittiselta puolueelta
  saadun rahoituksen
  , jota lähellä se on, yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia Euroopan tason poliittisen säätiön vuotuisesta talousarviosta, eivätkä ne saa koostua varoista, jotka Euroopan tason poliittinen puolue on vastaanottanut Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tämän asetuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10.   
  Maksut
  Euroopan tason
  poliittisen säätiön jäseniltä, joiden kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa tai jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, tai jäsenjärjestöiltä, joiden kotipaikka on Euroopan neuvostoon kuuluvassa maassa, sekä
  Euroopan tason poliittiselta puolueelta, jota lähellä se on,
  ovat sallittuja. Jäsenten suorittamien maksujen
  yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia Euroopan tason poliittisen säätiön vuotuisesta talousarviosta eivätkä ne saa koostua varoista, jotka Euroopan tason poliittinen puolue on vastaanottanut Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tämän asetuksen mukaisesti.
  Jäsenjärjestöjen, joiden kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, suorittamien maksujen arvo saa olla enintään 10 prosenttia jäsenten suorittamien maksujen kokonaismäärästä.

10.   
  Jäsenten
  Euroopan tason
  poliittiselle säätiölle suorittamien maksujen ja siltä
  Euroopan tason poliittiselta puolueelta
  saadun rahoituksen
  , jota lähellä se on, yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 40 prosenttia Euroopan tason poliittisen säätiön vuotuisesta talousarviosta, eivätkä ne saa koostua varoista, jotka Euroopan tason poliittinen puolue on vastaanottanut Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tämän asetuksen mukaisesti.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 10 a kohta (uusi)

23 artikla – 10 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 10 a.
     
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle suoritettujen yhdistysmaksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 20 prosenttia kaikista kyseiselle säätiölle suoritetuista maksuista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 a.
     
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle suoritettujen yhdistysmaksujen yhteenlaskettu arvo saa olla enintään 20 prosenttia kaikista kyseiselle säätiölle suoritetuista maksuista.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 12 kohta

23 artikla – 12 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12.   Kaikki suoritetut maksut, jotka eivät ole tämän asetuksen nojalla sallittuja, on palautettava 7 kohdan mukaisesti. | 12.   Kaikki suoritetut maksut
  tai yhdistysmaksut
  , jotka eivät ole tämän asetuksen nojalla sallittuja, on palautettava 7 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12.   Kaikki suoritetut maksut, jotka eivät ole tämän asetuksen nojalla sallittuja, on palautettava 7 kohdan mukaisesti.

12.   Kaikki suoritetut maksut
  tai yhdistysmaksut
  , jotka eivät ole tämän asetuksen nojalla sallittuja, on palautettava 7 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 13 kohta

23 artikla – 13 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13.   Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön omasta taloudellisesta toiminnasta peräisin olevien omien varojen arvo saa olla enintään
  5
  prosenttia kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön
  vuotuisesta talousarviosta
  . | 13.   Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön omasta taloudellisesta toiminnasta peräisin olevien
  täydentävien
  omien varojen arvo saa olla enintään
  10
  prosenttia kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai
  Euroopan tason poliittisen
  säätiön
  saamista maksuista ja yhdistysmaksuista kertyneestä määrästä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13.   Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön omasta taloudellisesta toiminnasta peräisin olevien omien varojen arvo saa olla enintään
  5
  prosenttia kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön
  vuotuisesta talousarviosta
  .

13.   Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön omasta taloudellisesta toiminnasta peräisin olevien
  täydentävien
  omien varojen arvo saa olla enintään
  10
  prosenttia kyseisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai
  Euroopan tason poliittisen
  säätiön
  saamista maksuista ja yhdistysmaksuista kertyneestä määrästä
  .

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta

24 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä tahansa muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden
  ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden
  rahoitusta saa käyttää kansanäänestyskampanjoiden rahoitukseen, jos kampanjat koskevat
  unionin perussopimusten soveltamista
  . | 2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä tahansa muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta saa käyttää kansanäänestyskampanjoiden rahoitukseen, jos kampanjat koskevat
  suoraan Euroopan unioniin liittyviä aiheita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä tahansa muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden
  ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden
  rahoitusta saa käyttää kansanäänestyskampanjoiden rahoitukseen, jos kampanjat koskevat
  unionin perussopimusten soveltamista
  .

2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä tahansa muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta saa käyttää kansanäänestyskampanjoiden rahoitukseen, jos kampanjat koskevat
  suoraan Euroopan unioniin liittyviä aiheita
  .

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 1 kohta

25 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sen estämättä, mitä 24 artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä hyvänsä muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta ei saa suoraan eikä välillisesti käyttää muiden poliittisten
  puolueiden
  tai ehdokkaiden eikä etenkään kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden rahoitukseen. Näihin kansallisiin poliittisiin puolueisiin ja ehdokkaisiin sovelletaan edelleen kansallisia sääntöjä. | 1.   Sen estämättä, mitä
  23 artiklan 10 kohdassa ja
  24 artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä hyvänsä muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta ei saa suoraan eikä välillisesti käyttää muiden poliittisten
  yhteisöjen
  tai ehdokkaiden eikä etenkään kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden rahoitukseen. Näihin kansallisiin poliittisiin puolueisiin ja ehdokkaisiin sovelletaan edelleen kansallisia sääntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Sen estämättä, mitä 24 artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä hyvänsä muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta ei saa suoraan eikä välillisesti käyttää muiden poliittisten
  puolueiden
  tai ehdokkaiden eikä etenkään kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden rahoitukseen. Näihin kansallisiin poliittisiin puolueisiin ja ehdokkaisiin sovelletaan edelleen kansallisia sääntöjä.

1.   Sen estämättä, mitä
  23 artiklan 10 kohdassa ja
  24 artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai mistä hyvänsä muusta lähteestä myönnettävää Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta ei saa suoraan eikä välillisesti käyttää muiden poliittisten
  yhteisöjen
  tai ehdokkaiden eikä etenkään kansallisten puolueiden tai ehdokkaiden rahoitukseen. Näihin kansallisiin poliittisiin puolueisiin ja ehdokkaisiin sovelletaan edelleen kansallisia sääntöjä.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai muista lähteistä myönnettävää Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin niiden 2 artiklan 4 kohdassa lueteltujen tehtävien suorittamiseen ja kattamaan menoja, jotka liittyvät suoraan niiden perussäännössä 6 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Rahoitusta ei erityisesti saa käyttää suoraan eikä välillisesti vaalien, poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden tai muiden säätiöiden rahoittamiseen. | 2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai muista lähteistä myönnettävää Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin niiden 2 artiklan 4 kohdassa lueteltujen tehtävien suorittamiseen ja kattamaan menoja, jotka liittyvät suoraan niiden perussäännössä 6 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Rahoitusta ei erityisesti saa käyttää suoraan eikä välillisesti vaalien, poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden
  rahoittamiseen jäsenvaltion tai Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana
  tai muiden säätiöiden rahoittamiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai muista lähteistä myönnettävää Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin niiden 2 artiklan 4 kohdassa lueteltujen tehtävien suorittamiseen ja kattamaan menoja, jotka liittyvät suoraan niiden perussäännössä 6 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Rahoitusta ei erityisesti saa käyttää suoraan eikä välillisesti vaalien, poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden tai muiden säätiöiden rahoittamiseen.

2.   Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tai muista lähteistä myönnettävää Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoitusta ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin niiden 2 artiklan 4 kohdassa lueteltujen tehtävien suorittamiseen ja kattamaan menoja, jotka liittyvät suoraan niiden perussäännössä 6 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Rahoitusta ei erityisesti saa käyttää suoraan eikä välillisesti vaalien, poliittisten puolueiden tai ehdokkaiden
  rahoittamiseen jäsenvaltion tai Euroopan parlamentin vaaleja edeltävien kuuden kuukauden aikana
  tai muiden säätiöiden rahoittamiseen.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

26 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua varainhoitovuoden päättymisestä
  vastuuviranomaiselle seuraavat asiakirjat ja
  Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle ja
  niiden kotipaikkajäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle yhteyspisteelle niiden jäljennökset
  : | 1.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua varainhoitovuoden päättymisestä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle
  avoimessa
  ja
  koneluettavassa muodossa seuraavat
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua varainhoitovuoden päättymisestä
  vastuuviranomaiselle seuraavat asiakirjat ja
  Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle ja
  niiden kotipaikkajäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle yhteyspisteelle niiden jäljennökset
  :

1.   Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua varainhoitovuoden päättymisestä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjälle
  avoimessa
  ja
  koneluettavassa muodossa seuraavat
  :

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

26 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | luettelo lahjoittajista ja maksujen suorittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista tai
  maksuista
  , jotka on ilmoitettu
  23 artiklan
  2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

luettelo lahjoittajista ja maksujen suorittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista tai
  maksuista
  , jotka on ilmoitettu
  23 artiklan
  2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

maksuista

23 artiklan

| c) | luettelo lahjoittajista ja maksujen suorittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista
  , maksuista
  tai
  yhdistysmaksuista
  , jotka on ilmoitettu
  23 artiklan
  2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

luettelo lahjoittajista ja maksujen suorittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista
  , maksuista
  tai
  yhdistysmaksuista
  , jotka on ilmoitettu
  23 artiklan
  2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

, maksuista

yhdistysmaksuista

23 artiklan

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

26 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on myös lähetettävä jäljennös kaikista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tietojen toimituksista vastuuviranomaiselle ja kotipaikkajäsenvaltionsa toimivaltaiselle kansalliselle yhteyspisteelle. Jäljennöksen on oltava avoimessa ja koneluettavassa muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on myös lähetettävä jäljennös kaikista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tietojen toimituksista vastuuviranomaiselle ja kotipaikkajäsenvaltionsa toimivaltaiselle kansalliselle yhteyspisteelle. Jäljennöksen on oltava avoimessa ja koneluettavassa muodossa.

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden on myös lähetettävä jäljennös kaikista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tietojen toimituksista vastuuviranomaiselle ja kotipaikkajäsenvaltionsa toimivaltaiselle kansalliselle yhteyspisteelle. Jäljennöksen on oltava avoimessa ja koneluettavassa muodossa.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

27 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Vastuuviranomainen valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista, erityisesti 3 artiklan, 4 artiklan 1 kohdan a, b ja
  d–f
  alakohdan, 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan, 10 artiklan 5 ja 6 kohdan sekä
  23, 24 ja 25 artiklan
  osalta. | 2.   Vastuuviranomainen valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista, erityisesti 3 artiklan, 4 artiklan 1 kohdan a, b
  , d, e, f
  ja
  h
  alakohdan,
  4 a artiklan, 5 artiklan,
  6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan, 10 artiklan 5 ja 6 kohdan sekä
  23 artiklan
  osalta.
  Tapauksissa
  ,
  joissa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta ei myönnetä rahoitusta, sen on myös valvottava, että Euroopan tason poliittiset puolueet noudattavat 25 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Vastuuviranomainen valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista, erityisesti 3 artiklan, 4 artiklan 1 kohdan a, b ja
  d–f
  alakohdan, 6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan, 10 artiklan 5 ja 6 kohdan sekä
  23, 24 ja 25 artiklan
  osalta.

2.   Vastuuviranomainen valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden noudattamista, erityisesti 3 artiklan, 4 artiklan 1 kohdan a, b
  , d, e, f
  ja
  h
  alakohdan,
  4 a artiklan, 5 artiklan,
  6 artiklan 1 kohdan a–e ja g alakohdan, 10 artiklan 5 ja 6 kohdan sekä
  23 artiklan
  osalta.
  Tapauksissa
  ,
  joissa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta ei myönnetä rahoitusta, sen on myös valvottava, että Euroopan tason poliittiset puolueet noudattavat 25 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan
  .

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

27 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden
  tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään
  unionin rahoitukseen liittyvien
  velvoitteiden noudattamista
  asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046
  mukaisesti
  . Valvontaa harjoittaessaan Euroopan parlamentti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten estämisen ja torjunnan alalla. | Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden unionin rahoitukseen liittyvien
  tämän asetuksen mukaisten sekä
  asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046
  mukaisten velvoitteiden noudattamista
  . Valvontaa harjoittaessaan Euroopan parlamentti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten estämisen ja torjunnan alalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden
  tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään
  unionin rahoitukseen liittyvien
  velvoitteiden noudattamista
  asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046
  mukaisesti
  . Valvontaa harjoittaessaan Euroopan parlamentti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten estämisen ja torjunnan alalla.

tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään

velvoitteiden noudattamista

mukaisesti

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä valvoo Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden unionin rahoitukseen liittyvien
  tämän asetuksen mukaisten sekä
  asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046
  mukaisten velvoitteiden noudattamista
  . Valvontaa harjoittaessaan Euroopan parlamentti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten estämisen ja torjunnan alalla.

tämän asetuksen mukaisten sekä

mukaisten velvoitteiden noudattamista

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta

30 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.
     
  Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä 19 artiklan mukaisesti missä tahansa seuraavista tilanteista määrättynä seuraamuksena: | Poistetaan. |
| a) | jos asianomainen poliittinen puolue tai säätiö on jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.
     
  Vastuuviranomainen päättää Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön poistamisesta rekisteristä 19 artiklan mukaisesti missä tahansa seuraavista tilanteista määrättynä seuraamuksena:

Poistetaan.

Poistetaan.

a)

a)

jos asianomainen poliittinen puolue tai säätiö on jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista;

jos asianomainen poliittinen puolue tai säätiö on jossakin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista poissulkemistilanteista;

| b) | jos 11 artiklan 2–5 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen on todettu, että se ei enää täytä yhtä tai useampaa 3 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädettyä edellytystä; |
| --- | --- |

b)

b)

jos 11 artiklan 2–5 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen on todettu, että se ei enää täytä yhtä tai useampaa 3 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädettyä edellytystä;

jos 11 artiklan 2–5 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen on todettu, että se ei enää täytä yhtä tai useampaa 3 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädettyä edellytystä;

| c) | jos kyseisen puolueen tai säätiön rekisteröintipäätös perustuu virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin, joista hakija on vastuussa, tai jos tällainen päätös on saatu aikaan vilpillisesti; |
| --- | --- |

c)

c)

jos kyseisen puolueen tai säätiön rekisteröintipäätös perustuu virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin, joista hakija on vastuussa, tai jos tällainen päätös on saatu aikaan vilpillisesti;

jos kyseisen puolueen tai säätiön rekisteröintipäätös perustuu virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin, joista hakija on vastuussa, tai jos tällainen päätös on saatu aikaan vilpillisesti;

| d) | jos kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden vakavan laiminlyönnin perusteella esitetty, jäsenvaltion tekemä rekisteristä poistamista koskeva pyyntö täyttää 19 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

d)

jos kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden vakavan laiminlyönnin perusteella esitetty, jäsenvaltion tekemä rekisteristä poistamista koskeva pyyntö täyttää 19 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyt vaatimukset.

jos kansallisen lainsäädännön mukaisten velvoitteiden vakavan laiminlyönnin perusteella esitetty, jäsenvaltion tekemä rekisteristä poistamista koskeva pyyntö täyttää 19 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyt vaatimukset.

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä tekemiään sitoumuksia eikä toimi 4 artiklan 1 kohdan a, b, d–f
  , i
  ja
  j
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdan mukaisesti toimittamiensa tietojen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä tekemiään sitoumuksia eikä toimi 4 artiklan 1 kohdan a, b, d–f
  , i
  ja
  j
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdan mukaisesti toimittamiensa tietojen mukaisesti;

, i

j

| ii) | jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä tekemiään sitoumuksia eikä toimi 4 artiklan 1 kohdan a, b, d–f ja
  h
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdan mukaisesti toimittamiensa tietojen mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei täytä tekemiään sitoumuksia eikä toimi 4 artiklan 1 kohdan a, b, d–f ja
  h
  alakohdan sekä 6 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdan mukaisesti toimittamiensa tietojen mukaisesti;

h

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii a alakohta (uusi)

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii a) | jos 4 a artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii a)

ii a)

jos 4 a artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta;

jos 4 a artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta;

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii b alakohta (uusi)

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii b) | jos 4 a artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii b)

ii b)

jos 4 a artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta;

jos 4 a artiklan 2 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta;

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii c alakohta (uusi)

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii c) | jos 5 artiklan 1–5 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii c)

ii c)

jos 5 artiklan 1–5 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta;

jos 5 artiklan 1–5 kohdan mukaisia velvoitteita ei noudateta;

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – viii alakohta

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – viii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| viii) | jos logojen käytöstä ja poliittisten ohjelmien julkaisemisesta ei ole toimitettu todisteita 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

viii)

viii)

jos logojen käytöstä ja poliittisten ohjelmien julkaisemisesta ei ole toimitettu todisteita 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

jos logojen käytöstä ja poliittisten ohjelmien julkaisemisesta ei ole toimitettu todisteita 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ix alakohta

30 artikla – 2 kohta – a alakohta – ix alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ix) | jos sukupuolten edustuksesta ei ole toimitettu todisteita 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ix)

ix)

jos sukupuolten edustuksesta ei ole toimitettu todisteita 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

jos sukupuolten edustuksesta ei ole toimitettu todisteita 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – b alakohta – i alakohta

30 artikla – 2 kohta – b alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on ottanut vastaan lahjoituksia
  ja
  maksuja, jotka eivät ole 23 artiklan 1 tai
  5
  kohdan nojalla sallittuja, paitsi jos 23 artiklan 7 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on ottanut vastaan lahjoituksia
  ja
  maksuja, jotka eivät ole 23 artiklan 1 tai
  5
  kohdan nojalla sallittuja, paitsi jos 23 artiklan 7 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät;

ja

5

| i) | jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on ottanut vastaan lahjoituksia, maksuja tai
  yhdistysmaksuja
  , jotka eivät ole 23 artiklan 1 tai
  6
  kohdan nojalla sallittuja, paitsi jos 23 artiklan 7 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- |

i)

jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö on ottanut vastaan lahjoituksia, maksuja tai
  yhdistysmaksuja
  , jotka eivät ole 23 artiklan 1 tai
  6
  kohdan nojalla sallittuja, paitsi jos 23 artiklan 7 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät;

yhdistysmaksuja

6

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 4 kohta – johdantokappale

30 artikla – 4 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Edellä olevan
  2
  ja
  3
  kohdan soveltamiseksi Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle määrätään seuraavat taloudelliset seuraamukset: | 4.   Edellä olevan
  1
  ja
  2
  kohdan soveltamiseksi Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai
  Euroopan tason poliittiselle
  säätiölle määrätään seuraavat taloudelliset seuraamukset: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Edellä olevan
  2
  ja
  3
  kohdan soveltamiseksi Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai säätiölle määrätään seuraavat taloudelliset seuraamukset:

4.   Edellä olevan
  1
  ja
  2
  kohdan soveltamiseksi Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai
  Euroopan tason poliittiselle
  säätiölle määrätään seuraavat taloudelliset seuraamukset:

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 4 kohta – b alakohta – 1 alakohta – johdantokappale

30 artikla – 4 kohta – b alakohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kun on kyse rikkomuksista, jotka voidaan ilmaista määrällisesti, kiinteä prosenttiosuus sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, seuraavan asteikon mukaisesti niin, että enimmäismäärä on 10 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen puolueen säätiön vuotuisesta talousarviosta: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

kun on kyse rikkomuksista, jotka voidaan ilmaista määrällisesti, kiinteä prosenttiosuus sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu, seuraavan asteikon mukaisesti niin, että enimmäismäärä on 10 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen puolueen säätiön vuotuisesta talousarviosta:

| b) | kun on kyse rikkomuksista, jotka voidaan ilmaista määrällisesti, kiinteä prosenttiosuus sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu,
  tai määristä, jotka on käytetty 25 artiklalla kiellettyihin rahoitustoimiin,
  seuraavan asteikon mukaisesti niin, että enimmäismäärä on 10 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen puolueen säätiön vuotuisesta talousarviosta: |
| --- | --- |

b)

kun on kyse rikkomuksista, jotka voidaan ilmaista määrällisesti, kiinteä prosenttiosuus sääntöjenvastaisesti saaduista määristä tai määristä, joista ei ole ilmoitettu,
  tai määristä, jotka on käytetty 25 artiklalla kiellettyihin rahoitustoimiin,
  seuraavan asteikon mukaisesti niin, että enimmäismäärä on 10 prosenttia asianomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen puolueen säätiön vuotuisesta talousarviosta:

tai määristä, jotka on käytetty 25 artiklalla kiellettyihin rahoitustoimiin,

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 4 kohta – b alakohta – 2 alakohta

30 artikla – 4 kohta – b alakohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä prosenttisuuksia sovellettaessa kutakin lahjoitusta
  tai
  maksua tarkastellaan erikseen. | Ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä prosenttisuuksia sovellettaessa kutakin lahjoitusta, maksua,
  yhdistysmaksua tai 25 artiklalla kiellettyjen rahoitustoimien määrää
  tarkastellaan erikseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä prosenttisuuksia sovellettaessa kutakin lahjoitusta
  tai
  maksua tarkastellaan erikseen.

tai

Ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä prosenttisuuksia sovellettaessa kutakin lahjoitusta, maksua,
  yhdistysmaksua tai 25 artiklalla kiellettyjen rahoitustoimien määrää
  tarkastellaan erikseen.

yhdistysmaksua tai 25 artiklalla kiellettyjen rahoitustoimien määrää

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 5 a kohta (uusi)

30 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Vastuuviranomainen perii vastaavat määrät takaisin Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai Euroopan tason poliittiselta säätiöltä, jolle on määrätty taloudellisia seuraamuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Vastuuviranomainen perii vastaavat määrät takaisin Euroopan tason poliittiselta puolueelta tai Euroopan tason poliittiselta säätiöltä, jolle on määrätty taloudellisia seuraamuksia.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 1 kohta

33 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäljempänä 38 artiklassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamiseksi kaikilta osin vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa ennen vastuuviranomaisen lopullisen päätöksen tekemistä 30
  artiklassa
  tarkoitetuista seuraamuksista asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle tilaisuuden toteuttaa vaaditut toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on tavallisesti enintään kuukausi. Vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa mahdollisuuden korjata kirjoitus- tai laskuvirheet, toimittaa tarvittaessa täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja tai korjata muita vähäisiä virheitä. | 1.   Jäljempänä 38 artiklassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamiseksi kaikilta osin vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa ennen vastuuviranomaisen lopullisen päätöksen tekemistä 30
  artiklan 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohdassa
  tarkoitetuista seuraamuksista asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle tilaisuuden toteuttaa vaaditut toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on tavallisesti enintään kuukausi. Vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa mahdollisuuden korjata kirjoitus- tai laskuvirheet, toimittaa tarvittaessa täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja tai korjata muita vähäisiä virheitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäljempänä 38 artiklassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamiseksi kaikilta osin vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa ennen vastuuviranomaisen lopullisen päätöksen tekemistä 30
  artiklassa
  tarkoitetuista seuraamuksista asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle tilaisuuden toteuttaa vaaditut toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on tavallisesti enintään kuukausi. Vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa mahdollisuuden korjata kirjoitus- tai laskuvirheet, toimittaa tarvittaessa täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja tai korjata muita vähäisiä virheitä.

1.   Jäljempänä 38 artiklassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamiseksi kaikilta osin vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa ennen vastuuviranomaisen lopullisen päätöksen tekemistä 30
  artiklan 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohdassa
  tarkoitetuista seuraamuksista asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle tilaisuuden toteuttaa vaaditut toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on tavallisesti enintään kuukausi. Vastuuviranomainen tai Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä antaa mahdollisuuden korjata kirjoitus- tai laskuvirheet, toimittaa tarvittaessa täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja tai korjata muita vähäisiä virheitä.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 2 kohta

33 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei ole toteuttanut korjaavia toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, päätetään 30 artiklassa tarkoitetuista asianmukaisista seuraamuksista. | 2.   Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei ole toteuttanut
  riittäviä
  korjaavia toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, päätetään 30 artiklassa tarkoitetuista asianmukaisista seuraamuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei ole toteuttanut korjaavia toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, päätetään 30 artiklassa tarkoitetuista asianmukaisista seuraamuksista.

2.   Jos Euroopan tason poliittinen puolue tai Euroopan tason poliittinen säätiö ei ole toteuttanut
  riittäviä
  korjaavia toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, päätetään 30 artiklassa tarkoitetuista asianmukaisista seuraamuksista.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 3 kohta

33 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta 3 artiklan 1 kohdan b–f alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyihin edellytyksiin. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.
     
  Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta 3 artiklan 1 kohdan b–f alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädettyihin edellytyksiin.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – otsikko

34 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Takaisinperintä | Rahoituspäätöksen voimassaolon päättäminen tulevin vaikutuksin |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Takaisinperintä

Takaisinperintä

Rahoituspäätöksen voimassaolon päättäminen tulevin vaikutuksin

Rahoituspäätöksen voimassaolon päättäminen tulevin vaikutuksin

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 1 kohta

34 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan
  tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä poistamista koskevan vastuuviranomaisen päätöksen perusteella Euroopan
  parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa
  tai päättää unionin rahoitusta koskevan voimassa olevan päätöksen
  tai
  sopimuksen voimassaolon, 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja f alakohdassa säädettyjä tapauksia lukuun ottamatta. Hän perii myös takaisin unionin rahoituksen, aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet varat mukaan lukien. | 1.   Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle
  tai
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle osoitetun voimassa olevan rahoituspäätöksen voimassaolon tulevin vaikutuksin seuraavin perustein: |
| | a) | vastuuviranomainen on tehnyt päätöksen poistaa puolue tai säätiö rekisteristä, lukuun ottamatta päätöstä, joka tehdään 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa säädetyn rekisteristä poistamista koskevan perusteen nojalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Euroopan
  tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä poistamista koskevan vastuuviranomaisen päätöksen perusteella Euroopan
  parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa
  tai päättää unionin rahoitusta koskevan voimassa olevan päätöksen
  tai
  sopimuksen voimassaolon, 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja f alakohdassa säädettyjä tapauksia lukuun ottamatta. Hän perii myös takaisin unionin rahoituksen, aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet varat mukaan lukien.

1.   Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää
  Euroopan tason poliittiselle puolueelle
  tai
  Euroopan tason poliittiselle säätiölle osoitetun voimassa olevan rahoituspäätöksen voimassaolon tulevin vaikutuksin seuraavin perustein:

a)

a)

vastuuviranomainen on tehnyt päätöksen poistaa puolue tai säätiö rekisteristä, lukuun ottamatta päätöstä, joka tehdään 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa säädetyn rekisteristä poistamista koskevan perusteen nojalla;

vastuuviranomainen on tehnyt päätöksen poistaa puolue tai säätiö rekisteristä, lukuun ottamatta päätöstä, joka tehdään 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa säädetyn rekisteristä poistamista koskevan perusteen nojalla;

| b) | edellä olevan 30 artiklan 1 kohdan a alakohdan v ja vi alakohtaan perustuvan seuraamuspäätöksen perusteella. |
| --- | --- |

b)

b)

edellä olevan 30 artiklan 1 kohdan a alakohdan v ja vi alakohtaan perustuvan seuraamuspäätöksen perusteella.

edellä olevan 30 artiklan 1 kohdan a alakohdan v ja vi alakohtaan perustuvan seuraamuspäätöksen perusteella.

Rahoituspäätöksen voimassaolon päättämisestä tulevin vaikutuksin koskevia muita perusteita voidaan määrätä rahoitusosuutta tai avustusta koskevassa sopimuksessa.

Rahoituspäätöksen voimassaolon päättämisestä tulevin vaikutuksin koskevia muita perusteita voidaan määrätä rahoitusosuutta tai avustusta koskevassa sopimuksessa.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 kohta

34 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö, jolle on määrätty seuraamus jonkin 30 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdan v ja vi alakohdassa luetellun rikkomuksen vuoksi, ei tämän johdosta enää täytä 21 artiklan 2 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Tämän seurauksena Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää tämän asetuksen perusteella myönnetystä unionin rahoituksesta muodostuvaa rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen voimassaolon ja perii takaisin rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen nojalla aiheettomasti maksetut määrät, aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat mukaan lukien. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin myös rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen nojalla aiheettomasti maksetut määrät luonnolliselta henkilöltä, jonka osalta on tehty 31 artiklan mukainen päätös, ottaen soveltuvin osin huomioon kyseiseen luonnolliseen henkilöön liittyvät poikkeukselliset olosuhteet. | 2.
     
  Rahoituspäätöksen voimassaolon päättämistä tulevin vaikutuksin koskeva päätös tulee voimaan voimassaolon päättämistä kokevassa päätöksessä mainittuna päivänä tai, jos päivää ei ole mainittu siinä, sinä päivänä, jona voimassaolon päättämistä kokevasta päätöksestä on ilmoitettu Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle. |
| Tällaisen päättämisen yhteydessä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa suorittamansa maksut siihen päivään asti Euroopan tason poliittiselle puolueelle aiheutuneisiin korvattaviin kustannuksiin tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, jona päättämistä koskeva päätös tulee voimaan. | |
| Tätä kohtaa sovelletaan myös 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja f alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Euroopan tason poliittinen puolue tai säätiö, jolle on määrätty seuraamus jonkin 30 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdan v ja vi alakohdassa luetellun rikkomuksen vuoksi, ei tämän johdosta enää täytä 21 artiklan 2 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Tämän seurauksena Euroopan parlamentin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää tämän asetuksen perusteella myönnetystä unionin rahoituksesta muodostuvaa rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen voimassaolon ja perii takaisin rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen nojalla aiheettomasti maksetut määrät, aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat mukaan lukien. Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin myös rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen tai päätöksen nojalla aiheettomasti maksetut määrät luonnolliselta henkilöltä, jonka osalta on tehty 31 artiklan mukainen päätös, ottaen soveltuvin osin huomioon kyseiseen luonnolliseen henkilöön liittyvät poikkeukselliset olosuhteet.

2.
     
  Rahoituspäätöksen voimassaolon päättämistä tulevin vaikutuksin koskeva päätös tulee voimaan voimassaolon päättämistä kokevassa päätöksessä mainittuna päivänä tai, jos päivää ei ole mainittu siinä, sinä päivänä, jona voimassaolon päättämistä kokevasta päätöksestä on ilmoitettu Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle.

Tällaisen päättämisen yhteydessä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa suorittamansa maksut siihen päivään asti Euroopan tason poliittiselle puolueelle aiheutuneisiin korvattaviin kustannuksiin tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, jona päättämistä koskeva päätös tulee voimaan.

Tällaisen päättämisen yhteydessä Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa suorittamansa maksut siihen päivään asti Euroopan tason poliittiselle puolueelle aiheutuneisiin korvattaviin kustannuksiin tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, jona päättämistä koskeva päätös tulee voimaan.

Tätä kohtaa sovelletaan myös 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja f alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin.

Tätä kohtaa sovelletaan myös 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja f alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 a kohta (uusi)

34 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Rahoituspäätöksen voimassaolon päättämisellä tulevin vaikutuksin on seuraavat seuraukset: |
| | a) | rahoitusosuutta tai avustusta koskeva sopimus päätetään siitä 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Rahoituspäätöksen voimassaolon päättämisellä tulevin vaikutuksin on seuraavat seuraukset:

a)

a)

rahoitusosuutta tai avustusta koskeva sopimus päätetään siitä 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen;

rahoitusosuutta tai avustusta koskeva sopimus päätetään siitä 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen;

| b) | Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa suorittamansa maksut Euroopan tason poliittiselle puolueelle tosiasiallisesti aiheutuneisiin korvattaviin kustannuksiin tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneisiin tosiasiallisiin tukikelpoisiin kustannuksiin 2 kohdassa tarkoitettuun päivään saakka; |
| --- | --- |

b)

b)

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa suorittamansa maksut Euroopan tason poliittiselle puolueelle tosiasiallisesti aiheutuneisiin korvattaviin kustannuksiin tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneisiin tosiasiallisiin tukikelpoisiin kustannuksiin 2 kohdassa tarkoitettuun päivään saakka;

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä rajoittaa suorittamansa maksut Euroopan tason poliittiselle puolueelle tosiasiallisesti aiheutuneisiin korvattaviin kustannuksiin tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneisiin tosiasiallisiin tukikelpoisiin kustannuksiin 2 kohdassa tarkoitettuun päivään saakka;

| c) | menoja tai kustannuksia, joita Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuu 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen, pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina tai avustukseen oikeuttamattomina kustannuksina; |
| --- | --- |

c)

c)

menoja tai kustannuksia, joita Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuu 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen, pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina tai avustukseen oikeuttamattomina kustannuksina;

menoja tai kustannuksia, joita Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuu 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen, pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina tai avustukseen oikeuttamattomina kustannuksina;

| d) | Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin kaikki aiheettomasti maksetut unionin varat, mukaan lukien |
| --- | --- |

d)

d)

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin kaikki aiheettomasti maksetut unionin varat, mukaan lukien

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin kaikki aiheettomasti maksetut unionin varat, mukaan lukien

| | i) | unionin varat, jotka on käytetty korvaukseen oikeuttamattomiin menoihin tai avustukseen oikeuttamattomiin kustannuksiin; ja |
| --- | --- | --- |

i)

i)

unionin varat, jotka on käytetty korvaukseen oikeuttamattomiin menoihin tai avustukseen oikeuttamattomiin kustannuksiin; ja

unionin varat, jotka on käytetty korvaukseen oikeuttamattomiin menoihin tai avustukseen oikeuttamattomiin kustannuksiin; ja

| | ii) | kaikki käyttämättä jääneet unionin ennakkomaksut, joita ei ole käytetty ennen 2 kohdassa tarkoitettua päivää, mukaan lukien aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

kaikki käyttämättä jääneet unionin ennakkomaksut, joita ei ole käytetty ennen 2 kohdassa tarkoitettua päivää, mukaan lukien aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat; ja

kaikki käyttämättä jääneet unionin ennakkomaksut, joita ei ole käytetty ennen 2 kohdassa tarkoitettua päivää, mukaan lukien aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat; ja

| e) | Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin kaikki aiheettomasti maksetut määrät luonnolliselta henkilöltä, jonka osalta on tehty 31 artiklan mukainen päätös. |
| --- | --- |

e)

e)

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin kaikki aiheettomasti maksetut määrät luonnolliselta henkilöltä, jonka osalta on tehty 31 artiklan mukainen päätös.

Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä perii takaisin kaikki aiheettomasti maksetut määrät luonnolliselta henkilöltä, jonka osalta on tehty 31 artiklan mukainen päätös.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 a artikla (uusi)

34 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 34 a artikla




  Rahoituspäätöksen peruuttaminen taannehtivasti





  1.
     
  Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa vastuuviranomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä poistamisesta 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa säädetyn perusteen nojalla tekemän päätöksen perusteella asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle osoitetut rahoituspäätökset taannehtivasti kyseisten päätösten tekopäivästä alkaen.






  2.
     
  Rahoituspäätöksen peruuttamisella taannehtivasti on seuraavat seuraukset:











  a) | rahoitusosuutta tai avustusta koskeva sopimus päätetään siitä päivästä, jona tästä päättämisestä on ilmoitettu asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

34 a artikla

34 a artikla

Rahoituspäätöksen peruuttaminen taannehtivasti

Rahoituspäätöksen peruuttaminen taannehtivasti

1.
     
  Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa vastuuviranomaisen Euroopan tason poliittisen puolueen tai Euroopan tason poliittisen säätiön rekisteristä poistamisesta 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa säädetyn perusteen nojalla tekemän päätöksen perusteella asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle osoitetut rahoituspäätökset taannehtivasti kyseisten päätösten tekopäivästä alkaen.

2.
     
  Rahoituspäätöksen peruuttamisella taannehtivasti on seuraavat seuraukset:

a)

a)

rahoitusosuutta tai avustusta koskeva sopimus päätetään siitä päivästä, jona tästä päättämisestä on ilmoitettu asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle;

rahoitusosuutta tai avustusta koskeva sopimus päätetään siitä päivästä, jona tästä päättämisestä on ilmoitettu asianomaiselle Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle;

| b) | kaikkia Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneita menoja tai kustannuksia pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina tai avustukseen oikeuttamattomina kustannuksina; ja |
| --- | --- |

b)

b)

kaikkia Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneita menoja tai kustannuksia pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina tai avustukseen oikeuttamattomina kustannuksina; ja

kaikkia Euroopan tason poliittiselle puolueelle tai Euroopan tason poliittiselle säätiölle aiheutuneita menoja tai kustannuksia pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina tai avustukseen oikeuttamattomina kustannuksina; ja

| c) | kaikki rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen nojalla maksetut määrät sekä mahdolliset aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat katsotaan aiheettomiksi maksuiksi ja peritään takaisin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

c)

kaikki rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen nojalla maksetut määrät sekä mahdolliset aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat katsotaan aiheettomiksi maksuiksi ja peritään takaisin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti.

kaikki rahoitusosuutta tai avustusta koskevan sopimuksen nojalla maksetut määrät sekä mahdolliset aiemmilta vuosilta käyttämättä jääneet unionin varat katsotaan aiheettomiksi maksuiksi ja peritään takaisin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 1 kohta – johdantokappale

36 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan parlamentti
  julkistaa tulojen ja menojen hyväksyjänsä tai vastuuviranomaisen vastuulla
  tätä varten perustettavalla verkkosivustolla avoimessa ja koneluettavassa muodossa seuraavat tiedot: | 1.   Euroopan parlamentti
  tai vastuuviranomainen julkistaa tehtävänjakonsa mukaisesti
  tätä varten perustettavalla verkkosivustolla avoimessa ja koneluettavassa muodossa seuraavat tiedot: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Euroopan parlamentti
  julkistaa tulojen ja menojen hyväksyjänsä tai vastuuviranomaisen vastuulla
  tätä varten perustettavalla verkkosivustolla avoimessa ja koneluettavassa muodossa seuraavat tiedot:

1.   Euroopan parlamentti
  tai vastuuviranomainen julkistaa tehtävänjakonsa mukaisesti
  tätä varten perustettavalla verkkosivustolla avoimessa ja koneluettavassa muodossa seuraavat tiedot:

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 1 kohta – f alakohta

36 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | edellä 23 artiklan 9 ja 10 kohdassa tarkoitetut maksut, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien
  maksut suorittaneiden
  jäsenpuolueiden tai -järjestöjen nimet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

edellä 23 artiklan 9 ja 10 kohdassa tarkoitetut maksut, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien
  maksut suorittaneiden
  jäsenpuolueiden tai -järjestöjen nimet;

maksut suorittaneiden

| f) | edellä 23 artiklan 9 ja 10 kohdassa tarkoitetut maksut
  ja yhdistysmaksut
  , joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien
  niiden yksittäisten jäsenten,
  jäsenpuolueiden tai -järjestöjen nimet
  , jotka ovat suorittaneet maksut, lukuun ottamatta luonnollisilta henkilöiltä saatuja maksuja, joiden arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000  euroa vuodessa, jos nämä henkilöt eivät olet antaneet kirjallista suostumustaan tähän julkistamiseen
  ; |
| --- | --- |

f)

edellä 23 artiklan 9 ja 10 kohdassa tarkoitetut maksut
  ja yhdistysmaksut
  , joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien
  niiden yksittäisten jäsenten,
  jäsenpuolueiden tai -järjestöjen nimet
  , jotka ovat suorittaneet maksut, lukuun ottamatta luonnollisilta henkilöiltä saatuja maksuja, joiden arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000  euroa vuodessa, jos nämä henkilöt eivät olet antaneet kirjallista suostumustaan tähän julkistamiseen
  ;

ja yhdistysmaksut

niiden yksittäisten jäsenten,

, jotka ovat suorittaneet maksut, lukuun ottamatta luonnollisilta henkilöiltä saatuja maksuja, joiden arvo on yli 1 500 euroa ja enintään 3 000  euroa vuodessa, jos nämä henkilöt eivät olet antaneet kirjallista suostumustaan tähän julkistamiseen

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

36 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | edellä 23 artiklan 9 a ja 10 a kohdassa tarkoitetut yhdistysmaksut, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ilmoittavat 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien maksut suorittaneiden puolueiden tai järjestöjen nimet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f a)

f a)

edellä 23 artiklan 9 a ja 10 a kohdassa tarkoitetut yhdistysmaksut, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ilmoittavat 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien maksut suorittaneiden puolueiden tai järjestöjen nimet;

edellä 23 artiklan 9 a ja 10 a kohdassa tarkoitetut yhdistysmaksut, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ilmoittavat 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien maksut suorittaneiden puolueiden tai järjestöjen nimet;

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 1 kohta – f b alakohta (uusi)

36 artikla – 1 kohta – f b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f b) | edellä 23 artiklan 13 kohdassa tarkoitetut täydentävät omat varat, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f b)

f b)

edellä 23 artiklan 13 kohdassa tarkoitetut täydentävät omat varat, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

edellä 23 artiklan 13 kohdassa tarkoitetut täydentävät omat varat, joista Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt ovat ilmoittaneet 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 2 kohta

36 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Euroopan parlamentti
  julkistaa Euroopan tason poliittisen puolueen jäseninä olevista oikeushenkilöistä luettelon, sellaisena kuin se on liitettynä puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja päivitettynä 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sekä yksittäisten jäsenten kokonaismäärän. | 2.   
  Vastuuviranomainen
  julkistaa Euroopan tason poliittisen puolueen jäseninä olevista oikeushenkilöistä luettelon, sellaisena kuin se on liitettynä puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja päivitettynä 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sekä yksittäisten jäsenten kokonaismäärän. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Euroopan parlamentti
  julkistaa Euroopan tason poliittisen puolueen jäseninä olevista oikeushenkilöistä luettelon, sellaisena kuin se on liitettynä puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja päivitettynä 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sekä yksittäisten jäsenten kokonaismäärän.

2.   
  Vastuuviranomainen
  julkistaa Euroopan tason poliittisen puolueen jäseninä olevista oikeushenkilöistä luettelon, sellaisena kuin se on liitettynä puolueen perussääntöön 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja päivitettynä 10 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sekä yksittäisten jäsenten kokonaismäärän.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 8 kohta

37 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, jäsenvaltiot ja tilintarkastuksen suorittamista varten tämän asetuksen mukaisesti valtuutetut riippumattomat elimet ja asiantuntijat ovat vastuussa tämän asetuksen perusteella suoritettavan henkilötietojen käsittelyn yhteydessä aiheuttamistaan vahingoista sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen
  , asetuksen (EU) 2016/679 tai niiden nojalla annettujen kansallisten säännösten
  rikkomiseen
  ja erityisesti
  ,
  jos henkilötietoja käytetään laittomasti,
  sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia. | 8.   Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, jäsenvaltiot ja tilintarkastuksen suorittamista varten tämän asetuksen mukaisesti valtuutetut riippumattomat elimet ja asiantuntijat ovat vastuussa tämän asetuksen perusteella suoritettavan henkilötietojen käsittelyn yhteydessä aiheuttamistaan vahingoista sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen rikkomiseen sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 soveltamista
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, jäsenvaltiot ja tilintarkastuksen suorittamista varten tämän asetuksen mukaisesti valtuutetut riippumattomat elimet ja asiantuntijat ovat vastuussa tämän asetuksen perusteella suoritettavan henkilötietojen käsittelyn yhteydessä aiheuttamistaan vahingoista sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen
  , asetuksen (EU) 2016/679 tai niiden nojalla annettujen kansallisten säännösten
  rikkomiseen
  ja erityisesti
  ,
  jos henkilötietoja käytetään laittomasti,
  sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.

8.   Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt, jäsenvaltiot ja tilintarkastuksen suorittamista varten tämän asetuksen mukaisesti valtuutetut riippumattomat elimet ja asiantuntijat ovat vastuussa tämän asetuksen perusteella suoritettavan henkilötietojen käsittelyn yhteydessä aiheuttamistaan vahingoista sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen rikkomiseen sovelletaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 soveltamista
  .

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 a kohta (uusi)

44 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kaikkia menettelyvaiheita ja päätöksiä, jotka Euroopan parlamentti, neuvosto tai komissio, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä tai vastuuviranomainen on aiemmin toteuttanut ja tehnyt asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 mukaisesti tai perusteella, sovelletaan edelleen, ja niitä tulkitaan tämän asetuksen perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Kaikkia menettelyvaiheita ja päätöksiä, jotka Euroopan parlamentti, neuvosto tai komissio, Euroopan parlamentin tulojen ja menojen hyväksyjä tai vastuuviranomainen on aiemmin toteuttanut ja tehnyt asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 mukaisesti tai perusteella, sovelletaan edelleen, ja niitä tulkitaan tämän asetuksen perusteella.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 osa – 5 a luetelmakohta (uusi)

Liite II – 2 osa – 5 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | käytettäessä kohdentamistekniikoita kaikki asetuksen (EU) 2016/679 nojalla edellytetyt tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

käytettäessä kohdentamistekniikoita kaikki asetuksen (EU) 2016/679 nojalla edellytetyt tiedot.

käytettäessä kohdentamistekniikoita kaikki asetuksen (EU) 2016/679 nojalla edellytetyt tiedot.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0223/2022).

1

---