# Euroopa Liidu C 82/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 82 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik6. märts 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 82

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik6. märts 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 82/01 | Nõukogu otsus, 2. märts 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liige | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 82/02 | Euro vahetuskurss — 3. märts 2023 | 3 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 82/01

Nõukogu otsus, 2. märts 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liige

1

Euroopa Komisjon

2023/C 82/02

Euro vahetuskurss — 3. märts 2023

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 82/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11036 – EP POWER EUROPE / CAMDEN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| 2023/C 82/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11045 – MITSUBISHI CORPORATION / MITSUBISHI HC CAPITAL / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 82/05 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 8 |
| 2023/C 82/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 82/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11036 – EP POWER EUROPE / CAMDEN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

2023/C 82/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11045 – MITSUBISHI CORPORATION / MITSUBISHI HC CAPITAL / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 82/05

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

8

2023/C 82/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 6.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. märts 2023,

millega nimetatakse ametisse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liige

(2023/C 82/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsust nr 235/2008/EÜ, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 18. detsembri 2020. aasta otsusega (2) ametisse kaks Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liiget kolmeks aastaks alates 1. veebruarist 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 18. detsembri 2020. aasta otsusega (2) ametisse kaks Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liiget kolmeks aastaks alates 1. veebruarist 2021.

| (2) | Üks nendest liikmetest, Bart DE MOOR, astus enne oma ametiaja lõppu tagasi. |
| --- | --- |

(2)

Üks nendest liikmetest, Bart DE MOOR, astus enne oma ametiaja lõppu tagasi.

| (3) | Seega on vaja nimetada ametisse uus juhatuse liige. |
| --- | --- |

(3)

Seega on vaja nimetada ametisse uus juhatuse liige.

| (4) | Otsuse nr 235/2008/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt valitakse nõuandekogu liikmed statistika valdkonnas märkimisväärset pädevust omavate ekspertide hulgast, |
| --- | --- |

(4)

Otsuse nr 235/2008/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt valitakse nõuandekogu liikmed statistika valdkonnas märkimisväärset pädevust omavate ekspertide hulgast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liikmeks nimetatakse kolmeks aastaks Juan Manuel RODRIGUEZ POO.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  ELT L 73, 15.3.2008, lk 17.

1

(2)  Nõukogu 18. detsembri 2020. aasta otsus, millega nimetatakse ametisse kaks Euroopa statistika haldamise nõuandekogu liiget (ELT C 445, 22.12.2020, lk 3).

2

---

Euroopa Komisjon

| 6.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/3

---

Euro vahetuskurss (1)

3. märts 2023

(2023/C 82/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0615 |
| JPY | Jaapani jeen | 144,55 |
| DKK | Taani kroon | 7,4412 |
| GBP | Inglise nael | 0,88530 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,1430 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9958 |
| ISK | Islandi kroon | 150,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,0610 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,508 |
| HUF | Ungari forint | 378,71 |
| PLN | Poola zlott | 4,7080 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9235 |
| TRY | Türgi liir | 20,0628 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5728 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4437 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3325 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7069 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4296 |
| KRW | Korea vonn | 1 383,24 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,2837 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3326 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 256,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7513 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,128 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,781 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5248 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,1997 |
| INR | India ruupia | 86,9185 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0615

JPY

Jaapani jeen

144,55

DKK

Taani kroon

7,4412

GBP

Inglise nael

0,88530

SEK

Rootsi kroon

11,1430

CHF

Šveitsi frank

0,9958

ISK

Islandi kroon

150,30

NOK

Norra kroon

11,0610

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,508

HUF

Ungari forint

378,71

PLN

Poola zlott

4,7080

RON

Rumeenia leu

4,9235

TRY

Türgi liir

20,0628

AUD

Austraalia dollar

1,5728

CAD

Kanada dollar

1,4437

HKD

Hongkongi dollar

8,3325

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7069

SGD

Singapuri dollar

1,4296

KRW

Korea vonn

1 383,24

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,2837

CNY

Hiina jüaan

7,3326

IDR

Indoneesia ruupia

16 256,46

MYR

Malaisia ringit

4,7513

PHP

Filipiini peeso

58,128

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,781

BRL

Brasiilia reaal

5,5248

MXN

Mehhiko peeso

19,1997

INR

India ruupia

86,9185

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 6.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11036 – EP POWER EUROPE / CAMDEN)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 82/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | EP Power Europe, a.s. („EPPE“, Tšehhi), mis kuulub gruppi EPH Group (Tšehhi), mille üle on valitsev mõju Daniel Křetínskýl; |
| --- | --- |

—

EP Power Europe, a.s. („EPPE“, Tšehhi), mis kuulub gruppi EPH Group (Tšehhi), mille üle on valitsev mõju Daniel Křetínskýl;

| — | Camden B.V. („Camden“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Camden B.V. („Camden“, Madalmaad).

EPPE omandab Camdeni üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EPPE kuulub gruppi EPH Group, mis on mitmes valdkonnas (sealhulgas pruunsöe kaevandamine, elektri- ja soojusenergia tootmine, jaotamine ja tarnimine ning gaasi ülekandmine, jaotamine, hoiustamine ja tarnimine) tegutsev vertikaalselt integreeritud energiaettevõtja; |
| --- | --- |

—

EPPE kuulub gruppi EPH Group, mis on mitmes valdkonnas (sealhulgas pruunsöe kaevandamine, elektri- ja soojusenergia tootmine, jaotamine ja tarnimine ning gaasi ülekandmine, jaotamine, hoiustamine ja tarnimine) tegutsev vertikaalselt integreeritud energiaettevõtja;

| — | Camden tegeleb Madalmaades elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga, teatavate tasakaalustamis- ja tugiteenuste osutamisega, elektrienergia finantskauplemisega ja gaasikauplemisega börsil. Camdenil on 100 % osalus MaasStroomi gaasiküttel töötavas kombitsükliga gaasiturbiinil („CCGT“) põhinevas elektrijaamas ja 50 % osalus Enecogeni gaasiküttel töötavas CCGT-elektrijaamas, mis mõlemad asuvad Rotterdamis. |
| --- | --- |

—

Camden tegeleb Madalmaades elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga, teatavate tasakaalustamis- ja tugiteenuste osutamisega, elektrienergia finantskauplemisega ja gaasikauplemisega börsil. Camdenil on 100 % osalus MaasStroomi gaasiküttel töötavas kombitsükliga gaasiturbiinil („CCGT“) põhinevas elektrijaamas ja 50 % osalus Enecogeni gaasiküttel töötavas CCGT-elektrijaamas, mis mõlemad asuvad Rotterdamis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11036 – EP POWER EUROPE / CAMDEN

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 6.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11045 – MITSUBISHI CORPORATION / MITSUBISHI HC CAPITAL / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 82/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Mitsubishi Corporation („MC“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Corporation („MC“, Jaapan),

| — | Mitsubishi HC Capital INC („MHC“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HC Capital INC („MHC“, Jaapan),

| — | ühisettevõtja (Jaapan). |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja (Jaapan).

MC ja MHC omandavad ühisettevõtja üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | MC on kaubandusettevõtja, kes arendab ja haldab üleilmse ulatusega äritegevust väga mitmesugustes valdkondades, sealhulgas autotööstuses ja liikuvuse alal, |
| --- | --- |

—

MC on kaubandusettevõtja, kes arendab ja haldab üleilmse ulatusega äritegevust väga mitmesugustes valdkondades, sealhulgas autotööstuses ja liikuvuse alal,

| — | MHC osutab finantsteenuseid, mille hulgas on kapitalirent, vara väärtusele keskenduv kasutusrent, autorent, kinnisvararent, finantshuvide kaitse, faktooring ja keskkonnatooted, ning tegutseb üleilmselt, |
| --- | --- |

—

MHC osutab finantsteenuseid, mille hulgas on kapitalirent, vara väärtusele keskenduv kasutusrent, autorent, kinnisvararent, finantshuvide kaitse, faktooring ja keskkonnatooted, ning tegutseb üleilmselt,

| — | ühisettevõtja hakkab tegelema autode liisimise, ostu ja müügiga, samuti sõidukite haldamisega seotud teenustega Jaapanis. See koondab enese alla järgmiste ettevõtjate tegevuse: i) Mitsubishi HC Capital Auto Lease Corporation, mis on praegu MHC täieliku ainukontrolli all, ja ii) Mitsubishi Auto Leasing Corporation, mis on praegu MC ja MHC ühiskontrolli all. Ühisettevõtja tegevus ei hakka toimuma EMPs. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja hakkab tegelema autode liisimise, ostu ja müügiga, samuti sõidukite haldamisega seotud teenustega Jaapanis. See koondab enese alla järgmiste ettevõtjate tegevuse: i) Mitsubishi HC Capital Auto Lease Corporation, mis on praegu MHC täieliku ainukontrolli all, ja ii) Mitsubishi Auto Leasing Corporation, mis on praegu MC ja MHC ühiskontrolli all. Ühisettevõtja tegevus ei hakka toimuma EMPs.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11045 – MITSUBISHI CORPORATION / MITSUBISHI HC CAPITAL / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 6.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/8

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 82/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Strachitunt“

ELi nr: PDO-IT-1047-AM02 – 19.10.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Tootjaühendus Consorzio per la Tutela dello Strachitunt Valtaleggio [Strachitunt Valtaleggio kaitseühing], mis asub aadressil Piazza Don Arrigoni, 7 c/o Sede Comunale, 24010 Vedeseta (BG), Itaalia tel +39 3355754211; e-post info@strachitunt.it.

Eespool nimetatud kaitseühingul on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2 muudatus, mis on seotud eelkõige lausete sõnastusega. See muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.
  Praegune sõnastus:

  „„Strachitunt“ on lehma toortäispiimast kahe kalgendi segamise meetodil valmistatud juust. See on läbinud keskmise kuni pika laagerdumisaja kestusega vähemalt 75 päeva ja võib olla soonelise tekstuuriga.
  Esmalt valmib toode pindmise mikrofloora mõjul väljastpoolt sissepoole. Seejärel, üldjuhul pärast esimest 30 päeva, kiirendatakse laagerdumist juustu augustamisega, mis võimaldab keskkonnas esineval mikroflooral juustu sees areneda.“

  Uus sõnastus:

  „„Strachitunt“ on lehma toortäispiimast kahe kalgendi segamise meetodil valmistatud juust. See on läbinud keskmise kuni pika laagerdumisaja ja võib olla soonelise tekstuuriga. Esmalt valmib toode pindmise mikrofloora mõjul väljastpoolt sissepoole. Seejärel, kiirendatakse laagerdumist juustu augustamisega, mis võimaldab keskkonnas esineval mikroflooral juustu sees areneda. Minimaalne laagerdumisaeg on 75 päeva.“

  Põhjendus
  Muudatus käsitleb peamiselt lausete sõnastust ja hõlmab minimaalse laagerdumisaja selgemat määratlemist.
  Lisaks otsustati, et viide ajavahemikule, mille jooksul hakatakse juustu augustama, tuleks viia tootespetsifikaadi artikli 5 punkti 5.2, mis käsitleb toitmisviisi, sest sinna sobib see sisult paremini. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2 muudatus, mis on seotud eelkõige lausete sõnastusega. See muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.

Praegune sõnastus:

„„Strachitunt“ on lehma toortäispiimast kahe kalgendi segamise meetodil valmistatud juust. See on läbinud keskmise kuni pika laagerdumisaja kestusega vähemalt 75 päeva ja võib olla soonelise tekstuuriga.

Esmalt valmib toode pindmise mikrofloora mõjul väljastpoolt sissepoole. Seejärel, üldjuhul pärast esimest 30 päeva, kiirendatakse laagerdumist juustu augustamisega, mis võimaldab keskkonnas esineval mikroflooral juustu sees areneda.“

Uus sõnastus:

„„Strachitunt“ on lehma toortäispiimast kahe kalgendi segamise meetodil valmistatud juust. See on läbinud keskmise kuni pika laagerdumisaja ja võib olla soonelise tekstuuriga. Esmalt valmib toode pindmise mikrofloora mõjul väljastpoolt sissepoole. Seejärel, kiirendatakse laagerdumist juustu augustamisega, mis võimaldab keskkonnas esineval mikroflooral juustu sees areneda. Minimaalne laagerdumisaeg on 75 päeva.“

Põhjendus

Muudatus käsitleb peamiselt lausete sõnastust ja hõlmab minimaalse laagerdumisaja selgemat määratlemist.

Lisaks otsustati, et viide ajavahemikule, mille jooksul hakatakse juustu augustama, tuleks viia tootespetsifikaadi artikli 5 punkti 5.2, mis käsitleb toitmisviisi, sest sinna sobib see sisult paremini.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2.1 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus seoses juustu maksimumkaaluga.
  Praegune sõnastus:

  „Juusturatta kaal jääb vahemikku 4–6 kg.“

  Uus sõnastus:

  „Laagerdunud juusturatta kaal jääb vahemikku 4–7 kg.“


  Põhjendus

  Maksimaalse kaalu suurendamine 1 kg võrra on vajalik juhtudel, kus tänu piimarohkusele soovitakse toota maksimaalse lubatud küljekõrgusega (18 cm) ja maksimaalse lubatud läbimõõduga (28 cm) juusturattaid. Nii võib juhtuda mõnikord väikestes talumeiereides, kus töödeldakse piima väikestes kogustes.
  Peale selle on lisatud sõna „laagerdunud“, selgitamaks, et maksimaalne kaal viitab minimaalse laagerdumisaja lõpule. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2.1 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus seoses juustu maksimumkaaluga.

Praegune sõnastus:

„Juusturatta kaal jääb vahemikku 4–6 kg.“

Uus sõnastus:

„Laagerdunud juusturatta kaal jääb vahemikku 4–7 kg.“

Põhjendus

Põhjendus

Maksimaalse kaalu suurendamine 1 kg võrra on vajalik juhtudel, kus tänu piimarohkusele soovitakse toota maksimaalse lubatud küljekõrgusega (18 cm) ja maksimaalse lubatud läbimõõduga (28 cm) juusturattaid. Nii võib juhtuda mõnikord väikestes talumeiereides, kus töödeldakse piima väikestes kogustes.

Peale selle on lisatud sõna „laagerdunud“, selgitamaks, et maksimaalne kaal viitab minimaalse laagerdumisaja lõpule.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2.2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus seoses keemiliste ja mikrobioloogiliste omadustega.
  Praegune sõnastus:


  „Artikkel 2.2.
  Keemilised ja mikrobioloogilised omadused






  — | Niiskusesisaldus: 50,0–51,0 % |
| --- | --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2.2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus seoses keemiliste ja mikrobioloogiliste omadustega.

Praegune sõnastus:

„Artikkel 2.2.

Keemilised ja mikrobioloogilised omadused

—

Niiskusesisaldus: 50,0–51,0 %

| — | Lipiidide üldine sisaldus: 26,0–28,0 % |
| --- | --- |

—

Lipiidide üldine sisaldus: 26,0–28,0 %

| — | Lipiidide minimaalne sisaldus kuivaines: 48,0 % |
| --- | --- |

—

Lipiidide minimaalne sisaldus kuivaines: 48,0 %

| — | Valkude üldine sisaldus: 18,0–22,0 % |
| --- | --- |

—

Valkude üldine sisaldus: 18,0–22,0 %

| — | Süsivesikute üldine sisaldus: alla 1“ |
| --- | --- |

—

Süsivesikute üldine sisaldus: alla 1“

Uus sõnastus:

„Artikkel 2.2.

Keemilised ja mikrobioloogilised omadused

Järgmised väärtused iseloomustavad toodet pärast 75päevast minimaalset laagerdumisaega.

| — | Niiskusesisaldus: 44,0–53,0 % |
| --- | --- |

—

Niiskusesisaldus: 44,0–53,0 %

| — | Lipiidide minimaalne sisaldus kuivaines: 48,0 % |
| --- | --- |

—

Lipiidide minimaalne sisaldus kuivaines: 48,0 %

| — | Valkude üldine sisaldus: 17,0–23,0 % |
| --- | --- |

—

Valkude üldine sisaldus: 17,0–23,0 %

| — | Süsivesikute üldine sisaldus: alla 2,5“ |
| --- | --- |

—

Süsivesikute üldine sisaldus: alla 2,5“

Põhjendus

Viide minimaalsele laagerdumisajale võimaldab siduda analüütilisi parameetreid juustu vanusega. Nagu on üldteada, võivad need parameetrid laagerdumisega muutuda, näiteks väheneb laagerdumisel niiskusesisaldus.

Neid muudatusi peetakse vajalikuks, arvestades asjaolu, et tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduvad väärtused põhinesid väikesel arvul tootjatel ja väga väikesel igapäevasel tootmismahul. Kuna tootmine on kasvanud (osaliselt tänu kaitstud päritolunimetuse tunnustamisele), on leitud, et kõnealune tootmismaht ei ole väga representatiivne, arvestades erinevaid tootmistingimusi. Samuti tuleks arvesse võtta kliima/hooajalist varieeruvust. See mõjutab piimakarja sööda kvaliteeti ja kogust, mõjutades otseselt toorainet (piima) ja seega sellest toodetavat juustu. Tooraine hooajaline varieerumine – piima maitse on teravam ja tugevam, kui see pärineb mägikarjamaadel karjatatavatelt peamiselt rohusöödaga loomadelt – ning vajadus laagerdada toodet loomulikus keskkonnas (st ilma dünaamiliste temperatuuri ja niiskuse reguleerimise süsteemideta), kus juust saab loomulikult laagerduda, tähendab, et parameetrid, eelkõige toote niiskusesisaldus, paratamatult varieeruvad.

Samuti peetakse asjakohaseks üldise rasvasisalduse väärtuse väljajätmist. Rasvasisaldus kuivaines parameetrina jääb võrdlusväärtusena alles, kuna see on objektiivsem näitaja, mis aitab juustu eristada ja võimaldab seda jätkuvalt liigitada rasvaseks juustuks.

Tuleb märkida, et taotletud muudatused keemiliste omaduste kirjelduses ei muuda mingil viisil kaitstud päritolunimetusega toote „Strachitunt“ eriomaseid ja eristavaid omadusi.

Geograafiline piirkond

| — | Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 4 muudatus. Sõna „kommuunid“ asendamine sõnaga „territoriaalüksused“.
  Praegune sõnastus:

  „Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune: ....“

  Uus sõnastus:

  „Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi territoriaalüksusi: ....“

  Põhjendus
  Geograafiline piirkond ei ole muutunud, kuid mitmed kommuunid on haldusreformi järel ühinenud. Näiteks on Gerosa kommuun liidetud Val Brembilla kommuuniga. Seepärast on kohasem kasutada sõna „kommuunid“ asemel sõna „territoriaalüksused“. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 4 muudatus. Sõna „kommuunid“ asendamine sõnaga „territoriaalüksused“.

Praegune sõnastus:

„Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune: ....“

Uus sõnastus:

„Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi territoriaalüksusi: ....“

Põhjendus

Geograafiline piirkond ei ole muutunud, kuid mitmed kommuunid on haldusreformi järel ühinenud. Näiteks on Gerosa kommuun liidetud Val Brembilla kommuuniga. Seepärast on kohasem kasutada sõna „kommuunid“ asemel sõna „territoriaalüksused“.

Tootmismeetod

| — | Tootespetsifikaadi artikli 5.1 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus seoses söödaga.
  Praegune sõnastus:

  „Juustu „Strachitunt“ tootmiseks vajalik piim on pärit põllumajandusettevõtetest, mille karjade söödaratsiooni kuivainest vähemalt 65 % moodustavad rohi ja/või mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev hein. Vähemalt 90 % sellest söödast, mis vastab umbes 60 %-le ratsioonist, peab olema pärit eespool artiklis 3 kirjeldatud maa-alalt ning ülejäänud sööt peab pärinema Põhja-Itaalia piirkondadest. Söödaratsioon peab sisaldama ka tera- (mais, oder, nisu) ja kaunviljade (soja) kontsentraate ning nende tootmise kõrvalsaadusi, mille osakaal ei tohi sööda kuivaines ületada 35 % koos lakukivide ning toidulisandina manustatavate mineraalaine- või vitamiinikompleksidega.
  Maisisilo kasutamine on keelatud.“

  Uus sõnastus:

  „Juustu „Strachitunt“ tootmiseks vajalik piim on pärit põllumajandusettevõtetest, mille karjade söödaratsiooni kuivainest vähemalt 65 % moodustavad rohi ja/või ühe- või mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev hein. Vähemalt 80 % sellest söödast, mis vastab umbes 55 %-le ratsioonist, peab olema pärit eespool artiklis 3 kirjeldatud maa-alalt. Loomade sööt võib sisaldada ka teravilja ja selle saadusi (tervena, purustatud, valtsitud või helveste kujul); õliseemneid (lina, soja, päevalill) ja nende saadusi valguallikana (purustatud, tervena, ekstrudeeritud, kroovitud ja pressitud kujul); suhkrutööstuse saadused sisaldusega alla 3,5 % kuivainest; makrotoitainena mineraale ja lisaaineid.


  Maisisilo kasutamine on keelatud.“


  Põhjendus
  Kliimatingimuste muutumine viimastel aastatel on põhjustanud sööda saagikuse prognoosimatuse hektari kohta päritolupiirkonnas, eriti suurematel kõrgustel. Kuivad suved ja talved vähendavad tihti heina kasvu niitudel ja karjamaadel, kevadel ja suvel on aga sajud üha sagenenud, takistades heinategemist ja karjatamist. Seda asjaolu raskendavad nii mägipiirkondade elanikkonna arvu jätkuv vähenemine, mis on kaasa toonud metsamaade pindala järkjärgulise suurenemise karjamaade ja niitude arvelt, kui ka oru põhja väheste tasaste alade linnastumine turismitegevuse tõttu, mis tähendab, et ainsad põllumeestele jäetud maa-alad on kõige äärepoolsemad ja ligipääsmatumad alad, mida on raske harida ja mida sageli ei saa kasutada isegi karjakasvatuseks.
  Kohalike söödavarude vähenedes on mõned põllumajandusettevõtted olnud sunnitud ostma sööta väljastpoolt piirkonda.
  Selleks et vähendada ohtu, et halbade ilmastikutingimustega (liigne vihmasadu või põud) aastad mõjutavad piirkonnas sööda tootmist sellisel määral, et tagajärjeks on sobiva tooraine puudumine ja seega kaitstud päritolunimetusega toote tootmise vähenemine, taotletakse ettevaatusabinõuna võimalust vähendada veidi päritolupiirkonnast pärit sööda osakaalu, jättes siiski selle osakaaluks 55 %, nagu on sätestatud kaitstud päritolunimetuse määrustes. Teisalt on enesekontrolli ja kontrollikava täitmise parandamiseks esitatud rohkem üksikasju veiste söödaratsiooni komponentide kohta. Samuti nõutakse, et kaotataks nõue hankida väljastpoolt piirkonda pärit sööta ainult Põhja-Itaalia piirkondadest, et suurendada võimalust hankida toorainet erinevate hindadega, mis on põllumajandusettevõtetele majanduslikult kasulikum.
  Taotlus vähendada geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaalu ei mõjuta toote „Strachitunt“ põhiomadusi, mis on endiselt identsed tootespetsifikaadis sätestatutega. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 5.1 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus seoses söödaga.

Praegune sõnastus:

„Juustu „Strachitunt“ tootmiseks vajalik piim on pärit põllumajandusettevõtetest, mille karjade söödaratsiooni kuivainest vähemalt 65 % moodustavad rohi ja/või mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev hein. Vähemalt 90 % sellest söödast, mis vastab umbes 60 %-le ratsioonist, peab olema pärit eespool artiklis 3 kirjeldatud maa-alalt ning ülejäänud sööt peab pärinema Põhja-Itaalia piirkondadest. Söödaratsioon peab sisaldama ka tera- (mais, oder, nisu) ja kaunviljade (soja) kontsentraate ning nende tootmise kõrvalsaadusi, mille osakaal ei tohi sööda kuivaines ületada 35 % koos lakukivide ning toidulisandina manustatavate mineraalaine- või vitamiinikompleksidega.

Maisisilo kasutamine on keelatud.“

Uus sõnastus:

„Juustu „Strachitunt“ tootmiseks vajalik piim on pärit põllumajandusettevõtetest, mille karjade söödaratsiooni kuivainest vähemalt 65 % moodustavad rohi ja/või ühe- või mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev hein. Vähemalt 80 % sellest söödast, mis vastab umbes 55 %-le ratsioonist, peab olema pärit eespool artiklis 3 kirjeldatud maa-alalt. Loomade sööt võib sisaldada ka teravilja ja selle saadusi (tervena, purustatud, valtsitud või helveste kujul); õliseemneid (lina, soja, päevalill) ja nende saadusi valguallikana (purustatud, tervena, ekstrudeeritud, kroovitud ja pressitud kujul); suhkrutööstuse saadused sisaldusega alla 3,5 % kuivainest; makrotoitainena mineraale ja lisaaineid.

Maisisilo kasutamine on keelatud.“

Põhjendus

Kliimatingimuste muutumine viimastel aastatel on põhjustanud sööda saagikuse prognoosimatuse hektari kohta päritolupiirkonnas, eriti suurematel kõrgustel. Kuivad suved ja talved vähendavad tihti heina kasvu niitudel ja karjamaadel, kevadel ja suvel on aga sajud üha sagenenud, takistades heinategemist ja karjatamist. Seda asjaolu raskendavad nii mägipiirkondade elanikkonna arvu jätkuv vähenemine, mis on kaasa toonud metsamaade pindala järkjärgulise suurenemise karjamaade ja niitude arvelt, kui ka oru põhja väheste tasaste alade linnastumine turismitegevuse tõttu, mis tähendab, et ainsad põllumeestele jäetud maa-alad on kõige äärepoolsemad ja ligipääsmatumad alad, mida on raske harida ja mida sageli ei saa kasutada isegi karjakasvatuseks.

Kohalike söödavarude vähenedes on mõned põllumajandusettevõtted olnud sunnitud ostma sööta väljastpoolt piirkonda.

Selleks et vähendada ohtu, et halbade ilmastikutingimustega (liigne vihmasadu või põud) aastad mõjutavad piirkonnas sööda tootmist sellisel määral, et tagajärjeks on sobiva tooraine puudumine ja seega kaitstud päritolunimetusega toote tootmise vähenemine, taotletakse ettevaatusabinõuna võimalust vähendada veidi päritolupiirkonnast pärit sööda osakaalu, jättes siiski selle osakaaluks 55 %, nagu on sätestatud kaitstud päritolunimetuse määrustes. Teisalt on enesekontrolli ja kontrollikava täitmise parandamiseks esitatud rohkem üksikasju veiste söödaratsiooni komponentide kohta. Samuti nõutakse, et kaotataks nõue hankida väljastpoolt piirkonda pärit sööta ainult Põhja-Itaalia piirkondadest, et suurendada võimalust hankida toorainet erinevate hindadega, mis on põllumajandusettevõtetele majanduslikult kasulikum.

Taotlus vähendada geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaalu ei mõjuta toote „Strachitunt“ põhiomadusi, mis on endiselt identsed tootespetsifikaadis sätestatutega.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 5.2 muudatus seoses sõna „fagotto“ [komps] kasutamise, lappide kasutamise ja juustule märgise lisamise ajaga.
  Praegune sõnastus:

  „Esimeses töötlemisetapis saadud kalgend kogutakse naturaalsest või sünteetilisest kiust riidest kompsu ja jäetakse vähemalt 12 tunniks nõrguma keskkonda niiskusega 80–90 % ja temperatuuriga üle 10 °C.
  Teises töötlemisetapis saadud kalgend tükeldatakse otse katlas. Kalgendit tükeldatakse kaks või kolm korda, lastes sellel vahepeal seista, kuni moodustuvad suured Kreeka pähkli või sarapuupähkli suurused tükid.
  Kaks kalgendit, mille valmistamise vahele jääb vähemalt 12 tundi, asetatakse vaheldumisi kihiti vormi, mis on eelnevalt vooderdatud naturaalsest või sünteetilisest kiust lapiga. Pärast 30–45 minutit seismist eemaldatakse filtrina toimiv lapp ja pööratakse kalgendit vormis esimest korda.
  Kui juustu 24 tundi pärast vormimist pööratakse, lisatakse vormis märgid sümboliga „STV“ ja tootmiskuupäevaga.“

  Uus sõnastus:

  „Esimeses töötlemisetapis saadud kalgend kogutakse naturaalsest või sünteetilisest kiust lapi sisse ja jäetakse vähemalt 12 tunniks nõrguma keskkonda niiskusega 80–90 % ja temperatuuriga üle 10 °C.


  Teises töötlemisetapis saadud kalgend tükeldatakse otse katlas. Kalgendit tükeldatakse kaks või kolm korda, lastes sellel vahepeal seista, kuni moodustuvad suured Kreeka pähkli või sarapuupähkli suurused tükid.


  Kaks kalgendit, mille valmistamise vahele jääb vähemalt 12 tundi, asetatakse vaheldumisi kihiti vormi, mis võib olla eelnevalt vooderdatud naturaalsest või sünteetilisest kiust lapiga. Pärast 30–45 minutit seismist eemaldatakse filtrina toimiv lapp, kui seda kasutatakse, ja pööratakse kalgendit vormis esimest korda.


  Kui juustu vähemalt 12 tundi pärast vormimist pööratakse, lisatakse vormis märgid sümboliga „STV“ ja tootmiskuupäevaga.“


  Põhjendus
  Sõna „fagotto“ on välja jäetud, kuna tegemist on murdesõnaga, mille tõlgendamine on tekitanud arusaamatusi ja raskendanud järelevalvet. Ehkki kalgendi nõrutamiseks kasutatava lapi võib tõesti otstest kokku kompsuks siduda, võib selle ka tööpinnal avatuks jätta.
  Seoses lapi kasutamisega vormis on leitud, et sellel ei ole töötlemisele olulist mõju, ja seetõttu võib selle kasutamise muuta kohustuslikust vabatahtlikuks, et tootmisprotsess oleks sujuvam. Kuigi mõned töötlejad kasutavad endiselt traditsioonilist tootmisviisi, on nad võtnud kasutusele kinnised vormid, mis välistavad vajaduse kasutada lappe. See muudatus tagab seadmete tõhusama haldamise ja paremad hügieenitingimused töötlemise ajal, ehkki toote omadused ei muutu.
  Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ võib ära tunda päritolumärgi järgi. Spetsifikaadi kohaldamise kogemus viimase paari aasta jooksul on näidanud, et kui juustu vormimise ja märgi lisamise vahelist aega lühendatakse 24 tunnilt 12 tunnile, on märk juustul nähtavam ja püsib kauem. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 5.2 muudatus seoses sõna „fagotto“ [komps] kasutamise, lappide kasutamise ja juustule märgise lisamise ajaga.

Praegune sõnastus:

„Esimeses töötlemisetapis saadud kalgend kogutakse naturaalsest või sünteetilisest kiust riidest kompsu ja jäetakse vähemalt 12 tunniks nõrguma keskkonda niiskusega 80–90 % ja temperatuuriga üle 10 °C.

Teises töötlemisetapis saadud kalgend tükeldatakse otse katlas. Kalgendit tükeldatakse kaks või kolm korda, lastes sellel vahepeal seista, kuni moodustuvad suured Kreeka pähkli või sarapuupähkli suurused tükid.

Kaks kalgendit, mille valmistamise vahele jääb vähemalt 12 tundi, asetatakse vaheldumisi kihiti vormi, mis on eelnevalt vooderdatud naturaalsest või sünteetilisest kiust lapiga. Pärast 30–45 minutit seismist eemaldatakse filtrina toimiv lapp ja pööratakse kalgendit vormis esimest korda.

Kui juustu 24 tundi pärast vormimist pööratakse, lisatakse vormis märgid sümboliga „STV“ ja tootmiskuupäevaga.“

Uus sõnastus:

„Esimeses töötlemisetapis saadud kalgend kogutakse naturaalsest või sünteetilisest kiust lapi sisse ja jäetakse vähemalt 12 tunniks nõrguma keskkonda niiskusega 80–90 % ja temperatuuriga üle 10 °C.

Teises töötlemisetapis saadud kalgend tükeldatakse otse katlas. Kalgendit tükeldatakse kaks või kolm korda, lastes sellel vahepeal seista, kuni moodustuvad suured Kreeka pähkli või sarapuupähkli suurused tükid.

Kaks kalgendit, mille valmistamise vahele jääb vähemalt 12 tundi, asetatakse vaheldumisi kihiti vormi, mis võib olla eelnevalt vooderdatud naturaalsest või sünteetilisest kiust lapiga. Pärast 30–45 minutit seismist eemaldatakse filtrina toimiv lapp, kui seda kasutatakse, ja pööratakse kalgendit vormis esimest korda.

Kui juustu vähemalt 12 tundi pärast vormimist pööratakse, lisatakse vormis märgid sümboliga „STV“ ja tootmiskuupäevaga.“

Põhjendus

Sõna „fagotto“ on välja jäetud, kuna tegemist on murdesõnaga, mille tõlgendamine on tekitanud arusaamatusi ja raskendanud järelevalvet. Ehkki kalgendi nõrutamiseks kasutatava lapi võib tõesti otstest kokku kompsuks siduda, võib selle ka tööpinnal avatuks jätta.

Seoses lapi kasutamisega vormis on leitud, et sellel ei ole töötlemisele olulist mõju, ja seetõttu võib selle kasutamise muuta kohustuslikust vabatahtlikuks, et tootmisprotsess oleks sujuvam. Kuigi mõned töötlejad kasutavad endiselt traditsioonilist tootmisviisi, on nad võtnud kasutusele kinnised vormid, mis välistavad vajaduse kasutada lappe. See muudatus tagab seadmete tõhusama haldamise ja paremad hügieenitingimused töötlemise ajal, ehkki toote omadused ei muutu.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ võib ära tunda päritolumärgi järgi. Spetsifikaadi kohaldamise kogemus viimase paari aasta jooksul on näidanud, et kui juustu vormimise ja märgi lisamise vahelist aega lühendatakse 24 tunnilt 12 tunnile, on märk juustul nähtavam ja püsib kauem.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 5.2 muudatus seoses juustu augustamisega.
  Praegune sõnastus:

  „Umbes 30 päeva pärast laagerdumise algust augustatakse juustu külgi metallnõeltega. Sõltuvalt toote laagerdumise kulgemisest võidakse seda toimingut enne laagerdumisprotsessi lõppu korrata.“

  Uus sõnastus:

  „Vähemalt 30 päeva pärast laagerdumise algust augustatakse juustu külgi metallnõeltega.


  Sõltuvalt toote laagerdumise kulgemisest võidakse seda toimingut enne laagerdumisprotsessi lõppu mitu korda korrata.“


  Põhjendus
  Parameetri rakendamise parandamiseks ja täpsemaks jälgimiseks on juustu augustamisele eelnevaks minimaalseks laagerdumisajaks määratud 30 päeva.
  Näiteks turunõudlusega seotud tootmise planeerimise nõuete tõttu võib tekkida vajadus pikendada laagerdumisaega üle 75 päeva, mistõttu on vaja juustu augustamist edasi lükata üle 30 päeva. See asjaolu mõjutab juustude augustamise aega ja juustu keeramise kordade arvu.
  30päevase minimaalse ajavahemiku määramisega tagatakse toote suurem homogeensus ja selle omaduste parem säilimine aja jooksul, isegi kui toode on laagerdunud kauem kui 75päevane miinimumperiood. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 5.2 muudatus seoses juustu augustamisega.

Praegune sõnastus:

„Umbes 30 päeva pärast laagerdumise algust augustatakse juustu külgi metallnõeltega. Sõltuvalt toote laagerdumise kulgemisest võidakse seda toimingut enne laagerdumisprotsessi lõppu korrata.“

Uus sõnastus:

„Vähemalt 30 päeva pärast laagerdumise algust augustatakse juustu külgi metallnõeltega.

Sõltuvalt toote laagerdumise kulgemisest võidakse seda toimingut enne laagerdumisprotsessi lõppu mitu korda korrata.“

Põhjendus

Parameetri rakendamise parandamiseks ja täpsemaks jälgimiseks on juustu augustamisele eelnevaks minimaalseks laagerdumisajaks määratud 30 päeva.

Näiteks turunõudlusega seotud tootmise planeerimise nõuete tõttu võib tekkida vajadus pikendada laagerdumisaega üle 75 päeva, mistõttu on vaja juustu augustamist edasi lükata üle 30 päeva. See asjaolu mõjutab juustude augustamise aega ja juustu keeramise kordade arvu.

30päevase minimaalse ajavahemiku määramisega tagatakse toote suurem homogeensus ja selle omaduste parem säilimine aja jooksul, isegi kui toode on laagerdunud kauem kui 75päevane miinimumperiood.

Märgistamine

| — | Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus.
  Praegune sõnastus:

  „Kaitstud päritolunimetusega juust „Strachitunt“ lastakse tarbimiseks turule graafilise sümboliga, millel on lühend „STV“ ja tootmisrajatise loanumber, mis on vormis pressitud juustu ühele küljele.“

  Uus sõnastus:

  „Kaitstud päritolunimetusega juust „Strachitunt“ lastakse tarbimiseks turule juustu ühele küljele templiga löödud graafilise sümboliga, millel on lühend „STV“, tootmisrajatisele kaitseühingu poolt antud loanumber ja tootmiskuupäev.“

  Põhjendus
  Muudatus oli vajalik selleks, et vältida ebaõigeid tõlgendusi ja tagada toote parem jälgitavus.
  Sõnastuses on täpsustatud, et juustu loanumber on number, mille kaitseühing on töötlemisrajatisele andnud toote jälgitavuse tagamiseks; seda ei tohiks segi ajada ELi tunnustatud märgiga (CE-märgis).
  Samuti on kehtestatud nõue märkida juustule tootmiskuupäev. See tembeldatakse juustu küljele nii, et oleks lihtsam kontrollida laagerdumise kestust iga juusturatta puhul. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus.

Praegune sõnastus:

„Kaitstud päritolunimetusega juust „Strachitunt“ lastakse tarbimiseks turule graafilise sümboliga, millel on lühend „STV“ ja tootmisrajatise loanumber, mis on vormis pressitud juustu ühele küljele.“

Uus sõnastus:

„Kaitstud päritolunimetusega juust „Strachitunt“ lastakse tarbimiseks turule juustu ühele küljele templiga löödud graafilise sümboliga, millel on lühend „STV“, tootmisrajatisele kaitseühingu poolt antud loanumber ja tootmiskuupäev.“

Põhjendus

Muudatus oli vajalik selleks, et vältida ebaõigeid tõlgendusi ja tagada toote parem jälgitavus.

Sõnastuses on täpsustatud, et juustu loanumber on number, mille kaitseühing on töötlemisrajatisele andnud toote jälgitavuse tagamiseks; seda ei tohiks segi ajada ELi tunnustatud märgiga (CE-märgis).

Samuti on kehtestatud nõue märkida juustule tootmiskuupäev. See tembeldatakse juustu küljele nii, et oleks lihtsam kontrollida laagerdumise kestust iga juusturatta puhul.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus. Loetavuse huvides on pealkirjale lisatud järgmine osa:„Tervete juusturataste märgistamine“ (sisu ei ole muudetud)
  Praegune sõnastus:

  „Terve juusturatta kujul turule lastavatel juustudel peab juusturatta pealmisel küljel olema ka identifitseerimismärgis, millel on kujutatud toote logo ja graafiline sümbol.
  Iga juusturatta pealmisel küljel olev märgis on valmistatud toiduainetööstuses kasutatavast paberist ja see on ringikujuline; märgis koosneb välisringist, kus on kiirtekujuliselt kujutatud „Strachitunti“ logo ja sümbol „STV“. Lisaks tuleb esitada teave toote koostisosade ja säilitamisjuhiste kohta. Ring on pruuni värvi:
  pantone 175 = CMYK 60 mg 87y 78k
  Ringi sees olev osa sisaldab toote nime ja samuti „Strachitunti“ logo ja sümbolit „STV“. Keskel võivad olla kujutatud valitud graafilised elemendid; ettevõtte logo ei või olla suurem kui „Strachitunti“ logo.
  Juustu ümbrisel on kujutatud korduva mustrina „Strachitunti“ logo koos sümboliga „STV“.
  Ümbrise keskosas on pruuni piirjoonega ring: ringi sees on esitatud sama teave mis märgisel oleva ringi sees.
  Pealmise külje keskosas on esitatud teave juustu mõnede omaduste kohta: tootmispiirkond, piima päritolupiirkond, lehmade liik ja sööt, piimaliik, juustuliik ja minimaalne laagerdumisaeg. Koostisosad ja säilitamisjuhised tuleb esitada väiksemas kirjas. Esitatud võib olla ka tootja nimi.“

  Uus sõnastus:

  „Tervete juusturataste märgistamine


  Terve juusturatta kujul turule lastavatel juustudel peab juusturatta pealmisel küljel olema ka identifitseerimismärgis, millel on kujutatud toote logo ja graafiline sümbol.


  Iga juusturatta pealmisel küljel olev märgis on valmistatud toiduainetööstuses kasutatavast paberist ja see on ringikujuline; märgis koosneb välisringist, kus on kiirtekujuliselt kujutatud „Strachitunti“ logo ja sümbol „STV“. Lisaks tuleb esitada teave toote koostisosade ja säilitamisjuhiste kohta. Ring on pruuni värvi:


  pantone 175 = CMYK 60 mg 87y 78k


  Ringi sees olev osa sisaldab toote nime ja samuti „Strachitunti“ logo ja sümbolit „STV“. Keskel võivad olla kujutatud valitud graafilised elemendid; ettevõtte logo ei või olla suurem kui „Strachitunti“ logo.


  Juustu ümbrisel on kujutatud korduva mustrina „Strachitunti“ logo koos sümboliga „STV“.


  Ümbrise keskosas on pruuni piirjoonega ring: ringi sees on esitatud sama teave mis märgisel oleva ringi sees.


  Pealmise külje keskosas on esitatud teave juustu mõnede omaduste kohta: tootmispiirkond, piima päritolupiirkond, lehmade liik ja sööt, piimaliik, juustuliik ja minimaalne laagerdumisaeg. Koostisosad ja säilitamisjuhised tuleb esitada väiksemas kirjas.


  Esitatud võib olla ka tootja nimi.“


  Põhjendus
  Artikkel on jagatud lõikudeks, et seda oleks lihtsam lugeda. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus. Loetavuse huvides on pealkirjale lisatud järgmine osa:„Tervete juusturataste märgistamine“ (sisu ei ole muudetud)

Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus. Loetavuse huvides on pealkirjale lisatud järgmine osa:

Tervete juusturataste märgistamine

Praegune sõnastus:

„Terve juusturatta kujul turule lastavatel juustudel peab juusturatta pealmisel küljel olema ka identifitseerimismärgis, millel on kujutatud toote logo ja graafiline sümbol.

Iga juusturatta pealmisel küljel olev märgis on valmistatud toiduainetööstuses kasutatavast paberist ja see on ringikujuline; märgis koosneb välisringist, kus on kiirtekujuliselt kujutatud „Strachitunti“ logo ja sümbol „STV“. Lisaks tuleb esitada teave toote koostisosade ja säilitamisjuhiste kohta. Ring on pruuni värvi:

pantone 175 = CMYK 60 mg 87y 78k

Ringi sees olev osa sisaldab toote nime ja samuti „Strachitunti“ logo ja sümbolit „STV“. Keskel võivad olla kujutatud valitud graafilised elemendid; ettevõtte logo ei või olla suurem kui „Strachitunti“ logo.

Juustu ümbrisel on kujutatud korduva mustrina „Strachitunti“ logo koos sümboliga „STV“.

Ümbrise keskosas on pruuni piirjoonega ring: ringi sees on esitatud sama teave mis märgisel oleva ringi sees.

Pealmise külje keskosas on esitatud teave juustu mõnede omaduste kohta: tootmispiirkond, piima päritolupiirkond, lehmade liik ja sööt, piimaliik, juustuliik ja minimaalne laagerdumisaeg. Koostisosad ja säilitamisjuhised tuleb esitada väiksemas kirjas. Esitatud võib olla ka tootja nimi.“

Uus sõnastus:

„Tervete juusturataste märgistamine

Terve juusturatta kujul turule lastavatel juustudel peab juusturatta pealmisel küljel olema ka identifitseerimismärgis, millel on kujutatud toote logo ja graafiline sümbol.

Iga juusturatta pealmisel küljel olev märgis on valmistatud toiduainetööstuses kasutatavast paberist ja see on ringikujuline; märgis koosneb välisringist, kus on kiirtekujuliselt kujutatud „Strachitunti“ logo ja sümbol „STV“. Lisaks tuleb esitada teave toote koostisosade ja säilitamisjuhiste kohta. Ring on pruuni värvi:

pantone 175 = CMYK 60 mg 87y 78k

Ringi sees olev osa sisaldab toote nime ja samuti „Strachitunti“ logo ja sümbolit „STV“. Keskel võivad olla kujutatud valitud graafilised elemendid; ettevõtte logo ei või olla suurem kui „Strachitunti“ logo.

Juustu ümbrisel on kujutatud korduva mustrina „Strachitunti“ logo koos sümboliga „STV“.

Ümbrise keskosas on pruuni piirjoonega ring: ringi sees on esitatud sama teave mis märgisel oleva ringi sees.

Pealmise külje keskosas on esitatud teave juustu mõnede omaduste kohta: tootmispiirkond, piima päritolupiirkond, lehmade liik ja sööt, piimaliik, juustuliik ja minimaalne laagerdumisaeg. Koostisosad ja säilitamisjuhised tuleb esitada väiksemas kirjas.

Esitatud võib olla ka tootja nimi.“

Põhjendus

Artikkel on jagatud lõikudeks, et seda oleks lihtsam lugeda.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus. Lisatud on uus lõige juustu tükkidena turustamise kohta, mida tootespetsifikaadis praegu ei ole.
  Lisatud on järgmine osa.

  Artikkel 8.2. Juustutükkide märgistamine


  Turustatavate juustutükkide ümbrisel peab olema järgmine teave:







  — | „Strachitunti“ logo sümboliga „STV“, nagu on allpool kindlaks määratud. |
| --- | --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus. Lisatud on uus lõige juustu tükkidena turustamise kohta, mida tootespetsifikaadis praegu ei ole.

Lisatud on järgmine osa.

Artikkel 8.2. Juustutükkide märgistamine

Artikkel 8.2. Juustutükkide märgistamine

Turustatavate juustutükkide ümbrisel peab olema järgmine teave:

Turustatavate juustutükkide ümbrisel peab olema järgmine teave:

—

„Strachitunti“ logo sümboliga „STV“, nagu on allpool kindlaks määratud.

„Strachitunti“ logo sümboliga „STV“, nagu on allpool kindlaks määratud.

| — | Sõnad „Certificato da Organismo di Controllo autorizzato dal Mipaaf“ [sertifitseerinud põllu-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi volitatud kontrolliasutus]. |
| --- | --- |

—

Sõnad „Certificato da Organismo di Controllo autorizzato dal Mipaaf“ [sertifitseerinud põllu-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi volitatud kontrolliasutus].

Sõnad „Certificato da Organismo di Controllo autorizzato dal Mipaaf“ [sertifitseerinud põllu-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi volitatud kontrolliasutus].

| — | Sõnad „Licenza Consorzio Tutela Strachitunt n. xxx“ [toote „Strachitunt“ kaitseühingu antud litsents nr xxx] koos tükeldamisloa numbriga, mille alusel saab ettevõtte tuvastada. |
| --- | --- |

—

Sõnad „Licenza Consorzio Tutela Strachitunt n. xxx“ [toote „Strachitunt“ kaitseühingu antud litsents nr xxx] koos tükeldamisloa numbriga, mille alusel saab ettevõtte tuvastada.

Sõnad „Licenza Consorzio Tutela Strachitunt n. xxx“ [toote „Strachitunt“ kaitseühingu antud litsents nr xxx] koos tükeldamisloa numbriga, mille alusel saab ettevõtte tuvastada.

| — | Kaitstud päritolunimetuse logo, mis peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 628/2008 selle muudetud kujul. |
| --- | --- |

—

Kaitstud päritolunimetuse logo, mis peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 628/2008 selle muudetud kujul.

Kaitstud päritolunimetuse logo, mis peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 628/2008 selle muudetud kujul.

Tükeldatud toote märgisele lisatav teave esitatakse eraldi lõikena, et parandada tarbijatele pakutavat teavet ja selleks, et pakendajatel oleks lihtsam.

Selle selgitusega tagatakse, et ka tükkidena turustatavale juustule märgitakse ELi sümbolid kooskõlas määrusega (EL) nr 668/2014 (X lisa).

KOONDDOKUMENT

„Strachitunt“

„Strachitunt“

ELi nr: PDO-IT-1047-AM02 – 19.10.2021

ELi nr: PDO-IT-1047-AM02 – 19.10.2021

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Strachitunt“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Strachitunt“ on lehma toortäispiimast traditsioonilisel nn kahe kalgendi segamise meetodil valmistatud sinihallitusjuust, mis on läbinud keskmise kuni pika laagerdumisaja kestusega vähemalt 75 päeva.

Tootel „Strachitunt“ on krobeline, õhuke ja keskmise konsistentsiga koorik, mis võib mõnikord olla kaetud hallitusega. Koorik on kollakat värvi, kuid omandab pikema laagerdumise käigus sageli hallika varjundi.

Juustu kuju on silindriline ja lameda üla- ja alaosaga, mille läbimõõt jääb vahemikku 25–28 cm, küljed on sirged või kergelt kumerad, kõrgus on 10–18 cm. Iga juusturatta kaal jääb vahemikku 4–7 kg.

Lõigatuna on juust „Strachitunt“ tihke ja marmorja tekstuuriga, koore alt kergelt sulav, kreemjate triipudega ja hallitusseenest tekkinud rohekassiniste soontega. Soonte hulk varieerub sõltuvalt piimas looduslikult esinevate spooride kogusest ja nende arenemisvõimest.

Maitse on aromaatne ja intensiivne, varieerub magusast pikantseni ja võib laagerdumise edenemise käigus muutuda tugevamaks.

Järgmised väärtused iseloomustavad toodet pärast 75päevast minimaalset laagerdumisaega: niiskusesisaldus 44,0–53,0 %, valkude üldine sisaldus 17,0–23,0 %, süsivesikute üldine sisaldus alla 2,5.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 48 %.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toorainena kasutatakse toorpiima, mis saadakse kahe erineva lüpsi tulemusena vähemalt 90 % ulatuses Bruna tõugu lehmadelt. Töötlemisprotsessis kasutatakse turul saadaolevat vasikalaapi ja soola.

Juustu „Strachitunt“ tootmiseks vajalik piim on pärit põllumajandusettevõtetest, mille karjade söödaratsiooni kuivainest vähemalt 65 % moodustavad rohi ja/või ühe- või mitmeliigilistelt rohumaadelt pärinev hein. Vähemalt 80 % sellest söödast, mis vastab umbes 55 %-le ratsioonist, peab olema pärit geograafilisest piirkonnast. Loomade sööt võib sisaldada ka teraviljakontsentraati ja selle saadusi (tervena, purustatud, valtsitud või helveste kujul); õliseemneid (lina, soja, päevalill) ja nende saadusi valguallikana (purustatud, tervena, ekstrudeeritud, kroovitud ja pressitud kujul); suhkrutööstuse saadused sisaldusega alla 3,5 % kuivainest; makrotoitainena mineraale ja lisaaineid. Maisisilo kasutamine on keelatud.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess, sealhulgas veiste karjatamine, lüpsmine, piima kogumine ja töötlemine ning juustu valmistamine ja laagerdamine, peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ tükeldamine ja pakendamine on lubatud ka väljaspool kõnealust geograafilist piirkonda. Juustu tükeldamise ja pakendamisega tegelevad ettevõtted peavad nimetatud tegevusest eelnevalt teavitama toote „Strachitunt“ kaitseühingut Consorzio di Tutela dello Strachitunt.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juust „Strachitunt“ lastakse tarbimiseks turule juustu ühele küljele templiga löödud graafilise sümboliga, millel on lühend „STV“, tootmisrajatisele kaitseühingu poolt antud loanumber ja tootmiskuupäev.

Juustudele graafilise sümboli löömiseks kasutatav tempel on valmistatud toiduainetööstuses kasutatavast plastikust ja on ristkülikukujuline, pikkusega 23 cm ja laiusega 11,5 cm.

Ristküliku küljed on kumerad: märk on keskelt 16,5 cm kõrgune ja 26 cm laiune. Sümbol „STV“ paikneb reljeefselt selle sees.

Tervete juusturataste märgistamine

Terve juusturatta kujul turule lastavatel juustudel peab juusturatta pealmisel küljel olema ka identifitseerimismärgis, millel on kujutatud toote logo ja graafiline sümbol.

Iga juusturatta pealmisel küljel olev märgis on valmistatud toiduainetööstuses kasutatavast paberist ja see on ringikujuline; märgis koosneb välisringist, kus on kiirtekujuliselt kujutatud „Strachitunti“ logo ja sümbol „STV“. Lisaks tuleb esitada teave toote koostisosade ja säilitamisjuhiste kohta. Ring on pruuni värvi:

pantone 175 = CMYK 60 mg 87y 78k

Ringi sees olev osa sisaldab toote nime ja samuti „Strachitunti“ logo ja sümbolit „STV“. Keskel võivad olla kujutatud valitud graafilised elemendid; ettevõtte logo ei või olla suurem kui „Strachitunti“ logo.

Ümbrise keskosas on pruuni piirjoonega ring: ringi sees on esitatud sama teave mis märgisel oleva ringi sees.

Pealmise külje keskosas on esitatud teave juustu mõnede omaduste kohta: tootmispiirkond, piima päritolupiirkond, lehmade liik ja sööt, piimaliik, juustuliik ja minimaalne laagerdumisaeg.

Koostisosad ja säilitamisjuhised tuleb esitada väiksemas kirjas. Esitatud võib olla ka tootja nimi.

Juustutükkide märgistamine

Turustatavate juustutükkide ümbrisel peab olema järgmine teave:

„Strachitunti“ logo sümboliga „STV“, nagu on allpool kindlaks määratud.

Sõnad „Certificato da Organismo di Controllo autorizzato dal Mipaaf“ [sertifitseerinud põllu-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi volitatud kontrolliasutus].

Sõnad „Licenza Consorzio Tutela Strachitunt n. xxx“ [toote „Strachitunt“ kaitseühingu antud litsents nr xxx] koos tükeldamisloa numbriga, mille alusel saab ettevõtte tuvastada.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Strachitunt“ tähistav graafiline sümbol koosneb tähtedest S, T ja V. „Strachitunti“ logo peab olema esitatud koos sümboliga „STV“ järgmistes värvides: pantone 476 = CMYK 85c 85mg 100y

pantone 139 = CMYK 40 mg 100y 33k

Sümbolit „STV“ võib kasutada ainult ettepanekus nimetatud variantidena.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkonda kuuluvad Bergamo provintsis asuvad Taleggio, Vedeseta, Gerosa ja Blello territoriaalüksused. Need maa-alad (osaliselt ja tervikuna) moodustavad Valtaleggio piirkonna. Määratletud geograafiline piirkond on täies ulatuses mägine, miinimumkõrgusega 700 m merepinnast.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Orobie eel-Alpide südames asuvas Taleggio orus, millest suurem osa jääb Bergamo Orobie looduspargi alale, ei ole tööstust ega muid saasteallikaid. Piirkond paikneb piisavalt kaugel tiheda asustusega Lombardia madalikust ja suurematest asulatest. Seetõttu leidub Taleggio orus veel puhtaid ja rikkumata loodusega alasid, mis avaldavad soodsat mõju kogu piirkonna tootmistegevusele.

Eespool nimetatud omavalitsusüksused paiknevad kõrvuti ning seal on sarnased geograafilised ja inimtegevusest tulenevad tingimused. Rohkearvulised karjamaad on ideaalne keskkond karjakasvatuseks mägedes ning need võimaldavad toota ja töödelda juustu „Strachitunt“ valmistamiseks vajalikku piima. Selle mägipiirkonna karjakasvatuse eripäraks on Bruna tõugu lehmade rohkus. Päritolupiirkonna asukoht tagab vähemalt kuue kuu pikkuse karjatamisperioodi. See avaldab positiivset mõju piima kvaliteedile, mis sõltub suuresti loomade heaolust. Need olud koos vähemalt 700 m merepinnast kõrgemal paiknevale mägipiirkonnale omaste üldiste ilmastikutingimuste ja juustude laagerdamiskohtades valitsevate tingimustega on läbi aegade loonud ja loovad ka tänapäeval parima keskkonna paljude pehmete juustude tootmiseks. Selles geograafilises piirkonnas on väga ammused ja dokumenteeritud põllumajanduslikud ja juustuvalmistamise traditsioonid ning seetõttu on toote „Strachitunt“ tootmise ja laagerdamise meetodid juurdunud pika aja jooksul. Tootmispiirkonnas toimub piima töötlemine kas otse mägikarjamaal või teistes kohapealsetes ettevõtetes: esimesel juhul ei transpordita piima üldse, teisel juhul transporditakse seda üksnes lühikese vahemaa taha.

Peale selle on traditsioonilised meetodid, näiteks kahe kalgendi meetod ning happevadaku kasutamine rasva eemaldamiseks kateldelt ja töövahenditelt, sõbralikud keskkonna ja töötlemiskeskkonnas looduslikult esineva mikrofloora suhtes, säilitades sealjuures lõpptoote tervislikkuse. Toote päritolupiirkonnas asuvad põllumajandusettevõtted kasutavad juustu laagerdamiseks peamiselt maa-aluseid keldreid, kus toimub nn staatiline jahutamine peamiselt tänu looduslikult madalatele temperatuuridele. Seda võimaldab oru asukoht, kus Enna jõest paremal pool paiknevate aladeni jõuab isegi suveperioodil vähe päikest. Need tingimused mõjutavad juustule omase varieeruva hulga soonte teket.

Toodet „Strachitunt“ valmistatakse traditsioonilisel kahe kalgendi segamise meetodil. See meetod nõuab kahe kalgendi kasutamist: üks kalgend on soe ja teine külm ja need saadakse umbes 12tunnise ajavahega kahest päevasest lüpsist.

Kalgendid pannakse kokku ja segatakse, kuni neist moodustub ühtlane mass.

Tootele „Strachitunt“ iseloomulikud omadused, mis teda teistest juustudest eristavad, on toote eripärane töötlemismeetod, varieeruva soontehulga esinemine sõltuvalt looduslikest hallitusseentest (piima hulka on keelatud lisada mis tahes teisi seenekultuure) ning juustu tihke ja marmorjas, koore alt kergelt sulav, kreemjate triipudega tekstuur.

Toote „Strachitunt“ tootmismeetodi juured peituvad Valtaleggio morfoloogilises eripäras, tänu millele tekkisid väikesed põllumajandusettevõtted, kus toodeti juustu isiklikuks tarbeks.

Peale selle on piima omadusi läbi aegade mõjutanud ja mõjutab ka tänapäeval Bruna tõugu lehmade kasvatamine, kes on väga hästi kohastunud mägedes valitsevate mullastiku- ja kliimatingimustega.

Vajaduse valmistada juustu toorpiimast, töödeldes seda vaskkateldes, tingis asjaolu, et vanasti kasutati küttematerjalina puitu, mis ei võimaldanud piima kuumtöötlemist.

Kahe kalgendi meetod kujunes välja ka olude sunnil: piima tuli töödelda kohe pärast lüpsmist, kuna seda ei olnud võimalik jahedas hoida. Seda meetodit kasutades sai sooja kalgendit kasutada niipea, kui see valmis, koos külma kalgendiga eelmisest piimatöötlusest.

See töötlemismeetod tähendab, et piima keemilised, füüsikalised ja mikrobioloogilised omadused ja lõpptoote kvaliteet on omavahel väga tihedalt seotud. Sooned tekivad hallitusspooride loodusliku olemasolu mõjul piimas ja kohtades, kus juust laagerdub. Hallitus areneb eriliste tootmismeetodite ja juustu laagerdumise ajal tänu augustamisele.

Kogu toote „Strachitunt“ tootmisprotsessi hõlmav tegevus on lahutamatult seotud toote geograafilise keskkonna ja põlvest põlve edasi antavate traditsioonidega, mis annavadki lõpptootele eripärased jooned.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda aadressil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse Itaalia põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [kvaliteet] (ekraanil paremal ülanurgas), seejärel „Prodotti DOP IGP e STG“ [KPNi, KGT või GTT tooted] (ekraanil vasakus servas) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 6.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/19

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 82/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Garda Colli Mantovani“

PDO-IT-A1070-AM02

Teate esitamise kuupäev: 7.12.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Terminite lisamine veinitüüpidele Bianco ja Rosso (kategooria „Vein“)

Kirjeldus

Bianco-tüübi puhul on lisatud tähised Passito, Vendemmia Tardiva ja Riserva, samas kui Rosso-tüübi puhul on lisatud tähis Superiore.

Põhjused

Bianco- ja Rosso-tüübi puhul koosneb turustatav toodang kvaliteetveinidest, millel on uus tähis, eelkõige Riserva ja Superiore. Bianco-tüübi puhul kasutatakse struktureeritud ja kauakestvate valgete veinide tootmisel traditsiooniliselt hilist saagikoristust ja kuivatamist, kasvõi osaliselt.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 ning koonddokumendi punkte „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistustavad – maksimaalne saagikus“, „Veiniviinamarjasordid“, „Seos geograafilise piirkonnaga“, „Lisatingimused“.

2.   Bianco- ja Rosso-tüüpi viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine (kategooria „Vein“)

Kirjeldus

Bianco-tüübi puhul on suurendatud sordi 'Garganega' maksimumsisaldust 40 % ni ning muude peamiste viinamarjasortide, nagu 'Trebbiano' ja 'Chardonnay', maksimumsisaldust 60 % ni.

Rosso-tüübi puhul moodustab vähemalt 70 % kolm peamist sorti, nagu 'Cabernet', 'Merlot' ja 'Rondinella'.

Põhjused

Bianco-tüübi tootmiseks kasutatakse peaaegu täielikult kolme peamist valget viinamarjasorti 'Garganega', 'Trebbiano' ja 'Chardonnay'. Aromaatsete viinamarjade kasutamist on piiratud kuni 5 % ni sordivalikus.

Praegu toodetakse punaseid veine peamiselt sortidest 'Cabernet' ja 'Merlot', kas eraldi või koos, sorti 'Rondinella' kasutatakse aga aina vähem. Vastavalt praegusele tootmisele nähakse ette kolme peamise viinamarjasordi kasutamine peamise koostisosana ja miinimumkoostisega 70 %, kuid minimaalset protsendimäära ei ole kindlaks määratud.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ja koonddokumendi punkti „Veiniviinamarjasordid“.

3.   Muudetud on teatavaid veinivalmistamise eeskirju

Kirjeldus

| — | Lisatud on minimaalne taimede arv hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Lisatud on minimaalne taimede arv hektari kohta.

| — | Valgete viinamarjade saagikust on suurendatud 15 % võrra, s.o 12 tonnilt hektari kohta 14 tonnile hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Valgete viinamarjade saagikust on suurendatud 15 % võrra, s.o 12 tonnilt hektari kohta 14 tonnile hektari kohta.

| — | Samasse saagikustabelisse on lisatud viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides koristuse ajal. |
| --- | --- |

—

Samasse saagikustabelisse on lisatud viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides koristuse ajal.

| — | Uute tähiste Vendemmia Tardiva, Passito ja Superiore puhul on kehtestatud piiravamad väärtused – nii saagikus hektari kohta kui ka minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides. |
| --- | --- |

—

Uute tähiste Vendemmia Tardiva, Passito ja Superiore puhul on kehtestatud piiravamad väärtused – nii saagikus hektari kohta kui ka minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides.

Põhjused

| — | Viinamarjaistanduste ümberkujundamise kavade alusel kasvatatakse kõiki uusi taimi spaleermeetodil ja vähemalt 4 000 taime hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Viinamarjaistanduste ümberkujundamise kavade alusel kasvatatakse kõiki uusi taimi spaleermeetodil ja vähemalt 4 000 taime hektari kohta.

| — | Uutel spaleermeetodil rajatud istandustel, kus on hektari kohta rohkem taimi ja paremad tootmistulemused, on suurem üldine saagikus, kuigi toodang taime kohta on väike. |
| --- | --- |

—

Uutel spaleermeetodil rajatud istandustel, kus on hektari kohta rohkem taimi ja paremad tootmistulemused, on suurem üldine saagikus, kuigi toodang taime kohta on väike.

| — | Viinamarjade minimaalset naturaalset alkoholisisaldust saagikoristuse ajal on suurendatud 9,5 mahuprotsendilt 10,5 mahuprotsendile. |
| --- | --- |

—

Viinamarjade minimaalset naturaalset alkoholisisaldust saagikoristuse ajal on suurendatud 9,5 mahuprotsendilt 10,5 mahuprotsendile.

| — | Tähiste Vendemmia Tardiva ja Superiore puhul on saagikus hektari kohta alla 20 %, s.o 10 tonni hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Tähiste Vendemmia Tardiva ja Superiore puhul on saagikus hektari kohta alla 20 %, s.o 10 tonni hektari kohta.

| — | Veinitüübi Bianco Passito puhul on viinamarjasaak hektari kohta kuni 65 % maksimaalsest eeldatavast toodangust, seega Bianco-tüübi puhul 9,1 tonni hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Veinitüübi Bianco Passito puhul on viinamarjasaak hektari kohta kuni 65 % maksimaalsest eeldatavast toodangust, seega Bianco-tüübi puhul 9,1 tonni hektari kohta.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti „Veinivalmistustavad – maksimaalne saagikus“.

4.   Muudetud on teatavaid veinivalmistamise eeskirju – kuivatatud viinamarjade kääritamine

Kirjeldus

Lisatud on lõik veinitüüpide Rosso Superiore ja Bianco Passito kohta, milles on sätestatud kuivatatud viinamarjade kääritamise ja teisese kääritamise aeg.

Põhjused

Viinamarjade tootmisaastale järgneva 30. juuni lisamisega kehtestatakse veinide kääritamise ja teisese kääritamise maksimaalne kuupäev, seega kaob vajadus taotleda erandeid pärast 15. detsembrit.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5.

5.   Muudetud on teatavaid veinivalmistamise eeskirju – tarbimisse lubamise miinimumaeg

Kirjeldus

Lisatud on lõigud, milles on sätestatud veinide Rosso Superiore, Rosso Riserva, Bianco Passito ja Bianco Riserva tarbimisse lubamise miinimumaeg.

Põhjused

Nende veinide tarbimisse lubamise aeg vastab praegustele valmimis- ja laagerdamistingimustele enne nende turule laskmist.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5.

6.   Muudetud on teatavaid veinivalmistamise eeskirju – lisatud on viinamarjade saagikus ja hektoliitrid (ha).

Kirjeldus

Lisatud on eraldi tabel kõigi veinitüüpide kohta, kus on esitatud viinamarjade saagikus ja maksimaalselt lubatud hektoliitrid.

Veinitüübi Bianco Passito puhul nähakse ette maksimaalne saagikus 50 % valmisveinis pärast viinamarjade kuivatamist.

Põhjused

Ettenähtud maksimaalne saagikus on 70 %, samas kui veinitüübi Bianco Passito puhul on ettenähtud maksimaalne saagikus 50 % valmisveinis pärast viinamarjade kuivatamist, mille järel peab veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus olema 13,00 mahuprotsenti.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5.

7.   Muudetud on teatavaid uue tähisega veinide omadusi turule laskmisel ja lisatud on uue tähisega veinide omadused.

Kirjeldus

| — | Bianco-tüübi puhul on lisatud Riserva, Vendemmia Tardiva ja Passito tähisega veinide keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

—

Bianco-tüübi puhul on lisatud Riserva, Vendemmia Tardiva ja Passito tähisega veinide keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused.

| — | Läbi on vaadatud värvuse, lõhna ja maitse omadused. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud värvuse, lõhna ja maitse omadused.

| — | Alkoholisisalduse parameetreid ja suhkruvaba ekstrakti miinimumnäitajaid on suurendatud ning happesisaldust on vähendatud poole protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

—

Alkoholisisalduse parameetreid ja suhkruvaba ekstrakti miinimumnäitajaid on suurendatud ning happesisaldust on vähendatud poole protsendipunkti võrra.

Põhjused

| — | Organoleptiliste tunnuste ajakohastamise põhjus on tehniline areng, mis vastab turul olevatele toodetele. |
| --- | --- |

—

Organoleptiliste tunnuste ajakohastamise põhjus on tehniline areng, mis vastab turul olevatele toodetele.

| — | Kuiv maitse vastab kvaliteetveini tootmise nõuetele väga struktureeritud veinide puhul. |
| --- | --- |

—

Kuiv maitse vastab kvaliteetveini tootmise nõuetele väga struktureeritud veinide puhul.

| — | Veinitüübi Bianco Vendemmia Tardiva puhul nähakse ette, et maitse varieerub kuivast poolkuivani, sest veinide jääksuhkrusisaldus on sageli üle 4 g/l. |
| --- | --- |

—

Veinitüübi Bianco Vendemmia Tardiva puhul nähakse ette, et maitse varieerub kuivast poolkuivani, sest veinide jääksuhkrusisaldus on sageli üle 4 g/l.

| — | Veinitüübi Bianco Passito puhul on maitse üksnes magus. |
| --- | --- |

—

Veinitüübi Bianco Passito puhul on maitse üksnes magus.

Kirjeldus

| — | Rosato-tüüpi on muudetud praeguse traditsioonilise nimetusega „Chiaretto“. |
| --- | --- |

—

Rosato-tüüpi on muudetud praeguse traditsioonilise nimetusega „Chiaretto“.

| — | Muud keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste omaduste muudatused vastavad turu tehnilise kohandamise nõuetele, mida on varem ette nähtud kõigi muude veinitüüpide puhul. |
| --- | --- |

—

Muud keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste omaduste muudatused vastavad turu tehnilise kohandamise nõuetele, mida on varem ette nähtud kõigi muude veinitüüpide puhul.

Põhjused

| — | Rosato-tüüp on tavaliselt tuntud nimetusega „Chiaretto“, mis viitab täielikult ja eranditult kohapeal toodetud roosadele veinidele. |
| --- | --- |

—

Rosato-tüüp on tavaliselt tuntud nimetusega „Chiaretto“, mis viitab täielikult ja eranditult kohapeal toodetud roosadele veinidele.

| — | Ainult „Chiaretto“ puhul on redutseeriva ekstrakti miinimumväärtust vähendatud 18 grammilt liitri kohta 17 grammile liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Ainult „Chiaretto“ puhul on redutseeriva ekstrakti miinimumväärtust vähendatud 18 grammilt liitri kohta 17 grammile liitri kohta.

Kirjeldus

| — | Veinitüüpidele Rosso Superiore ja Rosso Riserva on lisatud keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

—

Veinitüüpidele Rosso Superiore ja Rosso Riserva on lisatud keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused.

| — | Läbi on vaadatud värvuse, lõhna ja maitse omadused. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud värvuse, lõhna ja maitse omadused.

| — | Alkoholisisaldust ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust on suurendatud. |
| --- | --- |

—

Alkoholisisaldust ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust on suurendatud.

Põhjused

| — | Organoleptiliste tunnuste ajakohastamise põhjus on tehniline areng, mis vastab turul olevatele toodetele. |
| --- | --- |

—

Organoleptiliste tunnuste ajakohastamise põhjus on tehniline areng, mis vastab turul olevatele toodetele.

| — | Veinitüüpide Rosso, Rosso Riserva ja Rosso Superiore suhkruvaba ekstrakti miinimumsisalduse suurendamine vastavalt 25 grammini liitri kohta ja 26 grammini liitri kohta on struktureeritud ja komplekssete veinide toodangu kvaliteedi näitaja, mis sobivad pikaks laagerdumiseks ka puitvaatides. |
| --- | --- |

—

Veinitüüpide Rosso, Rosso Riserva ja Rosso Superiore suhkruvaba ekstrakti miinimumsisalduse suurendamine vastavalt 25 grammini liitri kohta ja 26 grammini liitri kohta on struktureeritud ja komplekssete veinide toodangu kvaliteedi näitaja, mis sobivad pikaks laagerdumiseks ka puitvaatides.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4 („Veini(de) kirjeldus“).

8.   Märgistamine ja esitusviis

Kirjeldus

Lisatud on lõik, et reguleerida traditsioonilise nimetuse „Rubino“ kasutamist veinitüübi Rosso Superiore puhul ja traditsioonilise nimetuse „Chiaretto“ kasutamist veinitüübi Rosato puhul.

Põhjused

Traditsioonilist nimetust „Rubino“ kasutatakse selliste kohalikul tasandil kaitstud päritolunimetusega punaste veinide tähistamiseks, mille tootmiseks on kasutatud sorte 'Cabernet', 'Merlot' ja 'Rondinella'. Muudatusettepanekus palutakse täpsustada traditsioonilise nimetuse „Rubino“ kasutamist koos üksnes veinitüübiga Rosso Superiore, et selle turuväärtust veelgi suurendada.

– Traditsioonilist nimetust „Chiaretto“ kasutatakse tavaliselt kohalike Rosato-tüüpi veinide tähistamiseks.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti „Veiniviinamarjasordid“.

9.   Lisatud on mõned sätted pakendamise kohta

Kirjeldus

| — | Nähakse ette mahutite mahud ja materjalid. |
| --- | --- |

—

Nähakse ette mahutite mahud ja materjalid.

| — | Nähakse ette säilituskottide (bag in box) kasutamine üksnes tähiseta Bianco- ja Rosso-tüüpi veinide puhul. |
| --- | --- |

—

Nähakse ette säilituskottide (bag in box) kasutamine üksnes tähiseta Bianco- ja Rosso-tüüpi veinide puhul.

| — | Lubatud on kõik sulgemistüübid, välja arvatud kroonkorgid. |
| --- | --- |

—

Lubatud on kõik sulgemistüübid, välja arvatud kroonkorgid.

Põhjused

| — | Lubatud ei ole dama-tüüpi pudelite kasutamine, mistõttu võib kasutada kuni kolmeliitriseid klaasmahuteid. |
| --- | --- |

—

Lubatud ei ole dama-tüüpi pudelite kasutamine, mistõttu võib kasutada kuni kolmeliitriseid klaasmahuteid.

| — | Säilituskott on kaubanduslik nõue, mida ei saa enam eirata isegi väiksemahuliste kvaliteettoodete puhul. |
| --- | --- |

—

Säilituskott on kaubanduslik nõue, mida ei saa enam eirata isegi väiksemahuliste kvaliteettoodete puhul.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8 ja koonddokumendi punkti „Lisatingimused“.

10.   Ajakohastatud on toote seost geograafilise piirkonnaga

Kirjeldus

Kirjeldusse on lisatud uued tähised.

Põhjused

| — | Toote ja keskkonna seose kirjeldus ning inim- ja kliimategurite vastastikune mõju võimaldavad täielikult selgitada tähiste Vendemmia Tardiva, Passito ja Superiore kasutuselevõttu Bianco- ja Rosso-tüüpi veinide puhul. |
| --- | --- |

—

Toote ja keskkonna seose kirjeldus ning inim- ja kliimategurite vastastikune mõju võimaldavad täielikult selgitada tähiste Vendemmia Tardiva, Passito ja Superiore kasutuselevõttu Bianco- ja Rosso-tüüpi veinide puhul.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus(ed)

Garda Colli Mantovani

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veinide kirjeldus

1.   „Garda Colli Mantovani“ Bianco

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni; |
| --- | --- |

—

värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni;

| — | aroom: värske, harmooniline, õrn, mõnikord lilleline; |
| --- | --- |

—

aroom: värske, harmooniline, õrn, mõnikord lilleline;

| — | maitse: kuiv, harmooniline, aromaatne; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, harmooniline, aromaatne;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Garda Colli Mantovani“ Bianco Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni; |
| --- | --- |

—

värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni;

| — | aroom: värske, harmooniline, õrn, mõnikord lilleline; |
| --- | --- |

—

aroom: värske, harmooniline, õrn, mõnikord lilleline;

| — | maitse: kuiv, harmooniline, aromaatne; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, harmooniline, aromaatne;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „Garda Colli Mantovani“ Bianco Passito

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: õlgkollasest kuldseni; |
| --- | --- |

—

värvus: õlgkollasest kuldseni;

| — | aroom: iseloomulik, harmooniline, püsiv, puuviljane; |
| --- | --- |

—

aroom: iseloomulik, harmooniline, püsiv, puuviljane;

| — | maitse: magus, iseloomulik, harmooniline struktuur; |
| --- | --- |

—

maitse: magus, iseloomulik, harmooniline struktuur;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi on 11,00 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi on 11,00 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 28,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 28,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „Garda Colli Mantovani“ Vendemmia Tardiva

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: õlgkollasest kuldseni; |
| --- | --- |

—

värvus: õlgkollasest kuldseni;

| — | aroom: iseloomulik, õrn, püsiv, puuviljane ja lilleline; |
| --- | --- |

—

aroom: iseloomulik, õrn, püsiv, puuviljane ja lilleline;

| — | maitse: kuivast magusani, iseloomulik, harmooniline; |
| --- | --- |

—

maitse: kuivast magusani, iseloomulik, harmooniline;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi on 11,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi on 11,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „Garda Colli Mantovani“ Rosso

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: rubiinpunane, mõnikord laagerdumisel intensiivne, sealhulgas granaatpunane; |
| --- | --- |

—

värvus: rubiinpunane, mõnikord laagerdumisel intensiivne, sealhulgas granaatpunane;

| — | aroom: puuviljasest vürtsikani; |
| --- | --- |

—

aroom: puuviljasest vürtsikani;

| — | maitse: kuiv, peen, iseloomulik, püsiv; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, peen, iseloomulik, püsiv;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „Garda Colli Mantovani“ Rosso Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: rubiinpunane, mõnikord laagerdumisel intensiivne, sealhulgas granaatpunane; |
| --- | --- |

—

värvus: rubiinpunane, mõnikord laagerdumisel intensiivne, sealhulgas granaatpunane;

| — | aroom: puuviljasest vürtsikani; |
| --- | --- |

—

aroom: puuviljasest vürtsikani;

| — | maitse: kuiv, peen, iseloomulik, püsiv; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, peen, iseloomulik, püsiv;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   „Garda Colli Mantovani“ Rosso Superiore

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: intensiivne rubiinpunane, mõnikord granaatpunase varjundiga; |
| --- | --- |

—

värvus: intensiivne rubiinpunane, mõnikord granaatpunase varjundiga;

| — | aroom: kompleksne, puuviljane, mõnikord vürtsikas; |
| --- | --- |

—

aroom: kompleksne, puuviljane, mõnikord vürtsikas;

| — | maitse: kuiva tekstuuriga, mõnikord moosivarjundiga; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiva tekstuuriga, mõnikord moosivarjundiga;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   „Garda Colli Mantovani“ Chiaretto

LÜHIKIRJELDUS

| — | värvus: heleroosast eri intensiivsusega roosani; |
| --- | --- |

—

värvus: heleroosast eri intensiivsusega roosani;

| — | aroom: peen, lilleline, puuviljane; |
| --- | --- |

—

aroom: peen, lilleline, puuviljane;

| — | maitse: kuiv, värske, peen, täidlane; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, värske, peen, täidlane;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,00 g/l.

Muud analüütilised näitajad, mida ei ole alltoodud tabelis, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | „Garda Colli Mantovani“ Bianco ja Bianco Riserva
  14 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Garda Colli Mantovani“ Bianco ja Bianco Riserva

14 000 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | „Garda Colli Mantovani“ Bianco Vendemmia Tardiva
  10 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

„Garda Colli Mantovani“ Bianco Vendemmia Tardiva

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 3. | „Garda Colli Mantovani“ Bianco Passito
  91 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

„Garda Colli Mantovani“ Bianco Passito

91 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | „Garda Colli Mantovani“ Rosso ja Rosso Riserva
  13 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

„Garda Colli Mantovani“ Rosso ja Rosso Riserva

13 000 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | „Garda Colli Mantovani“ Rosso Superiore
  10 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

„Garda Colli Mantovani“ Rosso Superiore

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 6. | „Garda Colli Mantovani“ Chiaretto
  13 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

6.

„Garda Colli Mantovani“ Chiaretto

13 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kontrollitud päritolunimetusega „Garda Colli Mantovani“ hõlmatud veinide tootmise piirkond, välja arvatud piirkonnad, mis ei ole sobivad; mille nõlvad on järsud; mida iseloomustavad ebasoodne kokkupuude, pinnalähedane põhjavesi ja aeglane äravool; hõlmab kommuunide Castiglione delle Stiviere, Cavriana, Monzambano, Ponti sul Mincio, Solferino ja Volta Mantovana kogu territooriumi või osa sellest.

7.   Viinamarjasordid

| | Cabernet franc N – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc N – Cabernet

| | Cabernet sauvignon N – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon N – Cabernet

| | Carmenère N – Cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N – Cabernet

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Garganega B |
| --- | --- |

Garganega B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Rondinella N |
| --- | --- |

Rondinella N

| | Trebbiano di Soave B – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B – Trebbiano

| | Trebbiano di Soave B – Turbiana |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B – Turbiana

| | Trebbiano giallo B – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano giallo B – Trebbiano

| | Trebbiano toscano B – Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano toscano B – Procanico

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Kontrollitud päritolunimetusega vein „Garda Colli Mantovani“

A.   Teave geograafilise piirkonna kohta

1.   Seost väljendavad loodustegurid

Geograafiline tootmispiirkond asub Anfiteatro Morenico del Garda piirkonnas, mis ulatub kuni 200 m üle merepinna. Moreenkünkad koosnevad fluvioglatsiaalset päritolu setetest. Muld on kobe ja läbilaskev, mis võimaldab pinnavee hõlpsat äravoolu ning maa-aluse veesüsteemi moodustumist.

Esimene põhjaveekiht on 10–30 meetri sügavusel ja madalamates piirkondades maapinnal. Mincio jõgi on peamine hüdroloogiline telg. Kliima on mahe ja tuultele avatud tänu Garda järvele. Kliimat mõjutavad nii Vahemeri kui ka ookean, mis põhjustavad kontinentaalseid tingimusi. Kliimat iseloomustab kõrge keskmine suvetemperatuur. Keskmine sademete hulk aastas ületab 700 mm ning neid esineb eelkõige sügisel ja kevadel.

2.   Seost väljendavad inimtegurid

Peamised piirkonnaga seotud inimtegurid, mis on andnud märkimisväärse panuse kontrollitud päritolunimetusega veini „Garda Colli Mantovani“ valmistamisse.

Mantova provintsis on viinapuid kasvatatud iidsest ajast. Moreeniküngastel tehtud arheoloogiliste väljakaevamiste käigus leiti viinamarjaseemnetega kauss, mis pärineb neoliitikumiaegsest elamust. Seejärel kandis veinikultuuri edasi etruskide tsivilisatsioon. Olulise tunnistuse mägedest pärit veinide ja viinamarjade kohta leiab Isabella d’Este kirjavahetusest, mida ta pidas oma reisil Cavrianasse ja Garda järve äärde 1535. aasta septembris, ning Mantova riigiarhiivi 1588. aasta dokumendist „Descrittione in compendio del castello di Solferino“ (Solferino lossi kirjelduse kokkuvõte).

Mantova elanik Teofilo Folengo on kirjeldanud ka mütoloogilise saagikoristuse sajanditepikkuseid traditsioone, mida järgiti tõenäoliselt tema silme all tema maadel.

Võib öelda, et kontrollitud päritolunimetusega veini „Garda Colli Mantovani“ kogu tootmispiirkond on pühendunud viinamarjakasvatusele ja et inimestel on olnud tähtis roll veinitootmise eripära saavutamisel. Määravaks on saanud eelkõige järgmised tegurid:

| — | Viinamarjasortide kombinatsioon on inimese pikaajalise valiku tulemus, mille eesmärk on olnud saada kvaliteetset toodangut. Tootmispiirkondades kasvatatakse traditsiooniliselt sorte, mis sobivad mullastiku eripära ja kliimatingimustega kõige paremini. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasortide kombinatsioon on inimese pikaajalise valiku tulemus, mille eesmärk on olnud saada kvaliteetset toodangut. Tootmispiirkondades kasvatatakse traditsiooniliselt sorte, mis sobivad mullastiku eripära ja kliimatingimustega kõige paremini.

| — | Kasvatusmeetodid, istutuskaugus ja lõikamissüsteemid on sellised, mis võimaldavad saavutada viinapuude parima ja ratsionaalse kasvatamise, korraldada ratsionaalselt viljelustegevust ning tagada tootmise kvaliteedi, säilitades samas traditsioone. Need tegurid sõltuvad kasvukeskkonnast (küngastel või tasandikul). |
| --- | --- |

—

Kasvatusmeetodid, istutuskaugus ja lõikamissüsteemid on sellised, mis võimaldavad saavutada viinapuude parima ja ratsionaalse kasvatamise, korraldada ratsionaalselt viljelustegevust ning tagada tootmise kvaliteedi, säilitades samas traditsioone. Need tegurid sõltuvad kasvukeskkonnast (küngastel või tasandikul).

| — | Veinivalmistustavade alus on tootespetsifikaadiga hõlmatud veinide valmistamise traditsiooni pärand. |
| --- | --- |

—

Veinivalmistustavade alus on tootespetsifikaadiga hõlmatud veinide valmistamise traditsiooni pärand.

8.2.   Kontrollitud päritolunimetusega vein „Garda Colli Mantovani“

B.   Üksikasjalik toote omaduste ja tunnuste kirjeldus, mis tulenevad valdavalt või eranditult geograafilisest piirkonnast

Kirjeldatud veinidel on tasakaalustatud keemilised ja füüsikalised omadused ning neis kasutatakse Bianco- ja Rosso-tüüpi traditsioonilisi viinamarjasorte, millele järgnevad tähised Vendemmia Tardiva, Superiore, Riserva ja Passito. Territooriumiga seostamine on ilmne ja vajalik, et saavutada spetsifikaadis kirjeldatud omadused ka uute tähiste puhul. Eeskätt valgete veinide puhul on hiline koristus levinud tava, mis tuleneb piirkonna kliimatingimustest, märkimisväärsetest kliima- ja niiskuserinevustest, mida mõjutavad Garda järve ja Mincio jõe hoovused. Sama kehtib ka Bianco Passito tüüpi veinide tootmiseks mõeldud viinamarjade kiirema valmimise kohta. Neid kuivatatakse traditsiooniliselt restidel kogu Garda piirkonnas, mis ulatub piki Mincio jõge Lombardia ja Veneto piiril. Punaste veinide puhul on tähis Superiore seotud üksnes kvalifitseeritud tähisega „Rubino“, mida kasutatakse kohalikul tasandil punaste veinide identifitseerimiseks, mida traditsiooniliselt toodetakse parimatest viinamarjadest parimates viinamarjaistandustes. Viinamarjakasvatus moreeniküngastel Garda järve ääres on tihedalt seotud mullastiku ja kliimateguritega, eelkõige moreenilise päritoluga mullastiku, künkliku maastiku ja tuultega. Lisaks viinamarjade kvaliteedi parandamisele loovad need siseõhuringluse, mis aitab veine kääritada ja säilitada.

Eespool kirjeldatud omadused tulenevad geograafilisest piirkonnast.

8.3.   Kontrollitud päritolunimetusega vein „Garda Colli Mantovani“

Punktides A ja B osutatud aspektide põhjuslik seos.

Veinide eripära on seotud territooriumiga. Moreenialad erinevad nii kõrguse kui ka päikesekiirguse poolest. Veel üks tegur, mis mõjutab viinamarjade kvaliteeti, on Garda järve tuul. Ainult põlvest põlve edasi antud kogemuse põhjal saab teada, millised on parimad kohad viinamarjaistanduse rajamiseks ja soovitud omaduste saavutamiseks.

Talupojakultuur kandub edasi veinivalmistustehnikates ja viinamarja kasvatamise meetodites, mida on täiustatud, kuid mis on endiselt seotud traditsioonidega.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Erandid veinivalmistusprotsessis

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus

Veini valmistamine peab toimuma määratletud tootmispiirkonnas, mis hõlmab kommuunide Castiglione delle Stiviere, Cavriana, Monzambano, Ponti sul Mincio, Solferino ja Volta Mantovana kogu territooriumi või osa sellest.

Lisaks võib veinivalmistusprotsess toimuda ettevõtetes, mis asuvad naaberprovintsides Mantovas, Brescias ja Veronas.

Mõisted ja pakendamine

Õigusraamistik

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

traditsioonilist nimetust „Rubino“ võib kasutada toote „Garda Colli Mantovani“ Rosso Superiore esitlemisel ja kirjeldamisel.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid „Garda Colli Mantovani“ tuleb lasta tarbimisse klaaspudelites, mille suurim nominaalmaht on kolm liitrit. See piirang ei hõlma traditsioonilise kujuga Bordeaux', Burgundia ja Reini veini tüüpi pudeleid mahuga kuni 9 liitrit.

Kontrollitud päritolunimetusega „Garda Colli Mantovani“ hõlmatud valge ja punase veini puhul, millele ei ole lisatud tähiseid Superiore, Riserva, Rubino, Vigna, Passito ega Vendemmia Tardiva, on lubatud kasutada teisi, muust materjalist kui klaasist mahuteid, mis koosnevad polüetüleenist või polüestrist valmistatud mitmekihilisest veinilähkrist, mis asub papist või muust jäigast materjalist karbis, ning mille maht on vähemalt kaks liitrit ja kõige rohkem kuus liitrit.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/18900

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---