# Úradný vestník C 47/7. f

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 47 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 667. februára 2023 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 47

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 667. februára 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 4. až 7. júla 2022PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 4. až 7. júla 2022PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 5. júla 2022 |
| 2023/C 47/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o chudobe žien v Európe (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o indicko-tichomorskej stratégii v oblasti obchodu a investícií (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o budúcej obchodnej a investičnej spolupráci medzi EÚ a Indiou (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 smerom k spoločným európskym opatreniam v oblasti starostlivosti (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o duševnom zdraví v digitálnom svete práce (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o bankovej únii – výročná správa za rok 2021 (2021/2184(INI)) | 75 |
| | Streda 6. júla 2022 |
| 2023/C 47/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Bosne a Hercegovine za rok 2021 (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Srbsku za rok 2021 (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Kosove za rok 2021 (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o EÚ a obrane multilateralizmu (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o riešení potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o akčnom pláne EÚ pre sociálne hospodárstvo (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o prierezovej diskriminácii v Európskej únii: sociálno-ekonomická situácia žien afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o vete členských štátov, ktoré ohrozuje globálnu daňovú dohodu (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | Štvrtok 7. júla 2022 |
| 2023/C 47/15 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o zatknutí kardinála Zena a správcov fondu humanitárnej pomoci 612 v Hongkongu (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o situácii obhajcov práv pôvodného obyvateľstva a ochrancov životného prostredia v Brazílii vrátane zabitia Doma Phillipsa a Bruna Pereiru (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o situácii v tadžickej autonómnej provincii Horný Badachšán (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2021 (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o kontrole finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2020 (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o ochrane finančných záujmov Európskej únie – boj proti podvodom – výročná správa za rok 2020 (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o lepšej právnej regulácii: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o rozhodnutí Najvyššieho súdu USA zrušiť práva na umelé prerušenie tehotenstva v Spojených štátoch amerických a potrebe chrániť tieto práva a zdravie žien v EÚ (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 5. júla 2022 |
| 2023/C 47/23 | Odporúčanie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 Rade a Komisii v súvislosti s rokovaniami o dohode o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície (ICPO-INTERPOL) (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 5. júla 2022

2023/C 47/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o chudobe žien v Európe (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o indicko-tichomorskej stratégii v oblasti obchodu a investícií (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o budúcej obchodnej a investičnej spolupráci medzi EÚ a Indiou (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 smerom k spoločným európskym opatreniam v oblasti starostlivosti (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o duševnom zdraví v digitálnom svete práce (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o bankovej únii – výročná správa za rok 2021 (2021/2184(INI))

75

Streda 6. júla 2022

2023/C 47/07

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Bosne a Hercegovine za rok 2021 (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Srbsku za rok 2021 (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Kosove za rok 2021 (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o EÚ a obrane multilateralizmu (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o riešení potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o akčnom pláne EÚ pre sociálne hospodárstvo (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o prierezovej diskriminácii v Európskej únii: sociálno-ekonomická situácia žien afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o vete členských štátov, ktoré ohrozuje globálnu daňovú dohodu (2022/2734(RSP))

198

Štvrtok 7. júla 2022

2023/C 47/15

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o zatknutí kardinála Zena a správcov fondu humanitárnej pomoci 612 v Hongkongu (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o situácii obhajcov práv pôvodného obyvateľstva a ochrancov životného prostredia v Brazílii vrátane zabitia Doma Phillipsa a Bruna Pereiru (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o situácii v tadžickej autonómnej provincii Horný Badachšán (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2021 (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o kontrole finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2020 (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o ochrane finančných záujmov Európskej únie – boj proti podvodom – výročná správa za rok 2020 (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o lepšej právnej regulácii: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o rozhodnutí Najvyššieho súdu USA zrušiť práva na umelé prerušenie tehotenstva v Spojených štátoch amerických a potrebe chrániť tieto práva a zdravie žien v EÚ (2022/2742(RSP))

268

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Utorok 5. júla 2022

2023/C 47/23

Odporúčanie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 Rade a Komisii v súvislosti s rokovaniami o dohode o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície (ICPO-INTERPOL) (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európsky parlament |
| | Streda 6. júla 2022 |
| 2023/C 47/24 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o zmene rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu týkajúcej sa článku 216 o schôdzach výborov (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Streda 6. júla 2022

2023/C 47/24

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o zmene rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu týkajúcej sa článku 216 o schôdzach výborov (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 5. júla 2022 |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Akt o digitálnych službách ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotnom trhu s digitálnymi službami a o zmene smernice 2000/31/ES (akt o digitálnych službách) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Akt o digitálnych trhoch ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora a o zmene smerníc (EÚ) 2019/1937 a (EÚ) 2020/1828 (akt o digitálnych trhoch) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Protokolu o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov v mene Európskej únie (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Dočasné opatrenia na liberalizáciu obchodu pre Moldavsko ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na moldavské výrobky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na výrobky z Moldavskej republiky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej | 293 |
| | Streda 6. júla 2022 |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Invázia Ruska na Ukrajinu: krízové opatrenia v odvetviach rybolovu a akvakultúry ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti, ako aj zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov útočnej vojny Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti a zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto útočnou vojnou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry | 294 |
| | Štvrtok 7. júla 2022 |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Invázia Ruska na Ukrajinu: dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 7. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa s ohľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi | 295 |
| 2023/C 47/32 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o určení porušenia reštriktívnych opatrení Únie za oblasť trestnej činnosti, ktorá spĺňa kritériá uvedené v článku 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 7. júla 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine | 297 |
| 2023/C 47/34 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 7. júla 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 5. júla 2022

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Akt o digitálnych službách ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotnom trhu s digitálnymi službami a o zmene smernice 2000/31/ES (akt o digitálnych službách)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Akt o digitálnych trhoch ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora a o zmene smerníc (EÚ) 2019/1937 a (EÚ) 2020/1828 (akt o digitálnych trhoch)

288

2023/C 47/27

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Protokolu o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov v mene Európskej únie (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Dočasné opatrenia na liberalizáciu obchodu pre Moldavsko ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na moldavské výrobky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na výrobky z Moldavskej republiky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej

293

Streda 6. júla 2022

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Invázia Ruska na Ukrajinu: krízové opatrenia v odvetviach rybolovu a akvakultúry ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti, ako aj zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov útočnej vojny Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti a zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto útočnou vojnou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry

294

Štvrtok 7. júla 2022

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Invázia Ruska na Ukrajinu: dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 7. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa s ohľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi

295

2023/C 47/32

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o určení porušenia reštriktívnych opatrení Únie za oblasť trestnej činnosti, ktorá spĺňa kritériá uvedené v článku 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 7. júla 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine

297

2023/C 47/34

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 7. júla 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2022 – 2023

Schôdza 4. až 7. júla 2022

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 5. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Chudoba žien v Európe

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o chudobe žien v Európe (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“),

| — | so zreteľom na články 8, 9, 151, 153 a 157 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8, 9, 151, 153 a 157 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej ustanovenia o sociálnych právach a o rovnosti medzi ženami a mužmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej ustanovenia o sociálnych právach a o rovnosti medzi ženami a mužmi,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW) z roku 1979, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW) z roku 1979,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, zásadu „na nikoho nezabudnúť“, a najmä cieľ 1 zameraný na odstránenie chudoby, cieľ 5 zameraný na dosiahnutie rodovej rovnosti a zlepšenie životných podmienok žien a cieľ 8 zameraný na dosiahnutie udržateľného a hospodárskeho rastu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, zásadu „na nikoho nezabudnúť“, a najmä cieľ 1 zameraný na odstránenie chudoby, cieľ 5 zameraný na dosiahnutie rodovej rovnosti a zlepšenie životných podmienok žien a cieľ 8 zameraný na dosiahnutie udržateľného a hospodárskeho rastu,

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ pre rast Európa 2020, najmä na jej cieľ znížiť počet ľudí, ktorí v EÚ žijú pod vnútroštátnou hranicou chudoby o 25 % do roku 2020, čím sa z chudoby vymaní viac než 20 miliónov ľudí, a so zreteľom na potrebu plnohodnotného rozvinutia systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkových systémov členských štátov na zaistenie primeranej podpory príjmov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ pre rast Európa 2020, najmä na jej cieľ znížiť počet ľudí, ktorí v EÚ žijú pod vnútroštátnou hranicou chudoby o 25 % do roku 2020, čím sa z chudoby vymaní viac než 20 miliónov ľudí, a so zreteľom na potrebu plnohodnotného rozvinutia systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkových systémov členských štátov na zaistenie primeranej podpory príjmov,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor),

| — | so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 190 o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 190 o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce,

| — | so zreteľom na akčný plán Európskeho piliera sociálnych práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán Európskeho piliera sociálnych práv,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami (3) (smernica o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami (3) (smernica o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. októbra 2005 o ženách a chudobe v Európskej únii (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. októbra 2005 o ženách a chudobe v Európskej únii (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2011 o podobe chudoby žien v Európskej únii (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2011 o podobe chudoby žien v Európskej únii (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2011 o podnikaní žien v rámci malých a stredných podnikov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2011 o podnikaní žien v rámci malých a stredných podnikov (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 s názvom Chudoba: rodové hľadisko (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 s názvom Chudoba: rodové hľadisko (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o ženách a ich úlohách vo vidieckych oblastiach (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o ženách a ich úlohách vo vidieckych oblastiach (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o posilnení ekonomického postavenia žien v súkromnom a vo verejnom sektore v EÚ (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o posilnení ekonomického postavenia žien v súkromnom a vo verejnom sektore v EÚ (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2018 o službách starostlivosti v EÚ na zlepšenie rodovej rovnosti (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2018 o službách starostlivosti v EÚ na zlepšenie rodovej rovnosti (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2019 o rodovej rovnosti a daňovej politike v EÚ (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2019 o rodovej rovnosti a daňovej politike v EÚ (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 30. januára 2020 o rozdieloch v odmeňovaní žien a mužov (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 30. januára 2020 o rozdieloch v odmeňovaní žien a mužov (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 s názvom Starnutie starého kontinentu – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 s názvom Starnutie starého kontinentu – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 o znižovaní nerovnosti s osobitným zameraním na chudobu pracujúcich (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 o znižovaní nerovnosti s osobitným zameraním na chudobu pracujúcich (16),

| — | so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 s názvom Hospodárstva uplatňujúce rodovú rovnosť v EÚ: ďalší postup, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 s názvom Hospodárstva uplatňujúce rodovú rovnosť v EÚ: ďalší postup,

| — | so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) z 5. marca 2020 s názvom Peking + 25: piate preskúmanie uplatňovania Pekinskej akčnej platformy v členských štátoch EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) z 5. marca 2020 s názvom Peking + 25: piate preskúmanie uplatňovania Pekinskej akčnej platformy v členských štátoch EÚ,

| — | so zreteľom na správu Medzinárodnej organizácie práce z 27. mája 2020 s názvom COVID-19 a svet práce. Štvrté vydanie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzinárodnej organizácie práce z 27. mája 2020 s názvom COVID-19 a svet práce. Štvrté vydanie,

| — | so zreteľom na prehľad politiky nadácie Eurofound a EIGE z 15. júla 2021 s názvom Vzostupná konvergencia v oblasti rodovej rovnosti: Ako blízko je Únia rovnosti?, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prehľad politiky nadácie Eurofound a EIGE z 15. júla 2021 s názvom Vzostupná konvergencia v oblasti rodovej rovnosti: Ako blízko je Únia rovnosti?,

| — | so zreteľom na štúdiu Tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci Generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky Európskeho parlamentu s názvom Hľadisko rodovej rovnosti v prístupe k energii v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci Generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky Európskeho parlamentu s názvom Hľadisko rodovej rovnosti v prístupe k energii v EÚ,

| — | so zreteľom na index rodovej rovnosti inštitútu EIGE na roky 2019 a 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na index rodovej rovnosti inštitútu EIGE na roky 2019 a 2020,

| — | so zreteľom na stanovisko Svetového hnutia matiek (Make Mothers Matter) z júna 2021 s názvom Chudoba matiek v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Svetového hnutia matiek (Make Mothers Matter) z júna 2021 s názvom Chudoba matiek v EÚ,

| — | so zreteľom na hodnotenie stratégie udržateľného rastu na rok 2021 a návrhu spoločnej správy Európskej siete proti chudobe o zamestnanosti v roku 2021 z februára 2021 s názvom Pracujeme na sociálne inkluzívnom a voči chudobe odolnom zotavení z pandémie COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotenie stratégie udržateľného rastu na rok 2021 a návrhu spoločnej správy Európskej siete proti chudobe o zamestnanosti v roku 2021 z februára 2021 s názvom Pracujeme na sociálne inkluzívnom a voči chudobe odolnom zotavení z pandémie COVID-19,

| — | so zreteľom na štúdiu Tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci Generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky z 19. mája 2021 s názvom COVID-19 a jeho hospodársky vplyv na ženy a chudobu žien: prehľad z 5 európskych krajín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci Generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky z 19. mája 2021 s názvom COVID-19 a jeho hospodársky vplyv na ženy a chudobu žien: prehľad z 5 európskych krajín,

| — | so zreteľom na štúdiu Tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci Generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky Európskeho parlamentu zo 14. júna 2021 s názvom Rodová rovnosť: ekonomická hodnota starostlivosti z pohľadu príslušných fondov EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci Generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky Európskeho parlamentu zo 14. júna 2021 s názvom Rodová rovnosť: ekonomická hodnota starostlivosti z pohľadu príslušných fondov EÚ,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. apríla 2016 o dosahovaní cieľov v oblasti boja proti chudobe s ohľadom na rastúce náklady na domácnosť (17) a na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. apríla 2016 o dosahovaní cieľov v oblasti boja proti chudobe s ohľadom na rastúce náklady na domácnosť (17) a na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť k nemu,

| — | so zreteľom na prácu platformy EÚ na boj proti bezdomovectvu, ktorá sa začala v júni 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prácu platformy EÚ na boj proti bezdomovectvu, ktorá sa začala v júni 2021,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0194/2022),

| A. | keďže rodová rovnosť je základnou hodnotou Únie zakotvenou v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže v článku 8 ZFEÚ sa stanovuje zásada uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže rodová rovnosť je základnou hodnotou Únie zakotvenou v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže v článku 8 ZFEÚ sa stanovuje zásada uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti;

| B. | keďže odstránenie chudoby je jednou z priorít EÚ, ktorá je zakotvená v článku 3 Zmluvy o EÚ a v článku 34 charty, a je hlavným cieľom akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv (EPSR), ktorý odzrkadľuje záväzok EÚ bojovať vo svojich politikách proti chudobe; |
| --- | --- |

B.

keďže odstránenie chudoby je jednou z priorít EÚ, ktorá je zakotvená v článku 3 Zmluvy o EÚ a v článku 34 charty, a je hlavným cieľom akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv (EPSR), ktorý odzrkadľuje záväzok EÚ bojovať vo svojich politikách proti chudobe;

| C. | keďže v EÚ je počet chudobných žien ešte stále vyšší ako počet chudobných mužov (18); keďže napriek zníženiu chudoby v EÚ u žien aj mužov sú ženy naďalej neúmerne viac postihované chudobou a rizikom sociálneho vylúčenia ako muži, a to najmä tie, ktoré zažívajú prierezové formy diskriminácie; keďže v roku 2020 bolo riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia (AROPE) v EÚ vyššie u žien (22,9 %) ako u mužov (20,9 %), aj keď sa od roku 2015 v obidvoch prípadoch znížilo (24,9 % u žien a 23,1 % u mužov); keďže od roku 2017 sa rozdiely v chudobe žien a mužov zvýšili v 21 členských štátoch (19); keďže podľa údajov je miera chudoby žien v jednotlivých členských štátoch značne odlišná; keďže vzhľadom na silný vzájomný vzťah medzi chudobou žien a chudobou detí je každé štvrté dieťa v EÚ ohrozené chudobou alebo sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

C.

keďže v EÚ je počet chudobných žien ešte stále vyšší ako počet chudobných mužov (18); keďže napriek zníženiu chudoby v EÚ u žien aj mužov sú ženy naďalej neúmerne viac postihované chudobou a rizikom sociálneho vylúčenia ako muži, a to najmä tie, ktoré zažívajú prierezové formy diskriminácie; keďže v roku 2020 bolo riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia (AROPE) v EÚ vyššie u žien (22,9 %) ako u mužov (20,9 %), aj keď sa od roku 2015 v obidvoch prípadoch znížilo (24,9 % u žien a 23,1 % u mužov); keďže od roku 2017 sa rozdiely v chudobe žien a mužov zvýšili v 21 členských štátoch (19); keďže podľa údajov je miera chudoby žien v jednotlivých členských štátoch značne odlišná; keďže vzhľadom na silný vzájomný vzťah medzi chudobou žien a chudobou detí je každé štvrté dieťa v EÚ ohrozené chudobou alebo sociálnym vylúčením;

| D. | keďže podľa odhadov na rok 2019 v EÚ27 sú rizikom chudoby (AROPE) obzvlášť postihnuté ženy, pričom miera chudoby po sociálnych transferoch bola 17,1 %; keďže od začiatku pandémie ochorenia COVID-19 sú ženy neprimerane postihnuté v sociálno-ekonomickej oblasti, a to v niektorých prípadoch aj stratou zamestnania; keďže miera zamestnanosti žien počas pandémie klesla dokonca výraznejšie ako počas recesie v roku 2008; keďže je to okrem iného spôsobené nárastom neplatenej starostlivosti, práce v domácnosti a vzdelávaní, ktorú vykonávajú najmä ženy, a tiež viedlo k nárastu chudoby žien; keďže dokonca aj pred pandémiou ochorenia COVID-19 tvorili väčšinu osôb na dočasných postoch a so skráteným úväzkom ženy najmä v odvetví služieb a pandémia tento trend posilnila; keďže účinky pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie sú úplne pochopené a keďže jej sociálno-ekonomický vplyv sa bude prejavovať aj v nasledujúcich rokoch; keďže je preto nevyhnutné skúmať chudobu žien v kontexte riešenia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a po nej; keďže opatrenia prijaté na prekonanie finančnej krízy z roku 2008 na zníženie chudoby žien nestačili; keďže nepomer nižších miezd a obmedzenia vo financovaní sociálnych verejných služieb postihujú ženy z dôvodu ich väčšej závislosti od sociálnych služieb verejného záujmu a príspevkov; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa odhadov na rok 2019 v EÚ27 sú rizikom chudoby (AROPE) obzvlášť postihnuté ženy, pričom miera chudoby po sociálnych transferoch bola 17,1 %; keďže od začiatku pandémie ochorenia COVID-19 sú ženy neprimerane postihnuté v sociálno-ekonomickej oblasti, a to v niektorých prípadoch aj stratou zamestnania; keďže miera zamestnanosti žien počas pandémie klesla dokonca výraznejšie ako počas recesie v roku 2008; keďže je to okrem iného spôsobené nárastom neplatenej starostlivosti, práce v domácnosti a vzdelávaní, ktorú vykonávajú najmä ženy, a tiež viedlo k nárastu chudoby žien; keďže dokonca aj pred pandémiou ochorenia COVID-19 tvorili väčšinu osôb na dočasných postoch a so skráteným úväzkom ženy najmä v odvetví služieb a pandémia tento trend posilnila; keďže účinky pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie sú úplne pochopené a keďže jej sociálno-ekonomický vplyv sa bude prejavovať aj v nasledujúcich rokoch; keďže je preto nevyhnutné skúmať chudobu žien v kontexte riešenia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a po nej; keďže opatrenia prijaté na prekonanie finančnej krízy z roku 2008 na zníženie chudoby žien nestačili; keďže nepomer nižších miezd a obmedzenia vo financovaní sociálnych verejných služieb postihujú ženy z dôvodu ich väčšej závislosti od sociálnych služieb verejného záujmu a príspevkov;

| E. | keďže uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti znamená ohľad na rozdiely medzi ženami a mužmi v celom politickom cykle a doplnenie prierezového prístupu s ohľadom na odlišnosť žien a mužov pri koncipovaní, vykonávaní a hodnotení politík, programov a projektov s cieľom posilniť rodovú rovnosť; keďže doteraz sa v politikách EÚ neuplatňovali skutočne integrované politiky, ani sa v nich neuplatňoval prierezový prístup; |
| --- | --- |

E.

keďže uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti znamená ohľad na rozdiely medzi ženami a mužmi v celom politickom cykle a doplnenie prierezového prístupu s ohľadom na odlišnosť žien a mužov pri koncipovaní, vykonávaní a hodnotení politík, programov a projektov s cieľom posilniť rodovú rovnosť; keďže doteraz sa v politikách EÚ neuplatňovali skutočne integrované politiky, ani sa v nich neuplatňoval prierezový prístup;

| F. | keďže článok 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ zaväzuje Úniu bojovať proti „sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii“ a podporovať „sociálnu spravodlivosť a ochranu [a] rovnosť medzi ženami a mužmi“ v súlade s koncepciou sociálneho trhového hospodárstva; keďže konkrétnym zámerom akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv je do roku 2030 znížiť počet ľudí ohrozených chudobou aspoň o 15 miliónov, z toho 5 miliónov detí; keďže agendy v oblasti sociálnej, ekologickej a rodovej rovnosti sú navzájom prepojené a ich spoločným cieľom je zabezpečiť udržateľný rast a spravodlivé rozdelenie zdrojov; keďže v diskusiách o revízii súčasného modelu sociálno-ekonomického riadenia EÚ by sa mal zohľadniť jej záväzok znižovať nerovnosť a odstraňovať chudobu, najmä chudobu žien; |
| --- | --- |

F.

keďže článok 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ zaväzuje Úniu bojovať proti „sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii“ a podporovať „sociálnu spravodlivosť a ochranu [a] rovnosť medzi ženami a mužmi“ v súlade s koncepciou sociálneho trhového hospodárstva; keďže konkrétnym zámerom akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv je do roku 2030 znížiť počet ľudí ohrozených chudobou aspoň o 15 miliónov, z toho 5 miliónov detí; keďže agendy v oblasti sociálnej, ekologickej a rodovej rovnosti sú navzájom prepojené a ich spoločným cieľom je zabezpečiť udržateľný rast a spravodlivé rozdelenie zdrojov; keďže v diskusiách o revízii súčasného modelu sociálno-ekonomického riadenia EÚ by sa mal zohľadniť jej záväzok znižovať nerovnosť a odstraňovať chudobu, najmä chudobu žien;

| G. | keďže osobitný spravodajca OSN pre extrémnu chudobu a ľudské práva Olivier De Schutter poukázal na to, že Európska únia by mala vypracovať stratégiu boja proti chudobe pre celú EÚ, ktorá by zabezpečila štrukturálny, široký prístup k odstraňovaniu chudoby žien; keďže Európska únia po pandémii potrebuje spravodlivejšiu spoločenskú zmluvu vrátane hospodárskych politík zameraných na znižovanie ekonomickej nerovnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže osobitný spravodajca OSN pre extrémnu chudobu a ľudské práva Olivier De Schutter poukázal na to, že Európska únia by mala vypracovať stratégiu boja proti chudobe pre celú EÚ, ktorá by zabezpečila štrukturálny, široký prístup k odstraňovaniu chudoby žien; keďže Európska únia po pandémii potrebuje spravodlivejšiu spoločenskú zmluvu vrátane hospodárskych politík zameraných na znižovanie ekonomickej nerovnosti;

| H. | keďže chudoba rodičov často vedie k chudobe detí; keďže investície do politík na podporu žien zlepšujú aj životné podmienky ich rodín, a najmä ich detí; keďže EÚ a členské štáty musia rešpektovať, chrániť a napĺňať práva detí v súlade so Zmluvou o EÚ; keďže práva detí sú v chudobe ohrozené; keďže odstránenie chudoby detí je zahrnuté v zásade 11 Európskeho piliera sociálnych práv; |
| --- | --- |

H.

keďže chudoba rodičov často vedie k chudobe detí; keďže investície do politík na podporu žien zlepšujú aj životné podmienky ich rodín, a najmä ich detí; keďže EÚ a členské štáty musia rešpektovať, chrániť a napĺňať práva detí v súlade so Zmluvou o EÚ; keďže práva detí sú v chudobe ohrozené; keďže odstránenie chudoby detí je zahrnuté v zásade 11 Európskeho piliera sociálnych práv;

| I. | keďže rodiny s jedným rodičom sú viac ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením a je pri nich väčšia pravdepodobnosť prenosu chudoby na niekoľko generácií; keďže v 85 % rodín s jedným rodičom sú hlavou ženy; keďže v roku 2020 bolo 42,1 % obyvateľov EÚ, ktorí žijú v domácnosti s jedným dospelým so závislými deťmi, ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

I.

keďže rodiny s jedným rodičom sú viac ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením a je pri nich väčšia pravdepodobnosť prenosu chudoby na niekoľko generácií; keďže v 85 % rodín s jedným rodičom sú hlavou ženy; keďže v roku 2020 bolo 42,1 % obyvateľov EÚ, ktorí žijú v domácnosti s jedným dospelým so závislými deťmi, ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením;

| J. | keďže chudoba žien je dôsledkom ich celoživotnej diskriminácie; keďže rodové stereotypy neprestávajú mať vplyv na rozdelenie práce v domácnosti, vo vzdelávaní, na pracovisku a v spoločnosti a na prístup k moci a rozhodovaniu; keďže neplatená starostlivosť a práca v domácnosti, ktorú väčšinou vykonávajú ženy, je pre ženy neúmernou záťažou; keďže v celosvetovom meradle tvoria ženy viac ako 70 % pracovníkov v zdravotníctve a starostlivosti; keďže tento druh práce je systematicky podceňovaný, pretože ho ženy v minulosti aj teraz vykonávajú bezplatne v rámci domácnosti; keďže ženy majú v porovnaní s mužmi nižšie mzdy; keďže z dôvodu časovej chudoby majú ženy viac zmlúv na skrátený úväzok; keďže v dôsledku nízkej intenzity práce trpia ženy chudobou pracujúcich, ktorá vedie k vyššiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

J.

keďže chudoba žien je dôsledkom ich celoživotnej diskriminácie; keďže rodové stereotypy neprestávajú mať vplyv na rozdelenie práce v domácnosti, vo vzdelávaní, na pracovisku a v spoločnosti a na prístup k moci a rozhodovaniu; keďže neplatená starostlivosť a práca v domácnosti, ktorú väčšinou vykonávajú ženy, je pre ženy neúmernou záťažou; keďže v celosvetovom meradle tvoria ženy viac ako 70 % pracovníkov v zdravotníctve a starostlivosti; keďže tento druh práce je systematicky podceňovaný, pretože ho ženy v minulosti aj teraz vykonávajú bezplatne v rámci domácnosti; keďže ženy majú v porovnaní s mužmi nižšie mzdy; keďže z dôvodu časovej chudoby majú ženy viac zmlúv na skrátený úväzok; keďže v dôsledku nízkej intenzity práce trpia ženy chudobou pracujúcich, ktorá vedie k vyššiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia;

| K. | keďže treba venovať náležitú pozornosť odporúčaniam Európskeho piliera sociálnych práv v oblasti rodovej rovnosti, rovnakých príležitostí a aktívnej podpory zamestnanosti; |
| --- | --- |

K.

keďže treba venovať náležitú pozornosť odporúčaniam Európskeho piliera sociálnych práv v oblasti rodovej rovnosti, rovnakých príležitostí a aktívnej podpory zamestnanosti;

| L. | keďže chudoba žien má viacero rozmerov, a preto musíme bojovať proti všetkým príčinám a dôsledkom všetkých stránok chudoby žien, ku ktorým patrí nielen materiálna deprivácia, ale aj nedostatočný prístup k rôznym zdrojom a službám, čo obmedzuje ich možnosti na plné uplatnenie občianskych práv; keďže na chudobu žien má priamy vplyv nedostatočne spravodlivé ohodnotenie práce, ktorú vykonávajú najmä ženy, prerušenie kariéry z dôvodu materskej dovolenky alebo opatrovateľských povinností, nevyváženého rozdelenia neplatených opatrovateľských povinností a práce v domácnosti a segregácie vo vzdelávaní a následne na trhu práce; keďže chudoba žien vedie k ich vylúčeniu z určitých sociálnych a politických aspektov života; keďže nedostatok primeraného prístupu k zdrojom a službám zároveň zvyšuje riziko, že ženy upadnú do chudoby alebo v nej zostanú, čo poukazuje na vzájomnú závislosť medzi chudobou a sociálnym a politickým vylúčením; |
| --- | --- |

L.

keďže chudoba žien má viacero rozmerov, a preto musíme bojovať proti všetkým príčinám a dôsledkom všetkých stránok chudoby žien, ku ktorým patrí nielen materiálna deprivácia, ale aj nedostatočný prístup k rôznym zdrojom a službám, čo obmedzuje ich možnosti na plné uplatnenie občianskych práv; keďže na chudobu žien má priamy vplyv nedostatočne spravodlivé ohodnotenie práce, ktorú vykonávajú najmä ženy, prerušenie kariéry z dôvodu materskej dovolenky alebo opatrovateľských povinností, nevyváženého rozdelenia neplatených opatrovateľských povinností a práce v domácnosti a segregácie vo vzdelávaní a následne na trhu práce; keďže chudoba žien vedie k ich vylúčeniu z určitých sociálnych a politických aspektov života; keďže nedostatok primeraného prístupu k zdrojom a službám zároveň zvyšuje riziko, že ženy upadnú do chudoby alebo v nej zostanú, čo poukazuje na vzájomnú závislosť medzi chudobou a sociálnym a politickým vylúčením;

| M. | keďže chudoba má iný vplyv na ženy ako na mužov, a keďže na lepšie pochopenie feminizácie chudoby treba zohľadniť aj ďalšie ukazovatele ako vek, strednú dĺžku života, príjmovú nerovnosť, rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, typ domácnosti a sociálne transfery; keďže synergia rôznych realizovaných akcií patrení a politických opatrení na podporu rodovej rovnosti, zamestnanosti, vzdelávania, zdaňovania a bývania môže účinnejšie pomôcť v boji proti hlboko zakoreneným príčinám chudoby a sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

M.

keďže chudoba má iný vplyv na ženy ako na mužov, a keďže na lepšie pochopenie feminizácie chudoby treba zohľadniť aj ďalšie ukazovatele ako vek, strednú dĺžku života, príjmovú nerovnosť, rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, typ domácnosti a sociálne transfery; keďže synergia rôznych realizovaných akcií patrení a politických opatrení na podporu rodovej rovnosti, zamestnanosti, vzdelávania, zdaňovania a bývania môže účinnejšie pomôcť v boji proti hlboko zakoreneným príčinám chudoby a sociálneho vylúčenia;

| N. | keďže u určitých skupín žien, ako sú osamelé matky, ženy nad 65 rokov, ženy so zdravotným postihnutím, ženy s nízkou úrovňou vzdelania a ženy s migrantským pôvodom, je zvýšené riziko chudoby a sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

N.

keďže u určitých skupín žien, ako sú osamelé matky, ženy nad 65 rokov, ženy so zdravotným postihnutím, ženy s nízkou úrovňou vzdelania a ženy s migrantským pôvodom, je zvýšené riziko chudoby a sociálneho vylúčenia;

| O. | keďže medzi obyvateľmi EÚ27 vo vyššom veku je viac žien ako mužov: keďže v roku 2019 bol viac ako dvojnásobok veľmi starých žien (vo veku 85 rokov a starších) oproti veľmi starým mužom; keďže vývoj v oblasti starnutia obyvateľstva bude mať hlboké dôsledky pre vlády, podniky a občiansku spoločnosť a ovplyvní najmä systémy zdravotnej a sociálnej starostlivosti, trh práce, verejné financie a dôchodkové nároky; |
| --- | --- |

O.

keďže medzi obyvateľmi EÚ27 vo vyššom veku je viac žien ako mužov: keďže v roku 2019 bol viac ako dvojnásobok veľmi starých žien (vo veku 85 rokov a starších) oproti veľmi starým mužom; keďže vývoj v oblasti starnutia obyvateľstva bude mať hlboké dôsledky pre vlády, podniky a občiansku spoločnosť a ovplyvní najmä systémy zdravotnej a sociálnej starostlivosti, trh práce, verejné financie a dôchodkové nároky;

| P. | keďže z údajov vyplýva, že v EÚ je chudobou a sociálnym vylúčením ohrozených v priemere 29,5 % žien so zdravotným postihnutím v porovnaní s 27,5 % mužov; |
| --- | --- |

P.

keďže z údajov vyplýva, že v EÚ je chudobou a sociálnym vylúčením ohrozených v priemere 29,5 % žien so zdravotným postihnutím v porovnaní s 27,5 % mužov;

| Q. | keďže ženy zo zraniteľnejších skupín, ako sú mladé ženy, ženy so zdravotným postihnutím, ženy s migrantským pôvodom, rómske ženy, ženy z náboženských alebo etnických menšín, ako aj ženy LBTQI+, sa stretávajú s ďalšími a vzájomne sa prelínajúcim formami diskriminácie pri prístupe k vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti, zamestnaniu a sociálnym službám, a preto sú vystavené vyššiemu riziku chudoby; |
| --- | --- |

Q.

keďže ženy zo zraniteľnejších skupín, ako sú mladé ženy, ženy so zdravotným postihnutím, ženy s migrantským pôvodom, rómske ženy, ženy z náboženských alebo etnických menšín, ako aj ženy LBTQI+, sa stretávajú s ďalšími a vzájomne sa prelínajúcim formami diskriminácie pri prístupe k vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti, zamestnaniu a sociálnym službám, a preto sú vystavené vyššiemu riziku chudoby;

| R. | keďže Rómovia sa stretávajú s diskrimináciou v prístupe k iniciatívam v oblasti zamestnanosti, ako je napríklad záruka pre mladých ľudí; keďže verejné služby zamestnanosti často nemajú dostatočné kapacity na to, aby ich oslovili, alebo uplatňujú nepriamo diskriminačné postupy; |
| --- | --- |

R.

keďže Rómovia sa stretávajú s diskrimináciou v prístupe k iniciatívam v oblasti zamestnanosti, ako je napríklad záruka pre mladých ľudí; keďže verejné služby zamestnanosti často nemajú dostatočné kapacity na to, aby ich oslovili, alebo uplatňujú nepriamo diskriminačné postupy;

| S. | keďže v súvislosti s údajmi o chudobe sa štatistickou jednotkou domácnosť definuje chudobu v rámci domácností, no nezohľadňuje sa rodová nerovnosť vo vnútornom rozdeľovaní zdrojov, čo sťažuje získanie spoľahlivých údajov podľa pohlavia; |
| --- | --- |

S.

keďže v súvislosti s údajmi o chudobe sa štatistickou jednotkou domácnosť definuje chudobu v rámci domácností, no nezohľadňuje sa rodová nerovnosť vo vnútornom rozdeľovaní zdrojov, čo sťažuje získanie spoľahlivých údajov podľa pohlavia;

| T. | keďže chudoba žien zvyšuje riziko bezdomovectva, nedostatočného prístupu k primeranému bývaniu a energetickej chudoby; keďže sú potrebné politické opatrenia osobitne prispôsobené osamelým rodičom; |
| --- | --- |

T.

keďže chudoba žien zvyšuje riziko bezdomovectva, nedostatočného prístupu k primeranému bývaniu a energetickej chudoby; keďže sú potrebné politické opatrenia osobitne prispôsobené osamelým rodičom;

| U. | keďže dôležitým nástrojom na odstránenie chudoby žien je rodová rovnosť na trhu práce, ktorá prináša výhody nielen ženám, ale aj celému hospodárstvu, s pozitívnym vplyvom na HDP, úroveň zamestnanosti a produktivitu; keďže zlepšenie rodovej rovnosti do roku 2050 by viedlo k zvýšeniu HDP na obyvateľa v EÚ o 6,1 a 9,6 % a k tvorbe ďalších 10,5 milióna pracovných príležitostí, z čoho by profitovali ženy aj muži; |
| --- | --- |

U.

keďže dôležitým nástrojom na odstránenie chudoby žien je rodová rovnosť na trhu práce, ktorá prináša výhody nielen ženám, ale aj celému hospodárstvu, s pozitívnym vplyvom na HDP, úroveň zamestnanosti a produktivitu; keďže zlepšenie rodovej rovnosti do roku 2050 by viedlo k zvýšeniu HDP na obyvateľa v EÚ o 6,1 a 9,6 % a k tvorbe ďalších 10,5 milióna pracovných príležitostí, z čoho by profitovali ženy aj muži;

| V. | keďže hoci práca v odvetviach s veľkou prevahou žien je kľúčová a má vysokú sociálno-ekonomickú hodnotu, je podhodnotená a menej platená ako práca v odvetviach s prevahou mužov; keďže je naliehavo potrebné prehodnotiť primeranosť miezd v odvetviach, v ktorých majú prevahu ženy, v súvislosti s ich sociálnou a ekonomickou hodnotou a pokročiť v oblasti minimálnych miezd, minimálneho príjmu a transparentnosti odmeňovania v nariadeniach EÚ; |
| --- | --- |

V.

keďže hoci práca v odvetviach s veľkou prevahou žien je kľúčová a má vysokú sociálno-ekonomickú hodnotu, je podhodnotená a menej platená ako práca v odvetviach s prevahou mužov; keďže je naliehavo potrebné prehodnotiť primeranosť miezd v odvetviach, v ktorých majú prevahu ženy, v súvislosti s ich sociálnou a ekonomickou hodnotou a pokročiť v oblasti minimálnych miezd, minimálneho príjmu a transparentnosti odmeňovania v nariadeniach EÚ;

| W. | keďže právo na prácu je základným predpokladom pre ekonomickú nezávislosť, profesionálne uplatnenie a skutočné zrovnoprávnenie žien; |
| --- | --- |

W.

keďže právo na prácu je základným predpokladom pre ekonomickú nezávislosť, profesionálne uplatnenie a skutočné zrovnoprávnenie žien;

| X. | keďže priemerný rozdiel v zamestnanosti žien a mužov dosahuje 11,5 %, pričom ženy sú neúmerne vysoko zastúpené v slabo platených, neistých oblastiach práce; keďže ženy sú viac postihnuté flexibilnými formami práce, atypickými a flexizmluvami (práca na skrátený úväzok, práca na dobu určitú); keďže ženy sa stretávajú s diskrimináciou v súvislosti s tehotenstvom a materstvom; keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov na úrovni EÚ predstavuje 14,1 %, hoci medzi jednotlivými členskými štátmi sú značné rozdiely (20); keďže od roku 2010 sa rodový rozdiel v zárobkoch zväčšil v 17 členských štátoch, zatiaľ čo rodový rozdiel v príjmoch sa zväčšil v 19 členských štátoch, čo vedie k celkovému nárastu rodovej nerovnosti v zárobkoch a príjmoch v EÚ (21); keďže približne 10 % pracujúceho obyvateľstva v EÚ je ohrozených chudobou a keďže sú to najmä ženy s minimálnou mzdou alebo mzdou pod hranicou životného minima, okrem iného z dôvodu väčšieho zapojenia žien do neformálneho hospodárstva; keďže mzdovú nerovnosť, rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a chudobu žien môže pomôcť znížiť boj proti nelegálnej práci a stanovenie primeranej a slušnej úrovne minimálnej mzdy, ktorá umožní dôstojnú životnú úroveň; |
| --- | --- |

X.

keďže priemerný rozdiel v zamestnanosti žien a mužov dosahuje 11,5 %, pričom ženy sú neúmerne vysoko zastúpené v slabo platených, neistých oblastiach práce; keďže ženy sú viac postihnuté flexibilnými formami práce, atypickými a flexizmluvami (práca na skrátený úväzok, práca na dobu určitú); keďže ženy sa stretávajú s diskrimináciou v súvislosti s tehotenstvom a materstvom; keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov na úrovni EÚ predstavuje 14,1 %, hoci medzi jednotlivými členskými štátmi sú značné rozdiely (20); keďže od roku 2010 sa rodový rozdiel v zárobkoch zväčšil v 17 členských štátoch, zatiaľ čo rodový rozdiel v príjmoch sa zväčšil v 19 členských štátoch, čo vedie k celkovému nárastu rodovej nerovnosti v zárobkoch a príjmoch v EÚ (21); keďže približne 10 % pracujúceho obyvateľstva v EÚ je ohrozených chudobou a keďže sú to najmä ženy s minimálnou mzdou alebo mzdou pod hranicou životného minima, okrem iného z dôvodu väčšieho zapojenia žien do neformálneho hospodárstva; keďže mzdovú nerovnosť, rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a chudobu žien môže pomôcť znížiť boj proti nelegálnej práci a stanovenie primeranej a slušnej úrovne minimálnej mzdy, ktorá umožní dôstojnú životnú úroveň;

| Y. | keďže v Európskej sociálnej charte sa uznáva právo všetkých pracujúcich, a teda aj pracujúcich žien, na spravodlivú odmenu, ktorá im a ich rodinám zabezpečí dôstojnú životnú úroveň, a právo na rovnakú odmenu za prácu rovnakej hodnoty; keďže v charte sa tiež stanovuje právo na ochranu pred chudobou a sociálnym vylúčením, čo prispieva k zníženiu jestvujúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov; |
| --- | --- |

Y.

keďže v Európskej sociálnej charte sa uznáva právo všetkých pracujúcich, a teda aj pracujúcich žien, na spravodlivú odmenu, ktorá im a ich rodinám zabezpečí dôstojnú životnú úroveň, a právo na rovnakú odmenu za prácu rovnakej hodnoty; keďže v charte sa tiež stanovuje právo na ochranu pred chudobou a sociálnym vylúčením, čo prispieva k zníženiu jestvujúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov;

| Z. | keďže podiel transrodových osôb v platenom zamestnaní je len 51 % v porovnaní so 69,3 % celkovej populácie; keďže nezamestnanosť je osobitným problémom transrodových žien, u ktorých je takmer trikrát vyššia pravdepodobnosť nezamestnanosti, než je priemer celkovej populácie (22); |
| --- | --- |

Z.

keďže podiel transrodových osôb v platenom zamestnaní je len 51 % v porovnaní so 69,3 % celkovej populácie; keďže nezamestnanosť je osobitným problémom transrodových žien, u ktorých je takmer trikrát vyššia pravdepodobnosť nezamestnanosti, než je priemer celkovej populácie (22);

| AA. | keďže na plný úväzok je zamestnaných iba 20,7 % žien so zdravotným postihnutím a 28,6 % mužov so zdravotným postihnutím; keďže v niektorých členských štátoch osoby so zdravotným postihnutím pri nástupe do zamestnania často strácajú svoje nároky súvisiace so zdravotným postihnutím, čím sa zvyšuje riziko ich chudoby ako pracujúcich; |
| --- | --- |

AA.

keďže na plný úväzok je zamestnaných iba 20,7 % žien so zdravotným postihnutím a 28,6 % mužov so zdravotným postihnutím; keďže v niektorých členských štátoch osoby so zdravotným postihnutím pri nástupe do zamestnania často strácajú svoje nároky súvisiace so zdravotným postihnutím, čím sa zvyšuje riziko ich chudoby ako pracujúcich;

| AB. | keďže rozdiel v dôchodkoch žien a mužov dosiahol v roku 2019 v priemere 29,4 % (23) v dôsledku nerovnováhy spôsobenej neustálou celoživotnou nerovnosťou; keďže tento rozdiel v dôchodkoch znamená, že ženy s pribúdajúcim vekom s väčšou pravdepodobnosťou padnú pod hranicu chudoby, a to aj s ohľadom na to, že stredná dĺžka života žien je vyššia ako u mužov, čím sa prehlbujú dôsledky chudoby a sociálneho vylúčenia; keďže väčšie pracovné zaradenie počas celého života osoby pomáha odstraňovať rozdiely v dôchodkoch žien a mužov; |
| --- | --- |

AB.

keďže rozdiel v dôchodkoch žien a mužov dosiahol v roku 2019 v priemere 29,4 % (23) v dôsledku nerovnováhy spôsobenej neustálou celoživotnou nerovnosťou; keďže tento rozdiel v dôchodkoch znamená, že ženy s pribúdajúcim vekom s väčšou pravdepodobnosťou padnú pod hranicu chudoby, a to aj s ohľadom na to, že stredná dĺžka života žien je vyššia ako u mužov, čím sa prehlbujú dôsledky chudoby a sociálneho vylúčenia; keďže väčšie pracovné zaradenie počas celého života osoby pomáha odstraňovať rozdiely v dôchodkoch žien a mužov;

| AC. | keďže technologická a digitálna revolúcia, ktorej sme svedkami, zvyšuje digitálny pokrok a prináša nové možnosti činnosti, keďže táto technologická a digitálna revolúcia mení hospodárske modely, sociálne systémy a trh práce; keďže každý v našej spoločnosti, obzvlášť ženy, musí mať možnosť sa na tejto prosperite podieľať; |
| --- | --- |

AC.

keďže technologická a digitálna revolúcia, ktorej sme svedkami, zvyšuje digitálny pokrok a prináša nové možnosti činnosti, keďže táto technologická a digitálna revolúcia mení hospodárske modely, sociálne systémy a trh práce; keďže každý v našej spoločnosti, obzvlášť ženy, musí mať možnosť sa na tejto prosperite podieľať;

| AD. | keďže sa musí viac podporovať uplatňovanie politík zameraných na zvýšenie účasti žien v oblastiach súvisiacich s vedou, technológiou, inžinierstvom a matematikou (STEM) a umelou inteligenciou a na prijatie viacúrovňového prístupu k riešeniu rodových rozdielov na všetkých úrovniach vzdelávania a zamestnanosti v digitálnom odvetví; |
| --- | --- |

AD.

keďže sa musí viac podporovať uplatňovanie politík zameraných na zvýšenie účasti žien v oblastiach súvisiacich s vedou, technológiou, inžinierstvom a matematikou (STEM) a umelou inteligenciou a na prijatie viacúrovňového prístupu k riešeniu rodových rozdielov na všetkých úrovniach vzdelávania a zamestnanosti v digitálnom odvetví;

| AE. | keďže dievčatá podávajú v škole lepšie výkony než chlapci, ale často narážajú na väčšie problémy alebo im rodinné či iné tlaky bránia v tom, aby tento úspech vo vzdelávaní premenili na profesijné úspechy; |
| --- | --- |

AE.

keďže dievčatá podávajú v škole lepšie výkony než chlapci, ale často narážajú na väčšie problémy alebo im rodinné či iné tlaky bránia v tom, aby tento úspech vo vzdelávaní premenili na profesijné úspechy;

| AF. | keďže chudobou sú postihnuté najmä ženy, ktoré žijú vo vidieckych oblastiach; keďže mnohé ženy, ktoré žijú vo vidieckych oblastiach, nie sú ani zaregistrované na trhu práce alebo ako nezamestnané; keďže miera nezamestnanosti žien vo vidieckych oblastiach je mimoriadne vysoká a tie, ktoré zamestnané sú, majú veľmi nízke príjmy; keďže ženy vo vidieckych oblastiach majú obmedzený prístup k vzdelávaniu; |
| --- | --- |

AF.

keďže chudobou sú postihnuté najmä ženy, ktoré žijú vo vidieckych oblastiach; keďže mnohé ženy, ktoré žijú vo vidieckych oblastiach, nie sú ani zaregistrované na trhu práce alebo ako nezamestnané; keďže miera nezamestnanosti žien vo vidieckych oblastiach je mimoriadne vysoká a tie, ktoré zamestnané sú, majú veľmi nízke príjmy; keďže ženy vo vidieckych oblastiach majú obmedzený prístup k vzdelávaniu;

| AG. | keďže spoločným prístupom EÚ k odvetviu starostlivosti by sa popri politikách členských štátov vytvorila významná pridaná hodnota; keďže ženy vykonávajú neplatenú opatrovateľskú prácu častejšie ako muži a starostlivosť o deti alebo závislé osoby je preto jedným z najčastejších dôvodov skráteného úväzku žien alebo ich odchodu z trhu práce; keďže je skôr zvykom, že ženy pozastavia svoju kariéru alebo prijmú prácu na dobu určitú, na čiastočný úväzok, či neisté alebo dokonca neformálne zamestnanie, ktoré si môžu prispôsobiť harmonogramu starostlivosti, čo má vplyv na ich príjmy a príspevky do dôchodkových fondov, a teda má vplyv na ich ekonomickú nezávislosť v starobe; keďže univerzálny prístup ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám a zariadeniam za dostupné ceny, ako je starostlivosť v ranom detstve a vzdelávanie alebo starostlivosť o iné závislé osoby, je nielen kľúčom k prevencii narastajúcej chudoby najmä pre ženy, ale je tiež rozhodujúci pre hospodárstvo, ktoré slúži verejnému záujmu; keďže investície do týchto služieb vrátane majú preto pozitívny vplyv na ekonomickú nezávislosť žien a ich účasť na trhu práce; keďže opatrenia sociálnej ochrany pre riešenie chudoby žien nielen z ekonomického hľadiska, ale aj z hľadiska jej viacrozmernosti, sú absolútne kľúčové; |
| --- | --- |

AG.

keďže spoločným prístupom EÚ k odvetviu starostlivosti by sa popri politikách členských štátov vytvorila významná pridaná hodnota; keďže ženy vykonávajú neplatenú opatrovateľskú prácu častejšie ako muži a starostlivosť o deti alebo závislé osoby je preto jedným z najčastejších dôvodov skráteného úväzku žien alebo ich odchodu z trhu práce; keďže je skôr zvykom, že ženy pozastavia svoju kariéru alebo prijmú prácu na dobu určitú, na čiastočný úväzok, či neisté alebo dokonca neformálne zamestnanie, ktoré si môžu prispôsobiť harmonogramu starostlivosti, čo má vplyv na ich príjmy a príspevky do dôchodkových fondov, a teda má vplyv na ich ekonomickú nezávislosť v starobe; keďže univerzálny prístup ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám a zariadeniam za dostupné ceny, ako je starostlivosť v ranom detstve a vzdelávanie alebo starostlivosť o iné závislé osoby, je nielen kľúčom k prevencii narastajúcej chudoby najmä pre ženy, ale je tiež rozhodujúci pre hospodárstvo, ktoré slúži verejnému záujmu; keďže investície do týchto služieb vrátane majú preto pozitívny vplyv na ekonomickú nezávislosť žien a ich účasť na trhu práce; keďže opatrenia sociálnej ochrany pre riešenie chudoby žien nielen z ekonomického hľadiska, ale aj z hľadiska jej viacrozmernosti, sú absolútne kľúčové;

| AH. | keďže chudoba zvyšuje dosah rodovo motivovaného násilia na ženách, keďže čoraz väčšie hospodárske ťažkosti sťažujú ženám odchod od partnera, ktorý ich zneužíva; keďže rodovo motivované násilie je štrukturálnym problémom, ktorý možno nájsť vo všetkých sociálno-ekonomických skupinách a ktorý nezávisí od pôvodu alebo viery; keďže chudoba vystavuje ženy väčšiemu riziku obchodovania s ľuďmi a sexuálneho vykorisťovania, pretože ony a ich rodiny sú ekonomicky závislé od svojich tyranov; keďže rodovo motivované násilie tiež prispieva k chudobe a sociálnemu vylúčeniu, pretože násilie zanecháva následky na zdraví a môže viesť k strate zamestnania a bezdomovectvu; |
| --- | --- |

AH.

keďže chudoba zvyšuje dosah rodovo motivovaného násilia na ženách, keďže čoraz väčšie hospodárske ťažkosti sťažujú ženám odchod od partnera, ktorý ich zneužíva; keďže rodovo motivované násilie je štrukturálnym problémom, ktorý možno nájsť vo všetkých sociálno-ekonomických skupinách a ktorý nezávisí od pôvodu alebo viery; keďže chudoba vystavuje ženy väčšiemu riziku obchodovania s ľuďmi a sexuálneho vykorisťovania, pretože ony a ich rodiny sú ekonomicky závislé od svojich tyranov; keďže rodovo motivované násilie tiež prispieva k chudobe a sociálnemu vylúčeniu, pretože násilie zanecháva následky na zdraví a môže viesť k strate zamestnania a bezdomovectvu;

| AI. | keďže obťažovanie na pracovisku vrátane sexuálneho a psychického obťažovania, ktorého obeťami sú obvykle ženy, má na ženy odstrašujúci vplyv vrátane zvýšenej absencie, zníženej produktivity a následnej straty príjmu a prispieva k ich vyradeniu z trhu práce, čo má negatívny vplyv na kariéru a ekonomickú nezávislosť jednotlivca; keďže nahlásenie obťažovania na pracovisku môže viesť k prepusteniu alebo izolácii obete; |
| --- | --- |

AI.

keďže obťažovanie na pracovisku vrátane sexuálneho a psychického obťažovania, ktorého obeťami sú obvykle ženy, má na ženy odstrašujúci vplyv vrátane zvýšenej absencie, zníženej produktivity a následnej straty príjmu a prispieva k ich vyradeniu z trhu práce, čo má negatívny vplyv na kariéru a ekonomickú nezávislosť jednotlivca; keďže nahlásenie obťažovania na pracovisku môže viesť k prepusteniu alebo izolácii obete;

| AJ. | keďže podľa odhadov si v súčasnosti každé desiate dievča nemôže dovoliť hygienické výrobky; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2019 vyzval všetky členské štáty, aby odstránili tzv. daň z tampónov uplatnením flexibility zavedenej smernicou o DPH a uplatnili daňové výnimky alebo nulovú sadzbu DPH na tento základný tovar ženskej intímnej hygieny; |
| --- | --- |

AJ.

keďže podľa odhadov si v súčasnosti každé desiate dievča nemôže dovoliť hygienické výrobky; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2019 vyzval všetky členské štáty, aby odstránili tzv. daň z tampónov uplatnením flexibility zavedenej smernicou o DPH a uplatnili daňové výnimky alebo nulovú sadzbu DPH na tento základný tovar ženskej intímnej hygieny;

| AK. | keďže vojna Ruska proti Ukrajine vedie k ďalšiemu nárastu chudoby, najmä u žien, pretože núti ukrajinské ženy a deti utiecť do susedných krajín, a tiež v dôsledku zvyšovania cien základných služieb a tovaru, ktoré pociťujú všetci Európania, ale ktoré postihuje najmä tých, ktorí už majú menej prostriedkov; |
| --- | --- |

AK.

keďže vojna Ruska proti Ukrajine vedie k ďalšiemu nárastu chudoby, najmä u žien, pretože núti ukrajinské ženy a deti utiecť do susedných krajín, a tiež v dôsledku zvyšovania cien základných služieb a tovaru, ktoré pociťujú všetci Európania, ale ktoré postihuje najmä tých, ktorí už majú menej prostriedkov;

| 1. | poukazuje na to, že podľa Eurostatu žije v členských štátoch v súčasnosti v chudobe 64,6 milióna žien a 57,6 milióna mužov, čo poukazuje na rozdielny dosah chudoby na ženy a mužov; vyzýva Komisiu, aby do roku 2030 vypracovala ambicióznu európsku stratégiu na boj proti chudobe s konkrétnymi cieľmi zníženia chudoby, so zameraním na ukončenie chudoby žien a prelomenie medzigeneračného cyklu rizík chudoby; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že chudoba žien sa musí analyzovať aj z prierezového hľadiska, ku ktorému patrí aj analýza zohľadňujúca rodové hľadisko a zameraná na prelínajúce sa formy diskriminácie na základe charakteristík, ako je sociálno-ekonomické zázemie, migrantský a etnický pôvod, vek, sexuálna orientácia, rodová identita a vyjadrenie rodovej príslušnosti; požaduje, aby sa do sociálneho prehľadu začlenil index rodovej rovnosti inštitútu EIGE; vyzýva inštitút EIGE, aby poskytoval údaje rozdelené podľa jednotlivých odvetví a podľa pohlavia, a vyzýva členské štáty, aby tieto údaje využívali na lepšie riešenie problémov špecifických pre jednotlivé krajiny a vypracovali národné plány obnovy a tiež zvýšili synergiu jednotlivých balíkov, fondov a politík; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje dôležitosť politík, ktoré zohľadňujú demografické výzvy a podporujú rovnosť príležitostí pre všetkých, najmä pre tých, ktorí sú najviac postihnutí krízou, ako sú zraniteľné skupiny, rodiny v celej ich rozmanitosti, mladá generácia a staršie osoby, a zabezpečenia toho, že všetky obchodné príležitosti, ktoré ponúka súčasná technologická a digitálna revolúcia, by sa mali zamerať na ženy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva členské štáty, aby pri koncipovaní alebo hodnotení svojich politík a postupov pravidelne podobne konali pri zhromažďovaní a analýze rozčlenených údajov s cieľom zozbierať informácie a údaje o situácii žien v špecifických neistých podmienkach, ako sú ženy v energetickej neistote, digitálnej priepasti, s chorobami z povolania, nedostatočnou výživou a podvýživou; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby účinne riešili nerovnosti, ktorým čelia ženy, a aby sa zaoberali ich hlavnými zložkami, teda prekážkami na trhu práce, ako aj prístupom ku kvalitným a cenovo dostupným službám, ako je starostlivosť o deti a služby dlhodobej starostlivosti, a aby podporovali prístup k verejným dôchodkovým systémom pre samostatne zárobkovo činné, neaktívne a nezamestnané osoby (krátkodobo alebo dlhodobo) alebo osoby s neštandardnou formou zamestnania; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že chudoba sa naďalej meria na základe akumulovaného príjmu domácnosti, čo predpokladá, že všetci členovia domácnosti zarábajú rovnako a zdroje sa rozdeľujú rovnomerne; požaduje individualizované práva a výpočty podľa individuálneho príjmu, aby sa bojovalo proti skutočnému rozsahu chudoby žien; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pri meraní chudoby vrátane časovej chudoby žiada o viacrozmernosť; vyzýva Eurostat, aby s členskými štátmi koordinoval rodovo citlivú koncepciu európskeho prieskumu využívania času a pravidelnosť jeho vykonávania; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta oznámenie Komisie o európskej stratégii starostlivosti, ale vyzýva ju, aby prekročila rámec opatrení v oblasti starostlivosti a zabezpečila transformáciu na ekonomiku starostlivosti, v ktorej sa bude uplatňovať celostný, rodovo responzívny a celoživotný prístup k starostlivosti vrátane opatrení na podporu ekologickej udržateľnosti, slušných pracovných podmienok a primeraných miezd na zachovanie príťažlivosti práce v oblasti starostlivosti, skoncovanie s diskrimináciou, potieranie chudoby, násilia a zneužívania, stanovenie minimálnych noriem a zodpovedajúcich usmernení pre kvalitu celoživotnej starostlivosti o človeka a podporu pre formálnych i neformálnych opatrovateľov, neplatených opatrovateľov a osoby v starostlivosti; vyzýva členské štáty, aby vytvorili stimuly pre zamestnávateľov na podporu lepšej rovnováhy pracovného a súkromného života; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že všetky členské štáty počas pandémie zvýšili balíky na starostlivosť a zaviedli osobitné ustanovenia pre domácnosti s jedným rodičom; vyzýva členské štáty, aby v období obnovy tieto ustanovenia rozšírili; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je presvedčený, že zásada práce ako najlepšieho spôsobu boja proti chudobe v už súčasnosti neplatí vzhľadom na odvetvia nízkych miezd, atypické a neisté pracovné podmienky a rozklad systémov sociálneho zabezpečenia a že na dosiahnutie spoločnosti bez chudoby je potrebné funkčné kolektívne vyjednávanie a systémy s minimálnou mzdou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaručili dostatočnú finančnú ochranu nielen pre ľudí s celoživotným zamestnaním, ale aj pre tých, ktorí poskytujú neplatenú starostlivosť o závislé osoby a služby súvisiace so starostlivosťou o domácnosť a vzdelávanie, ktorí majú neisté zamestnanie alebo sú dlhodobo nezamestnaní; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby presadzovali politiky, ktorých cieľom je odstrániť neistú a nedobrovoľnú prácu na skrátený úväzok, a tak zlepšiť situáciu žien na trhu práce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu žien, ktoré pracujú v sociálnej oblasti, opatrovateľstve, upratovacích službách, vzdelávaní a maloobchode a zabezpečujú fungovanie našej spoločnosti, ako to ukázala kríza COVID-19; žiada, aby sa opätovne posúdila a prehodnotila práca, v ktorej majú zvyčajne prevahu ženy, a aby sa vyvinuli a uplatňovali medziodvetvové, rodovo neutrálne nástroje hodnotenia pracovných príležitostí s cieľom lepšie posúdiť a spravodlivejšie odmeňovať prácu, v ktorej majú prevahu ženy, a zabezpečiť rovnakú odmenu za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty, no zároveň posilňovať podnikanie žien v malých a stredných podnikoch; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poznamenáva, že veľkú väčšinu pracovníkov v maloobchode a upratovačov tvoria ženy a často sa im vypláca iba minimálna mzda a že pandémia ochorenia COVID-19 ich vystavila ešte väčšiemu riziku chudoby; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné zlepšiť mzdy a bojovať proti neistej práci; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zlepšili postavenie zdravotníckych pracovníkov prostredníctvom dôstojných miezd a pracovných podmienok, a najmä riadnych pracovných zmlúv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že na riešenie viacrozmernosti chudoby žien treba prekonať segregáciu neplatenej práce v domácnosti a opatrovateľských povinností, ktoré vykonávajú najmä ženy, a posilniť boj proti stereotypom na posilnenie práce v službách starostlivosti, opatrenia na zabezpečenie rovnováhy pracovného a súkromného života a pracovné podmienky priaznivé pre rodinu, ako sú flexibilný pracovný čas a možnosť práce na diaľku na podporu modelu rovnocenného rozdelenia zárobkovej a opatrovateľskej činnosti (politika využívania času) (24), s cieľom umožniť ženám a mužom lepšie zosúladiť pracovný a súkromný život (politika využívania času); naliehavo vyzýva členské štáty, aby v plnej miere transponovali a vykonávali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom s cieľom zabezpečiť spravodlivú deľbu pracovného a rodinného života, a vyzýva ich, aby prekročili minimálne normy smernice; zdôrazňuje, že chudoba pracujúcich sa musí riešiť v jej základoch, napríklad podporou vzdelávania a odbornej prípravy, stanovením minimálnej mzdy a zabezpečením sociálnej ochrany; vyzýva Komisiu, aby naliehala na členské štáty, aby investovali do kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy a aby ich v tom podporovala, aby si vymieňali osvedčené postupy a venovali osobitnú pozornosť celoživotnému vzdelávaniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že neprimerane vysoký počet žien má nedobrovoľne neistú prácu vrátane vysokého podielu práce na skrátený úväzok, s nízkou mzdou, na dobu určitú a bez uvedenia pracovného času; naliehavo vyzýva členské štáty, aby uskutočňovali odporúčania Medzinárodnej organizácie práce na zníženie počtu neistých pracovných miest, ako je sprísnenie podmienok, za ktorých sa môžu uzatvárať neisté pracovné zmluvy, a obmedzenie doby, na ktorú môžu byť pracovníci zamestnaní na základe takýchto zmlúv; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli aktívne a účinné politiky na prevenciu a boj proti obťažovaniu na pracovisku vrátane sexuálneho a psychického; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili riadne a primerané mechanizmy financovania programov a opatrení na boj proti obťažovaniu na pracovisku vrátane mechanizmov na podporu žien pri oznamovaní prípadov obťažovania; vyzýva členské štáty a EÚ, aby ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 190 o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje potrebu zvýšiť povedomie o dôsledkoch rozhodovania žien na trhu práce a o význame ich hospodárskej nezávislosti na ich ochranu pred chudobou a sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že ženy, ktoré majú s deťmi sú pre svoje materstvo na pracovisku diskriminované nie preto, že by ich pracovný výkon v porovnaní s kolegami bol horší; vyzýva členské štáty, aby aktívne podporovali pozitívny obraz matky ako zamestnankyne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu kvalitných verejných služieb v boji proti chudobe žien, najmä služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve alebo o iné závislé osoby, ako sú starší ľudia; vyzýva členské štáty, aby zaviedli vhodné mechanizmy na uznanie tejto činnosti v živote; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že na chudobu žien má veľký vplyv aj zmena klímy, pretože ženy viac závisia od prírodných zdrojov, a keďže ženy tvoria v EÚ väčšinu chudobných, majú menej prostriedkov na svoju ochranu pred jej negatívnymi dôsledkami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa rodové hľadisko nezavádza do klimatických politík EÚ dôsledne; vyzýva Komisiu, aby rodovú rovnosť začlenila do klimatických politík a právnych predpisov EÚ; zastáva názor, že balík politík Fit for 55 a Sociálno-klimatický fond by mali byť koncipované a vykonávané s jasným rodovým rozmerom a mali by z nich mať prospech ženy rovnako ako muži; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby chránili ženy žijúce v energetickej chudobe včasnou a koordinovanou reakciou s cieľom riešiť dlhodobý vplyv energetickej krízy; zdôrazňuje, že domácnostiam s nízkymi príjmami, a najmä starším ženám a osamelým matkám, sa musí zaručiť prístup k cenovo dostupným službám; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začlenili rodovú rovnosť do všetkých politík, programov a činností a zaviedli lepšie politiky na zabezpečenie rovnováhy pracovného a súkromného života a primerané opatrenia na zaistenie účasti žien na trhu práce, ako je lepšia materská dovolenka, podstatne dlhšia otcovská dovolenka, platená a neprenosná rodičovská dovolenka, flexibilný pracovný čas, zariadenia starostlivosti o deti na pracovisku, opatrovateľské služby alebo politiky práce na diaľku; zdôrazňuje význam uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a úprav reakcie hospodárskej politiky na pandémiu ochorenia COVID-19 podľa osobitných potrieb žien a štruktúry ich zárobkovej činnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začlenili rovnosť žien a mužov do všetkých právnych predpisov, politík, programov a činností súvisiacich s dopravou a aby do riešenia mobility, cenovo prístupného bývania a mestského plánovania zahrnuli rodové hľadisko; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že bezdomovectvo žien by sa nemalo podceňovať a nesprávne vnímať v EÚ ako bezvýznamný sociálny problém; poukazuje na nedostatok všestranných rozčlenených údajov o povahe a rozsahu bezdomovectva žien, čím sa tento problém stáva menej viditeľným; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby rodové hľadisko začlenili do politík a postupov zameraných na bezdomovectvo a nedostatočný prístup k cenovo dostupnému a primeranému bývaniu a energiám, a aby vypracovali osobitné stratégie na likvidáciu týchto problémov do roku 2030 a zároveň zabezpečili primerané a účinné fungovanie služieb s cieľom uspokojiť potreby žien bez domova; zdôrazňuje dôležitosť uznania rodovo motivovaného násilia za jednu zo základných príčin nárastu rizika bezdomovectva žien, a zdôrazňuje potrebu skúmať, ako sa potreby žien prelínajú so širšími sociálno-ekonomickými a štrukturálnymi prekážkami; vyzýva všetky subjekty, aby rodové hľadisko začlenili do európskej platformy boja proti bezdomovectvu; je presvedčený, že zásada „bývanie ako prvé“ môže zohrávať dôležitú úlohu v boji proti bezdomovectvu, a vyzýva na realizáciu týchto projektov vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že zhoršujúca sa sociálna a hospodárska situácia vyvolaná pandémiou ochorenia COVID-19 zvýšila všetky formy zneužívania a násilia voči ženám, ako aj prostitúciu, čo znamená porušovanie ich ľudských práv; zdôrazňuje potrebu zvyšovať verejné, finančné a ľudské zdroje na podporu skupín, ktorým hrozí chudoba, a riešiť situácie, ktorých hrozbe čelia deti, mladí, starší, osoby so zdravotným postihnutím a bezdomovci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že ekonomická nezávislosť žien má ústredné postavenie pre ich schopnosť vyhýbať sa situáciám s rodovo motivovaným násilím; vyzýva preto na zabezpečenie opatrení na podporu a ochranu žien v týchto situáciách, prijatie komplexnej smernice o predchádzaní všetkým formám rodovo motivovaného násilia a boji proti nemu, zaradenie rodovo motivovaného násilia do zoznamu trestných činov EÚ, ratifikáciu Istanbulského dohovoru zo strany EÚ a jeho ratifikáciu zo strany Bulharska, Českej republiky, Maďarska, Lotyšska, Litvy a Slovenska; zdôrazňuje, že pre účasť žien na trhu práce, dosiahnutie ich plného potenciálu a finančnú nezávislosť má život bez násilia zásadný význam; odsudzuje zámerné dezinformácie o nástrojoch a iniciatívach na boj proti rodovo motivovanému násiliu v EÚ; vyjadruje znepokojenie nad tým, že tieto dezinformácie získavajú v Európe oporu, a tak ešte sťažujú ochranu žien pred násilím; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva členské štáty na boj proti škodlivým praktikám, ako je mrzačenie ženských pohlavných orgánov, skoré a nútené manželstvá a násilie páchané v mene tzv. cti, ktoré osobitne zraňuje a obmedzuje mladé ženy a dievčatá; |
| --- | --- |

28.

| 29. | považuje prostitúciu za závažnú formu násilia a vykorisťovania, ktorá postihuje prevažne ženy a deti; vyzýva členské štáty, aby prijali konkrétne opatrenia na boj proti ekonomickým, sociálnym a kultúrnym príčinám prostitúcie, aby sa ženy v situácii chudoby a sociálneho vylúčenia nestávali obeťami takéhoto vykorisťovania; vyzýva členské štáty, aby prijali konkrétne opatrenia na pomoc prostitútkam pri ich opätovnom sociálnom a profesijnom začlenení; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom európskych sociálnych fondov a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka navrhla aktívne opatrenia na podporu zamestnanosti, uľahčenie prístupu k sociálnym službám a sociálno-ekonomický rozvoj žien vo vidieckych oblastiach; odporúča členským štátom, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi znižovali riziko chudoby medzi ženami vo vidieckych oblastiach posilňovaním ich postavenia a zlepšovaním kvality ich života zabezpečením kvalitných programov vzdelávania a kvalitných podmienok zamestnávania vrátane práce na diaľku a dôstojného príjmu; vyzýva na prijatie pozitívnych opatrení, ktoré podnietia poľnohospodárky zostať najmä vo vidieckych oblastiach, vrátane podpory komunitných centier, ktoré môžu poskytovať technické poradenstvo a pomoc s cieľom udržať poľnohospodárske podniky v prevádzke a pomôcť im prežiť a povzbudiť mladých ľudí na investície do poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat s cieľom zabezpečiť ich dlhodobé prežitie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu všetkých sociálnych fondov a programov EÚ, najmä Európskeho sociálneho fondu plus a Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, Fondu pre spravodlivú transformáciu, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a Fondu pre azyl, migráciu a integráciu v pomoci prepusteným zamestnancom; zdôrazňuje, že prostredníctvom ESF+ by sa členské štáty a Komisia mali zamerať na zmiernenie sociálno-ekonomických dôsledkov krízy najmä pre ženy, na zvýšenie počtu zamestnaných žien a pomoc pri nachádzaní rovnováhy pracovného a osobného života, na boj proti chudobe a jej rodovému rozmeru, feminizácii chudoby a rodovej diskriminácii na trhu práce, vo vzdelávaní a odbornej príprave, na podporu najzraniteľnejších osôb a na boj proti chudobe detí; vyzýva členské štáty, aby plne využívali fondy s rodovým hľadiskom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že vnútroštátne úsilie zamerané na zabezpečenie začleňovania Rómov by sa malo urýchliť vo všetkých členských štátoch EÚ; vyzýva Komisiu, aby podporovala začleňovanie, a tým zabezpečila účasť rómskych dievčat a žien na všetkých úrovniach vrátane tých, ktoré pracujú na miestnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ; poukazuje na to, že by sa mala zohľadňovať rovnosť mužov a žien a zamerať sa na pozdvihnutie osvedčených postupov členských štátov na úroveň Únie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby doplnili finančnú pomoc EÚ o študijné programy a projekty, ktoré poskytnú talentovaným rómskym dievčatám a ženám možnosť využiť ďalšie vzdelávanie na to, aby sa vymanili z medzigeneračnej chudoby, podporili ich sociálnu integráciu a rozvíjali ich vedomosti na zlepšenie situácie rómskej komunity; vyzýva členské štáty, aby uviedli úroveň podpory, akú by potrebovali na realizáciu odporúčaných opatrení na začlenenie rómskeho obyvateľstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že nárast chudoby žien má veľký vplyv na spoločnosť ako takú; vyjadruje obavy, aký to bude mať vplyv na chudobu detí; v tejto súvislosti víta prijatie odporúčania Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európska záruka pre deti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje významný prínos žien do zamestnanosti, kultúry, vzdelávania, vedy a výskumu; uznáva závažné zhoršenie životných podmienok žien zamestnaných v umení a kultúre, ako aj v mikropodnikoch a malých poľnohospodárskych a vidieckych podnikoch v dôsledku pozastavenia hospodárskych a kultúrnych činností počas pandémie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | požaduje rodovo citlivý prístup k digitálnej transformácii; vyzýva Komisiu, aby využila existujúce programy a financovanie a aby sprístupnila financovanie tam, kde je to potrebné na boj proti digitálnej chudobe žien s cieľom vybaviť ženy potrebnými zručnosťami, aby mohli bezpečne fungovať v digitálnom prostredí a zvyšovali si digitálnu gramotnosť; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali prekážky podnikania žien a najmä vykonali komplexnú analýzu prístupu žien k financiám, čím by pomohli ukončiť chudobu žien v Európskej únii tým, že im umožnia venovať sa podnikaniu a zakladať malé a stredné podniky, ktoré prispejú k súbežnej zelenej a digitálnej transformácii; konštatuje, že podnikaním žien vznikajú pracovné príležitosti, posilňuje sa jednotný trh a znižuje nezamestnanosť; konštatuje, že obmedzením byrokratickej záťaže pre podnikateľov sa odstraňujú prekážky, a tak sa zaisťuje, aby viac žien mohlo začať podnikať; zdôrazňuje význam vedomostí o podnikaní a praktických skúseností v školách; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili posilnenie postavenia žien prostredníctvom vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania; vyzýva najmä na výraznejšiu podporu predmetov STEM a digitálneho vzdelávania, umelej inteligencie a finančnej gramotnosti s cieľom bojovať proti prevládajúcim stereotypom a zabezpečiť, aby viac žien malo prístup do týchto odvetví a mohlo prispievať k ich rozvoju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že každá nová fiškálna politika vrátane daní s jasným rodovým rozmerom bude riešiť a odstraňovať sociálno-ekonomické a rodové nerovnosti vo všetkých ich rozmeroch (25); vyzýva členské štáty, aby vo svojej daňovej politike predchádzali rodovej diskriminácii a zrušili DPH na výrobky intímnej hygieny pre ženy, čo neúmerne ohrozuje dôstojnosť žien s nižšími príjmami, a aby tak všetkým ženám zabezpečili prístup k týmto nevyhnutným výrobkom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva členské štáty, aby pri reforme dôchodkových systémov a úprave veku odchodu do dôchodku zohľadnili rodový rozmer a aby zvážili rozdiely medzi formami práce žien a mužov vrátane všetkých praktík neplateného zamestnávania so zreteľom na vyššie riziko diskriminácie žien na trhu práce, najmä starších žien; naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali osobitné opatrenia na predchádzanie riziku chudoby starších žien a dôchodkýň vyplývajúceho zo starnutia obyvateľstva a podielu starších žien v znevýhodnenej alebo zraniteľnej situácii; vyzýva členské štáty, aby do svojho dôchodkového systému započítali náhradu za neplatenú opatrovateľskú prácu, napríklad vo forme kreditov za starostlivosť alebo iných opatrení započítaných do dôchodku opatrovateľa bez ohľadu na to, či ide o starostlivosť o maloleté deti, staršie osoby alebo chorých či zdravotne postihnutých, a zároveň viedli mužov k tomu, aby sa stali opatrovateľmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby nepodporila žiadne politické odporúčanie, ktoré by viedlo k nárastu neistých pracovnoprávnych vzťahov, deregulácii pracovného času, znižovaniu miezd, útokom na kolektívne vyjednávanie alebo privatizácii verejných služieb a systémov sociálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta prebiehajúce rokovania o prijatí smernice o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii; vyzýva inštitúcie EÚ, aby prijali rámec EÚ v prospech zavedenia alebo úpravy minimálnej mzdy pre každú krajinu, okrem iného na základe vnútroštátneho koša tovarov a služieb za skutočné ceny, okrem iného vrátane primeraného bývania, zdravej a vyváženej stravy, oblečenia, udržateľnej dopravy a energií, zdravia a starostlivosti a zdrojov umožňujúcich ľuďom zmysluplne sa zúčastňovať na živote spoločnosti, kultúry a vzdelávania, čím by sa zabezpečila dôstojná životná úroveň, ktorá by čiastočne pomohla znížiť chudobu pracujúcich, najmä žien; požaduje slušnú a primeranú minimálnu mzdu v členských štátoch ako nevyhnutnú záruku na zaistenie spravodlivejšieho rozdelenia miezd a garantovanie minimálnej mzdy na ochranu žien a mužov na trhu práce; zastáva názor, že vytvorenie rámca minimálnej mzdy sa musí dosiahnuť a zachovať prostredníctvom jasných pravidiel, transparentných postupov a účinnej praxe podľa kritérií a smerných ukazovateľov na posúdenie primeranosti a s prispením poradných orgánov, okrem iného aj zapojením sociálnych partnerov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva členské štáty, aby boli ambiciózne pri vykonávaní európskej záruky pre deti a smernice o transparentnosti odmeňovania, ako aj budúcej smernice o minimálnych mzdách a odporúčania o minimálnom príjme; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rozpočte EÚ sa celkovo ešte neuplatňuje hľadisko rodovej rovnosti, ako na to poukázal Európsky dvor audítorov, a žiada, aby sa táto situácia urýchlene zmenila; zdôrazňuje, že hľadisko rodovej rovnosti sa musí uplatňovať na všetkých úrovniach politického cyklu a musí byť založené na spoľahlivých údajoch; zdôrazňuje význam zavedenia rodovo senzitívneho rozpočtovania, a to aj vo všetkých programoch rozpočtu na rok 2022, s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť a odstrániť chudobu žien; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby urýchlila zavedenie účinnej, transparentnej a komplexnej metodiky na meranie príslušných výdavkov na rodovú rovnosť a úzko spolupracovala s Európskym parlamentom, ako sa uvádza v medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (26), aby bolo možné vykázať konkrétne výsledky vzhľadom na rozpočet roku 2022, ako aj za účelom rozšírenia tejto metodiky na všetky programy VFR; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poukazuje na to, že fiškálna kapacita EÚ si vyžaduje prípadnú revíziu súčasného hospodárskeho a sociálneho riadenia na zníženie nerovnosti a chudoby žien a dosiahnutie rodovej rovnosti; požaduje, aby hospodárske a sociálne riadenie bolo v súlade s dosahovaním cieľov rodovej rovnosti a s ukončením chudoby žien; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Radu, aby vytvorila účelovú konfiguráciu pre rodovú rovnosť s cieľom zabezpečiť spoločné a konkrétne opatrenia na riešenie výziev v oblasti práv žien a rodovej rovnosti a aby zabezpečila, že o otázkach rodovej rovnosti sa bude rokovať na najvyššej politickej úrovni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyhodnotili nerovnomerný rodový vplyv inflácie a zvyšovania cien energií, ktoré spôsobila vojna Ruska proti Ukrajine, a aby to zohľadnili pri prijímaní opatrení na zmiernenie ich dosahu na najchudobnejších; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14.

(2)  Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79.

(4)  Ú. v. EÚ C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(5)  Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(6)  Ú. v. EÚ C 51 E, 22.2.2013, s. 56.

(7)  Ú. v. EÚ C 76, 28.2.2018, s. 93.

(8)  Ú. v. EÚ C 298, 23.8.2018, s. 14.

(9)  Ú. v. EÚ C 331, 18.9.2018, s. 60.

(10)  Ú. v. EÚ C 346, 27.9.2018, s. 6.

(11)  Ú. v. EÚ C 363, 28.10.2020, s. 80.

(12)  Ú. v. EÚ C 411, 27.11.2020, s. 38.

(13)  Ú. v. EÚ C 331, 17.8.2021, s. 5.

(14)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 122.

(16)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 62.

(17)  Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 192.

(18)  Webové sídlo Eurostatu s názvom Životné podmienky v Európe – chudoba a sociálne vylúčenie, prístup 30. mája 2022. Nájdete na: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, Index rodovej rovnosti 2020: digitalizácia a budúcnosť práce, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2020.

(20)  Webové sídlo Eurostatu s názvom Gender pay gap statistics (Štatistika rozdielov v odmeňovaní žien a mužov), prístup 30. mája 2022. Nájdete na: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics.

(21)  Gender pay gap statistics.

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(23)  Článok Eurostatu z 3. februára 2021 s názvom Odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov?.

(24)  Databáza rodových štatistík inštitútu EIGE, prístup 30. mája 2022. Nájdete na: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse.

(25)  Správa tematickej sekcie Európskeho parlamentu pre práva občanov a ústavné veci z apríla 2017 s názvom Rodová rovnosť a zdaňovanie v Európskej únii.

(26)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Indicko-tichomorská stratégia v oblasti obchodu a investícií

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o indicko-tichomorskej stratégii v oblasti obchodu a investícií (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024),

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 týkajúce sa stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 týkajúce sa stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne,

| — | so zreteľom na indicko-tichomorskú stratégiu Holandska z 13. novembra 2020 s názvom Indicko-tichomorský región: usmernenia na posilnenie spolupráce Holandska a EÚ s partnermi v Ázii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na indicko-tichomorskú stratégiu Holandska z 13. novembra 2020 s názvom Indicko-tichomorský región: usmernenia na posilnenie spolupráce Holandska a EÚ s partnermi v Ázii,

| — | so zreteľom na politické usmernenia nemeckej spolkovej vlády pre indicko-tichomorský región zo septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické usmernenia nemeckej spolkovej vlády pre indicko-tichomorský región zo septembra 2020,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 12. marca 2019 s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 12. marca 2019 s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 19. septembra 2018 s názvom Prepájanie Európy a Ázie – základné piliere stratégie EÚ (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 19. septembra 2018 s názvom Prepájanie Európy a Ázie – základné piliere stratégie EÚ (JOIN(2018)0031),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2021 s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2021 s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (COM(2021)0118),

| — | so zreteľom na prejav predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej o stave Únie za rok 2021 z 15. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prejav predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej o stave Únie za rok 2021 z 15. septembra 2021,

| — | so zreteľom na spoločnú tlačovú správu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a ministerstva zahraničných vecí USA z 3. decembra 2021 o konzultáciách na vysokej úrovni týkajúcich sa indicko-tichomorského regiónu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú tlačovú správu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a ministerstva zahraničných vecí USA z 3. decembra 2021 o konzultáciách na vysokej úrovni týkajúcich sa indicko-tichomorského regiónu,

| — | so zreteľom na 11. zasadnutie ázijsko-európskeho parlamentného partnerstva, ktoré usporiadala Kambodža 16. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 11. zasadnutie ázijsko-európskeho parlamentného partnerstva, ktoré usporiadala Kambodža 16. novembra 2021,

| — | so zreteľom na politiku jednej Číny, ktorú presadzuje EÚ a ktorá je načrtnutá v strategickej vízii EÚ – Čína z 12. marca 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiku jednej Číny, ktorú presadzuje EÚ a ktorá je načrtnutá v strategickej vízii EÚ – Čína z 12. marca 2019,

| — | so zreteľom na komplexnú dohodu o investíciách, ktorú EÚ a Čína v zásade uzavreli 30. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komplexnú dohodu o investíciách, ktorú EÚ a Čína v zásade uzavreli 30. decembra 2020,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (1),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (2),

| — | so zreteľom na neoficiálny dokument útvarov Komisie z 26. februára 2018 o spätnej väzbe a ďalšom postupe pri zlepšovaní vykonávania a presadzovania kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode a na jej 15-bodový akčný plán týkajúci sa kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na neoficiálny dokument útvarov Komisie z 26. februára 2018 o spätnej väzbe a ďalšom postupe pri zlepšovaní vykonávania a presadzovania kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode a na jej 15-bodový akčný plán týkajúci sa kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji,

| — | so zreteľom na Dohodu o voľnom obchode zo 16. septembra 2010 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o voľnom obchode zo 16. septembra 2010 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (3),

| — | so zreteľom na dohodu o voľnom obchode (4) a dohodu o ochrane investícií z 19. októbra 2018 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Singapurskou republikou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o voľnom obchode (4) a dohodu o ochrane investícií z 19. októbra 2018 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Singapurskou republikou na strane druhej,

| — | so zreteľom na dohodu o voľnom obchode (5) a dohodu o ochrane investícií z 30. júna 2019 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Vietnamskou socialistickou republikou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o voľnom obchode (5) a dohodu o ochrane investícií z 30. júna 2019 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Vietnamskou socialistickou republikou na strane druhej,

| — | so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (6),

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi Európskou úniou na jednej strane a členmi Organizácie afrických, karibských a tichomorských štátov na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi Európskou úniou na jednej strane a členmi Organizácie afrických, karibských a tichomorských štátov na strane druhej,

| — | so zreteľom na prebiehajúce rokovania o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Austráliou, Novým Zélandom a Indonéziou a na rokovania o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Malajziou, Thajskom a Filipínami, ktoré sú v súčasnosti pozastavené, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prebiehajúce rokovania o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Austráliou, Novým Zélandom a Indonéziou a na rokovania o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Malajziou, Thajskom a Filipínami, ktoré sú v súčasnosti pozastavené,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o politických vzťahoch EÚ so Združením krajín juhovýchodnej Ázie (ďalej len „ASEAN“) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o politických vzťahoch EÚ so Združením krajín juhovýchodnej Ázie (ďalej len „ASEAN“) (7),

| — | so zreteľom na rozhodnutie prijaté na zasadnutí ministrov združenia ASEAN 21. januára 2019 o vytvorení strategického partnerstva EÚ – ASEAN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie prijaté na zasadnutí ministrov združenia ASEAN 21. januára 2019 o vytvorení strategického partnerstva EÚ – ASEAN,

| — | so zreteľom na 29. schôdzu spoločného výboru pre spoluprácu ASEAN – EÚ, ktorá sa konala 11. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 29. schôdzu spoločného výboru pre spoluprácu ASEAN – EÚ, ktorá sa konala 11. februára 2022,

| — | so zreteľom na inauguračný medziregionálny dialóg medzi Európskym parlamentom a Medziparlamentným zhromaždením združenia ASEAN (ďalej len „AIPA“), ktorý sa konal 22. júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na inauguračný medziregionálny dialóg medzi Európskym parlamentom a Medziparlamentným zhromaždením združenia ASEAN (ďalej len „AIPA“), ktorý sa konal 22. júna 2021,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy z 12. decembra 2015 a na oznámenie Komisie o Európskej zelenej dohode z 11. decembra 2019 (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy z 12. decembra 2015 a na oznámenie Komisie o Európskej zelenej dohode z 11. decembra 2019 (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 27. októbra 2021 o vykonávaní a presadzovaní obchodných dohôd EÚ (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 27. októbra 2021 o vykonávaní a presadzovaní obchodných dohôd EÚ (COM(2021)0654),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2020 s názvom Vykonávanie spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018 (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2020 s názvom Vykonávanie spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018 (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kórejskou republikou (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kórejskou republikou (14),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre rybárstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre rybárstvo,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0170/2022),

| A. | keďže indicko-tichomorský región sa stal geopolitickou a geoekonomickou realitou; keďže rastúca hospodárska, demografická a politická váha regiónu z neho robí kľúčového aktéra pri formovaní medzinárodného poriadku a riešení globálnych výziev; keďže ťažisko svetového hospodárstva sa presunulo z atlantickej do tichomorskej oblasti; |
| --- | --- |

A.

keďže indicko-tichomorský región sa stal geopolitickou a geoekonomickou realitou; keďže rastúca hospodárska, demografická a politická váha regiónu z neho robí kľúčového aktéra pri formovaní medzinárodného poriadku a riešení globálnych výziev; keďže ťažisko svetového hospodárstva sa presunulo z atlantickej do tichomorskej oblasti;

| B. | keďže Európa a indicko-tichomorský región spoločne predstavujú viac ako 70 % svetového obchodu s tovarom a službami a vyše 60 % priamych zahraničných investícií (ďalej len „PZI“) a ich ročný obchod v roku 2019 dosiahol 1,5 bilióna EUR; keďže indicko-tichomorský región vytvára 60 % celosvetového hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) a prispieva k dvom tretinám globálneho hospodárskeho rastu; keďže EÚ je najväčším investorom v tomto regióne, ktorý zahŕňa štyroch z 10 najväčších globálnych obchodných partnerov EÚ (Čína, Japonsko, Južná Kórea a India) (15); |
| --- | --- |

B.

keďže Európa a indicko-tichomorský región spoločne predstavujú viac ako 70 % svetového obchodu s tovarom a službami a vyše 60 % priamych zahraničných investícií (ďalej len „PZI“) a ich ročný obchod v roku 2019 dosiahol 1,5 bilióna EUR; keďže indicko-tichomorský región vytvára 60 % celosvetového hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) a prispieva k dvom tretinám globálneho hospodárskeho rastu; keďže EÚ je najväčším investorom v tomto regióne, ktorý zahŕňa štyroch z 10 najväčších globálnych obchodných partnerov EÚ (Čína, Japonsko, Južná Kórea a India) (15);

| C. | keďže EÚ má v súčasnosti v tomto regióne uzavreté štyri dvojstranné obchodné dohody (s Japonskom, so Singapurom, s Južnou Kóreou a Vietnamom), päť strategických partnerstiev (so združením ASEAN, s Čínou, Indiou, Japonskom a Južnou Kóreou) a dve partnerstvá v oblasti prepojenosti (s Japonskom a Indiou); |
| --- | --- |

C.

keďže EÚ má v súčasnosti v tomto regióne uzavreté štyri dvojstranné obchodné dohody (s Japonskom, so Singapurom, s Južnou Kóreou a Vietnamom), päť strategických partnerstiev (so združením ASEAN, s Čínou, Indiou, Japonskom a Južnou Kóreou) a dve partnerstvá v oblasti prepojenosti (s Japonskom a Indiou);

| D. | keďže EÚ a ASEAN otvorili novú kapitolu vo svojich dlhodobých vzťahoch tým, že v decembri 2020 uzavreli strategické partnerstvo; |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ a ASEAN otvorili novú kapitolu vo svojich dlhodobých vzťahoch tým, že v decembri 2020 uzavreli strategické partnerstvo;

| E. | keďže posilnené medziparlamentné vzťahy a parlamentná diplomacia medzi Európskym parlamentom a parlamentmi juhovýchodnej Ázie prostredníctvom Medziparlamentného zhromaždenia združenia ASEAN (AIPA) by mali odrážať budúci program širších a hlbších vzťahov medzi EÚ a združením ASEAN; keďže Európsky parlament a AIPA sú prirodzenými partnermi s významným potenciálom prispieť k posilneniu vzťahov EÚ – ASEAN; |
| --- | --- |

E.

keďže posilnené medziparlamentné vzťahy a parlamentná diplomacia medzi Európskym parlamentom a parlamentmi juhovýchodnej Ázie prostredníctvom Medziparlamentného zhromaždenia združenia ASEAN (AIPA) by mali odrážať budúci program širších a hlbších vzťahov medzi EÚ a združením ASEAN; keďže Európsky parlament a AIPA sú prirodzenými partnermi s významným potenciálom prispieť k posilneniu vzťahov EÚ – ASEAN;

| F. | keďže vzťahy EÚ – ASEAN sú založené na spoločných hodnotách a zásadách medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, na účinnom a udržateľnom multilateralizme a voľnom a spravodlivom obchode; keďže subjekty so sídlom v EÚ sú najväčšími poskytovateľmi PZI v regióne ASEAN; keďže EÚ je tretím najväčším obchodným partnerom združenia ASEAN a ASEAN ako celok je tretím najväčším obchodným partnerom EÚ mimo Európy; keďže rokovania o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a združením ASEAN boli po vzájomnej dohode od roku 2009 pozastavené; |
| --- | --- |

F.

keďže vzťahy EÚ – ASEAN sú založené na spoločných hodnotách a zásadách medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, na účinnom a udržateľnom multilateralizme a voľnom a spravodlivom obchode; keďže subjekty so sídlom v EÚ sú najväčšími poskytovateľmi PZI v regióne ASEAN; keďže EÚ je tretím najväčším obchodným partnerom združenia ASEAN a ASEAN ako celok je tretím najväčším obchodným partnerom EÚ mimo Európy; keďže rokovania o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a združením ASEAN boli po vzájomnej dohode od roku 2009 pozastavené;

| G. | keďže úsilie Kórey v súvislosti s vykonávaním kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji nie je optimálne; keďže je potrebných viac konkrétnych zlepšení; |
| --- | --- |

G.

keďže úsilie Kórey v súvislosti s vykonávaním kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji nie je optimálne; keďže je potrebných viac konkrétnych zlepšení;

| H. | keďže viaceré indicko-tichomorské krajiny využívajú colné preferencie EÚ v rámci všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“), čo uľahčuje prístup na trhy EÚ, a keďže najmenej rozvinuté krajiny v regióne využívajú výhody bezcolného a bezkvótového režimu Všetko okrem zbraní; keďže Pakistan, Filipíny a Srí Lanka sú príjemcami osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (ďalej len „VSP+“); keďže tieto nástroje prispeli k hospodárskemu rozvoju týchto krajín, dodržiavaniu ľudských a pracovných práv, ochrane životného prostredia a zlepšeniu dobrej správy vecí verejných; |
| --- | --- |

H.

keďže viaceré indicko-tichomorské krajiny využívajú colné preferencie EÚ v rámci všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“), čo uľahčuje prístup na trhy EÚ, a keďže najmenej rozvinuté krajiny v regióne využívajú výhody bezcolného a bezkvótového režimu Všetko okrem zbraní; keďže Pakistan, Filipíny a Srí Lanka sú príjemcami osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (ďalej len „VSP+“); keďže tieto nástroje prispeli k hospodárskemu rozvoju týchto krajín, dodržiavaniu ľudských a pracovných práv, ochrane životného prostredia a zlepšeniu dobrej správy vecí verejných;

| I. | keďže v globálnom poriadku sa naďalej zintenzívňuje geopolitická súťaž medzi kľúčovými hráčmi, konkrétne medzi USA a Čínou, čo má významný vplyv na svetový obchod; keďže nedávne udalosti ovplyvnili globálne udržateľné dodávateľské reťazce a získavanie kritických surovín, čo zvýšilo ceny energií a potravín; keďže vzťahy medzi EÚ a Čínou majú mnohostranný charakter, pričom Čína je partnerom na spoluprácu, ale aj hospodárskym konkurentom a systémovým rivalom vo viacerých oblastiach; |
| --- | --- |

I.

keďže v globálnom poriadku sa naďalej zintenzívňuje geopolitická súťaž medzi kľúčovými hráčmi, konkrétne medzi USA a Čínou, čo má významný vplyv na svetový obchod; keďže nedávne udalosti ovplyvnili globálne udržateľné dodávateľské reťazce a získavanie kritických surovín, čo zvýšilo ceny energií a potravín; keďže vzťahy medzi EÚ a Čínou majú mnohostranný charakter, pričom Čína je partnerom na spoluprácu, ale aj hospodárskym konkurentom a systémovým rivalom vo viacerých oblastiach;

| J. | keďže komplexná a progresívna dohoda o transpacifickom partnerstve (CPTPP) je otvorená a progresívna obchodná dohoda, ktorej cieľom je zabezpečiť rovnaké podmienky a obchodné prostredie založené na pravidlách v indicko-tichomorskom regióne a ktorá poskytuje model regionálnej obchodnej integrácie; keďže USA od tejto dohody odstúpili v januári 2017, zatiaľ čo Čína, Taiwan a Spojené kráľovstvo formálne predložili žiadosť o pristúpenie v roku 2021; |
| --- | --- |

J.

keďže komplexná a progresívna dohoda o transpacifickom partnerstve (CPTPP) je otvorená a progresívna obchodná dohoda, ktorej cieľom je zabezpečiť rovnaké podmienky a obchodné prostredie založené na pravidlách v indicko-tichomorskom regióne a ktorá poskytuje model regionálnej obchodnej integrácie; keďže USA od tejto dohody odstúpili v januári 2017, zatiaľ čo Čína, Taiwan a Spojené kráľovstvo formálne predložili žiadosť o pristúpenie v roku 2021;

| K. | keďže dohoda o regionálnom komplexnom hospodárskom partnerstve (ďalej len „RCEP“) pod vedením združenia ASEAN, ktorú podpísali aj Austrália, Čína, Japonsko, Kórejská republika a Nový Zéland, nadobudla platnosť v januári 2022, čím sa vytvoril najväčší obchodný blok na svete; keďže RCEP má za cieľ podporovať väčšiu regionálnu spoluprácu v oblasti obchodu a investícií, ako aj digitálneho obchodu a zároveň riešiť regulačné otázky v záujme uľahčenia cezhraničného pohybu, pričom obsahuje len obmedzené ustanovenia o práci a životnom prostredí; |
| --- | --- |

K.

keďže dohoda o regionálnom komplexnom hospodárskom partnerstve (ďalej len „RCEP“) pod vedením združenia ASEAN, ktorú podpísali aj Austrália, Čína, Japonsko, Kórejská republika a Nový Zéland, nadobudla platnosť v januári 2022, čím sa vytvoril najväčší obchodný blok na svete; keďže RCEP má za cieľ podporovať väčšiu regionálnu spoluprácu v oblasti obchodu a investícií, ako aj digitálneho obchodu a zároveň riešiť regulačné otázky v záujme uľahčenia cezhraničného pohybu, pričom obsahuje len obmedzené ustanovenia o práci a životnom prostredí;

| L. | keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 urýchlila viacero už prebiehajúcich geopolitických trendov; keďže zdôraznila aj potrebu prehĺbenia medzinárodnej spolupráce, napríklad v sektore zdravotníctva; keďže tiež poukázala na nedostatočnú odolnosť hospodárstiev členských štátov a na slabé miesta v globálnych dodávateľských reťazcoch a zdôraznila potrebu väčšej diverzifikácie; |
| --- | --- |

L.

keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 urýchlila viacero už prebiehajúcich geopolitických trendov; keďže zdôraznila aj potrebu prehĺbenia medzinárodnej spolupráce, napríklad v sektore zdravotníctva; keďže tiež poukázala na nedostatočnú odolnosť hospodárstiev členských štátov a na slabé miesta v globálnych dodávateľských reťazcoch a zdôraznila potrebu väčšej diverzifikácie;

| M. | keďže geopolitická realita sa od invázie Ruska na Ukrajinu vo februári 2022 dramaticky zmenila a spôsobila, že ďalšia spolupráca EÚ s indicko-tichomorskými partnermi je ešte dôležitejšia a naliehavejšia, aby sme mohli diverzifikovať naše obchodné vzťahy, prehĺbiť spoluprácu v oblasti kritických a vznikajúcich technológií, digitálnych otázok a surovín, posilniť a diverzifikovať dodávateľské reťazce a zlepšiť ich odolnosť a udržateľnosť a pomôcť riešiť globálne výzvy; |
| --- | --- |

M.

keďže geopolitická realita sa od invázie Ruska na Ukrajinu vo februári 2022 dramaticky zmenila a spôsobila, že ďalšia spolupráca EÚ s indicko-tichomorskými partnermi je ešte dôležitejšia a naliehavejšia, aby sme mohli diverzifikovať naše obchodné vzťahy, prehĺbiť spoluprácu v oblasti kritických a vznikajúcich technológií, digitálnych otázok a surovín, posilniť a diverzifikovať dodávateľské reťazce a zlepšiť ich odolnosť a udržateľnosť a pomôcť riešiť globálne výzvy;

| N. | keďže zmena klímy a zhoršovanie životného prostredia sú existenčnými hrozbami pre indicko-tichomorský región, Európu a zvyšok sveta; keďže len v roku 2021 bolo v indicko-tichomorskom regióne postihnutých katastrofami súvisiacimi so zmenou klímy viac ako 57 miliónov ľudí (16); |
| --- | --- |

N.

keďže zmena klímy a zhoršovanie životného prostredia sú existenčnými hrozbami pre indicko-tichomorský región, Európu a zvyšok sveta; keďže len v roku 2021 bolo v indicko-tichomorskom regióne postihnutých katastrofami súvisiacimi so zmenou klímy viac ako 57 miliónov ľudí (16);

| O. | keďže, ako sa uvádza v preskúmaní obchodnej politiky, EÚ spolupracuje so svojimi partnermi na zabezpečení dodržiavania univerzálnych hodnôt, najmä presadzovania a ochrany ľudských práv. keďže to zahŕňa základné pracovné normy, sociálnu ochranu, rodovú rovnosť a boj proti zmene klímy a strate biodiverzity; |
| --- | --- |

O.

keďže, ako sa uvádza v preskúmaní obchodnej politiky, EÚ spolupracuje so svojimi partnermi na zabezpečení dodržiavania univerzálnych hodnôt, najmä presadzovania a ochrany ľudských práv. keďže to zahŕňa základné pracovné normy, sociálnu ochranu, rodovú rovnosť a boj proti zmene klímy a strate biodiverzity;

| P. | keďže najvzdialenejšie regióny EÚ a zámorské krajiny a územia, ktoré sú ústavne spojené so svojimi členskými štátmi, sú dôležitou súčasťou prístupu EÚ k indicko-tichomorskému regiónu; |
| --- | --- |

P.

keďže najvzdialenejšie regióny EÚ a zámorské krajiny a územia, ktoré sú ústavne spojené so svojimi členskými štátmi, sú dôležitou súčasťou prístupu EÚ k indicko-tichomorskému regiónu;

| 1. | víta stratégiu EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, v rámci ktorej sa udržateľný a spravodlivý obchod a investície považujú za prioritu; domnieva sa, že kľúčový význam má jej dôraz na inkluzívnosť a spoluprácu na základe spoločných hodnôt a zásad vrátane odhodlania rešpektovať demokraciu, ľudské práva a zásady právneho štátu; žiada, aby sa strategický prístup EÚ a spolupráca s indicko-tichomorským regiónom rozvíjali na základe multilaterálneho medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, ktorého jadrom je modernizovaná Svetová obchodná organizácia, a to na základe zásad otvoreného prostredia pre obchod a investície, rovnakých podmienok, reciprocity a vzájomného prospechu; zdôrazňuje, že tento nový prístup by mal predstavovať zásadné preorientovanie založené na spoločných záujmoch, pretože tento región má mimoriadny význam pre prosperitu EÚ; konštatuje, že indicko-tichomorský región je krajinou veľkých vodných ciest, ktoré majú zásadný význam pre obchod EÚ, pričom 40 % zahraničného obchodu EÚ prechádza cez Juhočínske more, v dôsledku čoho je správa oceánov a stabilita v tomto regióne spoločným záujmom a oblasťou spolupráce; zdôrazňuje potrebu zachovať slobodný a otvorený indicko-tichomorský región pre všetkých a slobodné a otvorené námorné dodávateľské trasy v plnom súlade s medzinárodným právom, najmä s Dohovorom Organizácie Spojených národov o morskom práve, a so zásadou slobody plavby; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu, aby posilnila partnerstvá so všetkými relevantnými aktérmi v indicko-tichomorskom regióne s ohľadom na subregionálne dynamiky a špecifiká, ktoré posilňujú medzinárodný poriadok založený na pravidlách a riešia spoločné globálne výzvy, a žiada Komisiu, aby úzko spolupracovala so svojimi podobne zmýšľajúcimi partnermi v indicko-tichomorskom regióne s cieľom upevniť hodnotové reťazce posilnením odolnosti, udržateľnosti a obehovosti našich hospodárstiev a diverzifikáciou obchodných vzťahov, aby sa znížila strategická závislosť v kritických dodávateľských reťazcoch s osobitným zameraním na technológie, suroviny a poľnohospodárske produkty, ako aj úsilím o úplné vykonávanie a lepšie presadzovanie existujúcich obchodných dohôd, dokončením prebiehajúcich obchodných rokovaní a rozvojom spolupráce v strategických odvetviach; zdôrazňuje význam spolupráce s podobne zmýšľajúcimi indicko-tichomorskými krajinami pri stanovovaní technických a priemyselných noriem s cieľom ďalej presadzovať EÚ ako globálneho tvorcu noriem; zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať nové dohody o digitálnom partnerstve, ktoré budú vychádzať z rozhodnutí o primeranosti ochrany údajov, počnúc Japonskom, Kórejskou republikou a Singapurom; ďalej vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s indicko-tichomorskými partnermi v procese vykonávania plánovaného rámca náležitej starostlivosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína záväzok EÚ presadzovať práva žien a ľudské práva a monitorovať rodový vplyv svojich obchodných preferencií; potvrdzuje svoju podporu uplatňovaniu hľadiska rodovej rovnosti v obchodnej politike a požaduje účinné opatrenia na boj proti vykorisťovaniu žien v odvetviach orientovaných na vývoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že EÚ by mala lepšie a strategickejšie využívať svoj hospodársky vplyv a zároveň rešpektovať politické a hospodárske špecifiká svojich partnerov a ich záujmy s cieľom dosiahnuť svoje geopolitické a transformačné zámery tým, že na tento účel využije celú integrovanú škálu svojich politických nástrojov vrátane mechanizmu VSP, a presadzovať globálne normy v oblasti udržateľného rozvoja, Agendu 2030 a ciele udržateľného rozvoja, obehové hospodárstvo, ľudské práva vrátane práv etnických a náboženských menšín, pracovné práva, dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP), rodovú rovnosť, dobrú správu vecí verejných, boj proti zmene klímy a vykonávanie Parížskej dohody, boj proti odlesňovaniu a strate biodiverzity a udržateľný rybolov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva na urýchlené vykonávanie nedávno prijatej stratégie EÚ s názvom Global Gateway v koordinácii s indicko-tichomorskou stratégiou s cieľom posilniť udržateľnú prepojenosť v indicko-tichomorskom regióne a s týmto regiónom; v tejto súvislosti víta pokrok, ktorý sa dosiahol v partnerstvách v oblasti prepojenosti s Japonskom a Indiou; zasadzuje sa za vytvorenie partnerstva v oblasti prepojenosti so združením ASEAN a jeho prepojenie s existujúcim hlavným plánom združenia ASEAN v oblasti prepojenosti; požaduje intenzívnejšiu spoluprácu s ďalšími regionálnymi partnermi, ako je Austrália a Kórejská republika; zdôrazňuje, že stratégiu Global Gateway treba prepojiť s inými iniciatívami zameranými na dôveryhodné prepojenie, ako sú napríklad Build Back Better World a Blue Dot Network, a že tiež treba podporovať spoluprácu v oblasti vysokokvalitnej infraštruktúry so štvorstranným bezpečnostným dialógom (QUAD); |
| --- | --- |

5.

Platné dohody o voľnom obchode a dohody o ochrane investícií: presadzovanie, vykonávanie a modernizácia

| 6. | víta výrazný nárast dvojstranného obchodu medzi EÚ a Južnou Kóreou od nadobudnutia platnosti dohody o voľnom obchode v roku 2011; vyjadruje potešenie nad nedávnymi krokmi Južnej Kórey v súvislosti s ratifikáciou a vykonávaním dohovorov MOP č. 29, č. 87 a č. 98 a zmenami zavedenými v zákonníku práce na základe správy skupiny odborníkov pre obchod a udržateľný rozvoj; očakáva konkrétnu realizáciu ratifikácií; pripomína, že podľa skupiny odborníkov chýbajú v texte dohody o voľnom obchode explicitné ciele a míľniky súvisiace s ratifikáciou dohovorov MOP; vyzýva Južnú Kóreu, aby urýchlene podnikla potrebné kroky na ratifikáciu zostávajúceho dohovoru MOP č. 105 a aby pokračovala v napredovaní v oblasti rodovej rovnosti a práv žien; podporuje ďalšiu spoluprácu medzi EÚ a Južnou Kóreou v oblasti polovodičov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva zostávajúce členské štáty EÚ, aby pristúpili k internej ratifikácii dohody o ochrane investícií a dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Singapurom, ktoré boli podpísané v októbri 2018, a to najmä vzhľadom na význam Singapuru ako najväčšieho cieľa PZI z EÚ v Ázii, pričom objem PZI z EÚ v Singapure na konci roka 2020 predstavoval 256 miliárd EUR; vyzýva Singapur, aby vyvinul väčšie úsilie o ratifikáciu a vykonávanie základných dohovorov MOP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že dohoda o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a Japonskom zohrala kľúčovú úlohu pri vytváraní udržateľnejšieho obchodu; víta zvýšenie miery využívania preferencií pri vývoze EÚ do Japonska v roku 2020; žiada, aby sa začali rokovania o začlenení ustanovení o toku údajov do DHP; konštatuje, že sa dosiahol pokrok, pokiaľ ide o rozšírenie zoznamu na ochranu zemepisných označení oboch strán, mieru využívania colných kvót, ktoré Japonsko otvorilo pre vývozcov z EÚ, a proces ratifikácie dohovoru MOP č. 105 Japonskom; zdôrazňuje, že je potrebný ďalší rýchly pokrok pri vykonávaní dohody vrátane liberalizácie obchodu so službami a ratifikácie dohovoru MOP č. 111; opakuje svoju výzvu na včasné preskúmanie kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji s cieľom posilniť jej ustanovenia o presadzovaní; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada členské štáty o ratifikáciu dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Vietnamom, aby nadobudla platnosť a vytvorila priaznivé podmienky na zvýšenie investícií EÚ vo Vietname a v regióne, najmä v oblastiach podporujúcich zelenú transformáciu a obehové hospodárstvo; zdôrazňuje význam kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji pre EÚ a požaduje urýchlene dokončiť zriadenie domácich poradných skupín; pripomína obavy v súvislosti s porušovaním ľudských práv; domnieva sa, že revízia vietnamského trestného zákonníka je dôležitá na zabezpečenie účinného vykonávania základných dohovorov MOP; naliehavo vyzýva Vietnam, aby dokončil svoje kľúčové reformy v oblasti práce v súlade s dohodou a urýchlene zabezpečil ratifikáciu dohovoru MOP č. 87 do roku 2023; naliehavo žiada Vietnam, aby pokračoval v práci na dosiahnutí rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi EÚ, pokiaľ ide o lieky, a aby zaručil úplné vykonávanie sanitárnych a fytosanitárnych ustanovení; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada, aby sa pokračovalo v opatreniach zameraných na zvyšovanie informovanosti podnikov, zainteresovaných strán, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a občanov o existujúcich dohodách o voľnom obchode v regióne a o príležitostiach, ktoré poskytujú; požaduje posilnenie technickej a finančnej podpory tam, kde je to potrebné, s cieľom pomôcť partnerským krajinám účinne vykonávať dohody o voľnom obchode, najmä kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s našimi partnermi v indicko-tichomorskom regióne aj v kontexte preskúmania obchodu a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína význam parlamentnej diplomacie pri urýchľovaní rokovaní o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a členskými štátmi združenia ASEAN; |
| --- | --- |

11.

Dvojstranné dohody o voľnom obchode v štádiu rokovaní alebo ratifikácie (pozitívny obchodný program)

| 12. | požaduje zásadný pokrok v rokovaniach o dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Austráliou a medzi EÚ a Novým Zélandom s cieľom uzavrieť ich do polovice roka 2022, aby Európsky parlament mohol tieto vyvážené dohody riadne ratifikovať v súčasnom volebnom období, nie však na úkor obsahu dohôd len kvôli dodržaniu harmonogramu; domnieva sa, že najmä v súčasnej geopolitickej situácii je mimoriadne dôležité, aby demokracie posilnili svoje vzájomné vzťahy, a to aj pokiaľ ide o obchod; zdôrazňuje význam komplexnej a vynútiteľnej kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji a pripomína, že je potrebné, aby Parížska dohoda bola základnou doložkou, čo by odrážalo ambíciu dosiahnuť dohodu predstavujúcu zlatý štandard v týchto oblastiach; opakuje, že je potrebné zohľadniť špecifické a citlivé faktory v poľnohospodárskom odvetví a dosiahnuť ochranu zemepisných označení v oboch krajinách; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta rozhodnutie obnoviť rokovania s Indiou o komplexnej a vzájomne prospešnej obchodnej dohode podporujúcej spoločné demokratické hodnoty a ľudské práva, základné pracovné práva a rodovú rovnosť, záväzok presadzovať inkluzívny a súdržný globálny poriadok založený na pravidlách, účinný multilateralizmus a posilnené presadzovanie v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja s dôrazom na boj proti zmene klímy a strate biodiverzity; víta rozhodnutie začať rokovania o samostatnej dohode o ochrane investícií a dohode o zemepisných označeniach; víta vytvorenie stálych štruktúr medzi EÚ a Indiou, ako sú dialógy na vysokej úrovni vo viacerých odvetviach; víta záväzok Indie splniť ambície EÚ týkajúce sa obsahu a harmonogramu; víta spoločný návrh predsedníčky von der Leyenovej a premiéra Modiho na vytvorenie Rady EÚ a Indie pre obchod a technológie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa EÚ zapojila do komplexného dialógu s Čínou, v ktorom bude rozhodne brániť záujmy a hodnoty EÚ s ohľadom na súčasný geopoliticky náročný globálny kontext zahŕňajúci ruskú inváziu na Ukrajinu; zdôrazňuje, že Čína je partnerom EÚ, čo sa týka spolupráce a rokovaní, ale aj hospodárskym konkurentom v rastúcom počte oblastí a systémovým rivalom; opätovne pripomína svoju výzvu, ktorú zdôraznil v uznesení zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína, a to aby EÚ vypracovala dôraznejšiu, komplexnejšiu a súdržnejšiu stratégiu EÚ – Čína, ktorá zjednotí všetky členské štáty a bude formovať vzťahy s Čínou v záujme EÚ ako celku; zdôrazňuje, že táto stratégia by mala podporovať multilaterálny poriadok založený na pravidlách, v jej jadre by mala byť obrana hodnôt a záujmov EÚ a mala by vychádzať z troch zásad – spolupráce podľa možností, hospodárskej súťaže v prípade potreby a konfrontácie v prípade nutnosti; zdôrazňuje, že je osobitne dôležité naďalej spolupracovať s Čínou s cieľom podporovať riešenia spoločných výziev a spolupracovať v otázkach spoločného záujmu, ako je boj proti zmene klímy; uznáva, že podpora Číny bola nevyhnutná pre uzavretie Parížskej dohody; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznáva, že pretrvávajúce meškanie Číny v plnení všetkých pravidiel WTO naďalej komplikuje obchodné vzťahy medzi EÚ a Čínou; domnieva sa, že hlavnými problémami, ktoré treba vyriešiť, sú viaceré prekážky, ktorým čelia európske spoločnosti pri prístupe na čínsky trh, ochrana práv duševného vlastníctva, falšovanie, obavy o bezpečnosť výrobkov, sociálne a environmentálne normy, nútené transfery technológií, povinné spoločné podniky, nespravodlivé dotácie a nekalá hospodárska súťaž zo strany štátnych podnikov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva, že diskusie o ratifikácii komplexnej dohody o investíciách medzi EÚ a Čínou boli v Európskom parlamente pozastavené z dôvodu rozhodnutia Číny sankcionovať okrem iného päť poslancov Európskeho parlamentu a jeho stály Podvýbor pre ľudské práva za kritiku situácie v oblasti ľudských práv v Číne; zdôrazňuje, že Európsky parlament nemôže začať proces posudzovania a ratifikácie komplexnej dohody o investíciách, kým nebudú čínske sankcie voči poslancom EP a inštitúciám EÚ zrušené; ďalej pripomína nátlak, ktorý Čína vyvíja na členské štáty, ako napríklad v prípade Litvy, a dôrazne túto prax odsudzuje; pripomína, že je nevyhnutné, aby Čína dodržiavala medzinárodné normy, a to aj pokiaľ ide o jej vplyv na klímu, životné prostredie, biodiverzitu, chudobu, zdravie, pracovné práva, ľudské práva a v súvislosti s predchádzaním nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (ďalej len „NNN“) rybolovu a bojom proti nemu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naliehavo žiada EÚ, aby začala štruktúrovaný dialóg s Taiwanom o spolupráci v oblasti ekologických technológií a digitálneho hospodárstva vrátane polovodičového priemyslu s cieľom podpísať memorandum o porozumení, ktoré bude prínosom pre EÚ aj Taiwan; opakuje svoju výzvu Komisii, aby v rámci prípravy na rokovania o prehĺbení bilaterálnych hospodárskych väzieb začala s posúdením vplyvu, verejnou konzultáciou a určovaním rozsahu bilaterálnej investičnej dohody s Taiwanom; vyzýva tiež Komisiu, aby preskúmala možnosti na posilnenie spolupráce s Taiwanom v oblasti odolných dodávateľských reťazcov; zdôrazňuje, že Taiwan je členom WTO; požaduje užšiu spoluprácu pri globálnych zdravotných krízach a obchodovaní so zdravotníckym materiálom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta nedávny pokrok v rokovaniach o komplexnej dohode o hospodárskom partnerstve s Indonéziou vrátane oblastí súvisiacich s udržateľnosťou a obnovený záväzok oboch strán uzavrieť túto dohodu; zdôrazňuje, že podľa Svetovej banky (17) by dohoda mohla priniesť nárast HDP Indonézie o 2,13 % do roku 2030; zdôrazňuje, že pred uzavretím dohody je nevyhnutné zvážiť ďalšie kroky, najmä pokiaľ ide o udržateľnosť, odlesňovanie so zameraním na palmový olej a vykonateľnejšiu kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji, ako aj Parížsku dohodu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že Filipíny sú krajinou s nižšími príjmami, ktorá využíva mechanizmus VSP+ EÚ; pripomína, že Filipíny budú musieť od roku 2024 znovu požiadať o výhody VSP+ podľa nového nariadenia o VSP; konštatuje, že rokovania o bilaterálnej obchodnej a investičnej dohode s Filipínami, ktoré sa začali v roku 2015, boli pozastavené; pripomína vážne obavy v súvislosti s porušovaním ľudských práv; pripomína, že rokovania by sa mali obnoviť až po zlepšení znepokojujúcej a kritickej situácie v oblasti ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu na Filipínach; |
| --- | --- |

19.

| 20. | berie na vedomie skutočnosť, že rokovania o dvojstrannej obchodnej a investičnej dohode s Malajziou sú od roku 2012 pozastavené; vyzýva malajzijské orgány, aby zaujali stanovisko k možnému obnoveniu rokovaní, a žiada obe strany, aby zhodnotili zistenia obsiahnuté v posúdení vplyvu na udržateľnosť; zdôrazňuje, že prípadnému obnoveniu rokovaní by malo predchádzať konkrétne zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv v krajine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že rokovania o dvojstrannej obchodnej a investičnej dohode s Thajskom sa začali v roku 2013 a v roku 2014 boli pozastavené; uznáva, že EÚ v posledných rokoch podnikla kroky na rozšírenie svojej spolupráce s Thajskom; zdôrazňuje význam prijatia opatrení (v súlade so závermi Rady z roku 2019) na obnovenie rokovaní o ambicióznej a komplexnej dohode o voľnom obchode a vyzýva thajské orgány, aby v tejto súvislosti poskytli jasné informácie a pristúpili k štrukturálnym reformám; zdôrazňuje, že prípadnému obnoveniu rokovaní o komplexnej dohode o voľnom obchode by malo predchádzať konkrétne zlepšenie situácie v oblasti demokracie v krajine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala situáciu v Mjanmarsku po prevrate v roku 2021 a posúdila, či by sa malo začať vyšetrovanie smerujúce k možnému zrušeniu preferencií Všetko okrem zbraní; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu a kambodžské orgány, aby sa usilovali o dosiahnutie spoločného chápania krokov, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie podmienok umožňujúcich obnovenie obchodných preferencií Všetko okrem zbraní pre Kambodžu v rámci programu Všetko okrem zbraní; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta revíziu nariadenia o VSP; zdôrazňuje, že súčasné zvýhodnené krajiny v rámci VSP+ a krajiny v rámci programu Všetko okrem zbraní, ktoré prechádzajú medzi krajiny s nižšími strednými príjmami, budú musieť (opätovne) požiadať o štatút VSP+ podľa nového nariadenia o VSP; žiada zvýhodnené krajiny v regióne v rámci VSP, VSP+ a programu Všetko okrem zbraní, aby sa zapojili do posilňovania účinného vykonávania svojich medzinárodných záväzkov v oblasti ľudských práv, pracovných práv, životného prostredia, dobrej správy vecí verejných a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta dlho očakávané v zásade dokončenie nástroja EÚ pre medzinárodné obstarávanie s cieľom dosiahnuť reciprocitu a rovnaké podmienky na medzinárodných trhoch verejného obstarávania; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej posilniť súbor nástrojov EÚ na ochranu obchodu rýchlym prijatím silnej regulácie zahraničných subvencií a prijatím jasného postoja proti hospodárskemu nátlaku zo strany tretích krajín, napríklad neprijateľnému nátlaku Číny voči Litve koncom roka 2021, a to prostredníctvom nového nástroja na boj proti nátlaku; |
| --- | --- |

25.

Postoj EÚ k regionálnym a viacstranným vzťahom a rokovaniam

| 26. | požaduje ďalšiu spoluprácu so združením ASEAN a jeho členskými štátmi a rozvoj a podporu strategického partnerstva medzi EÚ a združením ASEAN; vyzýva obe strany, aby využili dynamiku plánovaného samitu EÚ – ASEAN v roku 2022 pri príležitosti 45. výročia dvojstranného vzťahu medzi EÚ a združením ASEAN na predloženie nového akčného plánu EÚ – ASEAN na nadchádzajúce obdobie s cieľom podporiť intenzívnejšiu mnohostrannú spoluprácu v kľúčových oblastiach, a zdôrazňuje potrebu oživiť iniciatívu zameranú na uzavretie medziregionálnej obchodnej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a združením ASEAN založenej na spoločných hodnotách a zásadách vrátane udržateľného rozvoja a podpory základných práv a rodovej rovnosti, keď budú splnené podmienky; požaduje parlamentný rozmer samitu pri príležitosti 45. výročia a opakuje svoj zámer vytvoriť parlamentné zhromaždenie EÚ – ASEAN s cieľom posilniť demokratický rozmer partnerstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | požaduje nový strategický prístup ku komplexnej a progresívnej dohode o transpacifickom partnerstve ako kľúčovému prvku stratégie EÚ pre indicko-tichomorský región; zdôrazňuje, že užšia spolupráca by EÚ umožnila získať dôležité hospodárske výhody, pokiaľ ide o možné zvýšenie blahobytu, diverzifikáciu dodávateľských reťazcov a zníženie strategických závislostí, a poskytla by EÚ príležitosť naďalej utvárať normy v indicko-tichomorskom regióne a celosvetovo; zdôrazňuje, že EÚ by mala posúdiť možnosť budúceho pristúpenia ku komplexnej a progresívnej dohode o transpacifickom partnerstve a tiež preskúmať možnosti prepojenia existujúcich dohôd s partnermi, napríklad prostredníctvom ich protokolov o pravidlách pôvodu, s cieľom zvýšiť mieru využívania preferencií v týchto dohodách a maximalizovať ich pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby naďalej dôkladne monitorovala priamy hospodársky vplyv RCEP na hospodárstvo EÚ a vyhodnotila jeho dlhodobé strategické a geopolitické dôsledky; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi združenia ASEAN, generálnemu tajomníkovi Medziparlamentného zhromaždenia združenia ASEAN a príslušným krajinám v indicko-tichomorskom regióne. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 170.

(2)  Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 109.

(3)  Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 6.

(4)  Ú. v. EÚ L 294, 14.11.2019, s. 3.

(5)  Ú. v. EÚ L 186, 12.6.2020, s. 3.

(6)  Ú. v. EÚ L 330, 27.12.2018, s. 3.

(7)  Ú. v. EÚ C 346, 27.9.2018, s. 44.

(8)  Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 155.

(9)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 170.

(10)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 40.

(11)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 117.

(12)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 25.

(13)  Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 14.

(14)  Ú. v. EÚ C 307, 30.8.2018, s. 109.

(15)  Spoločné oznámenie zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024).

(16)  Observer Research Foundation, Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific (Zmena klímy a geostrategická správa oceánov v indicko-tichomorskom regióne), 14. januára 2022.

(17)  Pozri stranu 9 dokumentu World Bank Policy Research Working Paper „Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia“.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

Budúca obchodná a investičná spolupráca medzi EÚ a Indiou

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o budúcej obchodnej a investičnej spolupráci medzi EÚ a Indiou (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté na stretnutí lídrov EÚ – India, ktoré sa konalo 8. mája 2021 v Porte, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté na stretnutí lídrov EÚ – India, ktoré sa konalo 8. mája 2021 v Porte,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie a plán strategického partnerstva medzi EÚ a Indiou do roku 2025, ktoré boli prijaté na 15. samite EÚ – India 15. júla 2020, a na ďalšie spoločné vyhlásenia prijaté v oblasti boja proti terorizmu, klímy a energetiky, urbanizácie, migrácie a mobility a partnerstva v oblasti vodného hospodárstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie a plán strategického partnerstva medzi EÚ a Indiou do roku 2025, ktoré boli prijaté na 15. samite EÚ – India 15. júla 2020, a na ďalšie spoločné vyhlásenia prijaté v oblasti boja proti terorizmu, klímy a energetiky, urbanizácie, migrácie a mobility a partnerstva v oblasti vodného hospodárstva,

| — | so zreteľom na vôbec prvé dialógy na vysokej úrovni o obchode a investíciách, ktoré sa uskutočnili vo februári a v apríli 2021 medzi výkonným podpredsedom Komisie a indickým ministrom obchodu a priemyslu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vôbec prvé dialógy na vysokej úrovni o obchode a investíciách, ktoré sa uskutočnili vo februári a v apríli 2021 medzi výkonným podpredsedom Komisie a indickým ministrom obchodu a priemyslu,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 20. novembra 2018 s názvom Prvky stratégie EÚ pre Indiu (JOIN(2018)0028) a na príslušné závery Rady z 10. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 20. novembra 2018 s názvom Prvky stratégie EÚ pre Indiu (JOIN(2018)0028) a na príslušné závery Rady z 10. decembra 2018,

| — | so zreteľom na rozhodnutia Rady z 19. apríla 2007 o mandáte na rokovania o obchode a investíciách s Indiou a zo 14. júla 2011 o mandáte na obchodné a investičné rokovania s Indiou: smernice na rokovania o obchode a investíciách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia Rady z 19. apríla 2007 o mandáte na rokovania o obchode a investíciách s Indiou a zo 14. júla 2011 o mandáte na obchodné a investičné rokovania s Indiou: smernice na rokovania o obchode a investíciách,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 s názvom Stratégia EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 s názvom Stratégia EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 13. septembra 2017 o politických vzťahoch EÚ s Indiou (2) a z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou, (3) |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 13. septembra 2017 o politických vzťahoch EÚ s Indiou (2) a z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou, (3)

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o obchodných aspektoch a dôsledkoch pandémie ochorenia COVID-19 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o obchodných aspektoch a dôsledkoch pandémie ochorenia COVID-19 (6),

| — | so zreteľom na spoločný návrh uznesenia z 29. januára 2020 o zákone o indickom občianstve (novela) z roku 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný návrh uznesenia z 29. januára 2020 o zákone o indickom občianstve (novela) z roku 2019,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0193/2022),

| A. | keďže EÚ a India zvolali v máji 2021 stretnutie lídrov v nadväznosti na svoj záväzok pravidelne zasadať na najvyššej úrovni a upevňovať svoje strategické partnerstvo s cieľom posilniť hospodársku a politickú spoluprácu; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ a India zvolali v máji 2021 stretnutie lídrov v nadväznosti na svoj záväzok pravidelne zasadať na najvyššej úrovni a upevňovať svoje strategické partnerstvo s cieľom posilniť hospodársku a politickú spoluprácu;

| B. | keďže EÚ a India ako dve najväčšie demokracie na svete majú silné politické, hospodárske, sociálne a kultúrne väzby; keďže však bilaterálne obchodné vzťahy ešte nedosiahli svoj plný potenciál; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ a India ako dve najväčšie demokracie na svete majú silné politické, hospodárske, sociálne a kultúrne väzby; keďže však bilaterálne obchodné vzťahy ešte nedosiahli svoj plný potenciál;

| C. | keďže vedúci predstavitelia EÚ a Indie potvrdili odhodlanie zachovať a presadzovať účinný multilateralizmus a multilaterálny poriadok založený na pravidlách, ktorého hlavnými piliermi sú Organizácia Spojených národov a Svetová obchodná organizácia (WTO); |
| --- | --- |

C.

keďže vedúci predstavitelia EÚ a Indie potvrdili odhodlanie zachovať a presadzovať účinný multilateralizmus a multilaterálny poriadok založený na pravidlách, ktorého hlavnými piliermi sú Organizácia Spojených národov a Svetová obchodná organizácia (WTO);

| D. | keďže India sa počas 11. mimoriadneho zasadnutia Valného zhromaždenia OSN o rezolúcii z 24. marca 2022 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine zdržala hlasovania, pričom 140 krajín hlasovalo za; |
| --- | --- |

D.

keďže India sa počas 11. mimoriadneho zasadnutia Valného zhromaždenia OSN o rezolúcii z 24. marca 2022 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine zdržala hlasovania, pričom 140 krajín hlasovalo za;

| E. | keďže EÚ je tretím najväčším obchodným partnerom Indie a najväčším zahraničným investorom v Indii, zatiaľ čo India je deviatym najväčším obchodným partnerom EÚ a v roku 2021 predstavovala len menej ako 2,1 % jej celkového obchodu s tovarom; keďže potenciál silnejšej, hlbšej a vzájomne prospešnej hospodárskej spolupráce, ktorá by za podmienky ochrany európskych noriem mohla viesť k vytvoreniu nových pracovných miest a zlepšeniu príležitostí pre oboch partnerov, sa nevyužíva; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ je tretím najväčším obchodným partnerom Indie a najväčším zahraničným investorom v Indii, zatiaľ čo India je deviatym najväčším obchodným partnerom EÚ a v roku 2021 predstavovala len menej ako 2,1 % jej celkového obchodu s tovarom; keďže potenciál silnejšej, hlbšej a vzájomne prospešnej hospodárskej spolupráce, ktorá by za podmienky ochrany európskych noriem mohla viesť k vytvoreniu nových pracovných miest a zlepšeniu príležitostí pre oboch partnerov, sa nevyužíva;

| F. | keďže od roku 2003 existuje zóna voľného obchodu ASEAN-India (AIFTA) vrátane dohody o obchode s tovarom, dohody o obchode so službami a investičnej dohody; |
| --- | --- |

F.

keďže od roku 2003 existuje zóna voľného obchodu ASEAN-India (AIFTA) vrátane dohody o obchode s tovarom, dohody o obchode so službami a investičnej dohody;

| G. | keďže strategický rámec EÚ pre Indiu, ktorý pozostáva zo strategického partnerstva medzi EÚ a Indiou, jej globálnej stratégie, stratégie pre Indiu, stratégie EÚ na prepájanie Európy a Ázie, partnerstva Indie a EÚ v oblasti prepojenosti, dialógu medzi Indiou a EÚ o ľudských právach a stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, zdôrazňuje zásadný význam spolupráce s Indiou v rámci globálneho programu EÚ; keďže EÚ a India sa 25. apríla 2022 dohodli na zriadení Rady pre obchod a technológie; |
| --- | --- |

G.

keďže strategický rámec EÚ pre Indiu, ktorý pozostáva zo strategického partnerstva medzi EÚ a Indiou, jej globálnej stratégie, stratégie pre Indiu, stratégie EÚ na prepájanie Európy a Ázie, partnerstva Indie a EÚ v oblasti prepojenosti, dialógu medzi Indiou a EÚ o ľudských právach a stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, zdôrazňuje zásadný význam spolupráce s Indiou v rámci globálneho programu EÚ; keďže EÚ a India sa 25. apríla 2022 dohodli na zriadení Rady pre obchod a technológie;

| H. | keďže India stále čelí veľkým výzvam v súvislosti s trvalo udržateľným rozvojom, ľudskými právami a životným prostredím, najmä pokiaľ ide o situáciu menšín a základné slobody; keďže Európsky parlament vyjadril znepokojenie v súvislosti so zákonom o občianstve (novela) z roku 2019, ktorý vylučuje moslimov z ochrany občianstva; |
| --- | --- |

H.

keďže India stále čelí veľkým výzvam v súvislosti s trvalo udržateľným rozvojom, ľudskými právami a životným prostredím, najmä pokiaľ ide o situáciu menšín a základné slobody; keďže Európsky parlament vyjadril znepokojenie v súvislosti so zákonom o občianstve (novela) z roku 2019, ktorý vylučuje moslimov z ochrany občianstva;

| I. | keďže India ešte neratifikovala všetky základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP), konkrétne Dohovor o slobode združovania a ochrane práva organizovať sa (č. 87) a Dohovor o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať (č. 98); keďže pracovná sila neformálneho hospodárstva Indie stále predstavuje viac ako 90 % celkovej pracovnej sily; keďže v dôsledku toho milióny ľudí nemajú sociálne poistenie a žijú v neistote (7); |
| --- | --- |

I.

keďže India ešte neratifikovala všetky základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP), konkrétne Dohovor o slobode združovania a ochrane práva organizovať sa (č. 87) a Dohovor o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať (č. 98); keďže pracovná sila neformálneho hospodárstva Indie stále predstavuje viac ako 90 % celkovej pracovnej sily; keďže v dôsledku toho milióny ľudí nemajú sociálne poistenie a žijú v neistote (7);

| 1. | vyzýva Komisiu, Radu Európskej únie a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby pokračovali v úsilí o zlepšenie a prehĺbenie vzťahov s Indiou, ktorá je strategickým partnerom EÚ; opätovne zdôrazňuje potrebu hlbšieho partnerstva založeného na spoločných hodnotách slobody, demokracie, pluralizmu, právneho štátu, dobrej správy, rovnosti, dodržiavaní ľudských práv a pracovných práv, práv žien a rodovej rovnosti, záväzku podporovať inkluzívny, súdržný globálny poriadok založený na pravidlách, účinnom multilateralizme a udržateľnom rozvoji, bojovať proti zmene klímy a presadzovať mier a stabilitu vo svete; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta dohodu medzi EÚ a Indiou o zriadení Rady pre obchod a technológie, ktorou sa posilní naše strategické partnerstvo, a zaväzuje sa podporovať jej vykonávanie; považuje tento nový mechanizmus za zmysluplné fórum na riešenie nových výziev v oblasti obchodu, technológií a bezpečnosti a zdôrazňuje význam posilnenia obchodu s technológiami s osobitným dôrazom na technológie, ktoré bojujú proti zmene klímy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že obchod medzi EÚ a Indiou sa medzi rokmi 2009 a 2019 zvýšil o viac ako o 70 % a že obe strany majú spoločný záujem na podpore užších a hlbších hospodárskych väzieb; uznáva, že India je pre EÚ dôležitým partnerom na diverzifikáciu jej dodávateľských reťazcov; ďalej uznáva, že na oboch stranách existujú citlivé otázky, ale domnieva sa, že by sa mohli riešiť s cieľom vytvoriť obojstranne výhodnú situáciu pre oboch partnerov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že stratégia „z farmy na stôl“ zahŕňa povinnosti znížiť používanie pesticídov o 50 % do roku 2030 a zvýšiť podiel poľnohospodárskej pôdy na ekologické poľnohospodárstvo na 25 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očakáva rýchle kroky nadväzujúce na stretnutie lídrov EÚ a Indie v máji 2021 s cieľom otvorene riešiť na najvyššej úrovni spoluprácu v otázkach obchodu a investícií založenú na hodnotách; víta pripravenosť oboch partnerov pracovať na uzavretí ambicióznej, vyváženej, komplexnej a vzájomne prospešnej obchodnej dohody založenej na hodnotách, ako aj samostatnej dohody o ochrane investícií a dohody o zemepisných označeniach; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje hospodársky a strategický význam tejto dohody, ktorá bude úspešná len vtedy, ak sa jej podarí postupne nasmerovať EÚ a Indiu k spoločnému programu a hodnotám vo vzťahu k udržateľnému rozvoju tak, aby to vytváralo spoločnú prosperitu, rast a zamestnanosť, podporu konkurencieschopnosti, boj proti chudobe, pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, presadzovanie boja proti zmene klímy a vykonávanie Parížskej dohody, podporu práv pracovníkov a základných slobôd, presadzovanie rodovej rovnosti a posilnenie postavenia žien, a ak sa výslovne zohľadní výsledok prebiehajúceho procesu preskúmania obchodu a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že EÚ je najväčším obchodným partnerom Indie v agropotravinárskom odvetví; pripomína, že poľnohospodárstvo je významnou súčasťou indického hospodárstva a predstavuje 41 % pracovných miest v Indii; upozorňuje na citlivosť, ale aj na potenciál určitých poľnohospodárskych odvetví tak v EÚ, ako aj v Indii; zdôrazňuje, že akýkoľvek väčší prístup poľnohospodárskych výrobkov na trh by nemal viesť k nespravodlivej konkurenčnej výhode pre niektorú zo strán; upozorňuje na potrebu zabezpečiť, aby agropotravinársky dovoz z Indie spĺňal zdravotné a bezpečnostné normy EÚ; domnieva sa, že EÚ by mala podporovať Indiu pri pomáhaní jej poľnohospodárom znížiť používanie pesticídov; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ a India úzko spolupracovali s cieľom riešiť dôsledky pokračujúcej ruskej vojny na Ukrajine na potravinovú bezpečnosť; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že jedným z cieľov budúcich obchodných a investičných dohôd medzi EÚ a Indiou je posilniť hospodárske, obchodné a investičné vzťahy medzi EÚ a Indiou v plnom súlade s medzinárodne uznávanými normami a dohodami v oblasti ľudských práv, životného prostredia a práce a vytvoriť zdravé, transparentné, otvorené, nediskriminačné a predvídateľné regulačné a podnikateľské prostredie pre podniky na oboch stranách a uvoľniť nevyužitý potenciál obojsmernej hospodárskej spolupráce medzi EÚ a Indiou: |
| --- | --- |

8.

| 9. | opätovne čo najdôraznejšie odsudzuje protiprávnu, nevyprovokovanú a neodôvodnenú vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine; berie na vedomie neutrálne postavenie Indie od jej nezávislosti; poukazuje na to, že EÚ a India sú ochotné spolupracovať na prosperujúcom a mierovom svete, vyjadruje však poľutovanie nad zdržanlivosťou Indie odsúdiť vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine; zdôrazňuje význam spolupráce a zosúladenia demokratických štátov v kľúčových oblastiach, a najmä v oblasti základných hodnôt a otvoreného a udržateľného obchodu založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že súčasný mandát na rokovanie o obchodnej dohode, samostatnej dohode o ochrane investícií a dohode o zemepisných označeniach je dostatočne komplexný a široký na to, aby sa rokovania mohli obnoviť, a mal by sa vykladať v súlade s modernými normami; domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť, aby ústrednými prvkami budúcej komplexnej obchodnej dohody boli normy v oblasti životného prostredia a ľudských práv a aby jej neoddeliteľnou súčasťou bola osobitná kapitola týkajúca sa MSP, osobitná kapitola o digitálnom obchode, osobitná kapitola o surovinách zameraná na zvýšenie prístupu na trh a ambiciózna a vynútiteľná kapitola o obchode a udržateľnom rozvoji, ktorá bude v súlade s Parížskou dohodou; okrem toho sa domnieva, že dohoda by mala obsahovať ustanovenia o udržateľných potravinových systémoch a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva indickú vládu, aby predložila plán ratifikácie dvoch zostávajúcich základných dohovorov MOP č. 87 a 98, a domnieva sa, že ich zásady treba riadne, náležite a včas vykonávať; zdôrazňuje, že vzhľadom na neformálnu povahu indického trhu práce existuje mnoho výziev, pokiaľ ide o vykonávanie a presadzovanie medzinárodných pracovných noriem; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila uplatňovanie základných zásad MOP v budúcej obchodnej dohode; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že budúca obchodná dohoda medzi EÚ a Indiou bude v súlade s Európskou zelenou dohodou, stratégiou „z farmy na stôl“ a konferenciou COP26; |
| --- | --- |

11.

| 12. | súhlasí s vedúcimi predstaviteľmi EÚ a Indie, že nato, aby sa zachoval impulz na obnovenie rokovaní, je nevyhnutné nájsť riešenia dlhodobých problémov týkajúcich sa prístupu na trh; nabáda preto vyjednávačov, aby našli rýchle riešenia dlhodobých problémov týkajúcich sa prístupu na trh naprieč úrovňami riadenia a odvetviami (napr. automobily, automobilové súčiastky, poľnohospodárstvo, zdravotnícke pomôcky, lieky, sanitárne a fytosanitárne dráždivé látky, verejné obstarávanie. necolné prekážky ako sú príkazy na kontrolu kvality, certifikácia, dodržiavanie medzinárodných noriem a požiadavky na lokalizáciu), pričom rýchle uzavretie dohody by nemalo byť na úkor jej obsahu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nabáda vyjednávačov, aby zabezpečili významný pokrok pri dosahovaní komplexnej, vzájomne výhodnej a modernej dohody o voľnom obchode, ktorá bude založená na pravidlách a v súlade s pravidlami WTO, a aby sa pritom prednostne zamerali na oblasti podporujúce udržateľný rast, riešenie nerovnosti a spravodlivú digitálnu a zelenú transformáciu, a to týmito spôsobmi:






  i) | komplexné recipročné odstránenie ciel a kvót, pričom sa bude venovať pozornosť citlivým výrobkom a zabezpečí sa, aby sa zníženia nekompenzovali zvýšením domácich daní a poplatkov z dovážaných výrobkov, a to aj na úrovni štátu; |
| --- | --- | --- |

13.

i)

komplexné recipročné odstránenie ciel a kvót, pričom sa bude venovať pozornosť citlivým výrobkom a zabezpečí sa, aby sa zníženia nekompenzovali zvýšením domácich daní a poplatkov z dovážaných výrobkov, a to aj na úrovni štátu;

| ii) | zrýchlené, transparentnejšie a menej zložité colné postupy, ako aj komplexný postup elektronického osvedčovania prostredníctvom jednotného kontaktného miesta a odstránenie neprimeraných zákazov dovozu; |
| --- | --- |

ii)

zrýchlené, transparentnejšie a menej zložité colné postupy, ako aj komplexný postup elektronického osvedčovania prostredníctvom jednotného kontaktného miesta a odstránenie neprimeraných zákazov dovozu;

| iii) | transparentné a zrýchlené postupy schvaľovania prístupu na trh, regionalizácie a auditu založené na vedecky odôvodnených sanitárnych a fytosanitárnych dovozných opatreniach, medzinárodných normách a podľa disciplín, ktoré presahujú rámec dohody WTO o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach; cieľom dohody by malo byť zabezpečiť, aby India zabezpečila spoluprácu v sanitárnej a fytosanitárnej oblasti a urýchlene schválila všetky existujúce a budúce žiadosti o prístup na trh vrátane tých, ktoré sa oneskorili v dôsledku skúšobných zásielok a otázok súvisiacich s certifikáciou; |
| --- | --- |

iii)

transparentné a zrýchlené postupy schvaľovania prístupu na trh, regionalizácie a auditu založené na vedecky odôvodnených sanitárnych a fytosanitárnych dovozných opatreniach, medzinárodných normách a podľa disciplín, ktoré presahujú rámec dohody WTO o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach; cieľom dohody by malo byť zabezpečiť, aby India zabezpečila spoluprácu v sanitárnej a fytosanitárnej oblasti a urýchlene schválila všetky existujúce a budúce žiadosti o prístup na trh vrátane tých, ktoré sa oneskorili v dôsledku skúšobných zásielok a otázok súvisiacich s certifikáciou;

| iv) | odstránenie rastúceho počtu technických prekážok obchodu vrátane preskúmania prekážok v oblasti IKT, zdravotníckych pomôcok, hračiek, alkoholických nápojov, leštených diamantov, poľnohospodárskych výrobkov, potravín a ocele; dohoda by sa mala snažiť o súlad s medzinárodnými normami Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO), Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) a Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU), ísť nad rámec dohody WTO o technických prekážkach obchodu, zabezpečiť, aby nedochádzalo k duplicite testovania a certifikácie, a zefektívniť licenčné systémy, príkazy na kontrolu kvality a klinické skúšania; |
| --- | --- |

iv)

odstránenie rastúceho počtu technických prekážok obchodu vrátane preskúmania prekážok v oblasti IKT, zdravotníckych pomôcok, hračiek, alkoholických nápojov, leštených diamantov, poľnohospodárskych výrobkov, potravín a ocele; dohoda by sa mala snažiť o súlad s medzinárodnými normami Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO), Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) a Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU), ísť nad rámec dohody WTO o technických prekážkach obchodu, zabezpečiť, aby nedochádzalo k duplicite testovania a certifikácie, a zefektívniť licenčné systémy, príkazy na kontrolu kvality a klinické skúšania;

| v) | komplexnou kapitolou o verejnom obstarávaní na všetkých úrovniach riadenia s cieľom presadzovať zásady transparentnosti a nediskriminácie vo verejnom obstarávaní prostredníctvom účinných opravných prostriedkov; v tejto súvislosti vyzýva Indiu, aby pristúpila k Dohode WTO o vládnom obstarávaní a zakázala diskriminačné postupy zamerané na nakupovanie domácich produktov, ako sú niektoré postupy súvisiace s iniciatívami „Make in India“ a „Atmanirbhar Bharat“ (sebestačná India), keďže ich cieľom je uprednostňovať domácu výrobu a odrádzať od dovozu a výrazne ovplyvňujú prístup spoločností z EÚ na trh; |
| --- | --- |

v)

komplexnou kapitolou o verejnom obstarávaní na všetkých úrovniach riadenia s cieľom presadzovať zásady transparentnosti a nediskriminácie vo verejnom obstarávaní prostredníctvom účinných opravných prostriedkov; v tejto súvislosti vyzýva Indiu, aby pristúpila k Dohode WTO o vládnom obstarávaní a zakázala diskriminačné postupy zamerané na nakupovanie domácich produktov, ako sú niektoré postupy súvisiace s iniciatívami „Make in India“ a „Atmanirbhar Bharat“ (sebestačná India), keďže ich cieľom je uprednostňovať domácu výrobu a odrádzať od dovozu a výrazne ovplyvňujú prístup spoločností z EÚ na trh;

| vi) | zabezpečenie rovnakých podmienok pri dotáciách a obchodných praktikách štátnych podnikov; |
| --- | --- |

vi)

zabezpečenie rovnakých podmienok pri dotáciách a obchodných praktikách štátnych podnikov;

| vii) | komplexnou kapitolou o ochrane práv duševného vlastníctva na vysokej úrovni, ktorá sa zameria okrem iného na ustanovenia o spolupráci a transfer technológií a ktorá by mala uľahčiť neobmedzený a rýchly postup podávania patentových prihlášok a rýchle a účinné presadzovanie noriem v oblasti práv duševného vlastníctva vrátane ochrany zemepisných označení; osobitná pozornosť by sa však mala venovať schopnosti Indie vyrábať cenovo dostupné generické lieky pre potreby vlastného zdravotníctva alebo na vývoz do iných rozvojových krajín v núdzi v súlade s vyhlásením z Dauhy k dohode TRIPS o verejnom zdraví; |
| --- | --- |

vii)

komplexnou kapitolou o ochrane práv duševného vlastníctva na vysokej úrovni, ktorá sa zameria okrem iného na ustanovenia o spolupráci a transfer technológií a ktorá by mala uľahčiť neobmedzený a rýchly postup podávania patentových prihlášok a rýchle a účinné presadzovanie noriem v oblasti práv duševného vlastníctva vrátane ochrany zemepisných označení; osobitná pozornosť by sa však mala venovať schopnosti Indie vyrábať cenovo dostupné generické lieky pre potreby vlastného zdravotníctva alebo na vývoz do iných rozvojových krajín v núdzi v súlade s vyhlásením z Dauhy k dohode TRIPS o verejnom zdraví;

| viii) | osobitnou kapitolou o MSP s cieľom zohľadniť osobitné potreby MSP a poskytnúť právnu istotu; zdôrazňuje potrebu regulačného prostredia priaznivého pre podnikanie MSP vrátane harmonizovaných a zjednodušených colných postupov a zníženia administratívnej a regulačnej záťaže s cieľom prekonať všetky colné a necolné prekážky brániace vstupu MSP na indický trh; zdôrazňuje potrebu uľahčiť výmenu informácií o prístupe na trh, obchodných predpisoch, obchodných postupoch a pravidlách pôvodu; |
| --- | --- |

viii)

osobitnou kapitolou o MSP s cieľom zohľadniť osobitné potreby MSP a poskytnúť právnu istotu; zdôrazňuje potrebu regulačného prostredia priaznivého pre podnikanie MSP vrátane harmonizovaných a zjednodušených colných postupov a zníženia administratívnej a regulačnej záťaže s cieľom prekonať všetky colné a necolné prekážky brániace vstupu MSP na indický trh; zdôrazňuje potrebu uľahčiť výmenu informácií o prístupe na trh, obchodných predpisoch, obchodných postupoch a pravidlách pôvodu;

| ix) | začlenenie ambicióznej kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji, ktorá zaručuje spoluprácu v oblasti obchodu a investícií založenú na hodnotách a podporuje najvyššie medzinárodné normy v oblasti pracovných práv vrátane zásadných opatrení na odstránenie detskej práce a nútenej práce, zabezpečuje ochranu životného prostredia a rodovú rovnosť a ktorá je inšpirovaná najnovšími a modernými dohodami EÚ o voľnom obchode; zdôrazňuje, že udržateľnosť sa musí v dohode prierezovo odzrkadľovať prostredníctvom vynútiteľných ustanovení, ktoré zohľadňujú preskúmanie obchodu a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

ix)

začlenenie ambicióznej kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji, ktorá zaručuje spoluprácu v oblasti obchodu a investícií založenú na hodnotách a podporuje najvyššie medzinárodné normy v oblasti pracovných práv vrátane zásadných opatrení na odstránenie detskej práce a nútenej práce, zabezpečuje ochranu životného prostredia a rodovú rovnosť a ktorá je inšpirovaná najnovšími a modernými dohodami EÚ o voľnom obchode; zdôrazňuje, že udržateľnosť sa musí v dohode prierezovo odzrkadľovať prostredníctvom vynútiteľných ustanovení, ktoré zohľadňujú preskúmanie obchodu a udržateľného rozvoja;

| x) | zavedenie moderných, harmonizovaných a recipročných pravidiel pôvodu priaznivých pre MSP v súlade s najmodernejšími a najkomplexnejšími dohodami EÚ o voľnom obchode; |
| --- | --- |

x)

zavedenie moderných, harmonizovaných a recipročných pravidiel pôvodu priaznivých pre MSP v súlade s najmodernejšími a najkomplexnejšími dohodami EÚ o voľnom obchode;

| xi) | začlenenie nedávno predloženého akčného plánu pre obehové hospodárstvo na zabezpečenie menšieho množstva odpadu a posilnenie postavenia spotrebiteľov, zabezpečenie toho, aby sa udržateľné výrobky stali normou, a vedenie celosvetového úsilia v oblasti obehového hospodárstva; |
| --- | --- |

xi)

začlenenie nedávno predloženého akčného plánu pre obehové hospodárstvo na zabezpečenie menšieho množstva odpadu a posilnenie postavenia spotrebiteľov, zabezpečenie toho, aby sa udržateľné výrobky stali normou, a vedenie celosvetového úsilia v oblasti obehového hospodárstva;

| xii) | zákaz neautomatických postupov udeľovania dovozných alebo vývozných licencií s výnimkou odôvodnených prípadov; |
| --- | --- |

xii)

zákaz neautomatických postupov udeľovania dovozných alebo vývozných licencií s výnimkou odôvodnených prípadov;

| xiii) | odstránenie všetkých diskriminačných a neprimeraných prekážok pre usadenie sa v sektore služieb aj vo výrobnom odvetví, ako aj pre poskytovanie cezhraničných služieb, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre poskytovateľov služieb z EÚ a Indie; |
| --- | --- |

xiii)

odstránenie všetkých diskriminačných a neprimeraných prekážok pre usadenie sa v sektore služieb aj vo výrobnom odvetví, ako aj pre poskytovanie cezhraničných služieb, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre poskytovateľov služieb z EÚ a Indie;

| xiv) | posilnené pravidlá digitálneho obchodu založené na normách EÚ a globálnych postupoch; domnieva sa najmä, že 5G sa nesmie zavádzať pomocou povinného prenosu technológií, ako je nútené zverejňovanie zdrojových kódov, algoritmov a šifrovacích kľúčov; |
| --- | --- |

xiv)

posilnené pravidlá digitálneho obchodu založené na normách EÚ a globálnych postupoch; domnieva sa najmä, že 5G sa nesmie zavádzať pomocou povinného prenosu technológií, ako je nútené zverejňovanie zdrojových kódov, algoritmov a šifrovacích kľúčov;

| xv) | potvrdenie práv a povinností oboch strán podľa dohôd WTO (antidumping, antisubvenčné a ochranné opatrenia), preskúmanie oblastí spoločného záujmu, ktoré presahujú tieto normy WTO, a začlenenie dočasného dvojstranného ochranného mechanizmu; |
| --- | --- |

xv)

potvrdenie práv a povinností oboch strán podľa dohôd WTO (antidumping, antisubvenčné a ochranné opatrenia), preskúmanie oblastí spoločného záujmu, ktoré presahujú tieto normy WTO, a začlenenie dočasného dvojstranného ochranného mechanizmu;

| xvi) | zaručením dobrej správy vecí verejných a právneho štátu a riešením prekážok, ktoré spôsobuje právna neistota; |
| --- | --- |

xvi)

zaručením dobrej správy vecí verejných a právneho štátu a riešením prekážok, ktoré spôsobuje právna neistota;

| 14. | pripomína, že MSP sú základom sociálno-ekonomického rozvoja Indie a predstavujú 45 % celkovej priemyselnej výroby krajiny; domnieva sa, že India a EÚ by sa mali aj ďalej snažiť zabezpečiť priaznivé a stabilné podnikateľské prostredie pre MSP, uľahčiť ich prístup na medzinárodné trhy a umožniť im v plnej miere využívať výhody obchodných príležitostí; v tejto súvislosti víta zriadenie poradenského centra pre MSP v oblasti duševného vlastníctva v Indii, ktoré poskytuje MSP podporu v prvej línii pri ochrane a presadzovaní ich práv duševného vlastníctva, a vyzýva Komisiu, aby nadviazala na túto iniciatívu s cieľom ďalej vytvárať digitálne platformy, ktoré by pomohli znížiť obchodné náklady a administratívnu záťaž a zároveň zvýšiť účasť MSP na medzinárodnom obchode; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada obe strany, aby na základe posúdenia zvážili poskytovanie interoperabilných tokov údajov medzi jurisdikciami Indie a EÚ v plnom súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov (8); nabáda Indiu, aby zosúladila svoj návrh nového zákona o ochrane údajov s najvyššími celosvetovo uznávanými normami v oblasti ochrany údajov a ochrany súkromia; vyzýva Indiu, aby sa pripojila k iniciatíve EÚ týkajúcej sa medzinárodných noriem ochrany údajov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva rokovací tím EÚ, ako aj inštitúcie a členské štáty EÚ, aby čo najlepšie využili záväzok Indie presadzovať multilateralizmus a medzinárodný obchodný poriadok založený na pravidlách, a vyzýva Indiu, aby zohrávala konštruktívnu úlohu pri zabezpečovaní zmysluplných výsledkov na nasledujúcej 12. a 13. ministerskej konferencii; víta návrh reformy orgánu WTO na urovnávanie sporov, ktorý spoločne sponzorovali EÚ a India, a vyzýva Indiu, aby sa pripojila k viacstrannej dočasnej dohode o rozhodcovskom konaní o odvolaní; oceňuje záväzok vedúcich predstaviteľov EÚ a Indie posilniť koordináciu v oblasti globálneho hospodárskeho riadenia, najmä v rámci WTO a skupiny G20; očakáva, že bude informovaný o výsledkoch dialógu vysokopostavených úradníkov medzi EÚ a Indiou, ktorého cieľom je prehĺbiť dvojstrannú spoluprácu v otázkach WTO pod záštitou dialógov na vysokej úrovni o obchode a investíciách; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že u investorov z EÚ pretrváva neistota, najmä v dôsledku rozhodnutia Indie jednostranne ukončiť všetky svoje dvojstranné investičné zmluvy v roku 2016; |
| --- | --- |

17.

| 18. | berie na vedomie pripravenosť oboch strán rokovať o samostatnej dohode o ochrane investícií, ktorou by sa zvýšila právna istota investorov na oboch stranách a ďalej posilnili bilaterálne obchodné vzťahy, čo by pritiahlo ďalšie investície z EÚ do Indie, a podporuje možnosť, aby obe strany vyčerpali domáce nápravné opatrenia; odporúča usilovať sa o dosiahnutie spoločných a vzájomne prospešných cieľov v týchto oblastiach s cieľom podporiť udržateľný hospodársky rast a inovácie; zdôrazňuje, že takáto dohoda by mala okrem iného obsahovať ochranu pred diskrimináciou na základe pôvodu, nezákonným vyvlastnením, odopieraním spravodlivosti, zásadnými porušeniami riadneho procesu, zjavnou svojvôľou, cielenou diskrimináciou na základe zjavne nesprávnych dôvodov a zneužívajúcim zaobchádzaním; navrhuje, aby sa pred ukončením rokovaní vykonalo komplexné posúdenie vplyvu; víta indické investície v Európe ako hnaciu silu hospodárskej dynamiky, vyššej konkurencieschopnosti a diverzifikovanej výroby; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opätovne potvrdzuje, že dohoda o ochrane investícií by mohla byť primeraným odrazovým mostíkom pre ďalšie posilnenie dvojstranných obchodných vzťahov; nabáda vyjednávačov, aby sa dohodli na založení mnohostranného investičného súdu a na osobitnom systéme investičných súdov medzi EÚ a Indiou ako dočasnom riešení s cieľom založiť mnohostranný investičný súd, ku ktorému by sa EÚ aj India mali pripojiť; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta záväzok vedúcich predstaviteľov uzavrieť samostatnú dohodu o zemepisných označeniach, či už formou samostatnej dohody, alebo dohody integrovanej do komplexnej obchodnej dohody; považuje takúto dohodu za prioritu poľnohospodárskeho a agropotravinárskeho odvetvia EÚ s cieľom chrániť zemepisné označenia EÚ, a vyzýva Komisiu, aby pracovala na vytvorení komplexného zoznamu zemepisných označení EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ presadzovala ľudské práva a právo na výživu ako ústrednú zásadu a prioritu potravinových systémov a ako základný nástroj na transformáciu potravinových systémov; vyzýva EÚ, aby vykonávala Deklaráciu OSN o právach roľníkov a iných ľudí pracujúcich vo vidieckych oblastiach a zabezpečila, aby najviac marginalizované osoby mali prístup k výživným potravinám; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že zatiaľ čo právny poriadok Indie umožňuje pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO) na účely ich spracovania na potraviny a krmivá, jej režim GMO je z hľadiska dôslednosti a prísnosti podobný režimu EÚ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že je dôležité rozhodne pokročiť v zákaze všetkých antibiotík a veterinárnych liekov, ktoré nie sú v súlade s potravinovými normami Codex Alimentarius; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že EÚ musí zabezpečiť, aby sa na základe dohody o spolupráci s Indiou zlepšila úroveň vzájomnej spolupráce a aby obe strany dodržiavali všetky hospodárske, sociálne, environmentálne, zdravotné, bezpečnostné a kvalitatívne normy EÚ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o možnom hospodárskom vplyve tejto dohody, pretože poľnohospodárska a živočíšna výroba v Indii nepodlieha predpisom EÚ, ktoré zvyšujú výrobné náklady v Európe, čo môže viesť k nespravodlivej hospodárskej súťaži, ako to je už v prípade iných dohôd s tretími krajinami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že text dohody, tak ako v prípade predchádzajúcich dohôd o voľnom obchode EÚ, poskytne ochranu spoločného vnútorného trhu EÚ tým, že zabráni:






  i) | dovozu nepovolených GMO v potravinách, krmivách a semenách; |
| --- | --- | --- |

26.

i)

dovozu nepovolených GMO v potravinách, krmivách a semenách;

| ii) | dovozu poľnohospodárskych výrobkov a potravín s vyššími hladinami rezíduí pesticídov, ako sa povoľuje v právnych predpisoch EÚ, a to systematickým uplatňovaním pravidiel EÚ o maximálnych limitoch rezíduí; |
| --- | --- |

ii)

dovozu poľnohospodárskych výrobkov a potravín s vyššími hladinami rezíduí pesticídov, ako sa povoľuje v právnych predpisoch EÚ, a to systematickým uplatňovaním pravidiel EÚ o maximálnych limitoch rezíduí;

| iii) | dovozu poľnohospodárskych výrobkov a potravín vyrobených s použitím hormonálnych prípravkov, ktoré sú v EÚ zakázané; |
| --- | --- |

iii)

dovozu poľnohospodárskych výrobkov a potravín vyrobených s použitím hormonálnych prípravkov, ktoré sú v EÚ zakázané;

| iv) | zavedeniu kmeňov mikróbov rezistentných voči antimikrobiálnym látkam. |
| --- | --- |

iv)

zavedeniu kmeňov mikróbov rezistentných voči antimikrobiálnym látkam.

| 27. | pripomína, že 14. decembra 2021 bola India pred WTO odsúdená za veľmi vysoké dotácie udeľované na výrobu a vývoz cukru; požaduje preto pozastavenie kvóty CXL na indický cukor vo výške 10 000 ton, keďže sa neplánuje revízia dotácií nezlučiteľných s WTO; žiada, aby sa v nadchádzajúcich obchodných rokovaniach medzi EÚ a Indiou zabezpečilo zrušenie dotácií na cukor, ktoré nie sú v súlade s pravidlami WTO; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta zriadenie dvoch spoločných pracovných skupín, ktorými sa má posilniť regulačná spolupráca v oblasti tovaru a služieb vrátane ekologických a digitálnych technológií a odolných dodávateľských reťazcov prostredníctvom konzultácie so zástupcami rôznych zainteresovaných strán na rovnocennom základe; zdôrazňuje kľúčovú úlohu dialógov na vysokej úrovni o obchode a investíciách pri zabezpečovaní celkového významného pokroku, okrem iného v prípade dlhodobých problémov s prístupom na trh; očakáva, že bude urýchlene a pravidelne informovaný o výsledkoch týchto dialógov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva vyjednávačov, aby sa prioritne dohodli na vytvorení platformy pre dvojstranné ex ante a ex post konzultácie medzi EÚ a Indiou, ktorá by uľahčila diskusie a konzultácie pred prijatím akýchkoľvek nových opatrení alebo dotácií, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť obchod alebo investície; domnieva sa, že takáto platforma by mala uľahčiť dialóg so zástupcami širokej škály zainteresovaných strán vrátane sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti; zastáva názor, že podnikateľské a priemyselné združenia by mali mať možnosť upozorniť sekretariát tejto platformy na akékoľvek nové obchodné alebo investičné prekážky; domnieva sa, že platforma by sa prípadne mala stať neoddeliteľnou súčasťou rámca riadenia budúcej obchodnej dohody; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že rámec riadenia prípadnej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou by mal zahŕňať spoločný výbor, ktorý by zabezpečoval spoločné monitorovanie, štruktúrovaný dialóg a dohľad zo strany Európskeho parlamentu a oboch komôr indického parlamentu; zdôrazňuje, že zapojenie občianskej spoločnosti do monitorovania vykonávania dohody má zásadný význam, a vyzýva na urýchlené zriadenie domácich poradných skupín po nadobudnutí platnosti dohody a na vyvážené zastúpenie podnikateľských organizácií, odborov a občianskej spoločnosti vrátane nezávislých organizácií z oblasti práce a životného prostredia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vláde a parlamentu Indie. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 337, 20.9.2018, s. 48.

(3)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 117.

(4)  Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 109.

(5)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(6)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Spoločné európske opatrenia v oblasti starostlivosti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 smerom k spoločným európskym opatreniam v oblasti starostlivosti (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na ciele stanovené v článku 3 Zmluvy o EÚ, najmä na boj proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, podporu sociálnej spravodlivosti, rovnosť medzi ženami a mužmi, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv dieťaťa, ako aj na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele stanovené v článku 3 Zmluvy o EÚ, najmä na boj proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, podporu sociálnej spravodlivosti, rovnosť medzi ženami a mužmi, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv dieťaťa, ako aj na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť,

| — | so zreteľom na článok 8 o uplatňovaní rodového hľadiska, ktorý zakotvuje cieľ EÚ odstrániť nerovnosti a podporovať rovnosť žien a mužov, a na horizontálnu sociálnu doložku v článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 8 o uplatňovaní rodového hľadiska, ktorý zakotvuje cieľ EÚ odstrániť nerovnosti a podporovať rovnosť žien a mužov, a na horizontálnu sociálnu doložku v článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na ciele sociálnej politiky stanovené v článkoch 151 a 153 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele sociálnej politiky stanovené v článkoch 151 a 153 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na revidovanú Európsku sociálnu chartu, najmä na jej článok 15 o práve osôb so zdravotným postihnutím na nezávislosť, sociálnu integráciu a účasť a článok 23 o práve starších osôb na sociálnu ochranu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Európsku sociálnu chartu, najmä na jej článok 15 o práve osôb so zdravotným postihnutím na nezávislosť, sociálnu integráciu a účasť a článok 23 o práve starších osôb na sociálnu ochranu,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej článok 25 o práve starších osôb viesť nezávislý a dôstojný život a článok 26 o integrácii osôb so zdravotným postihnutím, a na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ako sa uvádza v článku 6 Zmluvy o EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej článok 25 o práve starších osôb viesť nezávislý a dôstojný život a článok 26 o integrácii osôb so zdravotným postihnutím, a na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ako sa uvádza v článku 6 Zmluvy o EÚ,

| — | so zreteľom na zásady Európskeho piliera sociálnych práv (EPSR), najmä na zásadu 17 o začlenení osôb so zdravotným postihnutím a zásadu 18 o práve na dlhodobú starostlivosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zásady Európskeho piliera sociálnych práv (EPSR), najmä na zásadu 17 o začlenení osôb so zdravotným postihnutím a zásadu 18 o práve na dlhodobú starostlivosť,

| — | so zreteľom na Desaťročie zdravého starnutia OSN na obdobie 2021 – 2030 a rámec WHO pre krajiny na dosiahnutie integrovanej kontinuálnej dlhodobej starostlivosti (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Desaťročie zdravého starnutia OSN na obdobie 2021 – 2030 a rámec WHO pre krajiny na dosiahnutie integrovanej kontinuálnej dlhodobej starostlivosti (1),

| — | so zreteľom na akčný plán EPSP a jeho hlavné ciele do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EPSP a jeho hlavné ciele do roku 2030,

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä na ciele č. 3 „Kvalita zdravia a života“, č. 5 „Rodová rovnosť“, č. 8 „Dôstojná práca a hospodársky rast“ a č. 10 „Zníženie nerovností“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä na ciele č. 3 „Kvalita zdravia a života“, č. 5 „Rodová rovnosť“, č. 8 „Dôstojná práca a hospodársky rast“ a č. 10 „Zníženie nerovností“,

| — | so zreteľom na tematickú správu nezávislej odborníčky OSN pre uplatňovanie všetkých ľudských práv staršími osobami z 22. júla 2020 o vplyve ochorenia COVID-19 na uplatňovanie všetkých ľudských práv staršími osobami (A/75/2020) (2) a jej vyhlásenie o autonómii a starostlivosti o staršie osoby na 30. zasadnutí Rady OSN pre ľudské práva (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tematickú správu nezávislej odborníčky OSN pre uplatňovanie všetkých ľudských práv staršími osobami z 22. júla 2020 o vplyve ochorenia COVID-19 na uplatňovanie všetkých ľudských práv staršími osobami (A/75/2020) (2) a jej vyhlásenie o autonómii a starostlivosti o staršie osoby na 30. zasadnutí Rady OSN pre ľudské práva (3),

| — | so zreteľom na dohovory a odporúčania Medzinárodnej organizácie práce (MOP), a najmä dohovor č. 149 o zamestnaní a o podmienkach práce a života ošetrujúceho personálu z roku 1977 a jeho sprievodné odporúčanie č. 157, dohovor č. 183 o zamestnávaní žien pred pôrodom a po pôrode z roku 2000 a jeho sprievodné odporúčanie č. 191, dohovor č. 189 o domácich pracovníkoch z roku 2011 a jeho sprievodné odporúčanie č. 201, dohovor č. 190 o násilí a obťažovaní z roku 2019 a jeho sprievodné odporúčanie č. 206 a odporúčanie č. 202 o vnútroštátnych minimách sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovory a odporúčania Medzinárodnej organizácie práce (MOP), a najmä dohovor č. 149 o zamestnaní a o podmienkach práce a života ošetrujúceho personálu z roku 1977 a jeho sprievodné odporúčanie č. 157, dohovor č. 183 o zamestnávaní žien pred pôrodom a po pôrode z roku 2000 a jeho sprievodné odporúčanie č. 191, dohovor č. 189 o domácich pracovníkoch z roku 2011 a jeho sprievodné odporúčanie č. 201, dohovor č. 190 o násilí a obťažovaní z roku 2019 a jeho sprievodné odporúčanie č. 206 a odporúčanie č. 202 o vnútroštátnych minimách sociálnej ochrany,

| — | so zreteľom na správu MOP z 19. decembra 2019 s názvom Vplyv plnenia cieľov udržateľného rozvoja na tvorbu pracovných miest v oblasti starostlivosti o deti v ranom detstve, vzdelávania, zdravia a dlhodobej starostlivosti v 45 krajinách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu MOP z 19. decembra 2019 s názvom Vplyv plnenia cieľov udržateľného rozvoja na tvorbu pracovných miest v oblasti starostlivosti o deti v ranom detstve, vzdelávania, zdravia a dlhodobej starostlivosti v 45 krajinách,

| — | so zreteľom na uznesenie MOP týkajúce sa celosvetovej výzvy na prijatie opatrení zameraných na človeka z krízy spôsobenej ochorením COVID-19, ktoré sú inkluzívne, udržateľné a odolné, ktoré bolo prijaté na 109. zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce v júni 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie MOP týkajúce sa celosvetovej výzvy na prijatie opatrení zameraných na človeka z krízy spôsobenej ochorením COVID-19, ktoré sú inkluzívne, udržateľné a odolné, ktoré bolo prijaté na 109. zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce v júni 2021,

| — | so zreteľom na správu MOP zo 7. marca 2022 s názvom Starostlivosť v práci: Investovanie do dovolenky na starostlivosť a služieb pre rodovo rovnejší svet práce, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu MOP zo 7. marca 2022 s názvom Starostlivosť v práci: Investovanie do dovolenky na starostlivosť a služieb pre rodovo rovnejší svet práce,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa,

| — | so zreteľom na politické usmernenia predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické usmernenia predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej,

| — | so zreteľom na pracovný program Komisie na rok 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný program Komisie na rok 2022,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia na poskytovanie pomoci na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou ochorenia COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia na poskytovanie pomoci na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou ochorenia COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU) (6),

| — | so zreteľom na nariadenie (EÚ) 2021/522, ktorým sa zriaďuje akčný program Únie v oblasti zdravia („program EU4Health“) na obdobie rokov 2021 – 2027 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (EÚ) 2021/522, ktorým sa zriaďuje akčný program Únie v oblasti zdravia („program EU4Health“) na obdobie rokov 2021 – 2027 (7),

| — | so zreteľom na spoločnú iniciatívu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Európskej komisie s názvom Stav zdravia v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú iniciatívu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Európskej komisie s názvom Stav zdravia v EÚ,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ (8),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (9),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (10),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/431 z 9. marca 2022, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/431 z 9. marca 2022, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci (11),

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti (12),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. apríla 2017 s názvom Iniciatíva na podporu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pracujúcich rodičov a opatrovateľov (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. apríla 2017 s názvom Iniciatíva na podporu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pracujúcich rodičov a opatrovateľov (COM(2017)0252),

| — | so zreteľom na akčný plán Komisie na oživenie sociálneho hospodárstva a vytvárania pracovných miest z 9. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán Komisie na oživenie sociálneho hospodárstva a vytvárania pracovných miest z 9. decembra 2021,

| — | so zreteľom na zelenú knihu Komisie o starnutí z 27. januára 2021 (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zelenú knihu Komisie o starnutí z 27. januára 2021 (COM(2021)0050),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z roku 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z roku 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti,

| — | so zreteľom na ministerské vyhlásenie prijaté na štvrtej ministerskej konferencii Európskej hospodárskej komisie OSN o starnutí v Lisabone 22. septembra 2017 s názvom Udržateľná spoločnosť pre všetky vekové kategórie: využitie potenciálu na dlhší život, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ministerské vyhlásenie prijaté na štvrtej ministerskej konferencii Európskej hospodárskej komisie OSN o starnutí v Lisabone 22. septembra 2017 s názvom Udržateľná spoločnosť pre všetky vekové kategórie: využitie potenciálu na dlhší život,

| — | so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady zo 4. marca 2021, ktorou sa posilňuje uplatňovanie zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty prostredníctvom transparentnosti odmeňovania a mechanizmov presadzovania (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady zo 4. marca 2021, ktorou sa posilňuje uplatňovanie zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty prostredníctvom transparentnosti odmeňovania a mechanizmov presadzovania (COM(2021)0093),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 28. októbra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 28. októbra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (COM(2020)0682),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) SOC/687-EESC-2021 z 19. januára 2022 s názvom „Na ceste k novému modelu starostlivosti o starších ľudí: poučenie z pandémie ochorenia COVID-19“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) SOC/687-EESC-2021 z 19. januára 2022 s názvom „Na ceste k novému modelu starostlivosti o starších ľudí: poučenie z pandémie ochorenia COVID-19“,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) (SOC/535-EESC-2016) z 21. septembra 2012 s názvom Práva opatrovateľov bývajúcich v domácnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) (SOC/535-EESC-2016) z 21. septembra 2012 s názvom Práva opatrovateľov bývajúcich v domácnosti,

| — | so zreteľom na správu o dlhodobej starostlivosti za rok 2021, ktorú vypracovali Výbor pre sociálnu ochranu (SPC) a Európska komisia (GR EMPL) s názvom Trendy, výzvy a príležitosti v starnúcej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o dlhodobej starostlivosti za rok 2021, ktorú vypracovali Výbor pre sociálnu ochranu (SPC) a Európska komisia (GR EMPL) s názvom Trendy, výzvy a príležitosti v starnúcej spoločnosti,

| — | so zreteľom na stanovisko skupiny expertov z 23. júna 2021 o účinných spôsoboch investovania do zdravia s názvom Podpora duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko skupiny expertov z 23. júna 2021 o účinných spôsoboch investovania do zdravia s názvom Podpora duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov,

| — | so zreteľom na závery Rady EPSCO zo 14. júna 2021 o sociálno-ekonomickom vplyve ochorenia COVID-19 na rodovú rovnosť (ST/8884-21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EPSCO zo 14. júna 2021 o sociálno-ekonomickom vplyve ochorenia COVID-19 na rodovú rovnosť (ST/8884-21),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2018 o službách starostlivosti v EÚ na zlepšenie rodovej rovnosti (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2018 o službách starostlivosti v EÚ na zlepšenie rodovej rovnosti (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o stratégii EÚ pre rodovú rovnosť (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o stratégii EÚ pre rodovú rovnosť (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť III (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť III (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prístupe k dôstojnému a cenovo dostupnému bývaniu pre všetkých (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prístupe k dôstojnému a cenovo dostupnému bývaniu pre všetkých (17),

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 22. mája 2019 o vysokokvalitných systémoch vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 22. mája 2019 o vysokokvalitných systémoch vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (18),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o právach detí vzhľadom na stratégiu EÚ v oblasti práv dieťaťa (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o právach detí vzhľadom na stratégiu EÚ v oblasti práv dieťaťa (19),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (20),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2022 s názvom Posilnenie Európy v boji proti rakovine – smerom ku komplexnej a koordinovanej stratégii (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2022 s názvom Posilnenie Európy v boji proti rakovine – smerom ku komplexnej a koordinovanej stratégii (21),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (22),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 s názvom Starý kontinent starne – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 s názvom Starý kontinent starne – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (23),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. júna 2020 o európskej stratégii pre oblasť zdravotného postihnutia na obdobie po roku 2020 (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. júna 2020 o európskej stratégii pre oblasť zdravotného postihnutia na obdobie po roku 2020 (24),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2018 o situácii žien so zdravotným postihnutím (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2018 o situácii žien so zdravotným postihnutím (25),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. júna 2021 s názvom Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci v meniacom sa svete práce (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. júna 2021 s názvom Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci v meniacom sa svete práce (COM(2021)0323),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o novom strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci po roku 2020 (vrátane lepšej ochrany pracovníkov pred vystavením škodlivým látkam, stresu v práci a zraneniam spôsobeným opakujúcimi sa pohybmi) (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o novom strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci po roku 2020 (vrátane lepšej ochrany pracovníkov pred vystavením škodlivým látkam, stresu v práci a zraneniam spôsobeným opakujúcimi sa pohybmi) (26),

| — | so zreteľom na správu ETUI/EPSU o transparentnosti odmeňovania a úlohe rodovo neutrálneho hodnotenia a klasifikácie pracovných miest vo verejných službách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ETUI/EPSU o transparentnosti odmeňovania a úlohe rodovo neutrálneho hodnotenia a klasifikácie pracovných miest vo verejných službách,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane (27), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane (27),

| — | so zreteľom na činnosti orgánu ELA a najmä na jeho spoluprácu s členskými štátmi v boji proti nelegálnej práci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na činnosti orgánu ELA a najmä na jeho spoluprácu s členskými štátmi v boji proti nelegálnej práci,

| — | so zreteľom na index rodovej rovnosti Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) za rok 2021 a jeho tematické zameranie na zdravie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na index rodovej rovnosti Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) za rok 2021 a jeho tematické zameranie na zdravie,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0189/2022),

| A. | keďže sociálne práva sú súčasťou ľudských práv a ústavných práv, práva žien sú základnými ľudskými právami a keďže Benátska komisia Rady Európy, ESĽP a charta zdôrazňujú, že ľudské práva sú súčasťou právneho štátu; keďže v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP) sa stanovujú konkrétne iniciatívy na vykonávanie zásad, ktoré sú nevyhnutné na vybudovanie silnejšej sociálnej Európy pre spravodlivé transformácie a obnovu, ako je rodová rovnosť, rovnaké príležitosti, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, starostlivosť o deti a podpora detí, začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a dlhodobá starostlivosť; keďže rozšírenie a posilnenie hodnoty a práv pracovníkov v oblasti starostlivosti bude predpokladom pre realizáciu týchto iniciatív vrátane tých, ktoré sa konkrétne týkajú zásad 17 a 18; keďže európsky semester a sociálna hodnotiaca tabuľka by sa mali využiť na posilnenie spravodlivejšej, rovnejšej, udržateľnejšej a odolnejšej spoločnosti; keďže požívanie najvyššej dosiahnuteľnej úrovne zdravia je základným právom a vysoká úroveň ochrany zdravia sa má zabezpečiť a uplatňovať prostredníctvom všetkých politík a činností Únie; keďže prístup ku kvalitným verejným službám je rozhodujúcim faktorom kvality života ako súčasť stratégie v oblasti starostlivosti a zvýšených investícií do tohto odvetvia; |
| --- | --- |

A.

keďže sociálne práva sú súčasťou ľudských práv a ústavných práv, práva žien sú základnými ľudskými právami a keďže Benátska komisia Rady Európy, ESĽP a charta zdôrazňujú, že ľudské práva sú súčasťou právneho štátu; keďže v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP) sa stanovujú konkrétne iniciatívy na vykonávanie zásad, ktoré sú nevyhnutné na vybudovanie silnejšej sociálnej Európy pre spravodlivé transformácie a obnovu, ako je rodová rovnosť, rovnaké príležitosti, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, starostlivosť o deti a podpora detí, začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a dlhodobá starostlivosť; keďže rozšírenie a posilnenie hodnoty a práv pracovníkov v oblasti starostlivosti bude predpokladom pre realizáciu týchto iniciatív vrátane tých, ktoré sa konkrétne týkajú zásad 17 a 18; keďže európsky semester a sociálna hodnotiaca tabuľka by sa mali využiť na posilnenie spravodlivejšej, rovnejšej, udržateľnejšej a odolnejšej spoločnosti; keďže požívanie najvyššej dosiahnuteľnej úrovne zdravia je základným právom a vysoká úroveň ochrany zdravia sa má zabezpečiť a uplatňovať prostredníctvom všetkých politík a činností Únie; keďže prístup ku kvalitným verejným službám je rozhodujúcim faktorom kvality života ako súčasť stratégie v oblasti starostlivosti a zvýšených investícií do tohto odvetvia;

| B. | keďže deti predstavujú 18,3 % obyvateľstva EÚ (28); keďže v roku 2020 bolo v EÚ 47,5 % domácností, ktoré mali aspoň jedno dieťa, a 14 % domácností tvorili deti a osamelý rodič (29), pričom väčšinu z nich tvorili ženy; |
| --- | --- |

B.

keďže deti predstavujú 18,3 % obyvateľstva EÚ (28); keďže v roku 2020 bolo v EÚ 47,5 % domácností, ktoré mali aspoň jedno dieťa, a 14 % domácností tvorili deti a osamelý rodič (29), pričom väčšinu z nich tvorili ženy;

| C. | keďže veľkú väčšinu formálnych aj neformálnych, platených aj neplatených opatrovateľov a poskytovateľov starostlivosti tvoria ženy; keďže opatrovateľské povinnosti v domácnosti ovplyvňujú schopnosť, trvanie a druh platenej práce, ktorú môžu ženy vykonávať počas celého pracovného života, a tým ovplyvňujú ich účasť na spoločenskom, hospodárskom, kultúrnom a politickom živote; keďže stereotypy o tom, že ženy sú lepšie opatrovateľky, a vnímanie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti ako „ženskej práce“ posilňujú model „muž živiteľ – žena opatrovateľka“, ktorý naďalej ovplyvňuje prístup k sociálnym právam, a tým aj ekonomickú nezávislosť žien a prispieva k podhodnoteniu a ekonomickej neviditeľnosti starostlivosti, najmä prínosu rodinných opatrovateľov, ako aj k podhodnoteniu opatrovateľov v súkromných a verejných inštitúciách; |
| --- | --- |

C.

keďže veľkú väčšinu formálnych aj neformálnych, platených aj neplatených opatrovateľov a poskytovateľov starostlivosti tvoria ženy; keďže opatrovateľské povinnosti v domácnosti ovplyvňujú schopnosť, trvanie a druh platenej práce, ktorú môžu ženy vykonávať počas celého pracovného života, a tým ovplyvňujú ich účasť na spoločenskom, hospodárskom, kultúrnom a politickom živote; keďže stereotypy o tom, že ženy sú lepšie opatrovateľky, a vnímanie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti ako „ženskej práce“ posilňujú model „muž živiteľ – žena opatrovateľka“, ktorý naďalej ovplyvňuje prístup k sociálnym právam, a tým aj ekonomickú nezávislosť žien a prispieva k podhodnoteniu a ekonomickej neviditeľnosti starostlivosti, najmä prínosu rodinných opatrovateľov, ako aj k podhodnoteniu opatrovateľov v súkromných a verejných inštitúciách;

| D. | keďže 80 % všetkej dlhodobej starostlivosti v Európe poskytujú neformálni opatrovatelia (30), v prevažnej miere ženy, pozbavené spravodlivých pracovných podmienok, väčšinou neplatené a/alebo bez primeranej sociálnej podpory, v dôsledku čoho je starostlivosť do veľkej miery rodovou otázkou; keďže poskytovanie neformálnej starostlivosti je spojené s nedostatkom práv, ako je nemocenská dovolenka a dovolenka za kalendárny rok, ako aj materská, otcovská a rodičovská dovolenka, so znížením miery zamestnanosti, zvýšením miery chudoby a sociálneho vylúčenia, zhoršením duševného zdravia a zvýšením pocitu sociálnej izolácie a osamelosti, čo má negatívny vplyv na ich fyzické a duševné zdravie, pohodu a sociálne začlenenie; keďže príspevok žien k neplatenej opatrovateľskej práci predstavuje podľa odhadov 11 biliónov USD (31) a čo predstavuje 9 % celosvetového HDP (32); |
| --- | --- |

D.

keďže 80 % všetkej dlhodobej starostlivosti v Európe poskytujú neformálni opatrovatelia (30), v prevažnej miere ženy, pozbavené spravodlivých pracovných podmienok, väčšinou neplatené a/alebo bez primeranej sociálnej podpory, v dôsledku čoho je starostlivosť do veľkej miery rodovou otázkou; keďže poskytovanie neformálnej starostlivosti je spojené s nedostatkom práv, ako je nemocenská dovolenka a dovolenka za kalendárny rok, ako aj materská, otcovská a rodičovská dovolenka, so znížením miery zamestnanosti, zvýšením miery chudoby a sociálneho vylúčenia, zhoršením duševného zdravia a zvýšením pocitu sociálnej izolácie a osamelosti, čo má negatívny vplyv na ich fyzické a duševné zdravie, pohodu a sociálne začlenenie; keďže príspevok žien k neplatenej opatrovateľskej práci predstavuje podľa odhadov 11 biliónov USD (31) a čo predstavuje 9 % celosvetového HDP (32);

| E. | keďže 15,4 % mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), je v tejto situácii preto, lebo sa starajú o deti alebo nespôsobilé dospelé osoby alebo majú iné rodinné povinnosti; keďže 88 % NEET tvoria ženy (33); |
| --- | --- |

E.

keďže 15,4 % mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), je v tejto situácii preto, lebo sa starajú o deti alebo nespôsobilé dospelé osoby alebo majú iné rodinné povinnosti; keďže 88 % NEET tvoria ženy (33);

| F. | keďže je potrebné uznať, že všetci ľudia sú v rôznej miere závislí od starostlivosti, okrem iného v závislosti od veku, sociálno-ekonomického postavenia, fyzického vybavenia a osobného zázemia od detstva až po starobu; keďže starostlivosť by sa mala odlišovať od podpory osôb so zdravotným postihnutím alebo zdravotnými problémami; keďže spoločenská a ekonomická hodnota platenej aj neplatenej práce v oblasti starostlivosti nie je docenená a uznaná a je potrebné ju prehodnotiť a zaradiť do centra hospodárskych politík; keďže by sa mali urýchlene riešiť sociálne, rodové a ekonomické dôsledky osôb s opatrovateľskými povinnosťami, najmä vzhľadom na demografické zmeny; |
| --- | --- |

F.

keďže je potrebné uznať, že všetci ľudia sú v rôznej miere závislí od starostlivosti, okrem iného v závislosti od veku, sociálno-ekonomického postavenia, fyzického vybavenia a osobného zázemia od detstva až po starobu; keďže starostlivosť by sa mala odlišovať od podpory osôb so zdravotným postihnutím alebo zdravotnými problémami; keďže spoločenská a ekonomická hodnota platenej aj neplatenej práce v oblasti starostlivosti nie je docenená a uznaná a je potrebné ju prehodnotiť a zaradiť do centra hospodárskych politík; keďže by sa mali urýchlene riešiť sociálne, rodové a ekonomické dôsledky osôb s opatrovateľskými povinnosťami, najmä vzhľadom na demografické zmeny;

| G. | keďže všetky členské štáty a EÚ sú viazané Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vrátane jeho článku 19 o prijatí účinných a vhodných opatrení, ktoré zaručia rovnaké právo všetkých osôb so zdravotným postihnutím na nezávislý život, účasť a začlenenie do spoločnosti; keďže rovnaký a účinný prístup k cenovo dostupnej kvalitnej starostlivosti a podporným službám je základným predpokladom nezávislého života osôb so zdravotným postihnutím, ich účasti na živote spoločenstva a sociálneho začlenenia; |
| --- | --- |

G.

keďže všetky členské štáty a EÚ sú viazané Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vrátane jeho článku 19 o prijatí účinných a vhodných opatrení, ktoré zaručia rovnaké právo všetkých osôb so zdravotným postihnutím na nezávislý život, účasť a začlenenie do spoločnosti; keďže rovnaký a účinný prístup k cenovo dostupnej kvalitnej starostlivosti a podporným službám je základným predpokladom nezávislého života osôb so zdravotným postihnutím, ich účasti na živote spoločenstva a sociálneho začlenenia;

| H. | keďže starostlivosť zahŕňa všetky služby podporujúce samostatnosť a nezávislosť osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, ako aj fyzické, psychologické, emocionálne, sociálne, osobné a domáce potreby jednotlivcov a skupín v zraniteľných situáciách; keďže starostlivosť by sa mala uznať za právo so zaručením rovnakého uplatňovania práv, dôstojnosti, samostatnosti, začlenenia a blahobytu ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť; keďže Európska únia môže dopĺňať a podporovať opatrenia členských štátov pri zlepšovaní služieb starostlivosti pre osoby, ktoré starostlivosť prijímajú, a pre osoby, ktoré starostlivosť poskytujú; |
| --- | --- |

H.

keďže starostlivosť zahŕňa všetky služby podporujúce samostatnosť a nezávislosť osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, ako aj fyzické, psychologické, emocionálne, sociálne, osobné a domáce potreby jednotlivcov a skupín v zraniteľných situáciách; keďže starostlivosť by sa mala uznať za právo so zaručením rovnakého uplatňovania práv, dôstojnosti, samostatnosti, začlenenia a blahobytu ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť; keďže Európska únia môže dopĺňať a podporovať opatrenia členských štátov pri zlepšovaní služieb starostlivosti pre osoby, ktoré starostlivosť prijímajú, a pre osoby, ktoré starostlivosť poskytujú;

| I. | keďže opatrovateľská práca sú rôzne služby poskytované jednotlivcami, rodinami, komunitami, platenými poskytovateľmi služieb, verejnými organizáciami a štátnymi inštitúciami v rôznych typoch prostredí od inštitúcií až po súkromné domácnosti; |
| --- | --- |

I.

keďže opatrovateľská práca sú rôzne služby poskytované jednotlivcami, rodinami, komunitami, platenými poskytovateľmi služieb, verejnými organizáciami a štátnymi inštitúciami v rôznych typoch prostredí od inštitúcií až po súkromné domácnosti;

| J. | keďže Komisia vymedzuje osobné služby a služby pre domácnosť ako „širokú škálu činností, ktoré prispievajú k blahobytu rodín a jednotlivcov v domácnosti, vrátane starostlivosti o deti, dlhodobej starostlivosti o starších a osoby so zdravotným postihnutím, upratovania, doučovania, opráv v domácnosti, záhradníckych prác, podpory IKT“; keďže osobné služby a služby pre domácnosť zahŕňajú služby starostlivosti a služby, ktoré nie sú starostlivosťou, priame a nepriame služby; keďže na globálnej úrovni sa osobné služby a služby pre domácnosť zvyčajne označujú pojmom práca v domácnosti; keďže začlenenie pracovníkov v domácnosti medzi opatrovateľskú pracovnú silu preto uznáva, že poskytovanie starostlivosti zahŕňa nielen osobnú starostlivosť, ale aj nepríbuzenskú nepriamu starostlivosť, ktorá poskytuje potrebné predpoklady na poskytovanie osobnej starostlivosti; keďže v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť sa opatrovateľské a neopatrovateľské činnosti výrazne prelínajú a veľká časť pracovníkov vykonáva obe činnosti, a teda patria k pracovníkom v oblasti starostlivosti; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia vymedzuje osobné služby a služby pre domácnosť ako „širokú škálu činností, ktoré prispievajú k blahobytu rodín a jednotlivcov v domácnosti, vrátane starostlivosti o deti, dlhodobej starostlivosti o starších a osoby so zdravotným postihnutím, upratovania, doučovania, opráv v domácnosti, záhradníckych prác, podpory IKT“; keďže osobné služby a služby pre domácnosť zahŕňajú služby starostlivosti a služby, ktoré nie sú starostlivosťou, priame a nepriame služby; keďže na globálnej úrovni sa osobné služby a služby pre domácnosť zvyčajne označujú pojmom práca v domácnosti; keďže začlenenie pracovníkov v domácnosti medzi opatrovateľskú pracovnú silu preto uznáva, že poskytovanie starostlivosti zahŕňa nielen osobnú starostlivosť, ale aj nepríbuzenskú nepriamu starostlivosť, ktorá poskytuje potrebné predpoklady na poskytovanie osobnej starostlivosti; keďže v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť sa opatrovateľské a neopatrovateľské činnosti výrazne prelínajú a veľká časť pracovníkov vykonáva obe činnosti, a teda patria k pracovníkom v oblasti starostlivosti;

| K. | keďže prístup ku kvalitnej starostlivosti a vytvorenie prostredia priaznivého pre starších ľudí sú základom dlhšieho, zdravého a aktívneho života; keďže sa predpokladá, že počet osôb v EÚ, ktoré potrebujú dlhodobú starostlivosť, sa zvýši z 30,8 milióna v roku 2019 na 38,1 milióna v roku 2050 (34); keďže viaceré členské štáty už čelia nedostatku pracovných síl v odvetví dlhodobej starostlivosti, ktorý sa môže len prehĺbiť, keďže dopyt po dlhodobej starostlivosti sa zvyšuje, a keďže si to vyžaduje investície do pracovnej sily a jej dôstojného zamestnávania a pracovných podmienok; |
| --- | --- |

K.

keďže prístup ku kvalitnej starostlivosti a vytvorenie prostredia priaznivého pre starších ľudí sú základom dlhšieho, zdravého a aktívneho života; keďže sa predpokladá, že počet osôb v EÚ, ktoré potrebujú dlhodobú starostlivosť, sa zvýši z 30,8 milióna v roku 2019 na 38,1 milióna v roku 2050 (34); keďže viaceré členské štáty už čelia nedostatku pracovných síl v odvetví dlhodobej starostlivosti, ktorý sa môže len prehĺbiť, keďže dopyt po dlhodobej starostlivosti sa zvyšuje, a keďže si to vyžaduje investície do pracovnej sily a jej dôstojného zamestnávania a pracovných podmienok;

| L. | keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila kľúčovú úlohu, ktorú v našich spoločnostiach zohrávajú pracovníci v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť, a ukázala naliehavú potrebu zabezpečiť plné uznanie týchto pracovníkov vo všetkých členských štátoch spolu s právami na kolektívne vyjednávanie, sociálne zabezpečenie a sociálnu ochranu; keďže v dôsledku pretrvávajúceho nedostatočného uznania týchto pracovníkov vo viacerých členských štátoch mnohí z nich počas pandémie ochorenia COVID-19 prišli o prácu bez toho, aby mohli využiť štátne systémy náhrady mzdy a zachovania pracovných miest; keďže pandémia viedla k strate ubytovania mnohých pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť, ako aj k tomu, že boli vystavení násiliu a obťažovaniu na pracovisku; |
| --- | --- |

L.

keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila kľúčovú úlohu, ktorú v našich spoločnostiach zohrávajú pracovníci v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť, a ukázala naliehavú potrebu zabezpečiť plné uznanie týchto pracovníkov vo všetkých členských štátoch spolu s právami na kolektívne vyjednávanie, sociálne zabezpečenie a sociálnu ochranu; keďže v dôsledku pretrvávajúceho nedostatočného uznania týchto pracovníkov vo viacerých členských štátoch mnohí z nich počas pandémie ochorenia COVID-19 prišli o prácu bez toho, aby mohli využiť štátne systémy náhrady mzdy a zachovania pracovných miest; keďže pandémia viedla k strate ubytovania mnohých pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť, ako aj k tomu, že boli vystavení násiliu a obťažovaniu na pracovisku;

| M. | keďže napriek skutočnosti, že počas života každý človek aspoň raz prevezme úlohu opatrovateľa a príjemcu starostlivosti, existuje stigma a stereotypy týkajúce sa vzájomnej závislosti, fyzického alebo mentálneho postihnutia, choroby a slabosti a potreby starostlivosti a podpory, ktoré sa prelínajú s inými dôvodmi diskriminácie, predovšetkým s pohlavím, sexuálnou orientáciou, vekom, zdravotným postihnutím, národnosťou, farbou pleti, etnickým alebo sociálnym pôvodom, genetickými vlastnosťami, ako aj sociálno-ekonomickým alebo prisťahovaleckým a iným znevýhodneným pôvodom, čo zvyšuje riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

M.

keďže napriek skutočnosti, že počas života každý človek aspoň raz prevezme úlohu opatrovateľa a príjemcu starostlivosti, existuje stigma a stereotypy týkajúce sa vzájomnej závislosti, fyzického alebo mentálneho postihnutia, choroby a slabosti a potreby starostlivosti a podpory, ktoré sa prelínajú s inými dôvodmi diskriminácie, predovšetkým s pohlavím, sexuálnou orientáciou, vekom, zdravotným postihnutím, národnosťou, farbou pleti, etnickým alebo sociálnym pôvodom, genetickými vlastnosťami, ako aj sociálno-ekonomickým alebo prisťahovaleckým a iným znevýhodneným pôvodom, čo zvyšuje riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia;

| N. | keďže obyvateľstvo EÚ starne a v roku 2018 bolo 19 % občanov EÚ starších ako 65 rokov (35); keďže veková diskriminácia a neuspokojené, nevidené a nerozpoznané potreby starostlivosti sú v Európe stále pretrvávajúcim problémom v oblasti starostlivosti; keďže počet ľudí, ktorí sú závislí od pomoci iných osôb alebo majú potreby v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, sa s vekom zvyšuje; |
| --- | --- |

N.

keďže obyvateľstvo EÚ starne a v roku 2018 bolo 19 % občanov EÚ starších ako 65 rokov (35); keďže veková diskriminácia a neuspokojené, nevidené a nerozpoznané potreby starostlivosti sú v Európe stále pretrvávajúcim problémom v oblasti starostlivosti; keďže počet ľudí, ktorí sú závislí od pomoci iných osôb alebo majú potreby v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, sa s vekom zvyšuje;

| O. | keďže reumatické a muskuloskeletálne ochorenia patria medzi najrozšírenejšie, najinvalidizujúcejšie a najzávažnejšie neprenosné ochorenia na svete, ktoré postihujú viac ako 100 miliónov Európanov a sú zodpovedné za viac ako 50 % rokov prežitých so zdravotným postihnutím v Európe; keďže vzhľadom na ich prevalenciu, invalidizujúce dôsledky a súvislosť s vysokým výskytom komorbidít sú ľudia s reumatickými a muskoskeletálnymi ochoreniami významným zdrojom dopytu po dlhodobej formálnej a neformálnej starostlivosti v Európe; |
| --- | --- |

O.

keďže reumatické a muskuloskeletálne ochorenia patria medzi najrozšírenejšie, najinvalidizujúcejšie a najzávažnejšie neprenosné ochorenia na svete, ktoré postihujú viac ako 100 miliónov Európanov a sú zodpovedné za viac ako 50 % rokov prežitých so zdravotným postihnutím v Európe; keďže vzhľadom na ich prevalenciu, invalidizujúce dôsledky a súvislosť s vysokým výskytom komorbidít sú ľudia s reumatickými a muskoskeletálnymi ochoreniami významným zdrojom dopytu po dlhodobej formálnej a neformálnej starostlivosti v Európe;

| P. | keďže mnohí opatrovatelia a pracovníci v domácnosti pochádzajú z etnických menšín alebo sú migrantmi (36) a čelia veľmi neistej situácii a zažívajú prierezovú diskrimináciu z dôvodu svojej rasy alebo etnického pôvodu, pohlavia, sociálno-ekonomického postavenia a štátnej príslušnosti a poskytujú opatrovateľskú prácu v domácnosti často s neobmedzeným počtom hodín, čím sa porušujú právne predpisy o pracovnom čase vo formálnom a neformálnom hospodárstve; keďže títo pracovníci sú väčšinou ženy, ktoré nemajú oficiálnu pracovnú zmluvu, sú teda zraniteľnejšie voči vykorisťovaniu a často nemajú prístup k svojim právam, najmä k dôstojnej práci a sociálnej ochrane; |
| --- | --- |

P.

keďže mnohí opatrovatelia a pracovníci v domácnosti pochádzajú z etnických menšín alebo sú migrantmi (36) a čelia veľmi neistej situácii a zažívajú prierezovú diskrimináciu z dôvodu svojej rasy alebo etnického pôvodu, pohlavia, sociálno-ekonomického postavenia a štátnej príslušnosti a poskytujú opatrovateľskú prácu v domácnosti často s neobmedzeným počtom hodín, čím sa porušujú právne predpisy o pracovnom čase vo formálnom a neformálnom hospodárstve; keďže títo pracovníci sú väčšinou ženy, ktoré nemajú oficiálnu pracovnú zmluvu, sú teda zraniteľnejšie voči vykorisťovaniu a často nemajú prístup k svojim právam, najmä k dôstojnej práci a sociálnej ochrane;

| Q. | keďže vo všetkých členských štátoch vrátane vidieckych regiónov, ktoré sú obzvlášť postihnuté starnutím obyvateľstva, chýbajú kvalitné, dostupné a cenovo prijateľné služby v oblasti starostlivosti; keďže monitorovaniu formálnej a neformálnej starostlivosti a forme a prostriedkom existujúcich opatrovateľských služieb bráni nedostatok údajov vrátane rozčlenených údajov, nedostatočných ukazovateľov kvality, ako je napríklad európsky prieskum využívania času (ETUS) v oblasti hodnotenia a monitorovania poskytovaných služieb, plánov vykonávania, nedostatočné poznatky poskytovateľov zdravotnej starostlivosti o chorobách s dočasnými zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

Q.

keďže vo všetkých členských štátoch vrátane vidieckych regiónov, ktoré sú obzvlášť postihnuté starnutím obyvateľstva, chýbajú kvalitné, dostupné a cenovo prijateľné služby v oblasti starostlivosti; keďže monitorovaniu formálnej a neformálnej starostlivosti a forme a prostriedkom existujúcich opatrovateľských služieb bráni nedostatok údajov vrátane rozčlenených údajov, nedostatočných ukazovateľov kvality, ako je napríklad európsky prieskum využívania času (ETUS) v oblasti hodnotenia a monitorovania poskytovaných služieb, plánov vykonávania, nedostatočné poznatky poskytovateľov zdravotnej starostlivosti o chorobách s dočasnými zdravotným postihnutím;

| R. | keďže jedným z najzákladnejších práv v oblasti starostlivosti a podpory je právo na výber typu a miesta poskytovania služieb; keďže právo na výber typu starostlivosti je často ohrozené nedostatočnou dostupnosťou domácej podpory a osobnej asistencie; keďže osobná asistencia je len príliš zriedkavo dostatočne podporovaná zo strany členských štátov a zostáva pre mnohých nedostupná; keďže až 75 % starších osôb, ktoré potrebujú dlhodobú starostlivosť, uvádza, že by sa ocitli pod hranicou rizika chudoby, ak by si museli kúpiť služby domácej starostlivosti za plnú trhovú cenu (37); keďže aj vo väčšine ekonomicky najrozvinutejších krajín pokrývajú systémy sociálnej ochrany menej ako 40 % celkových nákladov na dlhodobú starostlivosť o osoby s miernymi potrebami (38); keďže členské štáty musia zabezpečiť poskytovanie kvalitných a primerane financovaných a fungujúcich služieb starostlivosti, systémov sociálnej ochrany a lepšiu integráciu kvalitnej dlhodobej starostlivosti do týchto systémov, čo má zásadný význam pre zlepšenie sociálnej spravodlivosti a čo prispeje k rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

R.

keďže jedným z najzákladnejších práv v oblasti starostlivosti a podpory je právo na výber typu a miesta poskytovania služieb; keďže právo na výber typu starostlivosti je často ohrozené nedostatočnou dostupnosťou domácej podpory a osobnej asistencie; keďže osobná asistencia je len príliš zriedkavo dostatočne podporovaná zo strany členských štátov a zostáva pre mnohých nedostupná; keďže až 75 % starších osôb, ktoré potrebujú dlhodobú starostlivosť, uvádza, že by sa ocitli pod hranicou rizika chudoby, ak by si museli kúpiť služby domácej starostlivosti za plnú trhovú cenu (37); keďže aj vo väčšine ekonomicky najrozvinutejších krajín pokrývajú systémy sociálnej ochrany menej ako 40 % celkových nákladov na dlhodobú starostlivosť o osoby s miernymi potrebami (38); keďže členské štáty musia zabezpečiť poskytovanie kvalitných a primerane financovaných a fungujúcich služieb starostlivosti, systémov sociálnej ochrany a lepšiu integráciu kvalitnej dlhodobej starostlivosti do týchto systémov, čo má zásadný význam pre zlepšenie sociálnej spravodlivosti a čo prispeje k rodovej rovnosti;

| S. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 zhoršila a zviditeľnila existujúce nerovnosti a výzvy, ktoré poukazujú na mnohé štrukturálne problémy zakorenené v európskom systéme sociálnej starostlivosti, ako napríklad nedostatok zdrojov v zdravotníckych zariadeniach a systémoch zdravotnej starostlivosti či nedostatok investícií, z hľadiska prístupu k formálnej starostlivosti a domácim službám vrátane včasnej, cenovo dostupnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti, a poukázala na už existujúce krízy v odvetví starostlivosti v dôsledku výrazne zvýšeného pracovného zaťaženia v tomto odvetví, nedostatku pracovníkov v oblasti starostlivosti, nedostatočného financovania, napätých systémov zdravotnej starostlivosti, nadmerného spoliehania sa na neformálnu neplatenú starostlivosť alebo nelegálnu prácu; keďže to vedie k zvýšeniu psychosociálnych rizík, ktorým čelia opatrovatelia, ktorí zostávajú v tomto odvetví, väčšinou ženy; keďže problémy spojené s pandémiou viedli k osamelosti a sociálnej izolácii a zvýšili riziko zneužívania, zanedbávania, zhoršenia fyzického a duševného zdravia ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť, a všeobecného blahobytu všetkých generácií v celej EÚ, najmä tam, kde bola úroveň investícií do starostlivosti pred pandémiou nižšia (39); keďže dlhodobé účinky na zdravie a blahobyt jednotlivcov, ako aj jej sociálne a ekonomické dôsledky sa ešte musia v plnej miere posúdiť a začleniť do príslušných oblastí politiky; |
| --- | --- |

S.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 zhoršila a zviditeľnila existujúce nerovnosti a výzvy, ktoré poukazujú na mnohé štrukturálne problémy zakorenené v európskom systéme sociálnej starostlivosti, ako napríklad nedostatok zdrojov v zdravotníckych zariadeniach a systémoch zdravotnej starostlivosti či nedostatok investícií, z hľadiska prístupu k formálnej starostlivosti a domácim službám vrátane včasnej, cenovo dostupnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti, a poukázala na už existujúce krízy v odvetví starostlivosti v dôsledku výrazne zvýšeného pracovného zaťaženia v tomto odvetví, nedostatku pracovníkov v oblasti starostlivosti, nedostatočného financovania, napätých systémov zdravotnej starostlivosti, nadmerného spoliehania sa na neformálnu neplatenú starostlivosť alebo nelegálnu prácu; keďže to vedie k zvýšeniu psychosociálnych rizík, ktorým čelia opatrovatelia, ktorí zostávajú v tomto odvetví, väčšinou ženy; keďže problémy spojené s pandémiou viedli k osamelosti a sociálnej izolácii a zvýšili riziko zneužívania, zanedbávania, zhoršenia fyzického a duševného zdravia ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť, a všeobecného blahobytu všetkých generácií v celej EÚ, najmä tam, kde bola úroveň investícií do starostlivosti pred pandémiou nižšia (39); keďže dlhodobé účinky na zdravie a blahobyt jednotlivcov, ako aj jej sociálne a ekonomické dôsledky sa ešte musia v plnej miere posúdiť a začleniť do príslušných oblastí politiky;

| T. | keďže potreby neformálnych opatrovateľov nie sú v Európe uspokojené a pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na ťažkosti neformálnych opatrovateľov a osôb, ktorým sa poskytuje neformálna starostlivosť, a odhalila neprimeranú závislosť od žien a dievčat (40); keďže nedostatočné uznanie pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť a/alebo nesprávna klasifikácia ich zamestnaneckého statusu znamenali, že mnohí z tých, ktorí stratili zamestnanie počas pandémie ochorenia COVID-19, nemali prístup k opatreniam sociálnej ochrany; |
| --- | --- |

T.

keďže potreby neformálnych opatrovateľov nie sú v Európe uspokojené a pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na ťažkosti neformálnych opatrovateľov a osôb, ktorým sa poskytuje neformálna starostlivosť, a odhalila neprimeranú závislosť od žien a dievčat (40); keďže nedostatočné uznanie pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť a/alebo nesprávna klasifikácia ich zamestnaneckého statusu znamenali, že mnohí z tých, ktorí stratili zamestnanie počas pandémie ochorenia COVID-19, nemali prístup k opatreniam sociálnej ochrany;

| U. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila existujúce rodové nerovnosti, najmä pokiaľ ide o nárast neplatenej opatrovateľskej práce a nerovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, a viedla k dvojitému zaťaženiu mnohých žien, ktoré mali dlhšie pracovné zmeny a ďalšiu neformálnu starostlivosť doma; keďže pred pandémiou ochorenia COVID-19 (41) sa 37,5 % žien v EÚ denne staralo o deti, starších ľudí alebo osoby so zdravotným postihnutím v porovnaní s 24,7 % mužov; keďže pandémia znamenala pre ženy v priemere približne 13 hodín neplatenej práce týždenne navyše (42); keďže ženy, ktoré pracujú z domu, ktoré pracujú na čiastočný úväzok alebo sú nezamestnané, sú vystavené ešte väčšiemu tlaku, pretože naďalej vykonávajú väčšinu domácich prác a úloh týkajúcich sa starostlivosti o rodinu (43); keďže účinky pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie sú úplne známe a sociálno-ekonomický vplyv sa bude ďalej prejavovať; |
| --- | --- |

U.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila existujúce rodové nerovnosti, najmä pokiaľ ide o nárast neplatenej opatrovateľskej práce a nerovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, a viedla k dvojitému zaťaženiu mnohých žien, ktoré mali dlhšie pracovné zmeny a ďalšiu neformálnu starostlivosť doma; keďže pred pandémiou ochorenia COVID-19 (41) sa 37,5 % žien v EÚ denne staralo o deti, starších ľudí alebo osoby so zdravotným postihnutím v porovnaní s 24,7 % mužov; keďže pandémia znamenala pre ženy v priemere približne 13 hodín neplatenej práce týždenne navyše (42); keďže ženy, ktoré pracujú z domu, ktoré pracujú na čiastočný úväzok alebo sú nezamestnané, sú vystavené ešte väčšiemu tlaku, pretože naďalej vykonávajú väčšinu domácich prác a úloh týkajúcich sa starostlivosti o rodinu (43); keďže účinky pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie sú úplne známe a sociálno-ekonomický vplyv sa bude ďalej prejavovať;

| V. | keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie až polovica úmrtí na ochorenie COVID-19 v Európe pripadala na obyvateľov zariadení dlhodobej starostlivosti (44); keďže viac ako 70 % sociálnych a zdravotníckych pracovníkov bojujúcich proti ochoreniu COVID-19 v prvej línii boli ženy, z ktorých mnohé čelili následkom a aj dlhodobým následkom infekcie COVID-19, boli izolované a zažívali nebývalú mieru stresu, úzkosti, depresie, samovrážd a dokonca posttraumatickej stresovej poruchy; keďže v roku 2021 odchádzalo z povolania v EÚ 30 % zdravotných sestier (45); keďže vysoká miera výskytu a úmrtnosti v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 v zariadeniach dlhodobej starostlivosti vrátane nedostatočného prístupu k ochranným prostriedkom, testom a lekárskej starostlivosti poukázala na systémové nedostatky súvisiace s príliš pomalým prechodom z inštitucionálnej starostlivosti na služby rodinnej a komunitnej starostlivosti, nedostatkom personálu vyplývajúcim z ťažkostí pri získavaní a udržaní pracovníkov, zlými pracovnými podmienkami, nedostatkom možností kariérneho rastu pre pracovníkov v odvetví starostlivosti, ťažkosťami pre cezhraničných opatrovateľov, ako aj nedostatočnou podporou a prístupom neformálnych opatrovateľov k sociálnemu zabezpečeniu; |
| --- | --- |

V.

keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie až polovica úmrtí na ochorenie COVID-19 v Európe pripadala na obyvateľov zariadení dlhodobej starostlivosti (44); keďže viac ako 70 % sociálnych a zdravotníckych pracovníkov bojujúcich proti ochoreniu COVID-19 v prvej línii boli ženy, z ktorých mnohé čelili následkom a aj dlhodobým následkom infekcie COVID-19, boli izolované a zažívali nebývalú mieru stresu, úzkosti, depresie, samovrážd a dokonca posttraumatickej stresovej poruchy; keďže v roku 2021 odchádzalo z povolania v EÚ 30 % zdravotných sestier (45); keďže vysoká miera výskytu a úmrtnosti v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 v zariadeniach dlhodobej starostlivosti vrátane nedostatočného prístupu k ochranným prostriedkom, testom a lekárskej starostlivosti poukázala na systémové nedostatky súvisiace s príliš pomalým prechodom z inštitucionálnej starostlivosti na služby rodinnej a komunitnej starostlivosti, nedostatkom personálu vyplývajúcim z ťažkostí pri získavaní a udržaní pracovníkov, zlými pracovnými podmienkami, nedostatkom možností kariérneho rastu pre pracovníkov v odvetví starostlivosti, ťažkosťami pre cezhraničných opatrovateľov, ako aj nedostatočnou podporou a prístupom neformálnych opatrovateľov k sociálnemu zabezpečeniu;

| W. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 mala okrem neuspokojených zdravotných potrieb dramaticky negatívny vplyv na prístup k vzdelávaniu, dôstojnému bývaniu a službám, ktoré sú nevyhnutné pre blaho a rozvoj detí, čo spôsobuje ďalšiu záťaž v oblasti starostlivosti a vzdelávania pre všetkých rodičov, predovšetkým pre ženy a osamelých rodičov (46); keďže empirické dôkazy potvrdzujú, že obmedzenie opatrovateľských služieb a nárast neplatenej opatrovateľskej práce vykonávanej ženami počas pandémie ochorenia COVID-19 opätovne vytvorili a posilnili rodové nerovnosti; |
| --- | --- |

W.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 mala okrem neuspokojených zdravotných potrieb dramaticky negatívny vplyv na prístup k vzdelávaniu, dôstojnému bývaniu a službám, ktoré sú nevyhnutné pre blaho a rozvoj detí, čo spôsobuje ďalšiu záťaž v oblasti starostlivosti a vzdelávania pre všetkých rodičov, predovšetkým pre ženy a osamelých rodičov (46); keďže empirické dôkazy potvrdzujú, že obmedzenie opatrovateľských služieb a nárast neplatenej opatrovateľskej práce vykonávanej ženami počas pandémie ochorenia COVID-19 opätovne vytvorili a posilnili rodové nerovnosti;

| X. | keďže poskytovanie kvalitnej starostlivosti závisí od existencie dostatočne veľkej, dobre vyškolenej, motivovanej a špecializovanej pracovnej sily, od vytvorenia príťažlivých a dôstojných pracovných podmienok prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, primeraných a spravodlivých miezd, ako aj integrovaných služieb a od primeraného verejného financovania; keďže odvetvie opatrovateľskej služby dlhodobo čelí nedostatku pracovnej sily a v rokoch 2019 až 2020 opustilo odvetvie ústavnej starostlivosti 421 000 pracovníkov (47); keďže kvalitná opatrovateľská práca je kvalifikované povolanie, ktoré si vyžaduje odbornú prípravu a skúsenosti, a dopyt po kvalifikovaných opatrovateľoch sa v nasledujúcich rokoch bude len zvyšovať; keďže zamestnanosť a priebežné vzdelávanie na pracovisku prostredníctvom profesionalizácie tohto odvetvia môžu prispieť k zvýšeniu kvality poskytovania opatrovateľských služieb; keďže v kontexte modelov dlhodobejšej starostlivosti a vývoja postupov a technológií opatrovatelia získavajú odborné znalosti, ktoré je potrebné uznať; keďže smernica o nadobudnutých právach (2001/23/ES) sa musí uplatňovať vždy, keď sa zamestnanecké zmluvy prevedú na nadobúdajúceho poskytovateľa starostlivosti; |
| --- | --- |

X.

keďže poskytovanie kvalitnej starostlivosti závisí od existencie dostatočne veľkej, dobre vyškolenej, motivovanej a špecializovanej pracovnej sily, od vytvorenia príťažlivých a dôstojných pracovných podmienok prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, primeraných a spravodlivých miezd, ako aj integrovaných služieb a od primeraného verejného financovania; keďže odvetvie opatrovateľskej služby dlhodobo čelí nedostatku pracovnej sily a v rokoch 2019 až 2020 opustilo odvetvie ústavnej starostlivosti 421 000 pracovníkov (47); keďže kvalitná opatrovateľská práca je kvalifikované povolanie, ktoré si vyžaduje odbornú prípravu a skúsenosti, a dopyt po kvalifikovaných opatrovateľoch sa v nasledujúcich rokoch bude len zvyšovať; keďže zamestnanosť a priebežné vzdelávanie na pracovisku prostredníctvom profesionalizácie tohto odvetvia môžu prispieť k zvýšeniu kvality poskytovania opatrovateľských služieb; keďže v kontexte modelov dlhodobejšej starostlivosti a vývoja postupov a technológií opatrovatelia získavajú odborné znalosti, ktoré je potrebné uznať; keďže smernica o nadobudnutých právach (2001/23/ES) sa musí uplatňovať vždy, keď sa zamestnanecké zmluvy prevedú na nadobúdajúceho poskytovateľa starostlivosti;

| Y. | keďže v Európskej únii je najmenej 3,1 milióna pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť zamestnaných nelegálne, pričom nie sú uznávaní a nemajú základné práva pracovníkov, ako je kolektívne vyjednávanie, sociálne zabezpečenie a sociálna ochrana (48); keďže nelegálna práca vedie k nižšej ochrane pracovníkov, uľahčuje vykorisťovanie a zneužívanie práce a zároveň predstavuje stratu príjmov pre členské štáty; keďže podmienky štátnych príslušníkov tretích krajín bez dokladov pracujúcich v odvetví starostlivosti sú obzvlášť náročné, pokiaľ ide o ich sociálne práva a prístup k dôstojným pracovným podmienkam; |
| --- | --- |

Y.

keďže v Európskej únii je najmenej 3,1 milióna pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť zamestnaných nelegálne, pričom nie sú uznávaní a nemajú základné práva pracovníkov, ako je kolektívne vyjednávanie, sociálne zabezpečenie a sociálna ochrana (48); keďže nelegálna práca vedie k nižšej ochrane pracovníkov, uľahčuje vykorisťovanie a zneužívanie práce a zároveň predstavuje stratu príjmov pre členské štáty; keďže podmienky štátnych príslušníkov tretích krajín bez dokladov pracujúcich v odvetví starostlivosti sú obzvlášť náročné, pokiaľ ide o ich sociálne práva a prístup k dôstojným pracovným podmienkam;

| Z. | keďže európska platforma na boj proti nelegálnej práci sa zmenila na stálu pracovnú skupinu Európskeho orgánu práce (ELA) s cieľom zvýšiť spoluprácu s orgánmi členských štátov v boji proti nelegálnej práci; |
| --- | --- |

Z.

keďže európska platforma na boj proti nelegálnej práci sa zmenila na stálu pracovnú skupinu Európskeho orgánu práce (ELA) s cieľom zvýšiť spoluprácu s orgánmi členských štátov v boji proti nelegálnej práci;

| AA. | keďže štúdie ukazujú, že viac ako 90 % starších ľudí by chcelo žiť vo vlastnom dome aj vo vyššom veku; avšak len 20 % z nich strávi posledné roky svojho života v súkromí a mnohí z nich žijú v ústavných zariadeniach (49); keďže existuje nedostatok služieb starostlivosti, ktoré by boli prispôsobené individuálnym potrebám a preferenciám; keďže si to vyžaduje (50) zmenu štruktúr starostlivosti z centralizovaných inštitúcií na starostlivosť zameranú na pacienta, rodinu a komunitu, aby sa lepšie podporila samostatnosť osôb, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu, čo prinesie hmatateľné ekonomické a sociálne výhody a zvýši úroveň blahobytu príjemcov starostlivosti; keďže ústavná starostlivosť často nespĺňa normy podpory nezávislosti osôb využívajúcich tieto služby a často sa spája skôr s koncom života ako s miestom pre dôstojný život, rozvoj a ďalšiu účasť na spoločenskom a kultúrnom živote; keďže tento posun neexistuje alebo je príliš pomalý a chýbajú mu zdroje a musí zohľadňovať rôzne potreby a zraniteľnosť komunít, napríklad z hľadiska príjmových a iných nerovností; keďže členské štáty by mali investovať týmto smerom; |
| --- | --- |

AA.

keďže štúdie ukazujú, že viac ako 90 % starších ľudí by chcelo žiť vo vlastnom dome aj vo vyššom veku; avšak len 20 % z nich strávi posledné roky svojho života v súkromí a mnohí z nich žijú v ústavných zariadeniach (49); keďže existuje nedostatok služieb starostlivosti, ktoré by boli prispôsobené individuálnym potrebám a preferenciám; keďže si to vyžaduje (50) zmenu štruktúr starostlivosti z centralizovaných inštitúcií na starostlivosť zameranú na pacienta, rodinu a komunitu, aby sa lepšie podporila samostatnosť osôb, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu, čo prinesie hmatateľné ekonomické a sociálne výhody a zvýši úroveň blahobytu príjemcov starostlivosti; keďže ústavná starostlivosť často nespĺňa normy podpory nezávislosti osôb využívajúcich tieto služby a často sa spája skôr s koncom života ako s miestom pre dôstojný život, rozvoj a ďalšiu účasť na spoločenskom a kultúrnom živote; keďže tento posun neexistuje alebo je príliš pomalý a chýbajú mu zdroje a musí zohľadňovať rôzne potreby a zraniteľnosť komunít, napríklad z hľadiska príjmových a iných nerovností; keďže členské štáty by mali investovať týmto smerom;

| AB. | keďže je dôležité vykonávať ďalší výskum zneužívania vo všetkých zariadeniach starostlivosti, informovať o faktoroch, ktoré vedú k takýmto praktikám, podporovať informovanosť, odbornú prípravu, odhaľovanie a boj proti zneužívaniu pre všetky profesie zapojené do starostlivosti a vytvárať verejné platformy na oznamovanie takýchto praktík; |
| --- | --- |

AB.

keďže je dôležité vykonávať ďalší výskum zneužívania vo všetkých zariadeniach starostlivosti, informovať o faktoroch, ktoré vedú k takýmto praktikám, podporovať informovanosť, odbornú prípravu, odhaľovanie a boj proti zneužívaniu pre všetky profesie zapojené do starostlivosti a vytvárať verejné platformy na oznamovanie takýchto praktík;

| AC. | keďže trh práce má tendenciu byť rodovo segregovaný a podceňuje odvetvia, v ktorých ženy predstavujú väčšinu pracovnej sily; pričom v roku 2020 boli hrubé hodinové zárobky žien v EÚ v priemere o 13,0 % nižšie ako zárobky mužov (51); |
| --- | --- |

AC.

keďže trh práce má tendenciu byť rodovo segregovaný a podceňuje odvetvia, v ktorých ženy predstavujú väčšinu pracovnej sily; pričom v roku 2020 boli hrubé hodinové zárobky žien v EÚ v priemere o 13,0 % nižšie ako zárobky mužov (51);

| AD. | keďže starostlivosť zostáva často nedocenená, je málo uznávaná, nedostatočná a často bez finančnej kompenzácie pre neformálnych opatrovateľov; keďže podhodnotenie z hľadiska mzdových a pracovných podmienok, ako aj nedostatočná viditeľnosť starostlivosti a prác v domácnosti úzko súvisia s prevládajúcimi rodovými rolami a normami, že ženy sú opatrovateľky a muži sú živitelia rodiny, a so začarovaným kruhom „dvojitého znehodnotenia“, v ktorom je starostlivosť často odsunutá do úzadia na najviac znevýhodnené skupiny spoločnosti, pretože nemá dostatočnú hodnotu, a na druhej strane sa znehodnocuje opatrovateľská činnosť, pretože ju vykonávajú najviac znevýhodnené skupiny, ako aj so skutočnosťou, že domáca starostlivosť a iné osobné služby a služby pre domácnosť sa poskytujú za zatvorenými dverami; |
| --- | --- |

AD.

keďže starostlivosť zostáva často nedocenená, je málo uznávaná, nedostatočná a často bez finančnej kompenzácie pre neformálnych opatrovateľov; keďže podhodnotenie z hľadiska mzdových a pracovných podmienok, ako aj nedostatočná viditeľnosť starostlivosti a prác v domácnosti úzko súvisia s prevládajúcimi rodovými rolami a normami, že ženy sú opatrovateľky a muži sú živitelia rodiny, a so začarovaným kruhom „dvojitého znehodnotenia“, v ktorom je starostlivosť často odsunutá do úzadia na najviac znevýhodnené skupiny spoločnosti, pretože nemá dostatočnú hodnotu, a na druhej strane sa znehodnocuje opatrovateľská činnosť, pretože ju vykonávajú najviac znevýhodnené skupiny, ako aj so skutočnosťou, že domáca starostlivosť a iné osobné služby a služby pre domácnosť sa poskytujú za zatvorenými dverami;

| AE. | keďže feminizácia odvetvia starostlivosti prispieva k rozdielom v zamestnanosti, odmeňovaní a dôchodkoch medzi mužmi a ženami pracujúcimi v oblasti formálnej a neformálnej starostlivosti a môže viesť k zvýšenému riziku chudoby, ako aj k zníženiu daní platených členským štátom, čo pre Európu znamená ročnú stratu HDP vo výške 370 miliárd EUR (52); |
| --- | --- |

AE.

keďže feminizácia odvetvia starostlivosti prispieva k rozdielom v zamestnanosti, odmeňovaní a dôchodkoch medzi mužmi a ženami pracujúcimi v oblasti formálnej a neformálnej starostlivosti a môže viesť k zvýšenému riziku chudoby, ako aj k zníženiu daní platených členským štátom, čo pre Európu znamená ročnú stratu HDP vo výške 370 miliárd EUR (52);

| AF. | keďže v odvetví starostlivosti dominujú ženy a migranti, najmä mobilní pracovníci z EÚ a z krajín mimo EÚ, pričom ženy predstavujú 76 % zo 49 miliónov zdokumentovaných pracovníkov v oblasti starostlivosti v EÚ (53) a viac ako 85 % v neplatenej starostlivosti vo všetkých členských štátoch, ak berieme do úvahy dennú aj týždennú účasť (54); |
| --- | --- |

AF.

keďže v odvetví starostlivosti dominujú ženy a migranti, najmä mobilní pracovníci z EÚ a z krajín mimo EÚ, pričom ženy predstavujú 76 % zo 49 miliónov zdokumentovaných pracovníkov v oblasti starostlivosti v EÚ (53) a viac ako 85 % v neplatenej starostlivosti vo všetkých členských štátoch, ak berieme do úvahy dennú aj týždennú účasť (54);

| AG. | keďže v oblasti dlhodobej starostlivosti pracuje 6,3 milióna odborníkov, medzi ktorými sú nadmerne zastúpené ženy (81 %) a rastie počet pracovníkov vo veku nad 50 rokov, pracovníkov na čiastočný úväzok, pracovníkov s neistou prácou a pracovníkov platforiem, ako aj migrujúcich, neformálnych a mobilných pracovníkov vrátane opatrovateľov bývajúcich v domácnosti (približne 8 % pracovníkov v odvetví starostlivosti sú cudzinci); keďže v roku 2020 predstavovali migrujúci a mobilní pracovníci 28 % pracovníkov v oblasti osobnej starostlivosti (55); keďže nedostatky v oblasti starostlivosti v niektorých regiónoch EÚ sa prehlbujú v dôsledku tohto „odlivu pracovníkov v oblasti starostlivosti“ a fenoménu globálnych reťazcov starostlivosti; keďže to znemožňuje uvažovať o starostlivosti len v rámci vnútroštátnych hraníc; keďže stále existujú prekážky, ktoré bránia voľnému poskytovaniu služieb starostlivosti v EÚ; keďže títo pracovníci sú pre naše spoločnosti nevyhnutní z hľadiska verejného zdravia, ako aj sociálneho začlenenia osôb, ktoré starostlivosť potrebujú a ktoré majú často pocit izolovanosti; |
| --- | --- |

AG.

keďže v oblasti dlhodobej starostlivosti pracuje 6,3 milióna odborníkov, medzi ktorými sú nadmerne zastúpené ženy (81 %) a rastie počet pracovníkov vo veku nad 50 rokov, pracovníkov na čiastočný úväzok, pracovníkov s neistou prácou a pracovníkov platforiem, ako aj migrujúcich, neformálnych a mobilných pracovníkov vrátane opatrovateľov bývajúcich v domácnosti (približne 8 % pracovníkov v odvetví starostlivosti sú cudzinci); keďže v roku 2020 predstavovali migrujúci a mobilní pracovníci 28 % pracovníkov v oblasti osobnej starostlivosti (55); keďže nedostatky v oblasti starostlivosti v niektorých regiónoch EÚ sa prehlbujú v dôsledku tohto „odlivu pracovníkov v oblasti starostlivosti“ a fenoménu globálnych reťazcov starostlivosti; keďže to znemožňuje uvažovať o starostlivosti len v rámci vnútroštátnych hraníc; keďže stále existujú prekážky, ktoré bránia voľnému poskytovaniu služieb starostlivosti v EÚ; keďže títo pracovníci sú pre naše spoločnosti nevyhnutní z hľadiska verejného zdravia, ako aj sociálneho začlenenia osôb, ktoré starostlivosť potrebujú a ktoré majú často pocit izolovanosti;

| AH. | keďže vo všetkých členských štátoch sú mzdy v odvetví starostlivosti a domácich prác výrazne nižšie ako priemerná mzda a nižšie ako mzda, ktorú pracovníci dostávajú za rovnakú prácu v iných odvetviach, najmä v zdravotníctve (56); keďže je to v dôsledku neformálnej práce, nižšieho kolektívneho vyjednávania v týchto odvetviach, ako aj podhodnotenia odvetví, v ktorých dominujú ženy, ako je starostlivosť; keďže zamestnanci pracujúci v ziskovom a neziskovom sektore nemajú často prístup k zastúpeniu pracovníkov a kolektívnemu vyjednávaniu; keďže rozdiel v porovnaní s priemernou mzdou je najmenší v členských štátoch s kolektívnymi zmluvami pre časť odvetvia (57); keďže zastupovanie pracovníkov vrátane odborov a kolektívne vyjednávanie sú rozhodujúce pri zastupovaní a obhajobe práv a záujmov pracovníkov vo všetkých zariadeniach starostlivosti, ako aj pri zvyšovaní a udržiavaní noriem v celom odvetví starostlivosti; |
| --- | --- |

AH.

keďže vo všetkých členských štátoch sú mzdy v odvetví starostlivosti a domácich prác výrazne nižšie ako priemerná mzda a nižšie ako mzda, ktorú pracovníci dostávajú za rovnakú prácu v iných odvetviach, najmä v zdravotníctve (56); keďže je to v dôsledku neformálnej práce, nižšieho kolektívneho vyjednávania v týchto odvetviach, ako aj podhodnotenia odvetví, v ktorých dominujú ženy, ako je starostlivosť; keďže zamestnanci pracujúci v ziskovom a neziskovom sektore nemajú často prístup k zastúpeniu pracovníkov a kolektívnemu vyjednávaniu; keďže rozdiel v porovnaní s priemernou mzdou je najmenší v členských štátoch s kolektívnymi zmluvami pre časť odvetvia (57); keďže zastupovanie pracovníkov vrátane odborov a kolektívne vyjednávanie sú rozhodujúce pri zastupovaní a obhajobe práv a záujmov pracovníkov vo všetkých zariadeniach starostlivosti, ako aj pri zvyšovaní a udržiavaní noriem v celom odvetví starostlivosti;

| AI. | keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila niekoľko problémov týkajúcich sa podmienok zamestnávania pracovníkov dlhodobej starostlivosti; keďže pracovníci dlhodobej starostlivosti boli vystavení ešte väčšiemu riziku nákazy COVID-19 ako zdravotnícki pracovníci v nemocniciach z dôvodu nedostatku osobných ochranných prostriedkov a vhodnej odbornej prípravy na vykonávanie infekčných protokolov a iných preventívnych činností; |
| --- | --- |

AI.

keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila niekoľko problémov týkajúcich sa podmienok zamestnávania pracovníkov dlhodobej starostlivosti; keďže pracovníci dlhodobej starostlivosti boli vystavení ešte väčšiemu riziku nákazy COVID-19 ako zdravotnícki pracovníci v nemocniciach z dôvodu nedostatku osobných ochranných prostriedkov a vhodnej odbornej prípravy na vykonávanie infekčných protokolov a iných preventívnych činností;

| AJ. | keďže napriek tomu, že starostlivosť je pre väčšinu opatrovateľov emocionálne uspokojujúca, často má negatívne účinky na fyzické a duševné zdravie opatrovateľov a spôsobuje ťažkosti pri zosúladení starostlivosti s platenou prácou, čo je obzvlášť závažné v prípade opatrovateliek (58); keďže duševné zdravie formálnych a neformálnych opatrovateľov bolo počas pandémie ochorenia COVID-19 neúmerne ovplyvnené; keďže počas pandémie došlo k nárastu psychických problémov, čím sa zvýšila záťaž v oblasti starostlivosti; keďže opatrovateľská práca je často spojená s prácou na zmeny, v krátkom čase a s dlhým pracovným časom; keďže zdravotné riziká a nízka kvalita pracovného času sú hlavnými príčinami pomerne vysokých absencií v odvetví dlhodobej starostlivosti; keďže 38 % pracovníkov v oblasti starostlivosti sa domnieva, že pre nepriaznivé účinky svojej práce nebudú môcť pokračovať v práci až do veku 60 rokov (59); |
| --- | --- |

AJ.

keďže napriek tomu, že starostlivosť je pre väčšinu opatrovateľov emocionálne uspokojujúca, často má negatívne účinky na fyzické a duševné zdravie opatrovateľov a spôsobuje ťažkosti pri zosúladení starostlivosti s platenou prácou, čo je obzvlášť závažné v prípade opatrovateliek (58); keďže duševné zdravie formálnych a neformálnych opatrovateľov bolo počas pandémie ochorenia COVID-19 neúmerne ovplyvnené; keďže počas pandémie došlo k nárastu psychických problémov, čím sa zvýšila záťaž v oblasti starostlivosti; keďže opatrovateľská práca je často spojená s prácou na zmeny, v krátkom čase a s dlhým pracovným časom; keďže zdravotné riziká a nízka kvalita pracovného času sú hlavnými príčinami pomerne vysokých absencií v odvetví dlhodobej starostlivosti; keďže 38 % pracovníkov v oblasti starostlivosti sa domnieva, že pre nepriaznivé účinky svojej práce nebudú môcť pokračovať v práci až do veku 60 rokov (59);

| AK. | keďže v Európe bolo 33 % pracovníkov dlhodobej starostlivosti vystavených určitému druhu nežiaduceho sociálneho správania (vrátane slovného napádania, vyhrážok a ponižujúceho správania) a len 22 % pracovníkov dlhodobej starostlivosti sa cíti veľmi spokojných so svojimi pracovnými podmienkami (60); |
| --- | --- |

AK.

keďže v Európe bolo 33 % pracovníkov dlhodobej starostlivosti vystavených určitému druhu nežiaduceho sociálneho správania (vrátane slovného napádania, vyhrážok a ponižujúceho správania) a len 22 % pracovníkov dlhodobej starostlivosti sa cíti veľmi spokojných so svojimi pracovnými podmienkami (60);

| AL. | keďže existujú rôzne formy zamestnávania formálnych opatrovateľov v domácnosti, napríklad prostredníctvom opatrovateľských spoločností alebo agentúr dočasného zamestnávania a sprostredkovateľov; |
| --- | --- |

AL.

keďže existujú rôzne formy zamestnávania formálnych opatrovateľov v domácnosti, napríklad prostredníctvom opatrovateľských spoločností alebo agentúr dočasného zamestnávania a sprostredkovateľov;

| AM. | keďže ženy predstavujú väčšinu osôb prijímajúcich starostlivosť a 44 miliónov ľudí v EÚ poskytuje neformálnu dlhodobú starostlivosť rodinným príslušníkom, susedom alebo priateľom (61), pričom väčšina z nich sú ženy a 12 % žien a 7 % mužov poskytuje neformálnu dlhodobú starostlivosť viac ako 40 hodín týždenne (62); keďže takmer 30 % ľudí starších ako 65 rokov trpí dvoma alebo viacerými neprenosnými ochoreniami; keďže neprenosné ochorenia predstavujú značnú a rastúcu záťaž pre pacientov, opatrovateľov, spoločnosť a zdravotnícke systémy; |
| --- | --- |

AM.

keďže ženy predstavujú väčšinu osôb prijímajúcich starostlivosť a 44 miliónov ľudí v EÚ poskytuje neformálnu dlhodobú starostlivosť rodinným príslušníkom, susedom alebo priateľom (61), pričom väčšina z nich sú ženy a 12 % žien a 7 % mužov poskytuje neformálnu dlhodobú starostlivosť viac ako 40 hodín týždenne (62); keďže takmer 30 % ľudí starších ako 65 rokov trpí dvoma alebo viacerými neprenosnými ochoreniami; keďže neprenosné ochorenia predstavujú značnú a rastúcu záťaž pre pacientov, opatrovateľov, spoločnosť a zdravotnícke systémy;

| AN. | keďže vysoký počet príjemcov starostlivosti, ktorí potrebujú neformálnu starostlivosť, priamo súvisí s nedostupnosťou, neprístupnosťou a cenovou nedostupnosťou kvalitných odborných služieb prispôsobených ich potrebám, ako aj so štandardnou politickou voľbou mnohých členských štátov na neplatenú neformálnu starostlivosť ako na hlavný zdroj poskytovania starostlivosti (63); keďže poskytovanie neformálnej starostlivosti by malo byť otázkou voľby a nie nevyhnutnosťou v dôsledku nedostatku dostupných služieb starostlivosti; |
| --- | --- |

AN.

keďže vysoký počet príjemcov starostlivosti, ktorí potrebujú neformálnu starostlivosť, priamo súvisí s nedostupnosťou, neprístupnosťou a cenovou nedostupnosťou kvalitných odborných služieb prispôsobených ich potrebám, ako aj so štandardnou politickou voľbou mnohých členských štátov na neplatenú neformálnu starostlivosť ako na hlavný zdroj poskytovania starostlivosti (63); keďže poskytovanie neformálnej starostlivosti by malo byť otázkou voľby a nie nevyhnutnosťou v dôsledku nedostatku dostupných služieb starostlivosti;

| AO. | keďže značná časť formálneho odvetvia domácej starostlivosti sa pohybuje v šedej zóne, čo negatívne ovplyvňuje kvalitu domácej starostlivosti; keďže chýbajú údaje, ktoré by umožnili presne určiť počet opatrovateľov v šedej zóne; |
| --- | --- |

AO.

keďže značná časť formálneho odvetvia domácej starostlivosti sa pohybuje v šedej zóne, čo negatívne ovplyvňuje kvalitu domácej starostlivosti; keďže chýbajú údaje, ktoré by umožnili presne určiť počet opatrovateľov v šedej zóne;

| AP. | keďže ženy v EÚ vykonávajú o 13 hodín neplatenej starostlivosti a prác v domácnosti týždenne viac ako muži (64); keďže prístup k cenovo dostupným a kvalitným formálnym službám dlhodobej starostlivosti o závislých členov rodiny a nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti medzi mužmi a ženami predstavujú rozhodujúce faktory, ktoré určujú, či ženy nastúpia do zamestnania, či v ňom zostanú a aká bude kvalita práce, ktorú majú; keďže 7,7 milióna žien v EÚ sa nachádza mimo trhu práce z dôvodu neformálnych opatrovateľských povinností v porovnaní len so 450 000 mužmi a 29 % žien zamestnaných na čiastočný úväzok uvádza opatrovateľské povinnosti ako hlavný dôvod prijatia práce na čiastočný úväzok (65); keďže len 6 % mužov uvádza, že hlavným dôvodom práce na čiastočný úväzok sú opatrovateľské povinnosti, v porovnaní s 29 % žien a len 64 % otcov v EÚ poskytuje starostlivosť na dennej báze (66); |
| --- | --- |

AP.

keďže ženy v EÚ vykonávajú o 13 hodín neplatenej starostlivosti a prác v domácnosti týždenne viac ako muži (64); keďže prístup k cenovo dostupným a kvalitným formálnym službám dlhodobej starostlivosti o závislých členov rodiny a nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti medzi mužmi a ženami predstavujú rozhodujúce faktory, ktoré určujú, či ženy nastúpia do zamestnania, či v ňom zostanú a aká bude kvalita práce, ktorú majú; keďže 7,7 milióna žien v EÚ sa nachádza mimo trhu práce z dôvodu neformálnych opatrovateľských povinností v porovnaní len so 450 000 mužmi a 29 % žien zamestnaných na čiastočný úväzok uvádza opatrovateľské povinnosti ako hlavný dôvod prijatia práce na čiastočný úväzok (65); keďže len 6 % mužov uvádza, že hlavným dôvodom práce na čiastočný úväzok sú opatrovateľské povinnosti, v porovnaní s 29 % žien a len 64 % otcov v EÚ poskytuje starostlivosť na dennej báze (66);

| AQ. | keďže ženy takisto častejšie prerušujú svoju kariéru, majú tendenciu pracovať kratší pracovný čas a častejšie sú zamestnané na čiastočný úväzok, v neistých alebo dočasných zamestnaniach; keďže odvetvová segregácia, nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti predstavujú hlavné príčiny pretrvávajúcich rozdielov v zamestnanosti, mzdách a dôchodkoch, ako aj väčšieho rizika chudoby a sociálneho vylúčenia žien; keďže rozdiel v dôchodkoch medzi mužmi a ženami je v roku 2020 v priemere 27 % (67); keďže rovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti, ktoré svedčí o rovnakom zapojení mužov, má jednoznačne pozitívny vplyv na podiel žien v platenom zamestnaní a na zníženie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov; keďže povinnosti spojené so starostlivosťou o deti sú príčinou zmeny zamestnania u 60 % žien v porovnaní so 17 % zamestnaných mužov a vedú k skráteniu pracovného času u 18 % zamestnaných žien a len u 3 % mužov (68); keďže dosiahnuteľnosť, prístupnosť a cenová dostupnosť kvalitných zariadení starostlivosti o deti je kľúčová, aby sa ľuďom, najmä ženám so zodpovednosťami v oblasti starostlivosti umožnilo zúčastňovať sa na trhu práce; keďže problémy verejného zdravia, ako je migréna, sú častejšie u žien (69) a veľká časť postihnutých žien je stále v prvej línii starostlivosti o deti a domácnosť; |
| --- | --- |

AQ.

keďže ženy takisto častejšie prerušujú svoju kariéru, majú tendenciu pracovať kratší pracovný čas a častejšie sú zamestnané na čiastočný úväzok, v neistých alebo dočasných zamestnaniach; keďže odvetvová segregácia, nerovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti predstavujú hlavné príčiny pretrvávajúcich rozdielov v zamestnanosti, mzdách a dôchodkoch, ako aj väčšieho rizika chudoby a sociálneho vylúčenia žien; keďže rozdiel v dôchodkoch medzi mužmi a ženami je v roku 2020 v priemere 27 % (67); keďže rovnomerné rozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti, ktoré svedčí o rovnakom zapojení mužov, má jednoznačne pozitívny vplyv na podiel žien v platenom zamestnaní a na zníženie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov; keďže povinnosti spojené so starostlivosťou o deti sú príčinou zmeny zamestnania u 60 % žien v porovnaní so 17 % zamestnaných mužov a vedú k skráteniu pracovného času u 18 % zamestnaných žien a len u 3 % mužov (68); keďže dosiahnuteľnosť, prístupnosť a cenová dostupnosť kvalitných zariadení starostlivosti o deti je kľúčová, aby sa ľuďom, najmä ženám so zodpovednosťami v oblasti starostlivosti umožnilo zúčastňovať sa na trhu práce; keďže problémy verejného zdravia, ako je migréna, sú častejšie u žien (69) a veľká časť postihnutých žien je stále v prvej línii starostlivosti o deti a domácnosť;

| AR. | keďže tieto rozdiely sa potvrdzujú aj na celosvetovej úrovni, pričom ženy venujú neplatenej opatrovateľskej práci v priemere 3,2-krát viac času (201 pracovných dní ročne) ako muži (63 pracovných dní), a sú najvýraznejšie v prípade dievčat a žien žijúcich v krajinách so strednými príjmami, s nižším dosiahnutým vzdelaním, žijúcich na vidieku a s deťmi predškolského veku (70); |
| --- | --- |

AR.

keďže tieto rozdiely sa potvrdzujú aj na celosvetovej úrovni, pričom ženy venujú neplatenej opatrovateľskej práci v priemere 3,2-krát viac času (201 pracovných dní ročne) ako muži (63 pracovných dní), a sú najvýraznejšie v prípade dievčat a žien žijúcich v krajinách so strednými príjmami, s nižším dosiahnutým vzdelaním, žijúcich na vidieku a s deťmi predškolského veku (70);

| AS. | keďže ženy sú v prevažnej miere zastúpené medzi dôležitými pracovníkmi (v štyroch zo 16 ďalších profesijných kategórií, ktoré sa považujú za dôležité, je viac ako 50 % žien medzi pracovníkmi v EÚ) (71), ako sú napríklad odborníci v oblasti starostlivosti, ktorých úlohy sa zväčša nedajú vykonávať v režimoch práce na diaľku, a v odvetviach, ktoré boli pandémiou zasiahnuté najviac, a preto boli vystavené vysokým rizikám nákazy, veľkej pracovnej záťaži, narušeniu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a strate zamestnania; keďže pracovné a životné podmienky sa zhoršili najmä pre ženy s malými deťmi v platenom zamestnaní (72); |
| --- | --- |

AS.

keďže ženy sú v prevažnej miere zastúpené medzi dôležitými pracovníkmi (v štyroch zo 16 ďalších profesijných kategórií, ktoré sa považujú za dôležité, je viac ako 50 % žien medzi pracovníkmi v EÚ) (71), ako sú napríklad odborníci v oblasti starostlivosti, ktorých úlohy sa zväčša nedajú vykonávať v režimoch práce na diaľku, a v odvetviach, ktoré boli pandémiou zasiahnuté najviac, a preto boli vystavené vysokým rizikám nákazy, veľkej pracovnej záťaži, narušeniu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a strate zamestnania; keďže pracovné a životné podmienky sa zhoršili najmä pre ženy s malými deťmi v platenom zamestnaní (72);

| AT. | keďže starostlivosť zostáva jednou z hlavných oblastí reprodukovania rodových archetypov, ktoré sú ďalej posilňované nedostatočnými investíciami do kvalitných služieb a rodovými predsudkami v iných politikách, ktoré neúmerne ovplyvňujú sebaurčenie žien v spoločenskom a pracovnom živote, ako je napríklad daňový a dávkový systém; |
| --- | --- |

AT.

keďže starostlivosť zostáva jednou z hlavných oblastí reprodukovania rodových archetypov, ktoré sú ďalej posilňované nedostatočnými investíciami do kvalitných služieb a rodovými predsudkami v iných politikách, ktoré neúmerne ovplyvňujú sebaurčenie žien v spoločenskom a pracovnom živote, ako je napríklad daňový a dávkový systém;

| AU. | keďže podniky sociálneho hospodárstva môžu mať významný potenciál a prispieť k uľahčeniu opätovného začlenenia opatrovateľov na trh práce; |
| --- | --- |

AU.

keďže podniky sociálneho hospodárstva môžu mať významný potenciál a prispieť k uľahčeniu opätovného začlenenia opatrovateľov na trh práce;

| AV. | keďže viaceré členské štáty a regióny v EÚ stále nespĺňajú cieľ poskytovať starostlivosť 90 % detí vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky a 33 % detí vo veku do troch rokov; keďže nedostatok dostatočnej infraštruktúry, ktorá by ponúkala kvalitnú a dostupnú starostlivosť o deti pre všetkých, najmä služby predškolskej starostlivosti, postihuje najmä deti zo znevýhodnených rodín, čo sa odráža v nižšej miere zápisu detí so zdravotným postihnutím, detí z rómskych a iných menšinových komunít, detí migrantov, detí žijúcich v chudobe a detí z iných znevýhodnených skupín, ktoré by mali z predškolskej starostlivosti najväčší prospech (73); |
| --- | --- |

AV.

keďže viaceré členské štáty a regióny v EÚ stále nespĺňajú cieľ poskytovať starostlivosť 90 % detí vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky a 33 % detí vo veku do troch rokov; keďže nedostatok dostatočnej infraštruktúry, ktorá by ponúkala kvalitnú a dostupnú starostlivosť o deti pre všetkých, najmä služby predškolskej starostlivosti, postihuje najmä deti zo znevýhodnených rodín, čo sa odráža v nižšej miere zápisu detí so zdravotným postihnutím, detí z rómskych a iných menšinových komunít, detí migrantov, detí žijúcich v chudobe a detí z iných znevýhodnených skupín, ktoré by mali z predškolskej starostlivosti najväčší prospech (73);

| AW. | keďže v roku 2020 bolo 24,2 % detí v EÚ – takmer 18 miliónov – ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže deti z rodín s nízkymi príjmami, deti bez domova, deti so zdravotným postihnutím, deti s prisťahovaleckým pôvodom, deti s menšinovým etnickým pôvodom, najmä rómske deti, deti v ústavnej starostlivosti, deti v neistej rodinnej situácii, deti z rodín s jedným rodičom, z LGBTIQ+ rodín a z rodín, v ktorých rodičia pracujú v zahraničí, čelia vážnym ťažkostiam, ako je vážna deprivácia v oblasti bývania alebo preplnenosť bývania, prekážkam v prístupe k základným službám; keďže deti so zdravotným postihnutím v EÚ sú neúmerne častejšie umiestňované do zariadení ústavnej starostlivosti ako deti bez zdravotného postihnutia a zdá sa, že je v ich prípade oveľa menšia pravdepodobnosť, že sa vyvinie úsilie na umožnenie ich prechodu z ústavnej do rodinnej starostlivosti (74); keďže Európska záruka pre deti je nástroj EÚ, ktorého cieľom je predchádzať chudobe a sociálnemu vylúčeniu a bojovať proti nim zaručením slobodného a účinného prístupu detí v núdzi k základným službám starostlivosti, ako je vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, vzdelávacie a školské aktivity, zdravotná starostlivosť a aspoň jedno zdravé jedlo denne v škole, a účinný prístup všetkých detí v núdzi k zdravej výžive a primeranému bývaniu (75); keďže dostupnosť kvalitnej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti a vzdelávania má zásadný význam pre osobný rozvoj a blaho detí; keďže existuje jednoznačná pozitívna korelácia medzi prístupom k službám starostlivosti o deti na jednej strane a zamestnanosťou a príjmom mužov a najmä žien na strane druhej (76); |
| --- | --- |

AW.

keďže v roku 2020 bolo 24,2 % detí v EÚ – takmer 18 miliónov – ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže deti z rodín s nízkymi príjmami, deti bez domova, deti so zdravotným postihnutím, deti s prisťahovaleckým pôvodom, deti s menšinovým etnickým pôvodom, najmä rómske deti, deti v ústavnej starostlivosti, deti v neistej rodinnej situácii, deti z rodín s jedným rodičom, z LGBTIQ+ rodín a z rodín, v ktorých rodičia pracujú v zahraničí, čelia vážnym ťažkostiam, ako je vážna deprivácia v oblasti bývania alebo preplnenosť bývania, prekážkam v prístupe k základným službám; keďže deti so zdravotným postihnutím v EÚ sú neúmerne častejšie umiestňované do zariadení ústavnej starostlivosti ako deti bez zdravotného postihnutia a zdá sa, že je v ich prípade oveľa menšia pravdepodobnosť, že sa vyvinie úsilie na umožnenie ich prechodu z ústavnej do rodinnej starostlivosti (74); keďže Európska záruka pre deti je nástroj EÚ, ktorého cieľom je predchádzať chudobe a sociálnemu vylúčeniu a bojovať proti nim zaručením slobodného a účinného prístupu detí v núdzi k základným službám starostlivosti, ako je vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, vzdelávacie a školské aktivity, zdravotná starostlivosť a aspoň jedno zdravé jedlo denne v škole, a účinný prístup všetkých detí v núdzi k zdravej výžive a primeranému bývaniu (75); keďže dostupnosť kvalitnej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti a vzdelávania má zásadný význam pre osobný rozvoj a blaho detí; keďže existuje jednoznačná pozitívna korelácia medzi prístupom k službám starostlivosti o deti na jednej strane a zamestnanosťou a príjmom mužov a najmä žien na strane druhej (76);

| AX. | keďže prístup ku kvalitným službám starostlivosti, najmä k dlhodobej starostlivosti, je čoraz viac podmienený príjmom jednotlivcov a rodín, ich miestom bydliska, dostupnosťou služieb a kapacitou poskytovania a geografickou dostupnosťou, ako aj voľnými kapacitami poskytovateľov; keďže sa odhaduje, že dve z troch osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, nemajú prístup k službám starostlivosti najmä z dôvodu ich nedostupnosti a cenovej nedostupnosti (77); keďže domácnosti s nízkymi príjmami, nižšou úrovňou vzdelania a domácnosti migrantov majú najväčšie problémy s prístupom k formálnym službám dlhodobej starostlivosti v domácnosti; keďže v celej EÚ jedna tretina a v piatich členských štátoch dokonca viac ako polovica domácností uvádza, že potrebujú profesionálne služby dlhodobej starostlivosti, ale z finančných dôvodov k nim nemajú prístup (78); keďže prístup k zdravotnej starostlivosti a starostlivosti by mal byť všeobecný a efektívny bez ohľadu na ekonomické podmienky alebo ich odlišné bydlisko, či administratívne situácie alebo status; keďže aj osoby s nižšími príjmami sú skupinou, v ktorej je potreba starostlivosti častejšia (79); |
| --- | --- |

AX.

keďže prístup ku kvalitným službám starostlivosti, najmä k dlhodobej starostlivosti, je čoraz viac podmienený príjmom jednotlivcov a rodín, ich miestom bydliska, dostupnosťou služieb a kapacitou poskytovania a geografickou dostupnosťou, ako aj voľnými kapacitami poskytovateľov; keďže sa odhaduje, že dve z troch osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, nemajú prístup k službám starostlivosti najmä z dôvodu ich nedostupnosti a cenovej nedostupnosti (77); keďže domácnosti s nízkymi príjmami, nižšou úrovňou vzdelania a domácnosti migrantov majú najväčšie problémy s prístupom k formálnym službám dlhodobej starostlivosti v domácnosti; keďže v celej EÚ jedna tretina a v piatich členských štátoch dokonca viac ako polovica domácností uvádza, že potrebujú profesionálne služby dlhodobej starostlivosti, ale z finančných dôvodov k nim nemajú prístup (78); keďže prístup k zdravotnej starostlivosti a starostlivosti by mal byť všeobecný a efektívny bez ohľadu na ekonomické podmienky alebo ich odlišné bydlisko, či administratívne situácie alebo status; keďže aj osoby s nižšími príjmami sú skupinou, v ktorej je potreba starostlivosti častejšia (79);

| AY. | keďže digitálne technológie majú potenciál podporiť formálnych aj neformálnych opatrovateľov a znížiť záťaž, ktorej čelia, napríklad pri preprave pacientov na konzultácie, ktoré by sa mohli konať online; keďže podľa prieskumu Eurocarers z roku 2021 až 78 % neformálnych opatrovateľov nikdy nepoužilo technológie súvisiace so starostlivosťou (80); keďže je v odvetví starostlivosti potrebné zohľadniť aj digitalizáciu a internet vecí, pričom by však nemali úplne nahradiť nenahraditeľnú interakciu medzi ľuďmi súvisiacu so starostlivosťou; keďže by sa mal podporovať výskum a pilotné projekty, aby sa overila realizovateľnosť a účinnosť digitálnych služieb; keďže starší ľudia vrátane tých, ktorým sa poskytuje starostlivosť, majú ťažkosti s prístupom k digitálnym službám; keďže prístup k digitálnym službám vrátane prístupu k digitálnej gramotnosti by sa mal považovať za právo príjemcov starostlivosti; keďže drastický prechod k práci na diaľku odhalil potrebu lepšieho presadzovania, revízie a aktualizácie právnych predpisov týkajúcich sa pracovných podmienok v digitálnom prostredí a využívania umelej inteligencie v pracovnom živote; |
| --- | --- |

AY.

keďže digitálne technológie majú potenciál podporiť formálnych aj neformálnych opatrovateľov a znížiť záťaž, ktorej čelia, napríklad pri preprave pacientov na konzultácie, ktoré by sa mohli konať online; keďže podľa prieskumu Eurocarers z roku 2021 až 78 % neformálnych opatrovateľov nikdy nepoužilo technológie súvisiace so starostlivosťou (80); keďže je v odvetví starostlivosti potrebné zohľadniť aj digitalizáciu a internet vecí, pričom by však nemali úplne nahradiť nenahraditeľnú interakciu medzi ľuďmi súvisiacu so starostlivosťou; keďže by sa mal podporovať výskum a pilotné projekty, aby sa overila realizovateľnosť a účinnosť digitálnych služieb; keďže starší ľudia vrátane tých, ktorým sa poskytuje starostlivosť, majú ťažkosti s prístupom k digitálnym službám; keďže prístup k digitálnym službám vrátane prístupu k digitálnej gramotnosti by sa mal považovať za právo príjemcov starostlivosti; keďže drastický prechod k práci na diaľku odhalil potrebu lepšieho presadzovania, revízie a aktualizácie právnych predpisov týkajúcich sa pracovných podmienok v digitálnom prostredí a využívania umelej inteligencie v pracovnom živote;

| AZ. | keďže ženy, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, čelia ďalším prekážkam v prístupe k službám zdravotnej starostlivosti a starostlivosti a osobitná pozornosť sa musí venovať riešeniu účinkov podvedomých predsudkov v prístupe k súkromným a verejným službám, ktoré vznikajú v dôsledku pretrvávajúcich stereotypov a nedostatočného zastúpenia určitých skupín v týchto inštitúciách; |
| --- | --- |

AZ.

keďže ženy, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, čelia ďalším prekážkam v prístupe k službám zdravotnej starostlivosti a starostlivosti a osobitná pozornosť sa musí venovať riešeniu účinkov podvedomých predsudkov v prístupe k súkromným a verejným službám, ktoré vznikajú v dôsledku pretrvávajúcich stereotypov a nedostatočného zastúpenia určitých skupín v týchto inštitúciách;

| BA. | keďže sa osobitná pozornosť musí venovať aj extrémnej starobe, aby sa v prípade potreby pomohlo osobám, ktoré prišli o samostatnosť, a aby sa tieto osoby neocitli v izolácii; |
| --- | --- |

BA.

keďže sa osobitná pozornosť musí venovať aj extrémnej starobe, aby sa v prípade potreby pomohlo osobám, ktoré prišli o samostatnosť, a aby sa tieto osoby neocitli v izolácii;

| BB. | keďže by sa mal náležite zohľadniť význam prevencie a geriatrickej rehabilitácie pre zdravé a dôstojné starnutie; |
| --- | --- |

BB.

keďže by sa mal náležite zohľadniť význam prevencie a geriatrickej rehabilitácie pre zdravé a dôstojné starnutie;

| BC. | keďže je potrebné zmeniť formu ošetrovateľskej starostlivosti poskytovaním bezplatnej alebo cenovo dostupnej domácej ošetrovateľskej pomoci, ak je to možné; |
| --- | --- |

BC.

keďže je potrebné zmeniť formu ošetrovateľskej starostlivosti poskytovaním bezplatnej alebo cenovo dostupnej domácej ošetrovateľskej pomoci, ak je to možné;

| BD. | keďže zvýšené investície do ekonomiky starostlivosti v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja by do roku 2035 priniesli takmer 300 miliónov dodatočných pracovných miest na celom svete (81); keďže by to predstavovalo 96 miliónov priamych pracovných miest v oblasti starostlivosti o deti, 136 miliónov priamych pracovných miest v oblasti dlhodobej starostlivosti a 67 miliónov nepriamych pracovných miest v iných odvetviach; keďže táto úroveň tvorby pracovných miest by si vyžadovala investície vo výške 3,2 % celosvetového HDP, pričom sa zohľadnia celkové náklady mínus daňové príjmy (82); keďže Európska komisia odhaduje, že do roku 2030 sa očakáva, že sa v EÚ vytvorí 8 miliónov nových pracovných miest v odvetví starostlivosti (83); |
| --- | --- |

BD.

keďže zvýšené investície do ekonomiky starostlivosti v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja by do roku 2035 priniesli takmer 300 miliónov dodatočných pracovných miest na celom svete (81); keďže by to predstavovalo 96 miliónov priamych pracovných miest v oblasti starostlivosti o deti, 136 miliónov priamych pracovných miest v oblasti dlhodobej starostlivosti a 67 miliónov nepriamych pracovných miest v iných odvetviach; keďže táto úroveň tvorby pracovných miest by si vyžadovala investície vo výške 3,2 % celosvetového HDP, pričom sa zohľadnia celkové náklady mínus daňové príjmy (82); keďže Európska komisia odhaduje, že do roku 2030 sa očakáva, že sa v EÚ vytvorí 8 miliónov nových pracovných miest v odvetví starostlivosti (83);

| BE. | keďže demografické zmeny a sprievodné starnutie obyvateľstva zvýšia dopyt po službách starostlivosti; keďže pracovné miesta v oblasti starostlivosti pravdepodobne nebudú nahradené a ich počet sa nezníži automatizáciou; keďže to by malo motivovať EÚ a členské štáty, aby v rámci digitálnej transformácie investovali do ekonomiky starostlivosti ako do sľubného odvetvia vytvárajúceho pracovné miesta s cieľom zvýšiť počet kvalifikovaných pracovníkov a prilákať do tohto odvetvia viac ľudí; |
| --- | --- |

BE.

keďže demografické zmeny a sprievodné starnutie obyvateľstva zvýšia dopyt po službách starostlivosti; keďže pracovné miesta v oblasti starostlivosti pravdepodobne nebudú nahradené a ich počet sa nezníži automatizáciou; keďže to by malo motivovať EÚ a členské štáty, aby v rámci digitálnej transformácie investovali do ekonomiky starostlivosti ako do sľubného odvetvia vytvárajúceho pracovné miesta s cieľom zvýšiť počet kvalifikovaných pracovníkov a prilákať do tohto odvetvia viac ľudí;

| BF. | keďže normy kvality v oblasti starostlivosti, najmä služieb sociálnej starostlivosti, naďalej chýbajú alebo sú nedostatočné; |
| --- | --- |

BF.

keďže normy kvality v oblasti starostlivosti, najmä služieb sociálnej starostlivosti, naďalej chýbajú alebo sú nedostatočné;

| BG. | keďže odvetvie starostlivosti potrebuje značné investície, zdroje a reformu; keďže v roku 2018 predstavoval odhadovaný ročný investičný deficit v sociálnej infraštruktúre v Európe 100 – 150 miliárd EUR (84); keďže v správe o starnutí obyvateľstva za rok 2021 sa predpokladá nárast verejných výdavkov potrebných na pokrytie nákladov na dlhodobú starostlivosť a podporu až na 2,9 % HDP ročne v roku 2070 v porovnaní s 1,7 % v roku 2016, pričom scenár „zdravého starnutia“ môže tieto náklady výrazne znížiť a plné pokrytie potrieb dlhodobej starostlivosti ich výrazne zvyšuje; |
| --- | --- |

BG.

keďže odvetvie starostlivosti potrebuje značné investície, zdroje a reformu; keďže v roku 2018 predstavoval odhadovaný ročný investičný deficit v sociálnej infraštruktúre v Európe 100 – 150 miliárd EUR (84); keďže v správe o starnutí obyvateľstva za rok 2021 sa predpokladá nárast verejných výdavkov potrebných na pokrytie nákladov na dlhodobú starostlivosť a podporu až na 2,9 % HDP ročne v roku 2070 v porovnaní s 1,7 % v roku 2016, pričom scenár „zdravého starnutia“ môže tieto náklady výrazne znížiť a plné pokrytie potrieb dlhodobej starostlivosti ich výrazne zvyšuje;

| BH. | keďže je veľmi dôležité pochopiť interakciu medzi formálnou a neformálnou starostlivosťou; keďže formálne opatrovateľské služby môžu neformálnym opatrovateľom poskytnúť podporu napríklad tým, že im umožnia vziať si voľno a poskytnú im odbornú prípravu; keďže nedostatočné oficiálne uznanie neformálnych opatrovateľov a s tým súvisiaci nedostatok údajov o nich a ich potrebách je prekážkou tejto interakcie; |
| --- | --- |

BH.

keďže je veľmi dôležité pochopiť interakciu medzi formálnou a neformálnou starostlivosťou; keďže formálne opatrovateľské služby môžu neformálnym opatrovateľom poskytnúť podporu napríklad tým, že im umožnia vziať si voľno a poskytnú im odbornú prípravu; keďže nedostatočné oficiálne uznanie neformálnych opatrovateľov a s tým súvisiaci nedostatok údajov o nich a ich potrebách je prekážkou tejto interakcie;

| BI. | keďže poskytovanie starostlivosti závisí od dobre financovaných a riadne fungujúcich verejných služieb a systémov sociálnej ochrany; |
| --- | --- |

BI.

keďže poskytovanie starostlivosti závisí od dobre financovaných a riadne fungujúcich verejných služieb a systémov sociálnej ochrany;

| BJ. | keďže v skupine neformálnych opatrovateľov existuje značná rozmanitosť; keďže ich potreby sa líšia v závislosti od ich sociálno-ekonomického kontextu, ich účasti na trhu práce, potrieb opatrovaných osôb a času, ktorý venujú starostlivosti o závislé osoby; |
| --- | --- |

BJ.

keďže v skupine neformálnych opatrovateľov existuje značná rozmanitosť; keďže ich potreby sa líšia v závislosti od ich sociálno-ekonomického kontextu, ich účasti na trhu práce, potrieb opatrovaných osôb a času, ktorý venujú starostlivosti o závislé osoby;

| BK. | keďže neurodegeneratívne choroby ako Alzheimerova choroba a iné formy demencie sú vo väčšine európskych krajín naďalej nedostatočne diagnostikované; keďže existujú jasné náznaky, že súčasný počet 9 miliónov potvrdených prípadov demencie sa do roku 2050 zdvojnásobí; keďže ženy sú naďalej neúmerne viac postihnuté demenciou (85); |
| --- | --- |

BK.

keďže neurodegeneratívne choroby ako Alzheimerova choroba a iné formy demencie sú vo väčšine európskych krajín naďalej nedostatočne diagnostikované; keďže existujú jasné náznaky, že súčasný počet 9 miliónov potvrdených prípadov demencie sa do roku 2050 zdvojnásobí; keďže ženy sú naďalej neúmerne viac postihnuté demenciou (85);

| BL. | keďže vo februári 2021 začal európsky ombudsman z vlastnej iniciatívy vyšetrovanie úlohy Komisie v procese deinštitucionalizácie v EÚ, pričom sa zameral na plnenie povinnosti Komisie zabezpečiť, aby členské štáty využívali finančné prostriedky EÚ spôsobom, ktorý podporuje prechod od ústavnej starostlivosti k nezávislému životu a účasti na živote komunity; |
| --- | --- |

BL.

keďže vo februári 2021 začal európsky ombudsman z vlastnej iniciatívy vyšetrovanie úlohy Komisie v procese deinštitucionalizácie v EÚ, pričom sa zameral na plnenie povinnosti Komisie zabezpečiť, aby členské štáty využívali finančné prostriedky EÚ spôsobom, ktorý podporuje prechod od ústavnej starostlivosti k nezávislému životu a účasti na živote komunity;

| BM. | keďže mechanizmus ustanovený smernicou o dočasnej ochrane z roku 2001 bol po prvýkrát aktivovaný ako reakcia na masový prílev utečencov, predovšetkým žien s deťmi a iných závislých osôb, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine, a zaručuje vysídleným osobám rovnaký prístup na trh práce a bývanie, lekársku pomoc a prístup detí k vzdelávaniu; keďže aktivácia uvedeného mechanizmu bude mať významný priamy vplyv na odvetvie starostlivosti, pretože sa zvýši počet osôb v EÚ, ktoré potrebujú komplexné a individualizované služby starostlivosti, ale aj počet neformálnych a formálnych opatrovateľov; |
| --- | --- |

BM.

keďže mechanizmus ustanovený smernicou o dočasnej ochrane z roku 2001 bol po prvýkrát aktivovaný ako reakcia na masový prílev utečencov, predovšetkým žien s deťmi a iných závislých osôb, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine, a zaručuje vysídleným osobám rovnaký prístup na trh práce a bývanie, lekársku pomoc a prístup detí k vzdelávaniu; keďže aktivácia uvedeného mechanizmu bude mať významný priamy vplyv na odvetvie starostlivosti, pretože sa zvýši počet osôb v EÚ, ktoré potrebujú komplexné a individualizované služby starostlivosti, ale aj počet neformálnych a formálnych opatrovateľov;

| BN. | keďže údaje o kvalite opatrovateľských služieb sú takmer výlučne založené na neštandardných prieskumoch spokojnosti klientov; |
| --- | --- |

BN.

keďže údaje o kvalite opatrovateľských služieb sú takmer výlučne založené na neštandardných prieskumoch spokojnosti klientov;

| BO. | keďže ťažkosti spojené so zabezpečením primeraného, dôstojného a cenovo dostupného bývania, najmä pre staršie osoby, osamelé osoby, osoby so zdravotným postihnutím, osoby ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením, rodiny s malými deťmi a osamelých rodičov, výrazne sťažujú prístup ku kvalitným službám starostlivosti; |
| --- | --- |

BO.

keďže ťažkosti spojené so zabezpečením primeraného, dôstojného a cenovo dostupného bývania, najmä pre staršie osoby, osamelé osoby, osoby so zdravotným postihnutím, osoby ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením, rodiny s malými deťmi a osamelých rodičov, výrazne sťažujú prístup ku kvalitným službám starostlivosti;

| BP. | keďže v 11 krajinách OECD je medián mzdy pracovníkov dlhodobej starostlivosti len 9 EUR na hodinu, zatiaľ čo mzda pracovníkov nemocníc – z ktorých väčšinu tvoria muži – je v priemere 14 EUR na hodinu (86); |
| --- | --- |

BP.

keďže v 11 krajinách OECD je medián mzdy pracovníkov dlhodobej starostlivosti len 9 EUR na hodinu, zatiaľ čo mzda pracovníkov nemocníc – z ktorých väčšinu tvoria muži – je v priemere 14 EUR na hodinu (86);

| BQ. | keďže viac ako polovica opatrovateľov tvrdí, že nezarábajú dosť na pokrytie základných potrieb, ako je bývanie a strava, a 31 % nemá dostatočný prístup k osobným ochranným prostriedkom (87); |
| --- | --- |

BQ.

keďže viac ako polovica opatrovateľov tvrdí, že nezarábajú dosť na pokrytie základných potrieb, ako je bývanie a strava, a 31 % nemá dostatočný prístup k osobným ochranným prostriedkom (87);

| BR. | keďže väčšina opatrovateľov nezarába toľko, aby si mohli dovoliť dôstojnú životnú úroveň pre seba a svoje rodiny (88); |
| --- | --- |

BR.

keďže väčšina opatrovateľov nezarába toľko, aby si mohli dovoliť dôstojnú životnú úroveň pre seba a svoje rodiny (88);

Európa, ktorá sa stará

| 1. | konštatuje, že je nevyhnutné zabezpečiť dôstojnosť, nezávislosť, samostatnosť, blahobyt a účasť na spoločenskom živote prostredníctvom kvalitnej starostlivosti počas celého života, od starostlivosti a vzdelávania v ranom detstve až po služby starostlivosti o starších ľudí a podporu osôb so zdravotným postihnutím, pričom treba mať na pamäti, že ľudia sú vzájomne závislí a že každý môže v určitom okamihu svojho života potrebovať starostlivosť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje význam prístupnosti a dostupnosti verejnej starostlivosti a kvality, prístupnosti, dostupnosti, cenovej dostupnosti a primeranosti starostlivosti, ako aj to, že všetci ľudia, ktorí potrebujú starostlivosť, a ich opatrovatelia by mali mať právo na skutočný výber, pokiaľ ide o služby starostlivosti vhodné pre nich a ich rodiny a ich formu (rodinná starostlivosť, komunitná starostlivosť, starostlivosť zameraná na pacienta, individuálna starostlivosť alebo iné formy), miesto jej poskytovania a jej intenzitu, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať poskytovaniu a prístupu pre osoby žijúce v odľahlých oblastiach (433), ako sú vidiecke oblasti alebo najvzdialenejšie regióny; domnieva sa, že investície do poskytovania kvalitných verejných a sociálnych služieb sú základnými nástrojmi na zabránenie prenosu znevýhodnenia z jednej generácie na druhú; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že starostlivosť a jej rôzne politické prístupy je potrebné rozvíjať a prepracovávať podľa potrieb jednotlivcov; uznáva, že modely a vzory organizácie starostlivosti sa v členských štátoch líšia a zdôrazňuje právo každého človeka vybrať si čo najvhodnejšie kvalitné služby starostlivosti pre svoju individuálnu situáciu a potrebu zaručiť ho členskými štátmi a EÚ v rámci jej politík; zdôrazňuje, že podľa zásady Európskeho piliera sociálnych práv č. 18 „má každý právo na cenovo dostupné a kvalitné služby dlhodobej starostlivosti, najmä rodinnú starostlivosť a komunitné služby“ a zdôrazňuje, že v záujme splnenia tejto zásady by sa malo rozšíriť poskytovanie starostlivosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že ženy predstavujú väčšinu pracovnej sily (76 %) v odvetví formálnej starostlivosti a že vykonávajú hlavnú časť neformálnej starostlivosti, pričom predstavujú aj väčšinu príjemcov starostlivosti, že starostlivosť zostáva podhodnotená, neuznaná a zaručuje nedostatočnú alebo často žiadnu finančnú kompenzáciu pre opatrovateľov a že toto podhodnotenie z hľadiska odmeňovania, pracovných podmienok a nedostatočného zviditeľnenia úzko súvisí s feminizáciou tohto odvetvia v dôsledku vysokého podielu žien pracujúcich vo formálnej a neformálnej starostlivosti; zdôrazňuje, že tento rodový aspekt je potrebné zohľadniť pri navrhovaní stratégií a politík v oblasti starostlivosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje svoje znepokojenie nad vplyvom štrukturálnych obmedzení a finančných obmedzení na typ služieb starostlivosti, ktoré sú k dispozícii jednotlivcom, a uznáva, že integrácia starostlivosti v celej Európe je obmedzená z dôvodu nedostatku vhodných stimulov a štruktúr; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje význam integrovaného prístupu k spoločným európskym opatreniam založeného na právach v oblasti starostlivosti, v ktorom sa venuje rovnaká pozornosť fyzickým, duševným, psychologickým a sociálnym, osobným a domácim potrebám ľudí; zdôrazňuje, že je dôležité pripraviť pôdu pre súdržnejší prístup medzi zdravotnými a sociálnymi systémami, ako aj medzi formálnou a neformálnou starostlivosťou a koordináciou medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi politikami starostlivosti v členských štátoch EÚ, spolu s horizontálnou a odvetvovou integráciou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať ambicióznu a inkluzívnu európsku stratégiu v oblasti starostlivosti, ktorá zabezpečí rovnaký prístup k starostlivosti pre všetkých s osobitnou pozornosťou venovanou jednotlivcom v zraniteľných situáciách a prispeje k sociálnej spravodlivosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že kľúčom k úspechu je prevencia; vyzýva, aby primárna, sekundárna a terciárna prevencia (89) vrátane primeraného využívania príslušného vzdelávania a informácií, skríningu, včasného odhaľovania, prevencie a primeraného sledovania neprenosných ochorení patrila medzi zložky komplexnej európskej stratégie starostlivosti; vyzýva Komisiu, aby prijala komplexný a holistický prístup k starostlivosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby posilnila odolnosť a budovanie kapacít EÚ v krízach v oblasti zdravia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala výskum a inovácie, a to stanovením prioritných oblastí pre budúci výskum a vývoj na základe súčasných a budúcich chorôb, ako aj ďalší rozvoj príležitostí súvisiacich s odvetvím starostlivosti, a to aj pre súkromné subjekty; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že cieľom všetkých opatrení EÚ v oblasti starostlivosti, trhov práce a sociálnych služieb by mala byť podpora modelu rovnakého zamestnávania a rovnakého opatrovania, v ktorom sa muži a ženy rovnako zapájajú do platenej práce na trhu práce a neplatenej práce v domácnosti a pri opatrovateľských povinnostiach; pripomína význam uplatňovania rodového hľadiska vo všetkých politikách; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby investovali do odvetvia starostlivosti, posilnili a zabezpečili udržateľné, zvýšené a primerané investície a financovanie s cieľom zaručiť osobám, ktoré potrebujú starostlivosť, rovnaký prístup k cenovo dostupným a primerane personálne zabezpečeným kvalitným službám starostlivosti a službám pre domácnosť, ako aj aktívny a plnohodnotný pracovný život pre opatrovateľov s primeranými mzdami, ktoré im zabezpečia dôstojné živobytie a kariérne príležitosti v tomto odvetví prostredníctvom certifikácie a validácie zručností; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili dostupnosť financovania všetkých druhov služieb starostlivosti a čo najlepšie využívali európske štrukturálne a investičné fondy na investície do starostlivosti o deti a starších ľudí a iných osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, prostredníctvom ESF+, InvestEU a iných finančných nástrojov na podporu sociálnych investícií, ako aj Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programu EU4Health a európskych štrukturálnych a investičných fondov na investovanie do verejne garantovanej starostlivosti a na uľahčenie prístupných a cenovo dostupných služieb pre všetkých; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila a vytvorila synergie s rodovou rovnosťou, začlenením osôb zo zraniteľných skupín a normami stanovenými pre investície do digitálnej a ekologickej transformácie, napríklad aby podporila ekologizáciu starostlivosti a projektov starostlivosti a začala iniciatívu zameranú na ekologicky udržateľnú starostlivosť, keďže infraštruktúra starostlivosti má významný negatívny vplyv na životné prostredie, ktorý je potrebné riešiť a zmierniť v rámci hlavných zásad; vyzýva Komisiu, aby v tomto zmysle vypracovala usmernenia a plán spoločných noriem pre členské štáty; vyzýva Európsku investičnú banku, aby zvážila, že do svojho ročného rozpočtu začlení rozvoj odvetvia starostlivosti a ekonomiku starostlivosti v rámci vykonávania jej vlastnej stratégie pre rodovú rovnosť a posilnenie ekonomického postavenia žien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva na vytvorenie osobitného investičného balíka na podporu odvetvia starostlivosti a ekonomiky starostlivosti EÚ, ako aj na zabezpečenie koordinácie medzi rôznymi programami a iniciatívami s cieľom účinne vykonávať túto stratégiu; opätovne žiada, aby sa vo viacročnom finančnom rámci a súvisiacich programoch vytvorili nástroje na rodové rozpočtovanie, ktoré umožnia sledovať konkrétne finančné prostriedky vyčlenené na podporu rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripomína povinnosti a záväzky EÚ a členských štátov v súvislosti s prechodom zo segregovaných ústavných zariadení na komunitnú a rodinnú starostlivosť a podporou rôznych modelov nezávislého života a podpory; vyzýva členské štáty, aby využili dostupné európske a vnútroštátne finančné prostriedky na urýchlenie tohto prechodu a na podporu individuálnej samostatnosti a nezávislého života, a to podporovaním spôsobov zvyšovania nezávislosti, ako je napríklad úprava domácnosti alebo inštalácia digitálnych detekčných systémov a asistenčných technológií v domácnosti, a to pri plnom dodržiavaní ustanovení a cieľov UNCRPD; naliehavo žiada Komisiu, aby prijala účinné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky EÚ využívali na prechod od inštitucionálnej starostlivosti k starostlivosti v komunite a v rodine, pričom by sa zabezpečila rodinná starostlivosť v celej jej rozmanitosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že na zníženie nelegálnej práce v oblasti formálnej starostlivosti je dôležité zabezpečiť verejné financovanie skutočných poskytovateľov opatrovateľských služieb v rámci systémov sociálneho zabezpečenia alebo prostredníctvom daňových výdavkov, vďaka čomu bude legálne a spravodlivé poskytovanie opatrovateľských služieb dostupné; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili všeobecné zdravotné poistenie, zvýšili investície do zdravotnej starostlivosti a uprednostnili financovanie komunitnej a primárnej starostlivosti; vyzýva členské štáty, aby urýchlene odstránili existujúce prekážky v prístupe k zdravotnej starostlivosti pre všetkých vrátane migrantov bez dokladov, pričom osobitnú pozornosť by mali venovať ženám, ktoré čelia prierezovej diskriminácii; vyzýva na zabezpečenie vyšších a spravodlivých miezd a dôstojných pracovných podmienok pre opatrovateľov, zdravotníckych asistentov a iný pomocný personál; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že značná časť modelov starostlivosti, služieb a zariadení je založená na inštitucionalizovanom, zastaranom modeli, ktorý nespĺňa moderné kritériá kvality a nezodpovedá fyzickým, sociálnym a psychologickým potrebám a želaniam prijímateľov starostlivosti; zdôrazňuje, že ľudia, ktorí potrebujú starostlivosť, by mali byť v centre pozornosti plánov starostlivosti vo všetkých fázach navrhovania, realizácie a hodnotenia politík a služieb starostlivosti, a to prostredníctvom skúmania inovatívnych riešení, nových modelov a nástrojov poskytovania starostlivosti, podpory sociálneho začlenenia a viacgeneračného porozumenia pre individuálne potreby ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť, pričom cieľom je prechod od inštitucionálnej starostlivosti k rodinnej a komunitnej starostlivosti a podpora rôznych modelov nezávislého života a podpory; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že na zabezpečenie dôstojnosti príjemcov starostlivosti a opatrovateľov, ako aj na zabezpečenie plnej účasti a začlenenia do komunity je potrebná ich individuálna starostlivosť, ktorá je zameraná na jednotlivca; zdôrazňuje, že tento prechod na prístup zameraný na človeka si vyžaduje zvýšenú integráciu starostlivosti do komplexnejších spôsobov starostlivosti, aby sa zlepšil prínos pre príjemcov starostlivosti, ako aj kvalita starostlivosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje potrebu plne využívať digitálne riešenia na podporu osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, aby mohli žiť nezávislý a samostatný život, potrebu zlepšiť dodržiavanie ich práva na sebaurčenie, rozvíjať samostatnosť pracovníkov v oblasti starostlivosti a prijímateľov starostlivosti prostredníctvom individuálneho prístupu k navrhovaniu a rozpočtovaniu starostlivosti vrátane prispôsobenej zdravotnej starostlivosti a starostlivosti zameranej na osobu prostredníctvom vhodných nástrojov a zároveň zabezpečiť kvalitný ľudský kontakt pre osoby, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je presvedčený, že rozvoj v oblasti starostlivosti by mal zohľadňovať všetky kategórie používateľov a rozdiely medzi nimi; uvádza, že tí, ktorí plánujú, programujú a poskytujú služby starostlivosti, sú zodpovední za zohľadnenie týchto potrieb, posilnenia postavenia používateľov služieb a významu prístupu založeného na používateľoch pri rozvoji služieb, a že opatrovateľské služby pre starších ľudí a osoby so zdravotným postihnutím sa musia plánovať a rozvíjať za účasti používateľov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva členské štáty, aby si vymieňali informácie a najlepšie postupy s cieľom vytvoriť spoločný európsky rámec kvality pre formálnu a neformálnu starostlivosť založené na právach na nezávislosť, samostatnosť a blahobyt a inšpirované okrem iného rámcom WHO na podporu krajín, ktoré chcú dosiahnuť integrovanú kontinuálnu dlhodobú starostlivosť, ktorý by zahŕňal všetky zariadenia starostlivosti, podporil vzostupnú sociálnu konvergenciu a zaručoval rovnaké práva pre všetkých občanov a posilnil kvalitu života; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty pri zlepšovaní ich infraštruktúry na zber údajov v súlade s týmto rámcom kvality; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva okrem toho na výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa najlepšieho spôsobu podpory skupín s osobitnými potrebami v oblasti starostlivosti (ako sú osamelí rodičia, ktorými sú prevažne ženy, rodičia detí so závažnými ochoreniami a starší ľudia); |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že nárast potrieb starostlivosti si vyžaduje spoločný prístup EÚ a vyzýva na konkrétnu európsku stratégiu preventívnej zdravotnej starostlivosti ako súčasť riešenia rastúceho tlaku na systém zdravotnej starostlivosti; konštatuje, že služby starostlivosti by sa mali rozvíjať tak, aby sa posilnila kontinuita starostlivosti, preventívna zdravotná starostlivosť, rehabilitácia a nezávislý život, a zdôrazňuje význam programov celoživotnej podpory zdravia a vzdelávania, prevencie chorôb a pravidelných vyšetrení spolu s účinnejšími programami zdravotnej starostlivosti na podporu procesu zdravého starnutia; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa aktívne zapájali do Dekády zdravého starnutia WHO vypracovaním plánov zdravého starnutia v EÚ obsahujúcich prístup k službám zdravotnej a inej starostlivosti, ako aj stratégie podpory zdravia a prevencie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby prevzala vedúcu úlohu v oblasti starostlivosti stanovením ambicióznych cieľov na úrovni EÚ v oblasti financovania, prístupu, kvality, účinnosti a udržateľnosti služieb starostlivosti po konzultácii s členskými štátmi, ako aj s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov, a aby vypracovala harmonizované definície a ukazovatele na hodnotenie týchto cieľov pre deti, staršie osoby alebo osoby so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje potrebu hodnotiacej tabuľky na monitorovanie vykonávania práva na kvalitnú starostlivosť vo verejnom, súkromnom, formálnom a neformálnom kontexte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína, že EÚ by mala využiť rámec 5R MOP pre dôstojnú prácu v oblasti starostlivosti (uznať, znížiť a prerozdeliť neplatenú opatrovateľskú prácu, odmeniť platenú opatrovateľskú prácu) spolu so zabezpečením zastúpenia opatrovateľov, sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripomína, že by sa mal dosiahnuť pokrok smerom k hospodárstvu v oblasti starostlivosti, ktorý by uplatňoval integrovaný, holistický, rodovo citlivý a celoživotný prístup k starostlivosti; zdôrazňuje, že by to malo zahŕňať legislatívne opatrenia a investície na úrovni EÚ s cieľom podporiť dôstojné pracovné podmienky a príťažlivosť práce v odvetví starostlivosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že je dôležité zdôrazniť potrebu európskeho prístupu k starostlivosti v následných záveroch konferencie o budúcnosti Európy, pretože starostlivosť je kľúčovým odvetvím pre budúcnosť Európy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby predložila odvážnu, spoľahlivú európsku stratégiu pripravenú na budúcnosť v oblasti starostlivosti, ktorá bude vychádzať z práva každého na cenovo dostupnú, prístupnú a vysokokvalitnú starostlivosť, ako aj z ďalších zásad stanovených v EPSP a strategických dokumentoch EÚ, ako aj z individuálnych práv a potrieb príjemcov starostlivosti a opatrovateľov, a ktorá bude zahŕňať celý životný cyklus, zameria sa na potreby ľudí v kritických obdobiach počas ich života a bude na ne reagovať, položí základ pre kontinuitu služieb starostlivosti počas celého života a podporí solidaritu medzi generáciami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že táto stratégia by mala vychádzať zo spoľahlivých, komplexných a porovnateľných údajov, ktoré by boli verejne prístupné a ktoré by sa týkali situácie a kategórií opatrovateľov a príjemcov starostlivosti, rozdelených podľa pohlavia, veku, národnosti, etnického pôvodu (90), zdravotného postihnutia, sociálno-ekonomického postavenia, dostupnosti a cenovej dostupnosti, typu poskytovanej alebo prijímanej starostlivosti a rôznych zariadení starostlivosti (súkromných alebo verejných, inštitucionálnych, rodinných alebo komunitných), a mala by zahŕňať konkrétne a progresívne ciele s časovým harmonogramom a ukazovateľmi na hodnotenie pokroku a riešenie nerovností so zreteľom na potreby starostlivosti v európskej spoločnosti; opakuje výzvu Komisii a členským štátom, aby aktualizovali štatistický rámec na zber spoľahlivých a porovnateľných a rozčlenených údajov, pričom sa zabezpečí plné dodržiavanie noriem ochrany súkromia a základných práv; vyzýva Komisiu, aby vypracovala centrálne riadené podrobné prieskumy využívania času, rozdelené podľa uvedených parametrov, s cieľom posúdiť hodnotu neplatenej práce v členských štátoch; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že pri príprave európskej stratégie v oblasti starostlivosti je potrebné konzultovať so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na úrovni EÚ, na vnútroštátnej aj miestnej úrovni vrátane zástupcov neformálnych opatrovateľov a organizácií pacientov, aby sa zohľadnila rôznorodosť situácií a potrieb, pričom zdôrazňuje, že v stratégii by sa mali identifikovať jej cieľové skupiny; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby do európskej stratégie v oblasti starostlivosti komplexné opatrenia proti násiliu a obťažovaniu, najmä boj proti všetkým formám zneužívania starších osôb a násilného konania proti opatrovateľom s cieľom bojovať proti znepokojujúcim javom, ako je neposkytovanie pomoci, zanedbávanie a neprimerané používanie fyzických alebo chemických obmedzení, najmä v oblasti dlhodobej starostlivosti a podpory; vyzýva členské štáty, aby vypracovali odbornú prípravu pre neformálnych a formálnych opatrovateľov s cieľom predchádzať takémuto zneužívaniu, zakázať ho a bojovať proti násiliu a obťažovaniu v súvislosti so starostlivosťou, ako aj aby zaviedli nezávislé a účinné mechanizmy na jeho nahlasovanie a nápravu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že sa investície vyčlenené pre odvetvie starostlivosti zahrnuli do (revidovaných) národných plánov obnovy a odolnosti, kohéznych fondov a všetkých ostatných príslušných finančných nástrojov EÚ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že vznikajúca tzv. strieborná ekonomika by sa mohla stať jednou z hlavných hnacích síl hospodárstva najmä vo vidieckych oblastiach, a mohla by odvetviam zdravotnej a dlhodobej starostlivosti dať možnosť ponúkať kvalitnú starostlivosť efektívnejším spôsobom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Európsku komisiu, aby každý priestupný deň 29. februára vyhlásila za Deň rovnosti v oblasti starostlivosti v EÚ s cieľom zvýšiť povedomie o podceňovaní a neviditeľnosti starostlivosti a opatrovateľov v našej spoločnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby popri riešení naliehavých potrieb v oblasti starostlivosti prijali politiky a opatrenia na riešenie ich príčin, ako je chudoba, sociálne vylúčenie a iné štrukturálne prekážky, ktoré bránia všeobecnému a rovnakému prístupu ku kvalitnej starostlivosti, predovšetkým všetkých výziev súvisiacich so zamestnanosťou, vzdelávaním a odbornou prípravou, ako aj dôstojným a cenovo dostupným bývaním; |
| --- | --- |

37.

Kvalitná starostlivosť pre každé dieťa

| 38. | víta plány Komisie na revíziu barcelonských cieľov ako súčasť balíka európskej stratégie v oblasti starostlivosti; žiada, aby sa podporovala vzostupná konvergencia a ďalšie investície do vysokokvalitnej verejnej starostlivosti pre všetky deti v EÚ, okrem iného revidovaním cieľov a výrazným zvýšením úrovne ambícií v oblasti dostupnosti kvalitnej starostlivosti o deti do troch rokov a detí, ktoré čelia chudobe, sociálnemu vylúčeniu a prelínajúcim sa formám diskriminácie, ako aj stanovením konkrétnych spresnených ukazovateľov na monitorovanie prístupu k starostlivosti o deti pre deti do jedného roka; vyzýva Komisiu, aby do cieľov začlenila nový cieľ v oblasti poskytovania starostlivosti o deti po skončení vyučovania; vyzýva členské štáty, ktoré zaostávajú za barcelonskými cieľmi z roku 2002, aby prijali všetky potrebné opatrenia na čo najskoršie dosiahnutie cieľa zabezpečiť starostlivosť o deti aspoň u 90 % detí vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky a aspoň u 33 % detí mladších ako tri roky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripomína, že fondy EÚ (EŠIF a najmä Európsky sociálny fond +, ako aj Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti) by sa mali využívať na doplnenie investícií členských štátov do starostlivosti o deti; vyzýva Komisiu, aby podporila investície do služieb starostlivosti o deti pri využívaní finančných nástrojov EÚ v členských štátoch; zdôrazňuje, že verejné investície a kvalitné zamestnanie a pracovné podmienky pracovníkov v odvetví starostlivosti o deti sú nevyhnutné pre poskytovanie kvalitnej starostlivosti o deti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali politiky a opatrenia v oblasti starostlivosti o deti, vzdelávania vrátane mimoškolských aktivít a ďalšie politiky a opatrenia na podporu všetkých detí a ich rodín inkluzívnym a integrovaným spôsobom, s využitím prístupu zameraného na dieťa a s osobitným dôrazom na deti v zraniteľných situáciách, ako sú deti v chudobe a sociálnej deprivácii alebo deti ohrozené chudobou a sociálnou depriváciou, ako aj deti so zdravotným postihnutím, deti migrantov a deti z menšín, a prístupu, ktorým sa podporí rýchle a účinné vykonávanie európskej záruky pre deti vrátane záväzku zaručiť účinné a bezplatné vysokokvalitné predškolské vzdelávanie a starostlivosť pre deti, ktoré to potrebujú (91); vyzýva členské štáty, aby rozvíjali služby osobnej asistencie pre deti so zdravotným postihnutím a zabezpečili dôstojné a kvalitné pracovné podmienky pre odborníkov pracujúcich s deťmi so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 a príchod utečencov v dôsledku vojny na Ukrajine môžu ďalej zhoršiť situáciu detí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením alebo detí, ktoré potrebujú prístup ku kvalitnej starostlivosti; opakuje preto svoju výzvu (92) členským štátom a Komisii, aby zvýšili financovanie Európskej záruky pre deti s vyčleneným rozpočtom vo výške aspoň 20 miliárd EUR s cieľom bojovať proti chudobe, ktorá postihuje deti a ich rodiny, a prispieť k cieľu znížiť do roku 2030 počet ľudí trpiacich chudobou prinajmenšom o 15 miliónov vrátane najmenej piatich miliónov detí vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína, že sociálna ochrana a podpora jednotlivcov a rodín s osobitným zameraním na skupiny v zraniteľnej situácii, ako sú veľké rodiny, rodiny osamelého rodiča alebo rodiny s dieťaťom so zdravotným postihnutím, majú zásadný význam, a vyzýva príslušné vnútroštátne orgány, aby zabezpečili primerané a dostupné systémy sociálnej ochrany a integrované systémy ochrany detí, aby sa na nikoho nezabudlo, vrátane účinnej prevencie, včasnej intervencie a podpory rodiny s cieľom zaistiť bezpečnosť a ochranu pre deti bez rodičovskej starostlivosti alebo deti, ktorým hrozí strata rodičovskej starostlivosti, ako aj opatrenia na podporu prechodu z ústavnej starostlivosti do kvalitnej rodinnej a komunitnej starostlivosti; vyzýva členské štáty, aby zvýšili investície do systémov ochrany detí a služieb sociálneho zabezpečenia, keďže tvoria dôležitú súčasť vykonávania záruky pre deti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva členské štáty, aby rodičom poskytovali nepretržitú komplexnú a integrovanú podporu vrátane materských, otcovských a rodičovských platených nárokov a opatrení, ktoré sa premietajú aj do dôchodkových systémov, nízkoprahových sociálnych služieb, ako je denná starostlivosť, poradenstvo, mediácia alebo psychosociálna podpora, ktoré podporujú významnejšiu úlohu a zabezpečujú tak rovnakú účasť mužov na neplatenej starostlivosti a domácich povinnostiach vrátane starostlivosti o veľmi malé deti, ako aj o deti so zdravotným postihnutím; zdôrazňuje význam primeraných, prístupných a cenovo dostupných štruktúr a služieb starostlivosti najmä pre osamelých rodičov, z ktorých prevažnú väčšinu tvoria ženy, a pre rodiny s nízkymi a nestabilnými príjmami, ktorým hrozí chudoba a sociálne vylúčenie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zhromažďovali štandardizované údaje o rovnosti, rozdelené podľa dôvodov chránených podľa smernice 2000/43/ES, smernice 2000/78/ES a smernice 2006/54/ES, založené na dobrovoľnej účasti, dôvernosti, sebaidentifikácii a informovanom súhlase, pričom by sa dodržiavali kľúčové zásady a normy ochrany údajov a základných práv EÚ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť prístupnú, dostupnú, cenovo prijateľnú a inkluzívnu kvalitnú starostlivosť o deti s využitím prístupu zameraného na práva a deti, ktorá spĺňa požiadavky počas pracovného času rodičov a školských prázdnin a uľahčuje rodičom rovnaké príležitosti na návrat do práce, čím sa dosahuje rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, keďže je jedným z hlavných faktorov plnohodnotného zapojenia žien na trhu práce; zdôrazňuje, že by mala zároveň reagovať na osobitné potreby detí a ich rodičov, ktoré súvisia napr. so zdravotným postihnutím, chorobou a prácou v konkrétnom odvetví; pripomína, že rodová nerovnováha v oblasti starostlivosti a zamestnanosti má celoživotné negatívne následky na účasť na trhu práce a na kariérny postup mnohých žien, čo vedie k výrazným rozdielom v dôchodkoch medzi mužmi a ženami a k vysokým rozdielom v miere chudoby vo vyššom veku; |
| --- | --- |

44.

Rovnaký prístup ku kvalitným službám starostlivosti

| 45. | vyzýva členské štáty, aby uznali právo na starostlivosť a zreformovali a integrovali svoje sociálne služby a systémy ochrany tak, aby poskytovali účinný, komplexný, rovnaký a včasný prístup k službám starostlivosti a liečbe počas celého života, pričom do ich systémov sociálnej ochrany by sa mali začleniť riešenia, ktoré zabezpečia individuálny prístup a väčšiu autonómiu používateľov pri výbere služieb a typu zamestnaneckého vzťahu, ktorý najlepšie vyhovuje potrebám používateľov aj poskytovateľov starostlivosti a chráni ich práva vrátane osobných služieb pre domácnosti, osobnej asistencie a iných modelov zamestnávania v oblasti služieb domácej starostlivosti, s cieľom posilniť kontinuitu starostlivosti, preventívnej zdravotnej starostlivosti, rehabilitácie, lepšej prevencie, diagnostiky a liečby chorôb z povolania, samostatnosti, nezávislého života a začlenenia do spoločnosti; upozorňuje na potrebu prístupu k nároku na starostlivosť, ktorý bude nezávislý od oprávnenosti na iné sociálne transfery a odstráni ďalšie štrukturálne prekážky, ktoré vedú k nevyužívaniu alebo odkladaniu starostlivosti a iných podporných služieb; poukazuje ďalej na potreby všetkých opatrovateľov, najmä migrujúcich pracovníkov s rôznym postavením, ktorí môžu čeliť osobitným prekážkam v prístupe k starostlivosti, prierezovej diskriminácii, marginalizácii a chudobe pracujúcich; |
| --- | --- |

45.

| 46. | konštatuje, že dostupnosť starostlivosti vyplýva z kombinácie viacerých faktorov, ako je dostupnosť prispôsobených služieb rôzneho spektra, náklady a flexibilita, ale aj primerané personálne zabezpečenie starostlivosti, dôstojné pracovné podmienky, čakacia doba, geografická vzdialenosť do najbližšieho zariadenia starostlivosti, primeraná verejná infraštruktúra a doprava; domnieva sa, že v tejto súvislosti by mali byť k dispozícii rôzne formy poskytovania služieb starostlivosti, mali by sa podporovať, ceniť a uznávať, najmä, že poskytovanie starostlivosti v domácom a komunitnom prostredí by sa malo rozšíriť a uprednostniť smerom k prechodu z ústavnej starostlivosti do rodinnej a komunitnej starostlivosti; poukazuje na demografické zmeny ako na dôležitý faktor zvýšených potrieb v oblasti starostlivosti, ktoré si budú vyžadovať značné investície zo strany EÚ a členských štátov, ako aj identifikáciu a odstránenie administratívnych prekážok, ktoré bránia včasnému a účinnému prístupu príjemcov starostlivosti a ich rodín k primeraným riešeniam v oblasti starostlivosti a podpory; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje vplyv zeleného prostredia, každodenného prístupu k rôznym formám prírody a pobytu vonku na kvalitné životné podmienky ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť, konštatuje, že štúdie ukazujú, že prístup k prírode má značné výhody pre fyzické aj duševné zdravie všetkých ľudí, najmä tých, ktorí potrebujú starostlivosť, a zdôrazňuje, že je potrebné uľahčiť ľuďom odkázaným na starostlivosť prístup k prírode a pobyt vonku, ako aj podporovať riešenia blízke prírode v odvetví starostlivosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | konštatuje, že digitálne technológie sú sľubným vývojom v oblasti podpory poskytovania starostlivosti, ale len vtedy, ak sa pri ich vývoji vychádza z používateľov a ak sú modulárne (93) a prispôsobené; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia a členské štáty riešili nedostatok digitálnych zručností medzi formálnymi a neformálnymi opatrovateľmi, ako aj medzi príjemcami pomoci, a to vytvorením osobitných programov zameraných na tieto skupiny; zdôrazňuje, že by sa to malo doplniť zlepšením prístupu na internet a najmä používateľsky prívetivými a prispôsobiteľnými digitálnymi riešeniami dostupnými pre všetkých príjemcov starostlivosti a opatrovateľov, aby sa podporil rozvoj digitálnych zdravotníckych služieb a služieb starostlivosti online, ako aj potenciál technologického rozvoja pri znižovaní nerovností v prístupe k službám v oblasti zdravia a starostlivosti a prekážok pri ich cezhraničnom poskytovaní; vyzýva členské štáty, aby využili finančné prostriedky v rámci programov EU4Health a Digitálna Európa na podporu a zvýšenie digitálnej gramotnosti príjemcov starostlivosti aj opatrovateľov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby starostlivosť nebola komodifikovaná; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli nástroje potrebné na pravidelné posudzovanie dostupnosti, prístupnosti a prijateľných cien služieb starostlivosti a liečby; zdôrazňuje, že zásada prístupnosti sa uplatňuje rovnako a mala by sa dôrazne presadzovať vo všetkých službách starostlivosti a podpory, ktoré zabezpečujú dôstojnosť a samostatnosť, a to vo fyzickom aj digitálnom prostredí; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uprednostnili ukazovatele prístupu k starostlivosti založené na výsledkoch, ako napríklad nahlásené neuspokojené potreby týkajúce sa starostlivosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje význam včasných investícií do zariadení starostlivosti, identifikácie nedostatočných zručností, hodnotenia budúcich potrieb personálneho obsadenia a odbornej prípravy na úrovni jednotlivých profesií, odvetví, ako aj regiónov, s osobitným zreteľom na hustotu a potreby starostlivosti obyvateľstva, ako prostriedku na zabezpečenie primeranej a udržateľnej úrovne personálu a na riešenie nerovností v prístupe k službám a starostlivosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby predložili komplexné normy kvality a ukazovatele pre služby formálnej aj neformálnej starostlivosti v domácom, súkromnom aj verejnom prostredí vrátane požiadaviek na kompetencie a odbornú prípravu opatrovateľov, ako aj nástroje na účinné monitorovanie ich vykonávania; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že cezhraničné služby starostlivosti, vrátane starostlivosti v domácnosti, poskytované mobilnými pracovníkmi v rámci EÚ, ako aj migrujúcimi pracovníkmi z krajín mimo EÚ, sú často rozhodujúce pre uspokojenie rastúcich potrieb v oblasti starostlivosti; pripomína, že väčšina týchto migrujúcich pracovníkov sú ženy a že sú ovplyvnené globálnymi reťazcami starostlivosti; zdôrazňuje, že voľný pohyb osôb a pracovníkov je jedným z kľúčových pilierov EÚ, ale že problémy v oblasti cezhraničnej starostlivosti pretrvávajú; vyzýva na ochranu práv sociálneho zabezpečenia všetkých opatrovateľov a opatrovaných osôb v rámci práva na voľný pohyb osôb v tomto odvetví, ako aj na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a odstránenie nelegálnej práce; nabáda členské štáty, aby rozvíjali cezhraničnú odbornú prípravu, najmä v cezhraničných regiónoch, s cieľom uľahčiť cezhraničnú starostlivosť a vymieňať si osvedčené postupy v oblasti starostlivosti, okrem iného ako prostriedok na riešenie problému odlivu poskytovateľov starostlivosti a nedostatočného prístupu ku kvalitnej starostlivosti v regiónoch alebo krajinách, z ktorých poskytovatelia starostlivosti pochádzajú; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opakuje výzvu na spoločné vymedzenie zdravotného postihnutia, ako aj vzájomné uznávanie štatútu zdravotného postihnutia v členských štátoch v súlade so záverečnými pripomienkami výboru UNCPRD k prvej správe Európskej únie prijatej v roku 2015 s cieľom odstrániť základné prekážky mobility osôb so zdravotným postihnutím v rámci EÚ a umožniť týmto osobám prístup k zdravotným, opatrovateľským a iným službám, ktoré uľahčujú nezávislý život, ako aj k rovnakým možnostiam vzdelávania a zamestnania; vyzýva na zavedenie a rozšírenie preukazu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím na všetky členské štáty, čím by sa pripravila cesta k európskej definícii zdravotného postihnutia a osobám so zdravotným postihnutím by sa umožnilo uplatňovať ich právo na voľný pohyb v Európe bez bariér; |
| --- | --- |

53.

| 54. | žiada, aby sa duševné zdravie stalo prioritou a aby sa začlenilo do politiky verejného zdravia na úrovni EÚ a členských štátov; vyzýva Komisiu, aby predložila európsku stratégiu v oblasti duševného zdravia s cieľom zabezpečiť dobré duševné zdravie pre všetkých, identifikovať výzvy týkajúce sa duševného zdravia všetkých generácií vo všetkých príslušných prostrediach, ako aj bojovať proti stereotypom a s nimi spojenej stigmatizácii v súvislosti s duševným zdravím; zdôrazňuje, že by sa to malo uskutočňovať s ohľadom na rodovú rovnosť a s osobitným zreteľom na osoby v zraniteľných situáciách a najviac znevýhodnené skupiny; zdôrazňuje význam kvalitného duševného zdravia a starostlivosti v priebehu celého života, čo zahŕňa raný vek, vzdelávanie, svet práce, ako aj stratégie prevencie, odhaľovania a rýchleho prístupu k účinne dostupnej, cenovo dostupnej a primeranej kvalitnej liečbe, ktorá prispieva ku kvalite života všetkých dospelých vrátane osôb, ktoré potrebujú dlhodobú starostlivosť; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje význam emocionálnej, psychologickej, sociálnej a duchovnej starostlivosti a podpory, ako aj služieb duševného zdravia nad rámec liekov pri zlepšovaní kvality života osôb, ktorým sa poskytuje paliatívna starostlivosť; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby podporili prístup k integrovaným službám paliatívnej starostlivosti s cieľom zmierniť bolesť a nepohodlie, ako aj zachovať dôstojnosť a kvalitu života osôb trpiacich nevyliečiteľnou chorobou po tom, ako sa riadne zvážia všetky spôsoby aktívnej starostlivosti a zistí sa, že sú neúčinné, a aby zabezpečili primeranú podporu ich opatrovateľom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žiada, aby zdravotné sestry mali ľahší prístup k službám poskytujúcim podporu v oblasti duševného a telesného zdravia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva členské štáty, aby osobám požívajúcim dočasnú ochranu zaručili okamžitý a úplný prístup ku kvalitným službám starostlivosti bez akejkoľvek diskriminácie a s osobitným zreteľom na ich fyzické a psychické potreby vyplývajúce z vojnových okolností a ich vysídlenia, a aby zároveň zabezpečili rovnaké a dôstojné pracovné a zamestnanecké podmienky a spravodlivé odmeňovanie pre osoby požívajúce dočasnú ochranu, ktoré si budú hľadať zamestnanie v odvetví starostlivosti; zdôrazňuje, že na tento účel sú nevyhnutné ďalšie kapacity a investície do odvetvia starostlivosti; |
| --- | --- |

57.

Kvalitná dlhodobá starostlivosť v záujme dlhého a kvalitného života

| 58. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila komplexný a ambiciózny súbor cieľov a zodpovedajúcich ukazovateľov pre dlhodobú starostlivosť založený na právach, mechanizmus podávania správ a nástroje na rozčlenené údaje o prístupnosti, dostupnosti, cenovej dostupnosti a kvalite ošetrení a služieb starostlivosti, ako aj o počte zamestnancov, ktoré by sa vzťahovali na všetky typy zariadení a poskytovateľov, podobne ako barcelonské ciele v oblasti starostlivosti o deti; zdôrazňuje, že sú potrebné ciele a ukazovatele týkajúce sa dôstojnej práce, ako aj pokračujúca účasť žien na trhu práce, ktoré by sa mohli použiť na usmernenie investícií, financovania a odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť lepší prístup ku kvalitným službám pre tých, ktorí ich potrebujú, ako aj zabezpečiť pokračujúcu účasť žien na trhu práce uľahčenú rovnakými opatrovateľskými povinnosťami; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je presvedčený, že Komisia by mala stanoviť ako hlavný cieľ rovnaký a všeobecný prístup ku kvalitným službám dlhodobej starostlivosti pre všetkých na základe individuálnych potrieb osôb, ktorým sa poskytuje starostlivosť a podpora, pričom by mala venovať osobitnú pozornosť odstráneniu nerovností a osobám v zraniteľnej situácii, ako sú staršie osoby, osoby so zdravotným postihnutím a ženy vykonávajúce neformálnu a nelegálnu opatrovateľskú prácu; konštatuje, že potreby dlhodobej starostlivosti sa neobmedzujú len na staršie osoby, ale že sa rozširujú na rôzne skupiny, ktoré potrebujú starostlivosť počas celého života, ako sú napríklad osoby so zriedkavými chorobami, z ktorých väčšina vzniká v detstve; zdôrazňuje, že rovnaký, účinný a včasný prístup k službám starostlivosti a podpory sa dá najlepšie dosiahnuť zapojením príjemcov starostlivosti a začlenením dlhodobej starostlivosti do vnútroštátnych systémov sociálnej ochrany, ako to odporúča Výbor pre sociálnu ochranu, ktoré sú z dôvodov spravodlivosti a efektívnosti najvhodnejšie na poskytovanie (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje, že pre všetky sociálne a zdravotnícke služby sú potrebné ukazovatele kvality, ktoré sú založené na právach osôb, ktoré potrebujú starostlivosť, zachovaní a posilnení ich nezávislosti a samostatnosti, ako aj sociálneho začlenenia, a zameriavajú sa na ambície dlhodobej starostlivosti, ako je zlepšenie dobrých životných podmienok a kvalitu života osoby, ktorá potrebuje služby dlhodobej starostlivosti a podporu, vývoj počtu rokov zdravého života a iné ukazovatele, ktoré kladú do centra pozornosti celú skúsenosť so starostlivosťou; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uznali výhody integrovaných prístupov k starostlivosti pri prevencii fyzického a kognitívneho úpadku a predĺžení samostatnosti príjemcov starostlivosti; zdôrazňuje, že vyšší vek, zdravotné postihnutie, závažné ochorenie alebo akékoľvek iné okolnosti vedúce k potrebe dlhodobej starostlivosti nepredstavujú prekážku aktívnej účasti jednotlivcov na živote spoločnosti a komunity; pripomína, že sociálne vylúčenie osôb, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu, je predovšetkým výsledkom rozšíreného negatívneho vnímania, sociálne vytvoreného sebaobrazu a pretrvávajúcej štrukturálnej diskriminácie; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva Komisiu, aby po samite zorganizovala samit o starostlivosti, ktorý by bol podkladom pre prácu skupiny na vysokej úrovni o budúcnosti sociálnej ochrany a sociálneho štátu v EÚ, aby sa uskutočnila dôkladná a inkluzívna diskusia so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, ako sú sociálni partneri, záujmové skupiny, organizácie pacientov, organizácie opatrovateľov, príjemcovia starostlivosti a ich zástupcovia, verejné orgány, občianska spoločnosť, neziskové organizácie, poskytovatelia služieb a ďalší odborníci o komunitnej starostlivosti vhodnej pre rok 2030 s cieľom vytvoriť dlhodobú platformu, vytvoriť inovatívne riešenia v oblasti starostlivosti, zabezpečiť systémy starostlivosti pripravené na budúcnosť, postupne odstrániť inštitucionalizovanú starostlivosť a nahradiť ju komunitnou alebo rodinnou starostlivosťou a/alebo využívaním individuálnych rozpočtov a individuálneho návrhu starostlivosti; vyzýva Komisiu, aby usmerňovala verejné investície do služieb dlhodobej starostlivosti prostredníctvom finančných nástrojov EÚ a aby predložila rámcovú smernicu o dlhodobej, formálnej a neformálnej starostlivosti, ktorá by stanovila základné zásady a poskytla kritériá založené na dôkazoch pre dostupné a integrované kvalitné služby dlhodobej starostlivosti a podpory v celej EÚ; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva členské štáty, aby vytvorili vnútroštátne, vzájomne uznávané registre poskytovateľov služieb starostlivosti s cieľom monitorovať minimálny súlad s normami a právnymi požiadavkami pri poskytovaní služieb starostlivosti; berie na vedomie certifikačné systémy alebo mechanizmy v niektorých členských štátoch, ktoré uznávajú kvalifikáciu a kompetencie poskytovateľov dlhodobej starostlivosti v konkrétnych oblastiach poskytovania starostlivosti; trvá na kľúčovej úlohe odbornej prípravy pre formálnych a neformálnych opatrovateľov, ako aj na prísnejších kontrolách kvality a systémoch oznamovania nekalých praktík pre neziskové a ziskové reťazce v oblasti poskytovania kvalitnej dlhodobej starostlivosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poukazuje na to, že riziko neuspokojenia potrieb dlhodobej starostlivosti je obzvlášť vysoké u starších žien, ktoré predstavujú väčšinu populácie, ktorá potrebuje dlhodobú starostlivosť; zdôrazňuje, že ženy majú takisto najväčšie problémy s pokrytím výdavkov na dlhodobú starostlivosť z dôvodu pretrvávajúcich rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch mužov a žien, chudoby žien, horizontálnej a vertikálnej segregácie na trhu práce, častejších prerušení kariéry v dôsledku pretrvávajúcich tradičných rodových rolí, kde ženy naďalej preberajú väčšinu opatrovateľských povinností, štruktúr a stereotypov na trhu práce, ako aj ich nadmerného zastúpenia v neistých zamestnaniach alebo zamestnaniach na čiastočný úväzok; vyjadruje znepokojenie nad tým, že najmä prijímatelia starostlivosti a ich blízki si zvyčajne vyberajú poskytovateľa prvej starostlivosti v kontexte stresu, finančných obmedzení a obmedzenej dostupnosti služieb (95); |
| --- | --- |

63.

Neformálna starostlivosť

| 64. | konštatuje, že v celej EÚ poskytuje neformálnu starostlivosť pravidelne 40 až 50 miliónov ľudí a 44 miliónov ľudí poskytuje dlhodobú starostlivosť aspoň raz týždenne (96), pričom väčšinu z nich tvoria ženy vrátane žien so zdravotným postihnutím, ktoré tvoria približne 60 % neformálnych opatrovateľov a poskytujú neformálnu starostlivosť viac hodín ako muži (97); konštatuje, že to pôsobí ako brzda rodovej rovnosti a môže to obmedziť možnosť formálne pracovať, najmä pre mladších opatrovateľov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | konštatuje, že neformálna starostlivosť je často dôsledkom nedostatočnej dostupnosti a prístupnosti odborných služieb, pričom má okrem iného tendenciu pretrvávať dlhý čas a môže mať vplyv na využívanie politických, občianskych, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv neformálnych opatrovateľov vrátane menšieho počtu kariérnych príležitostí alebo prijatia pracovných miest pod úrovňou ich kvalifikácie a bráni alebo vylučuje účasť na formálnom trhu práce; je obzvlášť znepokojený negatívnym vplyvom opatrovateľských povinností na finančnú nezávislosť žien, ako aj zvýšeným rizikom chudoby, sociálneho vylúčenia, duševných a fyzických zdravotných problémov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konštatuje, že vykonávanie neformálnej starostlivosti môže viesť k strate príjmu, zhoršeniu diskriminácie na základe pohlavia, ako sú rozdiely v odmeňovaní a dôchodkoch mužov a žien, chudobe v starobe a feminizácii chudoby; zdôrazňuje, že tieto škodlivé účinky úzko súvisia s intenzitou poskytovanej starostlivosti, a upozorňuje na potrebu lepšieho rozdelenia neplatenej domácej a opatrovateľskej práce, ktorú vykonávajú najmä ženy, a posilnenia boja proti rodovým stereotypom, ako aj zavedenia pracovných podmienok rešpektujúcich rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom; |
| --- | --- |

66.

| 67. | konštatuje, že zo starších osôb vo veku 65 rokov a viac v EÚ dostáva neformálnu starostlivosť viac ako 7 miliónov ľudí, t. j. 8 %, a v prípade osôb vo veku 75 rokov a viac počet ľudí odkázaných na neformálnu starostlivosť dosahuje 11 % (98); konštatuje, že väčšina starších ľudí, ktorí potrebujú starostlivosť, sú ženy; |
| --- | --- |

67.

| 68. | konštatuje, že na to, aby sa pokračovalo v starostlivosti o ľudí v ich vlastných domovoch, je potrebné rozšíriť a ďalej rozvíjať mobilnú starostlivosť a podporu, aby sa odbremenili opatrovatelia v rodinách, najmä ženy, a to nielen prostredníctvom osvetových činností, ale aj prostredníctvom primeranej podpory vrátane finančnej kompenzácie, čo umožní príbuzným, ktorí poskytujú starostlivosť, pokračovať v práci a pracovať na zlučiteľnosti starostlivosti a platenej práce; zdôrazňuje kľúčovú úlohu neformálnych opatrovateľov a potrebu ich úzkeho zapojenia a podpory zo strany odborníkov v oblasti starostlivosti a zdôrazňuje, že potreby neformálnych opatrovateľov sa musia posudzovať a riešiť samostatne bez toho, aby boli podmienené službami alebo podporou opatrovanej osoby; |
| --- | --- |

68.

| 69. | konštatuje, že najmenej 8 % všetkých detí v Európe je zapojených do poskytovania neformálnej dlhodobej starostlivosti, čo má negatívny vplyv na ich fyzické a duševné zdravie, vzdelávaciu skúsenosť, sociálne začlenenie a ich budúcu účasť na trhu práce (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje potrebu vypracovať spoločné európske minimálne vymedzenie neformálnej starostlivosti, záväzok členských štátov a odporúčania Rady o neformálnej starostlivosti vrátane vnútroštátnych odporúčaní; zdôrazňuje, že v tomto vymedzení by sa malo zdôrazniť, že poskytovanie neformálnej starostlivosti musí byť voľbou a nesmie vyplývať z nevyhnutnosti a nedostatku dostupných opatrovateľských služieb, a malo by začleniť dodržiavanie práva na sebaurčenie osôb prijímajúcich starostlivosť, pri ich voľbe formy starostlivosti, ktorú chcú dostávať; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala spoločné európske usmernenia a štatút neformálnych opatrovateľov a ich podporu, keďže neformálna starostlivosť nie je v súčasnosti dostatočne rozpoznaná a uznaná v celej svojej rozmanitosti; naliehavo vyzýva členské štáty, aby podporovali aktívne politiky práce a zamestnanosti zamerané na neplatených neformálnych opatrovateľov, aby podporovali ich opätovné začlenenie a pokrok na trhu práce a uznávali zručnosti získané v neformálnom prostredí; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu a Rade európsky program pre opatrovateľov a ako jeho súčasť európsky program pre neformálnych opatrovateľov s balíkom opatrení na úrovni EÚ v oblasti neformálnej starostlivosti, a v prípade, že sú právomoci na vnútroštátnej úrovni, vyzýva členské štáty, aby túto európsku stratégiu podporili ambicióznymi a koordinovanými opatreniami a vnútroštátnymi programami na identifikáciu, rozpoznanie a uznanie rôznych druhov neformálnej starostlivosti poskytovanej v Európe a na identifikáciu rôznych potrieb rôznych skupín opatrovateľov vrátane mladých opatrovateľov a mobilných opatrovateľov s cieľom uľahčiť nahlasovanie zamestnania a zabezpečiť poistenie a sociálnu ochranu bez ohľadu na ich rôzne bydlisko alebo administratívne situácie a postavenie; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzýva členské štáty, aby zvážili formalizáciu neformálnej starostlivosti a rôzne možnosti finančnej podpory na základe ich rôznych potrieb a skutočností s cieľom zaručiť opatrovateľom dobré normy v oblasti práv, finančnej podpory a sociálnej ochrany; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pripomína, že uvedené by sa dalo dosiahnuť napríklad prostredníctvom započítateľných období starostlivosti alebo dôchodku, ktoré by chránili osoby, ktoré prerušia zamestnanie, aby sa mohli starať o člena rodiny alebo niekoho iného, kto potrebuje starostlivosť, a prostredníctvom uznania hodnoty práce, ktorú títo opatrovatelia ako celok vykonávajú pre celú spoločnosť, a to prostredníctvom ďalších doplnkových podporných služieb (poradenstvo alebo partnerská výmena), jasne stanoveného pracovného voľna pre opatrovateľov, zdravej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, dovolenky, služieb zastupovania v prípade choroby, služieb dennej starostlivosti, služieb opätovného začlenenia do zamestnania, psychologických a rehabilitačných služieb pre opatrovateľov a príjemcov starostlivosti, a prístupu k vzdelávaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu a zdôrazňuje význam neprenosnej rodičovskej dovolenky; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby zvážili a vymieňali si najlepšie postupy, ako zohľadniť obdobia strávené opatrovateľskými povinnosťami v dôchodkových systémoch, a aby urýchlene a v plnom rozsahu transponovali smernicu (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, ktorou sa zavádza opatrovateľská dovolenka a možnosť požiadať o flexibilnú formu organizácie práce, minimálny počet dní opatrovateľskej dovolenky s cieľom poskytnúť osobnú starostlivosť alebo podporu rodinnému príslušníkovi alebo osobe, ktorá žije v rovnakej domácnosti ako pracovník; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyzýva členské štáty, aby preskúmali, ako najlepšie formalizovať poskytovanie neformálnej starostlivosti, a teda aj výber príjmov v tejto oblasti (100), vrátane systémov odpočtu dane a používania poukazov na služby; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje, že tento balík opatrení v oblasti neformálnej starostlivosti musí zahŕňať legislatívne aj nelegislatívne návrhy a primerané investície, aby sa uznali práva a povinnosti neformálnych opatrovateľov ako súčasť ich úlohy, pričom sa musí rešpektovať právo na sebaurčenie osôb, ktorým sa poskytuje starostlivosť, a musia sa stanoviť určité kritériá pre prístup opatrovateľov k sociálnym a iným doplnkovým podporným službám (vrátane pracovného voľna a nemocenskej dovolenky); opätovne poukazuje na stres na duševné a fyzické zdravie spojený s poskytovaním starostlivosti a zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť opatrovateľom prístup k informáciám a poradenstvu o starostlivosti a rovnováhe medzi starostlivosťou a súkromným životom; zdôrazňuje, že balík opatrení musí okrem toho stanoviť povinnosti členských štátov v oblasti podávania správ, vytvoriť jednotné kontaktné miesta, kde by neformálni opatrovatelia mohli získať potrebnú podporu vo všetkých členských štátoch, a podporovať interoperabilitu medzi systémami zdravotného a sociálneho zabezpečenia s cieľom využiť existujúce údaje a znížiť administratívnu záťaž, ktorej čelia neformálni opatrovatelia; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov s cieľom zabezpečiť zastúpenie neformálnych opatrovateľov v záujme zohľadnenia ich príspevkov pri navrhovaní, vykonávaní a hodnotení politík týkajúcich sa neformálnej starostlivosti, a to aj pri navrhovaní európskej stratégie v oblasti starostlivosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, že je dôležité riešiť nadmerné spoliehanie sa na neformálnu starostlivosť prostredníctvom formalizácie a uznávania zručností opatrovateľov prostredníctvom procesu certifikácie a podpory systémov odbornej prípravy a validácie zručností, čo umožní posun vo vzájomnom uznávaní zručností, ako aj vykonávať cielené činnosti zamerané na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu; zdôrazňuje, že toto úsilie by malo okrem iného využívať Európsky program v oblasti zručností, pakt pre zručnosti, ESF+, iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, Fond na spravodlivú transformáciu a program EU4Health; vyzýva členské štáty, aby uľahčili opätovné začlenenie pracovníkov, ktorí na dlhší čas prerušili svoju kariéru, aby poskytli starostlivosť príbuzným, do pracovného trhu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzýva Komisiu, aby uznala problémy, ktoré obmedzujú prístup k primeranej starostlivosti pre osoby s osobitnými ochoreniami, ktoré si vyžadujú zvýšenú úroveň starostlivosti, ako sú choroby pohybového ústrojenstva a reumatické ochorenia; zdôrazňuje, že pre osoby s reumatickými ochoreniami a chorobami pohybového ústrojenstva je najväčšou prekážkou v prístupe k primeranej starostlivosti nedostatok reumatológov a vzdelávania lekárov v oblasti reumatológie v členských štátoch; vyzýva preto členské štáty, aby zaviedli reumatológiu ako štandardný prvok učebných osnov vzdelávania lekárov a zvýšili počet praktizujúcich reumatológov; |
| --- | --- |

79.

Dôstojné pracovné podmienky pre všetkých pracovníkov v odvetví starostlivosti

| 80. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby ako základ svojich politík v oblasti starostlivosti stanovili primerané personálne obsadenie a investície do opatrovateľov; vyzýva členské štáty, aby zvýšili príťažlivosť povolaní v oblasti starostlivosti zabezpečením sociálneho uznania, dôstojných pracovných podmienok a spravodlivého odmeňovania vrátane primeraného pracovného času, čo by následne pomohlo riešiť existujúci nedostatok pracovných síl a znížiť potrebu krátkodobej práce, rýchleho a silného odlivu pracovných síl, najmä v regiónoch a členských štátoch, ktoré čelia veľkým výzvam v dôsledku odlivu pracovníkov v oblasti starostlivosti, a zvýšiť odolnosť systémov starostlivosti v budúcnosti a zároveň vytvoriť pracovné miesta v tomto odvetví; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali vytváranie takýchto kvalitných pracovných miest v tomto odvetví, okrem iného s jasnými, udržateľnými a príťažlivými kariérnymi postupmi a príležitosťami na odbornú prípravu a zvyšovanie kvalifikácie, ktoré umožňujú trvalý odborný a osobný rozvoj; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali konkrétne iniciatívy a poskytli stimuly, ktorými by sa zvýšila príťažlivosť práce v odvetví starostlivosti aj pre mladých ľudí a podporilo rodovo vyvážené zastúpenie povolaní v oblasti starostlivosti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | berie na vedomie ďalšie výzvy súvisiace s rastúcim podielom práce pre platformy v odvetví starostlivosti; zdôrazňuje, že európska smernica o práci pre platformy a vnútroštátne právne predpisy upravujúce hospodárstvo platforiem by mali náležite zohľadňovať osobitnú povahu práce v oblasti starostlivosti, ktorá by poskytovala minimálne normy pre kvalitu služieb a dôstojné pracovné podmienky pre pracovníkov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uznáva, že táto starostlivosť sa často poskytuje nelegálne alebo nedostatočne legálne, vo vykorisťovateľských podmienkach, čo má vplyv na práva a dobré životné podmienky pracovníkov a ich rodín a príjemcov starostlivosti; je takisto znepokojený pracovnými podmienkami opatrovateľov žijúcich v domácnosti, ktorými sú prevažne ženy vrátane migrantiek, z ktorých mnohé čelia nejasným podmienkam odmeňovania, riziku sociálnej izolácie a chýbajúcim mechanizmom na riadne presadzovanie ich práv; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bojovali proti problému nelegálnej práce v odvetví starostlivosti a vytvorili jasný právny rámec na podporu kvalitných pracovných miest so sociálnou ochranou pre všetkých opatrovateľov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | zdôrazňuje, že dôstojná práca by mala byť neoddeliteľnou súčasťou pri vymedzovaní priorít týkajúcich sa udržateľných a kvalitných systémov starostlivosti; zdôrazňuje, že príjemcovia verejných finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov, pôžičiek a zmlúv by mali dodržiavať platné pracovné právo a prísne normy; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzýva tie členské štáty, ktoré sú členmi MOP a ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali a vykonávali príslušné dohovory MOP, predovšetkým dohovor MOP č. 189 o dôstojných pracovných podmienkach pre pracovníkov v domácnosti, dohovor č. 190 o násilí a obťažovaní vo svete práce a dohovor č. 149 o ošetrujúcom personáli; |
| --- | --- |

85.

| 86. | je znepokojený vysokým podielom osôb s minimálnou mzdou a s príjmami pod hranicou minimálnej mzdy medzi pracovníkmi v oblasti starostlivosti, z ktorých väčšinu tvoria ženy, a následnými pretrvávajúcimi rozdielmi v odmeňovaní žien a mužov a nezrovnalosťami v úrovniach odmeňovania osobitných povolaní v oblasti starostlivosti (101); víta preto návrhy Komisie na smernicu o primeraných minimálnych mzdách, ktorá by zlepšila životné a pracovné podmienky v EÚ aj pre najnižšie platených pracovníkov v odvetví starostlivosti, a na smernicu o transparentnosti odmeňovania, ktorá by riešila pretrvávajúce nedostatočné presadzovanie základného práva na rovnakú odmenu za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty v EÚ; zdôrazňuje, že na prispôsobenie nízkych miezd v odvetví starostlivosti, v ktorom výrazne dominujú ženy, je potrebné prehodnotiť sociálno-ekonomickú hodnotu práce v oblasti starostlivosti v porovnaní s hodnotou práce v iných odvetviach, v ktorých často viac dominujú muži, a to na základe objektívnych kritérií prostredníctvom rodovo neutrálnych nástrojov na hodnotenie alebo klasifikáciu pracovných miest, ako sú požiadavky na vzdelanie, odbornú prípravu a školenia, zručnosti, úsilie, zodpovednosť a charakter úloh; zdôrazňuje, že platný komparátor je dôležitým parametrom pri určovaní toho, či možno prácu považovať za prácu rovnakej hodnoty. v prípade, že neexistuje žiadny reálny komparátor (ako je to často v odvetviach, v ktorých výrazne dominujú ženy), môže sa použiť hypotetický komparátor; nabáda verejných aj súkromných poskytovateľov služieb starostlivosti, aby zaručili dôstojné a primerané odmeňovanie nad rámec minimálnej mzdy; zdôrazňuje, že podľa OECD (102) súvisí zvyšovanie miezd s väčším náborom dlhodobých opatrovateľov, dlhším pôsobením a nižšou fluktuáciou; naliehavo vyzýva členské štáty, aby podporovali reformy na uznanie práv poskytovateľov starostlivosti a príjemcov starostlivosti a vykonávali opatrenia na ochranu základných pracovných práv a zlepšenie pracovných podmienok opatrovateľov pri riešení často neistých situácií, ktorým čelia, ako sú neformálnosť, dlhý pracovný čas, neprimerané odmeňovanie, nedostatok odbornej prípravy a slabé politiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a okrem iných, prípady zneužívania, obťažovania a násilia; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdôrazňuje ústrednú úlohu vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj programov na inkluzívnu rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov pri poskytovaní kvalitných služieb starostlivosti a profesionalizácii starostlivosti s ohľadom na nepretržitý vývoj povolaní a služieb v oblasti starostlivosti; zdôrazňuje ústrednú úlohu platenej vzdelávacej a pracovnej odbornej prípravy aj v procese transformácie z rezidenčnej na komunitnú a rodinnú starostlivosť; dôrazne vyzýva členské štáty, aby s podporou fondov EÚ (EŠIF a najmä Európskeho sociálneho fondu +, ako aj Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) poskytovali odbornú prípravu pre opatrovateľský personál o právach osôb, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu, najmä o právach zakotvených v UNCRPD a v Dohovore OSN o právach dieťaťa; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v smernici EÚ o uznávaní odborných kvalifikácií sa nestanovujú harmonizované minimálne požiadavky na odbornú prípravu dlhodobých opatrovateľov, čo bráni automatickému uznávaniu týchto pracovníkov v celej Únii; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdôrazňuje, že opatrovateľská práca je v podstate interpersonálna služba, ktorá si vyžaduje celý rad komplexných zručností, z ktorých niektoré nie sú rozoznávané a odmeňované; zdôrazňuje, že úlohou opatrovateľov by malo byť predovšetkým poskytovanie starostlivosti a podpory príjemcom starostlivosti, a preto považuje za potrebné znížiť zbytočnú byrokraciu a vyhýbať sa prideľovaniu zbytočných administratívnych úloh opatrovateľom; zdôrazňuje, že niektoré zdravotnícke úlohy si môžu zdravotnícki pracovníci rozdeliť, a vyzdvihuje výhody užšej spolupráce medzi zdravotníckymi pracovníkmi, ako je lepšie rozdelenie pracovného zaťaženia, viac času pre príjemcov starostlivosti a kontinuita starostlivosti, ako aj multidisciplinárne postupy a harmonizácia profesijných dráh; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila iniciatívu EÚ v oblasti zručností pre odvetvie starostlivosti s cieľom podporiť členské štáty pri zlepšovaní príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácie pre pracovníkov v odvetví starostlivosti, pričom by identifikovala nedostatky a potreby v oblasti zručností, sľubné postupy a úspešné iniciatívy, ako aj aby poskytla rámec na uznávanie zručností získaných skúsenosťami, napríklad prostredníctvom neformálnej práce v oblasti starostlivosti, aby sa uľahčil prístup k formálnemu zamestnaniu v tomto odvetví; vyzýva členské štáty, aby čerpali z programu EÚ v oblasti zručností a zabezpečili ďalšie získavanie zručností a zvyšovanie úrovne zručností opatrovateľov a podporili a poskytli všetkým opatrovateľom – vrátane migrujúcich neformálnych opatrovateľov a opatrovateľov – verejné príležitosti zúčastniť sa na odbornom vzdelávaní a príprave a získať kvalifikáciu, pričom osobitnú pozornosť by mali venovať ženám po opatrovateľskej dovolenke; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili a presadzovali dôstojné pracovné podmienky a právo pre všetkých, formálnych aj neformálnych pracovníkov v odvetví starostlivosti zriadiť a vstúpiť do reprezentatívnej odborovej organizácie a zapojiť sa do kolektívneho vyjednávania a aby prijali vysoké normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré by mali byť v súlade s ambíciou nedávno prijatého strategického rámca EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na roky 2021 – 2027; zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť špecifickým problémom práce v odvetví starostlivosti, ktoré zahŕňajú vystavenie pracovníkov nebezpečným látkam alebo liekom, prácu v potenciálne infekčnom prostredí, ako aj psychické a psychosociálne riziká spojené s emocionálne náročnou prácou a stretávaním sa s nežiaducim sociálnym správaním, aby sa predišlo pracovným úrazom a chorobám z povolania, a tým aj absenciám, fluktuácii a zlému zdravotnému stavu pracovníkov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vyzýva členské štáty, aby uznali ochorenie COVID-19 ako chorobu z povolania v odvetví starostlivosti; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že každý poskytovateľ opatrovateľských služieb vypracuje program prevencie a kontroly infekcií, a aby zaručili každoročnú odbornú prípravu o infekčných chorobách pre opatrovateľov, ako aj aby poskytovali pracovníkom aktuálne informácie o infekčných chorobách; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pripomína, že určité lieky, ktoré opatrovatelia pravidelne používajú, obsahujú jednu alebo viacero karcinogénnych, mutagénnych alebo reprotoxických látok, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov alebo reprotoxickým látkam pri práci; v tejto súvislosti pripomína štvrtú revíziu tejto smernice a začlenenie práce, ktorá zahŕňa vystavenie nebezpečným liekom; očakáva, že v roku 2022 sa plánuje uverejnenie usmernení pre zaobchádzanie s týmito látkami, ako aj vypracovanie vymedzenia a orientačného zoznamu takýchto nebezpečných liekov; |
| --- | --- |

92.

| 93. | vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby propagovali a podporovali pracovné prostredia vhodné pre starších pracovníkov; opakuje svoju výzvu Komisii, aby zvýšila úroveň ambícií a navrhla širšiu a komplexnejšiu smernicu o prevencii a zvládaní chorôb pohybového ústrojenstva a reumatických ochorení súvisiacich s prácou, ako aj zmiernenie psychosociálnych rizík a negatívnych účinkov opatrovateľskej práce na dobré životné podmienky pracovníkov, ktorých pandémia obzvlášť zasiahla; |
| --- | --- |

93.

| 94. | zdôrazňuje, že európska stratégia v oblasti starostlivosti by mala, okrem iného, komplexne riešiť vplyv digitalizácie na pracovné podmienky pracovníkov a účinky práce na diaľku a telepráce na duševné zdravie, ako aj množstvo a nerovnomerné rodové rozdelenie neplatenej starostlivosti a domácich prác; opakuje svoju výzvu Komisii, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi navrhla smernicu o psychosociálnych rizikách a dobrých životných podmienkach pri práci; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyzýva členské štáty, aby stanovili minimálne normy pre opatrovateľskú prácu v domácnosti v oblastiach, ako sú: pracovný čas, odmeňovanie a ubytovanie opatrovateľov s cieľom zohľadniť špecifiká ich práce; najmä skutočnosť, že žije a pracuje v spoločnej domácnosti s osobou, ktorá potrebuje starostlivosť; priemerný pracovný čas, ktorý by sa mal vypočítať, keďže opatrovatelia pracujú na zmeny; výška odmeny, ktorá závisí od potrieb starostlivosti, ako aj od zručností opatrovateľov; opatrovatelia v domácnosti, ktorí žijú spolu so závislými osobami, majú prístup do samostatnej izby, prístup na toaletu, do kuchyne a ak je to možné, na internet; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vyzýva členské štáty, aby posilnili sociálny dialóg a podporovali kolektívne vyjednávanie a kolektívne zmluvy v odvetví verejnej aj súkromnej, ziskovej aj neziskovej starostlivosti, inštitucionálneho, ako aj rodinného a komunitného prostredia, ako kľúčové mechanizmy na zlepšenie zamestnanosti a pracovných podmienok a na riešenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov a ako najúčinnejšie nástroje na zabezpečenie zvýšenia minimálnej mzdy a miezd vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzýva členské štáty, aby podporovali širšie pokrytie kolektívneho vyjednávania a aby zabezpečili právo a slobodu združovania v odvetví starostlivosti, a to poskytnutím lepšieho prístupu a informácií zástupcom pracovníkov a odborom, ktoré sa snažia zastupovať a budovať členstvo medzi pracovníkmi v oblasti starostlivosti, a odstránením všetkých prekážok brániacich vytvoreniu odborov, ako aj zbytočných prekážok na pracoviskách vo verejnom sektore vrátane súkromných zmluvných partnerov pracujúcich na verejných zákazkách, ktoré bránia odborom v schopnosti organizovať pracovníkov verejného sektora a zvyšovať ich členstvo; zdôrazňuje, že najmä mobilní pracovníci, ktorí často pracujú ako opatrovatelia žijúci v domácnosti a musia byť k dispozícii 24 hodín denne, nie sú dostatočne informovaní o pracovných podmienkach, ktoré sa na nich vzťahujú; zdôrazňuje, že tieto kolektívne dohody by sa mali okrem iného zamerať aj na to, ako zabezpečiť dôchodkové práva pre pracovníkov, ktorí potrebujú ubrať z plateného zamestnania alebo odísť zo zamestnania, aby sa mohli starať o iných; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pripomína, že mobilní a migrujúci pracovníci vrátane pracovníkov bez dokladov zohrávajú významnú úlohu pri poskytovaní rezidenčnej, komunitnej a rodinnej starostlivosti v EÚ; je presvedčený, že táto skutočnosť by sa mala zohľadniť a zodpovedajúcim spôsobom riešiť v pripravovanej európskej stratégii v oblasti starostlivosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaviazali a stanovili konkrétne opatrenia na riešenie problému nelegálnej práce a nelegálnych foriem zamestnania, ako aj na podporu dôstojnej práce pre všetkých opatrovateľov bez ohľadu na ich postavenie; zdôrazňuje, že migrujúci pracovníci čelia osobitnej zraniteľnosti a problémom, ako je prístup k pracovnému povoleniu alebo formálnemu zamestnaniu, sociálna ochrana a riziko nelegálnej práce; vyzýva na ich ochranu prostredníctvom uplatňovania, presadzovania a monitorovania príslušných právnych predpisov; |
| --- | --- |

98.

| 99. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili spravodlivú mobilitu a nábor pracovníkov z EÚ a tretích krajín zlepšením vzájomného uznávania ich kvalifikácií a odstránením rozdielov v cezhraničnej sociálnej ochrane; opakuje svoju výzvu na riadne monitorovanie a presadzovanie pravidiel týkajúcich sa mobility a lepšie informovanie pracovníkov o ich právach; zdôrazňuje úlohu, ktorú Európsky orgán práce zohráva v rámci pomoci členským štátom a Komisii pri účinnom uplatňovaní a presadzovaní práva EÚ v oblasti mobility pracovnej sily a v otázkach koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia v rámci EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné zvážiť revíziu mandátu Európskeho orgánu práce v kontexte hodnotenia, ktoré sa má uskutočniť v roku 2024, s cieľom zahrnúť doň ustanovenia o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci; vyzýva agentúru EU-OSHA a orgán ELA, aby spolupracovali s cieľom podporiť Komisiu a členské štáty pri zlepšovaní bezpečnosti a ochrany zdravia mobilných a migrujúcich pracovníkov pri práci; zdôrazňuje, že opatrovatelia žijúci v domácnosti sú prevažne organizovaní prostredníctvom zložitého reťazca agentúr, ktoré vysielajú pracovníkov, na ktorých sa preto vzťahuje smernica o vysielaní pracovníkov (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | uznáva úlohu pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť pri zabezpečovaní toho, aby si občania EÚ mohli skutočne vybrať prednostný model starostlivosti; vyzýva Komisiu, aby sa v európskej stratégii v oblasti starostlivosti zaoberala náročnými pracovnými a zamestnaneckými podmienkami všetkých osobných pracovníkov a pracovníkov v domácnosti vrátane opatrovateľov a iných pracovníkov v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť a aby položila základy pre uznanie, reguláciu a profesionalizáciu osobných služieb a služieb pre domácnosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby účinne bojovali proti nelegálnej práci v odvetví starostlivosti, a to zaručením sociálnej ochrany, bezpečných a dôstojných pracovných podmienok a vytvorením nových pracovných príležitostí v odvetviach domácej starostlivosti; žiada cielenú revíziu smernice 89/391/EHS s cieľom zabezpečiť, aby sa do jej rozsahu pôsobnosti zahrnuli aj pracovníci v domácnosti; vyzýva členské štáty, aby predložili primeraný rámec pre vyhlásenie v oblasti osobných služieb a služieb pre domácnosť, ako sú systémy poukazov na služby, aby rozvíjali mechanizmy a nástroje na lepšie monitorovanie práce v oblasti domácej starostlivosti a aby investovali do prispôsobených a kvalitných odborných služieb s cieľom zastaviť prekarizáciu starostlivosti a odradiť od využívania služieb v oblasti starostlivosti, ktoré zahŕňajú nelegálnu prácu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | vyzýva členské štáty, aby urýchlene a v plnej miere transponovali a vykonávali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, a nabáda ich, aby išli nad rámec minimálnych noriem stanovených v uvedenej smernici; zdôrazňuje, že len rovnaký podiel neplatených opatrovateľských povinností medzi mužmi a ženami prostredníctvom rovnakých, neprenosných a primerane platených období dovolenky by umožnil ženám stále viac sa zamestnávať na plný úväzok, dosiahnuť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ako aj osobný a spoločenský rozvoj; ďalej zdôrazňuje význam podpory dodatočnej flexibility pracovných podmienok pre skupiny pracovníkov, ako sú rodičia s malými deťmi, osamelí rodičia, rodičia so zdravotným postihnutím a rodičia detí so zdravotným postihnutím; vyzýva členské štáty, aby dodržiavali minimálnu dĺžku materskej a otcovskej dovolenky bez ohľadu na status dotknutej osoby; pripomína, že politiky týkajúce sa rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom by mali povzbudzovať mužov k tomu, aby prevzali opatrovateľské povinnosti rovnocenne so ženami, a zdôrazňuje, že je potrebné postupne napredovať smerom k plne plateným a rovnako dlhým materským a otcovským dovolenkám; dôrazne nalieha na všetky členské štáty, aby podporili a zabezpečili, že otcovia budú môcť čerpať svoju otcovskú dovolenku bez obáv z nežiaduceho alebo diskriminačného správania zo strany ich zamestnávateľov, čo je účinný spôsob, ako ich povzbudiť, aby prijali zodpovednosť za starostlivosť o svoje deti a svoje rodiny a užitočný prostriedok na dosiahnutie skutočnej rodovej rovnosti; zdôrazňuje, že si to nielen vyžaduje, ale aj spôsobí zmeny v stereotypoch a rodových normách, čo povedie k spravodlivejšej a rodovo rovnejšej spoločnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali transformačné opatrenia, ako sú informačné kampane o spoluzodpovednosti za starostlivosť, na odstránenie stereotypnej predstavy, že ženy sú zodpovedné za túto prácu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali súbor komplexných opatrení a stimulov na podporu a uľahčenie opätovného začlenenia pracovníkov na trh práce, najmä žien, na ktorých kariéru a príjem častejšie vplývajú nerovnaké rodové úlohy a opatrovateľské dovolenky vrátane ich čerpania prerušenia kariéry alebo dlhšieho prerušenia kariéry, a na zabezpečenie návratu pracovníkov na rovnaké alebo rovnocenné pracovné miesto; |
| --- | --- |

102.

| 103. | vyzýva členské štáty, aby v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi podporovali jednotlivé profesijné dráhy s cieľom uľahčiť prispôsobovanie pracovných situácií, najmä prostredníctvom celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, dostatočných dávok v nezamestnanosti, prenosnosti sociálnych práv a aktívnych a účinných politík pracovného trhu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a zaručili účinnú ochranu a rovnakú odmenu pre mužov a ženy prostredníctvom rodovo transformačných právnych predpisov a politických reakcií, ktorých cieľom je riešiť neisté zamestnanie, podceňovanie práce niektorých feminizovaných odvetví, ako je starostlivosť, a zaručiť kariérne postupy a riadne sociálne zabezpečenie; opätovne zdôrazňuje, aby ľudia vo všetkých pracovných pomeroch a v rámci samostatnej zárobkovej činnosti mali možnosť sčítať nároky na zabezpečenie istoty príjmov v situáciách, ako je nezamestnanosť, zlý zdravotný stav, vysoký vek, prerušenie kariéry kvôli starostlivosti o dieťa alebo inej opatrovateľskej situácii alebo z dôvodov odbornej prípravy v súlade s odporúčaním Rady o prístupe pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane; |
| --- | --- |

103.

| 104. | vyzýva Komisiu, aby vychádzala z európskej stratégie starostlivosti, konkrétne z dvoch odporúčaní Rady o starostlivosti o deti (revízia barcelonských cieľov) a o dlhodobej starostlivosti, a aby po stratégii v oblasti starostlivosti predložila dohodu o starostlivosti pre Európu, ktorá by mala zahŕňať súbor politík, programov, odporúčaní a investícií na úrovni EÚ a ktorej cieľom by bolo podporiť prechod k rodovo transformačnej ekonomike starostlivosti, ktorá uznáva starostlivosť ako právo a oceňuje ju ako základ našej spoločnosti; zdôrazňuje, že by mala zaujať integrovaný, komplexný a celoživotný prístup k starostlivosti a podporovať dôstojné pracovné podmienky a spravodlivé mzdy, zvýšiť príťažlivosť práce v odvetví starostlivosti, ako aj bojovať proti diskriminácii, rodovým nerovnostiam a chudobe v tomto odvetví; |
| --- | --- |

104.

Uznanie a ocenenie úlohy starostlivosti v našich spoločnostiach a hospodárstvach

| 105. | zdôrazňuje mimoriadny význam začlenenia starostlivosti a opatrení na posilnenie postavenia a profesionálny rozvoj žien ako opatrovateliek, osôb, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu, ako aj zraniteľných jednotlivcov do všetkých príslušných vnútroštátnych politík a politík EÚ, spolu s podporovaním zvýšených investícií do prístupných, cenovo dostupných a vysokokvalitných služieb starostlivosti; |
| --- | --- |

105.

| 106. | žiada, aby sa tieto priority takisto premietli do vonkajších rozmerov politík EÚ, ako aj do predvstupovej a oficiálnej rozvojovej pomoci; zdôrazňuje, že prístup k starostlivosti založený na právach a zásade nediskriminácie by umožnil takéto začlenenie do všetkých príslušných oblastí politiky; zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečovať systematické vykonávanie uplatňovania rodového hľadiska a rovnosti vo všetkých príslušných fázach procesu rozpočtovania v rámci ústredných rozpočtov Komisie, ako aj politík a programov podporovaných EÚ; vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby zvrátili vysoko stigmatizovaný imidž povolaní v oblasti formálnej a neformálnej starostlivosti a členské štáty, aby prijali účinné politiky a programy na boj proti diskriminácii na základe postihnutia, veku, pohlavia a iným formám diskriminácie, ktoré sa prelínajú s predsudkami a stereotypmi spojenými so starostlivosťou, paternalizmom a konceptom závislosti; konštatuje, že ženy sú cenným a nevyužitým zdrojom podnikateľského potenciálu v Európe, a to aj v oblasti starostlivosti, ktorý môže prispieť k novým inováciám, ako sú nové technológie; |
| --- | --- |

106.

| 107. | konštatuje, že riešenie zakorenených rodových noriem a stereotypov je prvým krokom k prerozdeleniu zodpovednosti za neplatenú starostlivosť a prácu v domácnosti medzi mužov a ženy a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali pozitívny verejný imidž a príťažlivosť práce v odvetví starostlivosti pre mužov aj ženy plánovaním vzdelávacích a verejných informačných kampaní a podporovaním pilotných projektov na dosiahnutie tohto cieľa a zameraných na zapojenie väčšieho počtu mužov do starostlivosti a na podporu rovnakej účasti a príležitostí žien a mužov na trhu práce v oblasti služieb starostlivosti; |
| --- | --- |

107.

| 108. | vyzýva Komisiu, aby monitorovala vykonávanie zásad EPSP a cieľov udržateľného rozvoja v kontexte európskeho semestra; vyzýva najmä na pravidelné podávanie správ o vykonávaní stratégie EÚ v oblasti starostlivosti, ako aj o ukazovateľoch súvisiacich so starostlivosťou, ktoré sa zohľadňujú v európskom semestri a v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny; domnieva sa, že ekonomika starostlivosti by mala byť pilierom hospodárstiev po skončení pandémie, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v období po pandémii postavili starostlivosť do centra obnovy; je dôrazne presvedčený, že vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti musí zahŕňať cielené opatrenia na zlepšenie rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach života a starostlivosti vrátane opatrení na zníženie a prerozdelenie neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti; |
| --- | --- |

108.

| 109. | konštatuje, že je potrebné uznať a oceniť starostlivosť v európskych hospodárstvach, rozpočtovaní a štatistikách; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali prístupy na meranie a oceňovanie sociálnych a hospodárskych príspevkov a výstupov starostlivosti, najmä neplatenej starostlivosti, práce v domácnosti a domácich prác prostredníctvom doplnenia neformálnej starostlivosti do hodnotového reťazca, a to aj tým, že zvážia zavedenie osobitných ukazovateľov do budúcej revízie hodnotiacej tabuľky v sociálnej oblasti; vyzýva Eurostat a EIGE, aby odhadli hospodársky prínos neformálnych opatrovateľov pre hospodárstva členských štátov, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do procesu tvorby politiky zahrnuli súvisiace alternatívne opatrenia hospodárskeho a sociálneho blahobytu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poukazuje na jednoznačný prínos minimálneho príjmu a minimálnych dôchodkových systémov pre včasný a účinný prístup k službám starostlivosti a podpory vzhľadom na pripravované odporúčanie Komisie o primeranom minimálnom príjme, ako aj pre zabezpečenie dôstojnej životnej úrovne opatrovateľov, ktorými sú predovšetkým ženy, najmä tých, ktorí poskytujú neformálnu neplatenú starostlivosť, a vyzýva Komisiu, aby zdôraznila význam zváženia a výmeny osvedčených postupov, ako zohľadniť opatrovateľské povinnosti počas celého životného cyklu v dôchodkových systémoch; |
| --- | --- |

110.

| 111. | vyzýva Komisiu, aby prepojila nadchádzajúcu stratégiu v oblasti starostlivosti s európskym akčným plánom pre sociálne hospodárstvo, čím by sa zvýšila informovanosť o potenciáli sociálneho hospodárstva pri zlepšovaní pracovných podmienok v odvetví starostlivosti, ako aj pri vytváraní príležitostí pre lepší prístup žien ku kvalitným pracovným miestam; vyzýva členské štáty, aby investovali do rozvoja ekonomiky starostlivosti pri náležitom zohľadnení aspektov ľudského faktora v tomto odvetví; |
| --- | --- |

111.

| 112. | uznáva a oceňuje starostlivosť poskytovanú občianskou spoločnosťou a neziskovými organizáciami, ako sú mimovládne organizácie, organizácie pacientov, charitatívne a náboženské alebo iné inštitúcie; |
| --- | --- |

112.

| 113. | vyzýva členské štáty, aby formulovali a revidovali svoje politiky v oblasti starostlivosti v rámci stáleho sociálneho a občianskeho dialógu so sociálnymi partnermi, odborníkmi, občianskou spoločnosťou, MVO, verejnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, organizáciami zastupujúcimi príjemcov starostlivosti a formálnych a neformálnych opatrovateľov s cieľom podporiť vytváranie účinných riešení politiky sociálnej starostlivosti, ktoré zodpovedajú potrebám ľudí na mieste; zdôrazňuje význam aktívneho zapojenia opatrovateľov a príjemcov pomoci a ich zastupujúcich organizácií do rozvoja, vykonávania a monitorovania nadchádzajúcej európskej stratégie v oblasti starostlivosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začali diskusiu o prepojení medzi technológiou a kvalitou starostlivosti; |
| --- | --- |

113.

| 114. | vyzýva Európsku komisiu, aby uskutočnila výskum s cieľom lepšie pochopiť hospodársky a spoločenský vplyv nedostatočného poskytovania starostlivosti osobám, ktoré potrebujú starostlivosť a podporu, a aby zabezpečila financovanie, konkrétne v rámci budúcej platformy, výskumných projektov zameraných na sociálny vplyv zriedkavých chorôb z pohľadu pacienta a na celoeurópske siete a inovačné projekty, ktoré členským štátom umožnia spoluvytvárať a prenášať osvedčené postupy a inovačné modely starostlivosti, a to aj s osobitným zameraním na najrozšírenejšie choroby a ochorenia spôsobujúce zdravotné postihnutie vrátane reumatických a muskuloskeletálnych chorôb (RMD); |
| --- | --- |

114.

| 115. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby inštitút EIGE, nadácia Eurofound a ďalšie príslušné agentúry mali primerané zdroje na monitorovanie a analýzu toho, či a ako politiky dosahujú plánované zlepšenia v odvetví starostlivosti, a to aj pokiaľ ide o prístup, kvalitu, rodovú rovnosť, infraštruktúru a rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom; |
| --- | --- |

115.

| 116. | žiada o externé vedecké a etické hodnotenie zvládnutia pandémie ochorenia COVID-19 v oblasti zdravotnej starostlivosti, opatrení Európskej únie ako celku, ako aj opatrení členských štátov a o hodnotenie úrovne súčasnej pripravenosti EÚ na pandémie, a vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vyšetrili príčiny veľkej časti infekcií a úmrtí na ochorenie COVID-19, ku ktorým došlo v rezidenčných službách pre starších ľudí, u osôb so zdravotným postihnutím a v iných zariadeniach sociálnych služieb, a či sa nezanedbali alebo neporušili ľudské práva a práva pacientov, s cieľom vyvodiť potrebné ponaučenia a zabrániť opakovaniu takýchto tragédií v budúcich krízach; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://undocs.org/Home/Mobile?FinalSymbol= A%2FHRC%2F30%2F43AAuage=E&DeviceType=DesktopAARequested=False

(4)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5)  Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(6)  Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 30.

(7)  Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  Ú. v. EÚ L 180, 19.7.2000, s. 22.

(10)  Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23.

(11)  Ú. v. EÚ L 88, 16.3.2022, s. 1.

(12)  Ú. v. EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14.

(13)  Ú. v. EÚ C 363, 28.10.2020, s. 80.

(14)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 208.

(16)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0072.

(17)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 145.

(18)  Ú. v. EÚ C 189, 5.6.2019, s. 4.

(19)  Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 146.

(20)  Ú. v. EÚ C 371, 15.9.2021, s. 102.

(21)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0038.

(22)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 75.

(23)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 122.

(24)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 8.

(25)  Ú. v. EÚ C 363, 28.10.2020, s. 164.

(26)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0068.

(27)  Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1.

(28)  Európska komisia (2021), Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa.

(29)  Eurostat (2020) Štatistika zloženia domácností.

(30)  Štúdia Európskej komisie o neformálnej starostlivosti v Európe, ktorá skúma formalizáciu, dostupnosť a kvalitu, 2018.

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/fr/topic/neets

(34)  Európska komisia a Výbor pre sociálnu ochranu, 2021 Long-term care report (Správa o dlhodobej starostlivosti za rok 2021), 2021.

(35)  Výskumná služba Európskeho parlamentu, Demografické vyhliadky Európskej únie, marec 2020, s. 3.

(36)  The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender (Sociálna konštrukcia práce migrantov v oblasti starostlivosti: Na križovatke starostlivosti, migrácie a rodovej rovnosti), Amelita King-Dejardin, Medzinárodný úrad práce – Ženeva: MOP, 2019.

(37)  Výbor pre sociálnu ochranu a Európska komisia (2021), Správa o dlhodobej starostlivosti.

(38)  OECD, The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs? (Účinnosť sociálnej ochrany v oblasti dlhodobej starostlivosti v starobe: Znižuje sociálna ochrana riziko chudoby spojené s potrebou starostlivosti?), 2020.

(39)  Štúdia Európskeho parlamentu (2021), Politiky starnutia – prístup k službám v rôznych členských štátoch.

(40)  Svetové ekonomické fórum: COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality (COVID-19 poukazuje na to, ako poskytovanie starostlivosti podporuje rodovú nerovnosť) – https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/.

(41)  2019.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  Prevencia a riadenie COVID-19 v rámci služieb dlhodobej starostlivosti politická správa, WHO, 24. júla 2020; Údaje zo sledovania z verejných online národných správ o COVID-19 v zariadeniach dlhodobej starostlivosti, ECDC, 2022 (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data).

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Eurofound, Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020 (Vzdelávanie, zdravotná starostlivosť a bývanie: ako sa zmenil prístup detí a rodín k nim v roku 2020), 2021.

(47)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of the LTC sector_V3.pdf

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  Európsky inštitút pre pracovnú mobilitu (https://www.mobilelabour.eu/).

(50)  Štúdia Európskej komisie o výzvach v oblasti dlhodobej starostlivosti v Európe 2018.

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Štúdia Európskeho parlamentu (2021), Rodová rovnosť: ekonomická hodnota starostlivosti z pohľadu príslušných fondov EÚ.

(54)  EIGE, správa Pekinskej akčnej platformy za rok 2020, 2021.

(55)  Správa Eurofound (2020), Pracovníci v oblasti dlhodobej starostlivosti: Zamestnanosť a pracovné podmienky.

(56)  Správa Eurofound (2020), Pracovníci v oblasti dlhodobej starostlivosti: Zamestnanosť a pracovné podmienky.

(57)  Správa Eurofound (2020), Pracovníci v oblasti dlhodobej starostlivosti: Zamestnanosť a pracovné podmienky.

(58)  Európska komisia a Výbor pre sociálnu ochranu, 2021 Long-term care report (Správa o dlhodobej starostlivosti za rok 2021), 2021.

(59)  Štúdia Európskeho parlamentu, Policies for long-term carers (Politiky pre dlhodobo opatrujúce osoby), 2021.

(60)  Eurofound, Pracovníci v oblasti dlhodobej starostlivosti: zamestnanosť a pracovné podmienky, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2020b.

(61)  Správa Eurofound (2020), Pracovníci v oblasti dlhodobej starostlivosti: Zamestnanosť a pracovné podmienky.

(62)  Správa Európskej komisie o dlhodobej starostlivosti https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(63)  Správa Európskej komisie o dlhodobej starostlivosti https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(64)  Správa EIGE za rok 2020: Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodové rozdiely v starostlivosti a dôsledky pre trh práce), https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market

(65)  Správa EIGE, Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodové rozdiely v oblasti starostlivosti a dôsledky pre trh práce), 2021.

(66)  Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound), Európsky prieskum kvality života 2016 – Kvalita života, kvalita verejných služieb a kvalita spoločnosti, Úrad pre publikácie Európskej únie, Luxemburg, 2018.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  Správa EIGE, Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodové rozdiely v oblasti starostlivosti a dôsledky pre trh práce), 2021.

(69)  Štúdia o globálnej záťaži chorobami z roku 2019: https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#

(70)  MOP, Care work and care jobs for the future of decent work (Opatrovateľská práca a pracovné miesta v oblasti starostlivosti pre budúcnosť dôstojnej práce), 2018.

(71)  Štúdia Európskeho parlamentu, Policies for long-term carers (Politiky pre dlhodobo opatrujúce osoby), 2021.

(72)  Štúdia Európskeho parlamentu (2021), Rodová rovnosť: ekonomická hodnota starostlivosti z pohľadu príslušných fondov EÚ.

(73)  Spoločné vyhlásenie európskych sociálnych partnerov k ustanoveniam o starostlivosti o deti v EÚ, https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu

(74)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. apríla 2021 o Európskej záruke pre deti.

(75)  Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti.

(76)  Správa EIGE, Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodové rozdiely v oblasti starostlivosti a dôsledky pre trh práce), 2021.

(77)  Správa Európskej komisie o dlhodobej starostlivosti https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(78)  Výbor pre sociálnu ochranu a Európska komisia (2021), Správa o dlhodobej starostlivosti.

(79)  Správa Európskej komisie o dlhodobej starostlivosti https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(80)  Správa Eurocarers z roku 2021 o vplyve vypuknutia COVID-19 na neformálnych opatrovateľov v Európe.

(81)  MOP (2022), Starostlivosť v práci: Investovanie do dovolenky na starostlivosť a služieb pre rodovo rovnejší svet práce,

(82)  MOP (2022), Starostlivosť v práci: Investovanie do dovolenky na starostlivosť a služieb pre rodovo rovnejší svet práce,

(83)  Európska komisia, 2021, Zelená kniha o starnutí.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe, Dementia in Europe Yearbook 2019, Estimating the prevalence of dementia in Europe (Odhad prevalencie demencie v Európe), 2020.

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average

(89)  „Primárna prevencia je zameraná na predchádzanie prvotnému výskytu ťažkostí. Cieľom sekundárnej a terciárnej prevencie je zastaviť alebo spomaliť existujúce ochorenie a jeho účinky prostredníctvom včasného odhalenia a vhodnej liečby; alebo znížiť výskyt recidív a vznik chronických stavov, napríklad prostredníctvom účinnej rehabilitácie.“ Odkaz: WHO, Slovník podpory zdravia, 1998.

(90)  Údaje o etnickom pôvode by sa mali zbierať dobrovoľne a anonymne výlučne na účely identifikácie a boja proti diskriminačným činom.

(91)  Ako sa uvádza v odporúčaní Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti.

(92)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (2020/2084(INI)); uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. apríla 2022 o ochrane EÚ poskytovanej deťom a mladým ľuďom na úteku pred vojnou na Ukrajine (2022/2618(RSP)).

(93)  Digitálne riešenia, napríklad aplikácie, ktoré sa skladajú z rôznych modulov a funkcií, ktoré sa dajú kombinovať so základnou formou aplikácie, aby sa vo výsledku vytvorila aplikácia prispôsobená individuálnym potrebám a želaniam používateľov.

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Výbor pre sociálnu ochranu a Európska komisia, Správa o dlhodobej starostlivosti za rok 2021: Trendy, výzvy a príležitosti v starnúcej spoločnosti, zv. 1.

(96)  Eurofound (2020), Pracovníci v oblasti dlhodobej starostlivosti: Zamestnanosť a pracovné podmienky.

(97)  Tematická sekcia pre politiky v oblasti hospodárstva, vedy a kvality života (2021), štúdia EP, o ktorú požiadal EMPL: Politiky pre dlhodobých opatrovateľov.

(98)  Tematická sekcia pre politiky v oblasti hospodárstva, vedy a kvality života (2021), štúdia EP, o ktorú požiadal EMPL: Politiky pre dlhodobých opatrovateľov.

(99)  Santini, Socci a kol., Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice (Pozitívne a negatívne vplyvy starostlivosti u dospievajúcich, ktorí sa starajú o starých rodičov. Výsledky online prieskumu v šiestich európskych krajinách a dôsledky pre budúci výskum, politiku a prax), 2020, (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Na účely verejných príjmov by členské štáty mali preskúmať najlepší spôsob formalizácie zamestnanosti, a tým aj výber príjmov z tohto zamestnania. Pritom by mali pri výpočtoch zohľadniť systémy odpočtu daní a využívanie poukazov na služby.

(101)  Eurofound, Understanding the gender pay gap:What difference do sector and occupation make? (Chápanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov: Aký je rozdiel medzi odvetvím a povolaním?), 2021. Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg. Eurofound, Minimum wages in 2021: Annual review (Minimálne mzdy v roku 2021: Výročné preskúmanie), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2021.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/ files/report_on_the_eesc_country_visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Duševné zdravie v digitálnom svete práce

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o duševnom zdraví v digitálnom svete práce (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 4, 6, 9, 114, 153, 169 a 191, a najmä na článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 4, 6, 9, 114, 153, 169 a 191, a najmä na článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 a 35 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 a 35 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásadu 10, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásadu 10,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,

| — | so zreteľom na stratégiu OSN v oblasti duševného zdravia a pohody z roku 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu OSN v oblasti duševného zdravia a pohody z roku 2018,

| — | so zreteľom na manifest Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) pre oživenie po pandémii ochorenia COVID-19 z 18. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na manifest Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) pre oživenie po pandémii ochorenia COVID-19 z 18. mája 2020,

| — | so zreteľom na Svetový deň duševného zdravia WHO 2021 s názvom Starostlivosť o duševné zdravie pre všetkých: urobme to tak, aby sa stalo skutočnosťou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Svetový deň duševného zdravia WHO 2021 s názvom Starostlivosť o duševné zdravie pre všetkých: urobme to tak, aby sa stalo skutočnosťou,

| — | so zreteľom na európsky akčný rámec WHO pre duševné zdravie na obdobie 2021 – 2025, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsky akčný rámec WHO pre duševné zdravie na obdobie 2021 – 2025,

| — | so zreteľom na štúdiu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o politike v oblasti zdravia z 8. júna 2021 s názvom Nová referenčná hodnota pre systémy duševného zdravia: riešenie sociálnych a hospodárskych nákladov zlého duševného zdravia“ a preskúmanie duševného zdravia a práce zo 4. novembra 2021 s názvom Zdravšie mysle, zdravšie pracovné miesta: od informovanosti k zmene v integrovaných politikách v oblasti duševného zdravia a práce, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o politike v oblasti zdravia z 8. júna 2021 s názvom Nová referenčná hodnota pre systémy duševného zdravia: riešenie sociálnych a hospodárskych nákladov zlého duševného zdravia“ a preskúmanie duševného zdravia a práce zo 4. novembra 2021 s názvom Zdravšie mysle, zdravšie pracovné miesta: od informovanosti k zmene v integrovaných politikách v oblasti duševného zdravia a práce,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (3),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (4),

| — | so zreteľom na smernicu 2003/88/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 4. novembra 2003 o niektorých aspektoch organizácie pracovného času (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu 2003/88/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 4. novembra 2003 o niektorých aspektoch organizácie pracovného času (5),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (6),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 89/654/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 89/654/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku (7),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 90/270/EHS z 29. mája 1990 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so zobrazovacími jednotkami (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 90/270/EHS z 29. mája 1990 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so zobrazovacími jednotkami (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie sa (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie sa (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o posilnení postavenia európskej mládeže: zamestnanosť a sociálne zotavenie po pandémii (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o posilnení postavenia európskej mládeže: zamestnanosť a sociálne zotavenie po pandémii (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (13),

| — | so zreteľom na závery Rady z 24. októbra 2019 o ekonomike blahobytu (14), v ktorých sa vyzýva na vypracovanie komplexnej stratégie EÚ v oblasti duševného zdravia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 24. októbra 2019 o ekonomike blahobytu (14), v ktorých sa vyzýva na vypracovanie komplexnej stratégie EÚ v oblasti duševného zdravia,

| — | so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2020 o zlepšovaní dobrých podmienok na pracovisku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2020 o zlepšovaní dobrých podmienok na pracovisku,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. júna 2021 s názvom Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci v meniacom sa svete práce (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. júna 2021 s názvom Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci v meniacom sa svete práce (COM(2021)0323),

| — | so zreteľom na zelenú knihu Komisie zo 14. októbra 2005 s názvom Zlepšovanie duševného zdravia obyvateľstva – k stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zelenú knihu Komisie zo 14. októbra 2005 s názvom Zlepšovanie duševného zdravia obyvateľstva – k stratégii duševného zdravia pre Európsku úniu (COM(2005)0484),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. júla 2021 s názvom Zamestnanosť a sociálny vývoj v Európe – Smerom k silnej sociálnej Európe po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19: zmenšovanie rozdielov a riešenie distribučných vplyvov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. júla 2021 s názvom Zamestnanosť a sociálny vývoj v Európe – Smerom k silnej sociálnej Európe po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19: zmenšovanie rozdielov a riešenie distribučných vplyvov,

| — | so zreteľom na Európsky pakt za duševné zdravie a pohodu z roku 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pakt za duševné zdravie a pohodu z roku 2008,

| — | so zreteľom na správu Európskeho fóra mládeže zo 17. júna 2021 s názvom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on youth“ (Následky lockdownu: jazva pandémie na mladých ľuďoch), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho fóra mládeže zo 17. júna 2021 s názvom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on youth“ (Následky lockdownu: jazva pandémie na mladých ľuďoch),

| — | so zreteľom na správy nadácie Eurofound z 9. novembra 2021 s názvom Vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na mladých ľudí v EÚ a z 10. mája 2021 s názvom Život, práca a COVID-19: So vstupom pandémie do ďalšieho roka sa duševné zdravie a dôvera v celej EÚ zhoršujú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy nadácie Eurofound z 9. novembra 2021 s názvom Vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na mladých ľudí v EÚ a z 10. mája 2021 s názvom Život, práca a COVID-19: So vstupom pandémie do ďalšieho roka sa duševné zdravie a dôvera v celej EÚ zhoršujú,

| — | so zreteľom na správu Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) zo 7. decembra 2020 s názvom Prevencia muskuloskeletálnych porúch u rôznorodej pracovnej sily: rizikové faktory pre ženy, migrantov a LGBTI pracovníkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) zo 7. decembra 2020 s názvom Prevencia muskuloskeletálnych porúch u rôznorodej pracovnej sily: rizikové faktory pre ženy, migrantov a LGBTI pracovníkov,

| — | so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA zo 7. októbra 2011 s názvom Podpora duševného zdravia na pracovisku – správa o osvedčených postupoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA zo 7. októbra 2011 s názvom Podpora duševného zdravia na pracovisku – správa o osvedčených postupoch,

| — | so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA z 22. októbra 2021 s názvom Telepráca a zdravotné riziká v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19: dôkazy z praxe a politické dôsledky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA z 22. októbra 2021 s názvom Telepráca a zdravotné riziká v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19: dôkazy z praxe a politické dôsledky,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 12. decembra 2012 s názvom Európsky rok duševného zdravia – lepšia práca, lepšia kvalita života (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 12. decembra 2012 s názvom Európsky rok duševného zdravia – lepšia práca, lepšia kvalita života (15),

| — | so zreteľom na stanovisko expertnej skupiny Komisie pre účinné spôsoby investovania do zdravia z 23. júna 2021 o podpore duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko expertnej skupiny Komisie pre účinné spôsoby investovania do zdravia z 23. júna 2021 o podpore duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov,

| — | so zreteľom na spoločnú správu agentúry EU-OSHA a nadácie Eurofound z 13. októbra 2014 s názvom Pychosociálne riziká v Európe: výskyt a stratégie prevencie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú správu agentúry EU-OSHA a nadácie Eurofound z 13. októbra 2014 s názvom Pychosociálne riziká v Európe: výskyt a stratégie prevencie,

| — | so zreteľom na prieskum skúseností zamestnancov spoločnosti Willis Towers Watson z roku 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prieskum skúseností zamestnancov spoločnosti Willis Towers Watson z roku 2021,

| — | so zreteľom na petície predložené Výboru pre petície, napríklad č. 0956/2018 a č. 1186/2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na petície predložené Výboru pre petície, napríklad č. 0956/2018 a č. 1186/2018,

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0184/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0184/2022),

| A. | keďže právo na fyzické a duševné zdravie je základným ľudským právom a keďže každý človek má právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia; keďže WHO definuje duševné zdravie ako „stav duševnej pohody, ktorý ľuďom umožňuje vyrovnať sa so životným stresom, realizovať svoje schopnosti, dobre sa učiť a pracovať a prispievať k svojej komunite“ (16); keďže duševné zdravie súvisí aj s ďalšími základnými právami, ako je právo na ľudskú dôstojnosť, zakotvenými v článku 1 Charty základných práv EÚ, a právo na nedotknuteľnosť osoby vrátane duševnej nedotknuteľnosti, ako je zakotvené v článku 3 charty; |
| --- | --- |

A.

keďže právo na fyzické a duševné zdravie je základným ľudským právom a keďže každý človek má právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia; keďže WHO definuje duševné zdravie ako „stav duševnej pohody, ktorý ľuďom umožňuje vyrovnať sa so životným stresom, realizovať svoje schopnosti, dobre sa učiť a pracovať a prispievať k svojej komunite“ (16); keďže duševné zdravie súvisí aj s ďalšími základnými právami, ako je právo na ľudskú dôstojnosť, zakotvenými v článku 1 Charty základných práv EÚ, a právo na nedotknuteľnosť osoby vrátane duševnej nedotknuteľnosti, ako je zakotvené v článku 3 charty;

| B. | keďže z výskumu vyplýva, že pandémia ochorenia COVID-19 ovplyvnila organizačné a riadiace postupy a zmenila pracovné podmienky mnohých pracovníkov v Európe, čo malo dôsledky na pracovný čas, pohodu a fyzické prostredie na pracovisku; keďže na zdravotníckych pracovníkov a dôležitých pracovníkov sa kladú mimoriadne nároky; keďže títo pracovníci sa museli vyrovnať s náročným pracovným prostredím, nedostatočnou ochranou a obavami o svoju bezpečnosť, čo malo negatívny psychologický vplyv; keďže pochopenie problémov duševného zdravia na pracovisku znamená nielen poznať duševné poruchy v súlade s diagnostickými kritériami Medzinárodnej klasifikácie chorôb pre štatistiku úmrtnosti a chorobnosti (napr. depresia) (17), ale aj snažiť sa podporovať pohodu, predchádzať nedorozumeniam a stigmatizácii a navrhovať a realizovať správne opatrenia a liečbu na zvládnutie týchto porúch (18); |
| --- | --- |

B.

keďže z výskumu vyplýva, že pandémia ochorenia COVID-19 ovplyvnila organizačné a riadiace postupy a zmenila pracovné podmienky mnohých pracovníkov v Európe, čo malo dôsledky na pracovný čas, pohodu a fyzické prostredie na pracovisku; keďže na zdravotníckych pracovníkov a dôležitých pracovníkov sa kladú mimoriadne nároky; keďže títo pracovníci sa museli vyrovnať s náročným pracovným prostredím, nedostatočnou ochranou a obavami o svoju bezpečnosť, čo malo negatívny psychologický vplyv; keďže pochopenie problémov duševného zdravia na pracovisku znamená nielen poznať duševné poruchy v súlade s diagnostickými kritériami Medzinárodnej klasifikácie chorôb pre štatistiku úmrtnosti a chorobnosti (napr. depresia) (17), ale aj snažiť sa podporovať pohodu, predchádzať nedorozumeniam a stigmatizácii a navrhovať a realizovať správne opatrenia a liečbu na zvládnutie týchto porúch (18);

| C. | keďže pandémia spôsobila prudký nárast opatrovateľských povinností v kombinácii s prácou, čo neúmerne postihlo ženy a prehĺbilo rodové rozdiely v neplatenej starostlivosti; keďže to malo negatívny vplyv na duševné zdravie ľudí s opatrovateľskými povinnosťami, keďže mnohí pracovníci sa museli vyrovnať s oveľa väčším stresom tým, že na seba prevzali zintenzívnené opatrovateľské povinnosti spojené s domácou výučbou a so starostlivosťou o deti počas obmedzenia pohybu alebo poskytovali neformálnu starostlivosť či vykonávali akýkoľvek iný druh práce pre závislých príbuzných; |
| --- | --- |

C.

keďže pandémia spôsobila prudký nárast opatrovateľských povinností v kombinácii s prácou, čo neúmerne postihlo ženy a prehĺbilo rodové rozdiely v neplatenej starostlivosti; keďže to malo negatívny vplyv na duševné zdravie ľudí s opatrovateľskými povinnosťami, keďže mnohí pracovníci sa museli vyrovnať s oveľa väčším stresom tým, že na seba prevzali zintenzívnené opatrovateľské povinnosti spojené s domácou výučbou a so starostlivosťou o deti počas obmedzenia pohybu alebo poskytovali neformálnu starostlivosť či vykonávali akýkoľvek iný druh práce pre závislých príbuzných;

| D. | keďže z výskumu vyplýva, že pandémia spôsobila veľký nárast práce na diaľku, čo malo pozitívne dôsledky, ako je väčšia flexibilita a samostatnosť, a v niektorých prípadoch aj lepšia rovnováha medzi pracovným a súkromným životom; keďže tieto výhody však nie vždy prevážia negatívne dôsledky, ako je nadmerné pripojenie, stieranie hraníc medzi pracovným a súkromným životom, väčšia intenzita práce a stres spojený s technológiami; keďže podľa prieskumov nadácie Eurofound pandémia ochorenia COVID-19 predstavovala pre pracovníkov pracujúcich na diaľku mnohé výzvy; keďže výrazný nárast práce na diaľku môže byť pre pracovníkov a podniky prínosom, ale v tejto súvislosti musí byť zachované a podporované aj právo na fyzické a duševné zdravie; |
| --- | --- |

D.

keďže z výskumu vyplýva, že pandémia spôsobila veľký nárast práce na diaľku, čo malo pozitívne dôsledky, ako je väčšia flexibilita a samostatnosť, a v niektorých prípadoch aj lepšia rovnováha medzi pracovným a súkromným životom; keďže tieto výhody však nie vždy prevážia negatívne dôsledky, ako je nadmerné pripojenie, stieranie hraníc medzi pracovným a súkromným životom, väčšia intenzita práce a stres spojený s technológiami; keďže podľa prieskumov nadácie Eurofound pandémia ochorenia COVID-19 predstavovala pre pracovníkov pracujúcich na diaľku mnohé výzvy; keďže výrazný nárast práce na diaľku môže byť pre pracovníkov a podniky prínosom, ale v tejto súvislosti musí byť zachované a podporované aj právo na fyzické a duševné zdravie;

| E. | keďže psychosociálne riziká sú najrozšírenejšími zdravotnými rizikami spojenými s prácou na diaľku; keďže vyšší výskyt práce na diaľku súvisí aj s dlhým pracovným časom a pracovným stresom; keďže podľa agentúry EU-OSHA môžu psychosociálne riziká viesť k negatívnym psychickým, fyzickým a sociálnym dôsledkom, ako je úzkosť súvisiaca s prácou, vyhorenie alebo depresia; keďže pracovné podmienky, ktoré vedú k psychosociálnym rizikám, môžu zahŕňať nadmerné pracovné zaťaženie, konfliktné požiadavky, nedostatočné vyjasnenie úloh jednotlivca, nedostatočné zapojenie do rozhodovania, ktoré má vplyv na samotných pracovníkov, nedostatočný vplyv na spôsob vykonávania práce, zle riadené organizačné zmeny, nedostatočnú istotu zamestnania, neúčinnú komunikáciu, nedostatočnú podporu zo strany vedenia alebo kolegov, psychické a sexuálne obťažovanie a násilie zo strany tretích osôb; keďže členské štáty nemajú rovnaké právne záväzné normy a zásady pre psychosociálne riziká, čo de facto vedie k nerovnej právnej ochrane pracovníkov; |
| --- | --- |

E.

keďže psychosociálne riziká sú najrozšírenejšími zdravotnými rizikami spojenými s prácou na diaľku; keďže vyšší výskyt práce na diaľku súvisí aj s dlhým pracovným časom a pracovným stresom; keďže podľa agentúry EU-OSHA môžu psychosociálne riziká viesť k negatívnym psychickým, fyzickým a sociálnym dôsledkom, ako je úzkosť súvisiaca s prácou, vyhorenie alebo depresia; keďže pracovné podmienky, ktoré vedú k psychosociálnym rizikám, môžu zahŕňať nadmerné pracovné zaťaženie, konfliktné požiadavky, nedostatočné vyjasnenie úloh jednotlivca, nedostatočné zapojenie do rozhodovania, ktoré má vplyv na samotných pracovníkov, nedostatočný vplyv na spôsob vykonávania práce, zle riadené organizačné zmeny, nedostatočnú istotu zamestnania, neúčinnú komunikáciu, nedostatočnú podporu zo strany vedenia alebo kolegov, psychické a sexuálne obťažovanie a násilie zo strany tretích osôb; keďže členské štáty nemajú rovnaké právne záväzné normy a zásady pre psychosociálne riziká, čo de facto vedie k nerovnej právnej ochrane pracovníkov;

| F. | keďže čoraz väčší počet zamestnávateľov využíva na riadenie svojich pracovníkov digitálne nástroje, ako sú aplikácie, softvér a umelá inteligencia; keďže algoritmické riadenie ako také predstavuje nové výzvy pre budúcnosť práce, ako sú kontrola a sledovanie založené na technológiách prostredníctvom predpovedí a nástrojov označovania, monitorovanie pokroku a výkonnosti na diaľku v reálnom čase a sledovanie času, a predstavuje vážne riziká pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov, predovšetkým ich duševné zdravie a právo na súkromie a ľudskú dôstojnosť; keďže digitalizácia a nové pokročilé technológie, ako napríklad umelá inteligencia a stroje založené na umelej inteligencii, menia charakter práce; keďže približne 40 % oddelení ľudských zdrojov v medzinárodných spoločnostiach v súčasnosti používa aplikácie s umelou inteligenciou a 70 % z nich to považuje za vysokú prioritu pre svoju organizáciu; keďže nové digitálne hospodárstvo sa musí regulovať, aby sa podporila spoločná prosperita a zabezpečil blahobyt celej spoločnosti; |
| --- | --- |

F.

keďže čoraz väčší počet zamestnávateľov využíva na riadenie svojich pracovníkov digitálne nástroje, ako sú aplikácie, softvér a umelá inteligencia; keďže algoritmické riadenie ako také predstavuje nové výzvy pre budúcnosť práce, ako sú kontrola a sledovanie založené na technológiách prostredníctvom predpovedí a nástrojov označovania, monitorovanie pokroku a výkonnosti na diaľku v reálnom čase a sledovanie času, a predstavuje vážne riziká pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov, predovšetkým ich duševné zdravie a právo na súkromie a ľudskú dôstojnosť; keďže digitalizácia a nové pokročilé technológie, ako napríklad umelá inteligencia a stroje založené na umelej inteligencii, menia charakter práce; keďže približne 40 % oddelení ľudských zdrojov v medzinárodných spoločnostiach v súčasnosti používa aplikácie s umelou inteligenciou a 70 % z nich to považuje za vysokú prioritu pre svoju organizáciu; keďže nové digitálne hospodárstvo sa musí regulovať, aby sa podporila spoločná prosperita a zabezpečil blahobyt celej spoločnosti;

| G. | keďže v rámci tohto nového scenára je potrebné prijať nové a širšie vymedzenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré sa už nemôžu oddeľovať od duševného zdravia; |
| --- | --- |

G.

keďže v rámci tohto nového scenára je potrebné prijať nové a širšie vymedzenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré sa už nemôžu oddeľovať od duševného zdravia;

| H. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane ovplyvnila duševnú pohodu zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov dlhodobej starostlivosti, z ktorých väčšinu tvoria ženy, ako aj zraniteľné skupiny obyvateľstva vrátane etnických menšín, komunity LGBTIQ+, starších ľudí, osamelých rodičov, osôb so zdravotným postihnutím a už existujúcimi problémami s duševným zdravím, ľudí s nižším sociálno-ekonomickým postavením, nezamestnaných a ľudí žijúcich v najvzdialenejších regiónoch a odľahlých, slabo prepojených oblastiach; keďže duševné zdravie mladých ľudí sa počas pandémie výrazne zhoršilo, pričom problémy súvisiace s duševným zdravím sa v niekoľkých členských štátoch zdvojnásobili a mali vážny dosah na zamestnanosť mladých ľudí a zníženie ich príjmu vrátane straty zamestnania; keďže 9 miliónov dospievajúcich v Európe (osoby vo veku 10 až 19 rokov) trpí poruchami duševného zdravia, pričom úzkosť a depresia predstavujú viac ako polovicu týchto prípadov; |
| --- | --- |

H.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane ovplyvnila duševnú pohodu zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov dlhodobej starostlivosti, z ktorých väčšinu tvoria ženy, ako aj zraniteľné skupiny obyvateľstva vrátane etnických menšín, komunity LGBTIQ+, starších ľudí, osamelých rodičov, osôb so zdravotným postihnutím a už existujúcimi problémami s duševným zdravím, ľudí s nižším sociálno-ekonomickým postavením, nezamestnaných a ľudí žijúcich v najvzdialenejších regiónoch a odľahlých, slabo prepojených oblastiach; keďže duševné zdravie mladých ľudí sa počas pandémie výrazne zhoršilo, pričom problémy súvisiace s duševným zdravím sa v niekoľkých členských štátoch zdvojnásobili a mali vážny dosah na zamestnanosť mladých ľudí a zníženie ich príjmu vrátane straty zamestnania; keďže 9 miliónov dospievajúcich v Európe (osoby vo veku 10 až 19 rokov) trpí poruchami duševného zdravia, pričom úzkosť a depresia predstavujú viac ako polovicu týchto prípadov;

| I. | keďže príliš veľa obyvateľov v EÚ nemá prístup k verejným službám v oblasti duševného zdravia a pracovným zdravotným službám; keďže duševná pohoda dosiahla od začiatku pandémie najnižšiu úroveň vo všetkých vekových skupinách, pričom zhoršenie duševného zdravia sa pripisuje narušeniu prístupu k službám starostlivosti o duševné zdravie, zvýšenej pracovnej záťaži a kríze na trhu práce, ktorá neúmerne zasiahla mladých ľudí; keďže verejné služby v oblasti duševného zdravia a pracovné zdravotné služby sú notoricky podfinancované; keďže pracovný stres môže byť dôsledkom viacerých faktorov, ako je napríklad tlak časových obmedzení, dlhý alebo nepravidelný pracovný čas a zlá komunikácia a spolupráca v rámci organizácie; keďže existuje veľká korelácia medzi migrénami alebo silnými bolesťami hlavy a depresiou a úzkosťou, okrem iných komorbidných psychiatrických porúch, ktoré majú dominový efekt na pracovný výkon a absencie zamestnancov; keďže klinický a aplikovaný výskum v oblasti prevencie, diagnostiky a liečby duševných porúch je tiež značne podfinancovaný; keďže problémy duševného zdravia sú v súčasnosti hlavnou príčinou celosvetovej chorobnosti, pričom samovraždy sú druhou najčastejšou príčinou úmrtí mladých ľudí v Európe; keďže prevencia, zvyšovanie povedomia, aktivity zamerané na pohodu a podpora duševného zdravia a kultúry zdravia pri práci môžu priniesť pozitívne výsledky pre zlepšenie zdravia zamestnancov (19); |
| --- | --- |

I.

keďže príliš veľa obyvateľov v EÚ nemá prístup k verejným službám v oblasti duševného zdravia a pracovným zdravotným službám; keďže duševná pohoda dosiahla od začiatku pandémie najnižšiu úroveň vo všetkých vekových skupinách, pričom zhoršenie duševného zdravia sa pripisuje narušeniu prístupu k službám starostlivosti o duševné zdravie, zvýšenej pracovnej záťaži a kríze na trhu práce, ktorá neúmerne zasiahla mladých ľudí; keďže verejné služby v oblasti duševného zdravia a pracovné zdravotné služby sú notoricky podfinancované; keďže pracovný stres môže byť dôsledkom viacerých faktorov, ako je napríklad tlak časových obmedzení, dlhý alebo nepravidelný pracovný čas a zlá komunikácia a spolupráca v rámci organizácie; keďže existuje veľká korelácia medzi migrénami alebo silnými bolesťami hlavy a depresiou a úzkosťou, okrem iných komorbidných psychiatrických porúch, ktoré majú dominový efekt na pracovný výkon a absencie zamestnancov; keďže klinický a aplikovaný výskum v oblasti prevencie, diagnostiky a liečby duševných porúch je tiež značne podfinancovaný; keďže problémy duševného zdravia sú v súčasnosti hlavnou príčinou celosvetovej chorobnosti, pričom samovraždy sú druhou najčastejšou príčinou úmrtí mladých ľudí v Európe; keďže prevencia, zvyšovanie povedomia, aktivity zamerané na pohodu a podpora duševného zdravia a kultúry zdravia pri práci môžu priniesť pozitívne výsledky pre zlepšenie zdravia zamestnancov (19);

| J. | keďže medzi problémy na pracovisku, ktoré majú vplyv na duševné zdravie, patrí syndróm vyhorenia, syndróm vyčerpania, stres, obťažovanie, násilie, stigmatizácia, diskriminácia a obmedzené možnosti rastu alebo povýšenia, pričom tieto aspekty sa môžu ešte zhoršiť na internete; keďže WHO minulý rok odhalila, že viac ako 300 miliónov ľudí na celom svete trpí duševnými poruchami súvisiacimi s prácou, ako je vyhorenie, úzkosť, depresia alebo posttraumatický stres, čo súvisí so skutočnosťou, že každý štvrtý európsky pracovník pociťuje, že práca má negatívny vplyv na jeho zdravie (20); keďže negatívne pracovné prostredie môže viesť k problémom s fyzickým a duševným zdravím, škodlivému užívaniu látok alebo alkoholu, absentizmu a strate produktivity; |
| --- | --- |

J.

keďže medzi problémy na pracovisku, ktoré majú vplyv na duševné zdravie, patrí syndróm vyhorenia, syndróm vyčerpania, stres, obťažovanie, násilie, stigmatizácia, diskriminácia a obmedzené možnosti rastu alebo povýšenia, pričom tieto aspekty sa môžu ešte zhoršiť na internete; keďže WHO minulý rok odhalila, že viac ako 300 miliónov ľudí na celom svete trpí duševnými poruchami súvisiacimi s prácou, ako je vyhorenie, úzkosť, depresia alebo posttraumatický stres, čo súvisí so skutočnosťou, že každý štvrtý európsky pracovník pociťuje, že práca má negatívny vplyv na jeho zdravie (20); keďže negatívne pracovné prostredie môže viesť k problémom s fyzickým a duševným zdravím, škodlivému užívaniu látok alebo alkoholu, absentizmu a strate produktivity;

| K. | keďže náklady na zlé duševné zdravie sa vo všetkých členských štátoch EÚ odhadovali v roku 2015 na viac ako 4 % HDP; keďže náklady na depresiu súvisiacu s prácou sú jednou z hlavných príčin zdravotného postihnutia a depresie a odhadujú sa na 620 miliárd EUR ročne, čo vedie k strate hospodárskej produkcie vo výške 240 miliárd EUR (21); keďže odhadované náklady na všetky bolesti hlavy v EÚ predstavujú viac ako 110 miliárd EUR každý rok, z čoho približne 50 miliárd EUR sa pripisuje migrénam; keďže rozpočty na prevenciu vo všetkých členských štátoch EÚ sú stále nízke a predstavujú 3 % celkových výdavkov na zdravotníctvo; |
| --- | --- |

K.

keďže náklady na zlé duševné zdravie sa vo všetkých členských štátoch EÚ odhadovali v roku 2015 na viac ako 4 % HDP; keďže náklady na depresiu súvisiacu s prácou sú jednou z hlavných príčin zdravotného postihnutia a depresie a odhadujú sa na 620 miliárd EUR ročne, čo vedie k strate hospodárskej produkcie vo výške 240 miliárd EUR (21); keďže odhadované náklady na všetky bolesti hlavy v EÚ predstavujú viac ako 110 miliárd EUR každý rok, z čoho približne 50 miliárd EUR sa pripisuje migrénam; keďže rozpočty na prevenciu vo všetkých členských štátoch EÚ sú stále nízke a predstavujú 3 % celkových výdavkov na zdravotníctvo;

| L. | keďže podľa predpisov EÚ o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci (22) sú zamestnávatelia povinní chrániť zdravie a bezpečnosť pracovníkov vo všetkých aspektoch ich práce; keďže zamestnávatelia sú naďalej zodpovední za bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci v súvislosti s prácou na diaľku; keďže odbory a orgány bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na pracovisku zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri ochrane základného ľudského práva pracovníkov na bezpečné pracovisko, a to aj pri práci na diaľku; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa predpisov EÚ o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci (22) sú zamestnávatelia povinní chrániť zdravie a bezpečnosť pracovníkov vo všetkých aspektoch ich práce; keďže zamestnávatelia sú naďalej zodpovední za bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci v súvislosti s prácou na diaľku; keďže odbory a orgány bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na pracovisku zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri ochrane základného ľudského práva pracovníkov na bezpečné pracovisko, a to aj pri práci na diaľku;

| M. | keďže stabilná zamestnanosť, zdravie (vrátane duševného zdravia), podmienky pre plnohodnotný rozvoj a pocit vplyvu a angažovanosti mladých ľudí sú základnými predpokladmi prekonania krízy, posilnenia spoločnosti a obnovy hospodárstva; |
| --- | --- |

M.

keďže stabilná zamestnanosť, zdravie (vrátane duševného zdravia), podmienky pre plnohodnotný rozvoj a pocit vplyvu a angažovanosti mladých ľudí sú základnými predpokladmi prekonania krízy, posilnenia spoločnosti a obnovy hospodárstva;

Duševné zdravie a digitálna práca: ponaučenia z pandémie ochorenia COVID-19

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že počas pandémie ochorenia COVID-19 bolo duševné zdravie zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb ovplyvnené prerušením mnohých služieb, ako je vzdelávanie, zdravotníctvo, sociálna podpora, a zvýšeným výskytom stresových faktorov, ako je finančná neistota, strach z nezamestnanosti, obmedzený prístup k zdravotnej starostlivosti, izolácia, stres súvisiaci s technológiami, zmeny pracovného času, nevhodná organizácia práce a práca na diaľku; žiada, aby sa duševné zdravie urýchlene riešilo prierezovými a integrovanými politikami v rámci komplexnej stratégie EÚ v oblasti duševného zdravia a európskej stratégie starostlivosti, ktoré by dopĺňali národné akčné plány; pripomína Komisii, že najmä ochrana zdravia pracovníkov by mala byť neoddeliteľnou súčasťou plánov pripravenosti agentúry EU-OSHA na predchádzanie budúcim zdravotným krízam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 a následná hospodárska kríza vyvolali obrovský tlak na duševné zdravie a blaho všetkých občanov, predovšetkým však zamestnancov, samostatne zárobkovo činných osôb, mladých ľudí, študentov prechádzajúcich na trh práce a starších ľudí, pričom sa zvyšuje výskyt psychosociálnych rizík súvisiacich s prácou a zvyšuje sa miera stresu, úzkosti a depresie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 mala negatívny vplyv na prechod zo vzdelávania do zamestnania, a preto môže u mladých ľudí na začiatku ich kariéry spôsobiť vysokú mieru stresu, úzkosti a neistoty, čo pravdepodobne zhorší aj ich vyhliadky na zamestnanie a v začarovanom kruhu sa premietne do ich problémov s duševným zdravím a pohodou; vyzýva na väčšiu podporu duševného zdravia vrátane verejných služieb zamestnanosti s cieľom riešiť blaho nezamestnaných osôb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že duševné zdravie nemalo takú prioritu ako telesné zdravie, že sa mu nedostáva finančných prostriedkov a že v členských štátoch chýba kvalifikovaný personál, a to napriek skutočným prínosom spojeným so zlepšením zdravia a pohody a napriek výraznému zvýšeniu hospodárskej produktivity a vyššej miere účasti na trhu práce, ktoré vyplývajú z verejných investícií do duševného zdravia; je presvedčený, že na zlepšenie súčasnej situácie sú potrebné rýchle opatrenia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby uznali vysokú úroveň problémov súvisiacich s prácou v oblasti duševného zdravia v celej EÚ a dôrazne sa zaviazali prijať opatrenia na reguláciu a vytvorenie sveta práce, ktorý pomáha predchádzať problémom v oblasti duševného zdravia, chrániť duševné zdravie a zdravú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a posilniť práva sociálnej ochrany na pracovisku; vyzýva na dialóg a prácu v tomto smere v spolupráci so zamestnávateľmi a zástupcami zamestnancov vrátane odborov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je nevyhnutné prijať plány prevencie rizík duševného zdravia na všetkých pracoviskách; vyzýva na nadviazanie na vykonávanie Európskeho akčného rámca WHO pre duševné zdravie na roky 2021 – 2025; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad rozdielom medzi množstvom skutočne prijatých opatrení EÚ v oblasti zdravia a rozsahom pôsobnosti Zmluvy o Európskej únii a žiada, aby sa v rámci týchto právomocí prijalo viac opatrení EÚ; považuje duševné zdravie za ďalšiu krízu v oblasti zdravia a domnieva sa, že Komisia by mala prijať opatrenia a prípadne riešiť všetky potenciálne riziká prostredníctvom záväzných a nezáväzných opatrení, a vypracovať komplexnú stratégiu EÚ v oblasti duševného zdravia v súlade so závermi Rady z 24. októbra 2019 o ekonomike blahobytu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že cieľom stratégie EÚ v oblasti duševného zdravia by malo byť požadovať od členských štátov, aby integrovali duševnú zdravotnú starostlivosť s telesnou starostlivosťou vzhľadom na ich úzke prepojenie, aby poskytovali účinnú starostlivosť založenú na dôkazoch a ľudských právach, aby rozšírili množstvo služieb tak, aby ponúkali možnosť prístupu k liečbe viacerým ľuďom a aby okrem iného podporovali ľudí s cieľom pomôcť im pri hľadaní alebo udržaní si zamestnania; trvá na tom, že zlé duševné zdravie ovplyvňuje blaho pracovníkov a znamená náklady pre systémy sociálneho zabezpečenia s ďalšími výdavkami na zdravotnú starostlivosť a sociálne zabezpečenie; zdôrazňuje zodpovednosť zamestnávateľa a zásadnú úlohu zamestnávateľa a sociálnych partnerov pri navrhovaní a realizácii takýchto iniciatív; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že pandémia vrhla svetlo na rozsiahlu krízu v oblasti duševného zdravia v Európe a rôzne reakcie členských štátov na ňu a ukázala význam výmeny najlepších postupov pri reakcii na mimoriadne situácie v oblasti zdravia, pričom odhalila nedostatky v predvídaní vrátane pripravenosti, a to aj pokiaľ ide o nástroje reakcie a primeraného financovania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do svojich plánov v oblasti reakcie na krízové situácie a pandémie a pripravenosti na ne zahrnuli aj vplyv na duševné zdravie; je presvedčený, že súčasná kríza v oblasti duševného zdravia by sa mala považovať za mimoriadnu situáciu v zdravotníctve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta prebiehajúce rokovania o nariadení, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (23) a prebiehajúce rokovania o reforme Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb a o posilnení mandátu Európskej agentúry pre lieky; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oceňuje dôležitých zamestnancov a pracovníkov v prvej línii, ktorí počas pandémie obetovali vlastnú pohodu pri vykonávaní práce zachraňujúcej životy; je znepokojený väčšími rizikami ohrozenia duševného zdravia v súvislosti s prácou u pracovníkov v zdravotníctve a dlhodobej starostlivosti; vyzýva Komisiu, aby v nadchádzajúcich legislatívnych návrhoch Komisie o duševnom zdraví na pracovisku venovala osobitnú pozornosť dôležitým zamestnancom a pracovníkom v prvej línii; vyzýva členské štáty, aby zlepšili svoje pracovné podmienky, riešili nedostatok personálu a vyčlenili potrebné zdroje, aby sa zabezpečilo, že takéto obete sa už nebudú vyžadovať, a aby zabezpečili okamžitý prístup pracovníkov k primeraným zdrojom duševného zdravia a k ochrane a psychosociálnym intervenciám, ktoré by sa mali predĺžiť aj po skončení akútneho krízového obdobia; zdôrazňuje, že prevažnú väčšinu dôležitých zamestnancov a pracovníkov v prvej línii tvoria ženy, ktoré majú často nižšie príjmy a sú vystavené väčšiemu riziku ohrozenia duševného zdravia v súvislosti s prácou; |
| --- | --- |

10.

Digitálna transformácia a duševné zdravie

| 11. | uznáva, že kvalitné zamestnanie môže jednotlivcom pomôcť nájsť zmysel života, ako aj finančné zabezpečenie a nezávislosť; zdôrazňuje pozitívny vzťah medzi dobrým duševným zdravím, dobrými pracovnými podmienkami, primeranými platmi, produktivitou práce, blahobytom a kvalitou života; konštatuje, že zmysel pre cieľ a identitu pracovníkov môže byť v kontexte rastúcej digitalizácie ohrozený, čo môže viesť k problémom s telesným a duševným zdravím; potvrdzuje, že prevencia je preto kľúčová; je presvedčený, že primerané pracovné podmienky a aktívne programy trhu práce by mohli pomôcť v boji proti psychosociálnym rizikám tým, že by poskytli príležitosti na kvalitné pracovné miesta a sociálnu ochranu; konštatuje, že depresia a poruchy duševného zdravia môžu byť prekážkou pri udržaní a získaní zamestnania a že pre uchádzačov o zamestnanie je potrebná ďalšia podpora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznáva príležitosti, ktoré digitálna transformácia môže vytvoriť pre zamestnávanie osôb so zdravotným postihnutím na otvorenom trhu práce; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že digitálna transformácia by nemala viesť k izolácii a sociálnemu vylúčeniu; okrem toho zdôrazňuje ťažkosti, ktorým čelia starší ľudia, ktorí sú osobitne ohrození digitálnym vylúčením v dôsledku meniacich sa pracovných podmienok a nových digitálnych nástrojov; zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetci pracovníci, a predovšetkým všetci starší ľudia, mali prístup k celoživotnému vzdelávaniu a profesijnému rozvoju prispôsobenému ich individuálnym potrebám; vyzýva členské štáty, aby rozšírili poskytovanie digitálneho vzdelávania pre starších ľudí; zdôrazňuje význam medzigeneračných výmen v pracovnom prostredí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že proaktívne prístupy k digitalizácii, ako je zlepšenie digitálnych zručností na pracovisku alebo umožnenie pružného pracovného času, môžu pomôcť zmierniť pracovný stres; poukazuje na to, že umelá inteligencia má potenciál zlepšiť pracovné podmienky a kvalitu života vrátane lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a lepšej dostupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, predvídať vývoj na trhu práce a podporovať riadenie ľudských zdrojov pri predchádzaní zaujatosti ľudí; upozorňuje však, že umelá inteligencia vyvoláva aj obavy týkajúce sa súkromia a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ako je právo na odpojenie, a môže viesť k neprimeranému a nezákonnému sledovaniu a monitorovaniu pracovníkov, čo narúša ich dôstojnosť a súkromie, ako aj k diskriminačnému zaobchádzaniu pri prijímaní do zamestnania a v iných oblastiach v dôsledku neobjektívnych algoritmov, a to aj na základe pohlavia, rasy a etnického pôvodu; okrem toho sa obáva, že umelá inteligencia môže narušiť slobodu a autonómiu ľudí, napríklad prostredníctvom nástrojov na predpovedanie a označovanie, monitorovania a sledovania v reálnom čase a automatického ovplyvňovania správania, a prispieť k problémom duševného zdravia pracovníkov, ako je vyhorenie, stres súvisiaci s technológiami, psychické preťaženie a únava; zdôrazňuje, že riešenia v oblasti umelej inteligencie na pracovisku musia byť transparentné, spravodlivé a nesmú mať žiadne negatívne dôsledky pre pracovníkov a musia byť predmetom rokovaní medzi zamestnávateľmi a zástupcami pracovníkov vrátane odborov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto súvislosti vypracovali legislatívny návrh o umelej inteligencii na pracovisku s cieľom zabezpečiť primeranú ochranu práv a pohody pracovníkov vrátane ich duševného zdravia a základných práv, ako je nediskriminácia, súkromie a ľudská dôstojnosť na čoraz viac digitalizovanom pracovisku; uvádza, že obťažovanie na internete má tendenciu neúmerne ovplyvňovať najzraniteľnejšie skupiny pracovníkov vrátane mladších ľudí, žien a LGBTQI; zdôrazňuje, že len 60 % členských štátov zaviedlo osobitné právne predpisy na riešenie šikanovania a násilia na pracovisku, a preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli cielené povinné opatrenia na zvrátenie a riešenie tohto čoraz väčšieho problému na pracovisku a na ochranu obetí s využitím všetkých potrebných prostriedkov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu a členské štáty na zabezpečenie toho, aby sa preventívne a ochranné opatrenia zamerané na odstránenie násilia, diskriminácie a obťažovania vo svete práce vrátane násilia a obťažovania tretími stranami (t. j. zákazníkmi, klientmi, návštevníkmi alebo pacientmi) uplatňovali bez ohľadu na dôvod alebo príčinu obťažovania a aby sa neobmedzovali na prípady založené na diskriminačných dôvodoch; vyzýva členské štáty, aby ratifikovali dohovor Medzinárodnej organizácie práce (č. 190) o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce a odporúčanie (č. 206) o násilí a obťažovaní a aby zaviedli potrebné zákony a politické opatrenia na zákaz, prevenciu a riešenie násilia a obťažovania v práci; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice o boji proti násiliu páchanému na ženách a domácemu násiliu (24) bude v plnej miere zahŕňať násilie a obťažovanie na pracovisku ako trestný čin, a že pracovníčky budú primerane chránené s účasťou odborových organizácií; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje potrebu chrániť pracovníkov pred zneužívaním zo strany ich zamestnávateľov pri využívaní umelej inteligencie a algoritmického riadenia vrátane nástrojov na predvídanie a označovanie správania zamestnanca a identifikáciu alebo odrádzanie od porušovania pravidiel alebo podvodov zo strany pracovníkov, monitorovania pokroku a výkonu v reálnom čase, softvéru na sledovanie času a automatizovaných behaviorálnych podnetov; vyzýva na zákaz sledovania pracovníkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že je potrebný nový model pre pochopenie komplexnosti modernej práce v súvislosti s duševným zdravím, keďže súčasné regulačné nástroje nie sú dostatočné pre zaručenie zdravia a bezpečnosti zamestnancov a je potrebné ich aktualizovať a posilniť; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že používanie technológií a umelej inteligencie na pracovisku by sa nikdy nemalo diať na úkor duševného zdravia a pohody pracovníkov; poznamenáva, že nasadenie umelej inteligencie v práci nesmie viesť k nadmernému monitorovaniu v mene produktivity alebo k sledovaniu pracovníkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konštatuje, že v oblasti digitálnych odborných zručností a zamestnanosti v sektore IKT existujú veľké rodové rozdiely, keďže len 18 % pracovníkov sú ženy a 82 % muži (25); domnieva sa, že je nevyhnutné, aby boli technologické systémy navrhnuté inkluzívnym spôsobom, aby sa predchádzalo diskriminácii, problémom v oblasti duševného zdravia alebo iným škodlivým účinkom neinkluzívneho návrhu; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na odstraňovaní rodových rozdielov v digitálnej oblasti v súvislosti so ženami v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a aby preskúmali možnosti poskytovania stimulov pre organizácie IKT, aby zamestnávali rôznorodú pracovnú silu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta smernicu (EÚ) 2019/1158 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov, keďže poskytuje flexibilitu a slúži na zmiernenie problémov súvisiacich s prácou; zdôrazňuje však, že ženy sú naďalej neúmerne postihnuté, ako sa preukázalo počas pandémie; domnieva sa, že práca na diaľku síce ponúka mnoho príležitostí, ale zároveň predstavuje aj výzvy v súvislosti so sociálnou, profesionálnou a digitálnou priepasťou; zdôrazňuje, že ženy naďalej preberajú väčšinu dovoleniek súvisiacich s rodinou, čo má naďalej negatívny vplyv na ich kariérny postup, osobný rozvoj, platové a dôchodkové nároky; vyzýva členské štáty, aby prekročili rámec požiadaviek smernice a zvýšili počet dní poskytovaných na dovolenku pre opatrovateľov a poskytovali odmenu poskytovateľom neformálnej starostlivosti pri vyberaní dovolenky; vyzýva členské štáty, aby sa dôrazne zaviazali chrániť rodinný čas pracovníkov a rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom; vyzýva členské štáty, aby podporovali rovnaké rozdelenie opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi prostredníctvom neprenosnej platenej dovolenky medzi rodičmi, čo by umožnilo ženám zapojiť sa do zamestnania na plný úväzok vo väčšej miere; zdôrazňuje, že ženy sú vo väčšej miere vystavené riziku stresu, vyčerpania, vyhorenia a psychického násilia v dôsledku nových dohôd o práci na diaľku a chýbajúcej regulácie na kontrolu nezákonných pracovných postupov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | berie na vedomie prechod na prácu na diaľku počas pandémie a flexibilitu, ktorú poskytla mnohým zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám; uznáva však, že práca na diaľku sa tiež ukázala ako mimoriadne náročná pre najviac znevýhodnené osoby a domácnosti s jedným rodičom; uznáva, že kombinácia práce na diaľku a starostlivosti o deti (najmä o deti so špeciálnymi potrebami) by mohla ohroziť rodinný život a blaho rodičov aj detí; nabáda zamestnávateľov, aby stanovili jasné a transparentné pravidlá týkajúce sa dohôd o práci na diaľku s cieľom zabezpečiť dodržiavanie pracovného času a zabrániť sociálnej a profesionálnej izolácii a prelínaniu pracovného času s iným časom stráveným doma; konštatuje, že práca na diaľku má veľký vplyv na organizáciu pracovného času tým, že zvyšuje flexibilitu a neustálu dostupnosť pracovníkov, čo často viedlo ku konfliktom medzi súkromným a pracovným životom; pripomína však, že práca na diaľku by pri vhodnej regulácii a zavedení mohla pracovníkom poskytnúť flexibilitu prispôsobiť si pracovný čas a rozvrh tak, aby vyhovoval ich osobným a rodinným potrebám; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že úplný alebo čiastočný prechod na prácu na diaľku by mal byť výsledkom dohody medzi zamestnávateľmi a zástupcami zamestnancov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | so znepokojením konštatuje, že práca na diaľku ešte nie je dostupná pre všetkých pracovníkov; zdôrazňuje vplyv prechodu na prácu na diaľku na duševné zdravie tých, ktorým hrozí digitálne vylúčenie; zdôrazňuje význam boja proti digitálnej priepasti v Európe a potrebu rekvalifikácie mladších a starších osôb s cieľom zabezpečiť dostatočnú úroveň digitálnych zručností pre všetkých pracovníkov; vyzýva na cielenejšie investície do poskytovania digitálnych zručností, najmä pre skupiny, ktoré sú viac digitálne vylúčené, ako sú ľudia s nízkym sociálno-ekonomickým postavením s obmedzeným vzdelaním, starší ľudia a ľudia žijúci vo vidieckych a vzdialených oblastiach; vyzýva Komisiu, aby navrhla legislatívny rámec na stanovenie minimálnych požiadaviek na prácu na diaľku v celej EÚ bez toho, aby sa zhoršili pracovné podmienky pracovníkov na diaľku; zdôrazňuje, že takýto legislatívny rámec by mal objasniť pracovné podmienky, zabezpečiť, aby sa takáto práca vykonávala na dobrovoľnom základe a aby práva, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, pracovné zaťaženie a výkonnostné normy pracovníkov na diaľku boli rovnaké, ako majú porovnateľné osoby pracujúce na pracovisku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili opatrenia týkajúce sa prístupnosti a inkluzívnej technológie pre osoby so zdravotným postihnutím; konštatuje, že tento rámec by sa mal vypracovať po konzultácii s členskými štátmi a európskymi sociálnymi partnermi, mal by plne rešpektovať vnútroštátne modely trhu práce a mal by zohľadniť európske rámcové dohody sociálnych partnerov o telepráci a digitalizácii; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť osobám s mentálnym alebo telesným postihnutím; zdôrazňuje, že pracovné podmienky pracovníkov pracujúcich na diaľku sú rovnocenné s podmienkami pracovníkov pracujúcich na pracovisku a že je potrebné prijať osobitné opatrenia na sledovanie a podporu pohody pracovníkov na diaľku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnieva sa, že právo na odpojenie je nevyhnutné na zabezpečenie duševnej pohody zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, v neposlednom rade pracovníčok a pracovníkov v neštandardných formách práce, a malo by sa doplniť o preventívny a kolektívny prístup k psychosociálnym rizikám súvisiacim s prácou; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi navrhla smernicu o minimálnych normách a podmienkach s cieľom zabezpečiť, aby všetci pracovníci mohli účinne uplatňovať svoje právo na odpojenie, a regulovať využívanie existujúcich a nových digitálnych nástrojov na pracovné účely v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie, pričom treba zohľadniť európsku rámcovú dohodu sociálnych partnerov o digitalizácii; okrem toho vyzýva členské štáty, aby lepšie koordinovali výmenu najlepších postupov, keďže niektoré z nich zavádzajú veľmi inovatívne politiky a projekty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že smernice Rady 89/654/EHS a 90/270/EHS, ktorými sa stanovujú minimálne požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a pri práci so zobrazovacími zariadeniami, môžu v prípade ich revízie a aktualizácie prispieť k ochrane všetkých pracovníkov vrátane pracovníkov platforiem a samostatne zárobkovo činných osôb, a to popri rôznych projektoch vypracovaných agentúrami a členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že zabezpečenie prístupnosti a primeraných úprav sa uplatňuje v digitálnom prostredí súvisiacom s prácou, a zamestnávatelia ako takí by mali zaviesť opatrenia na prispôsobenie a zabezpečenie spravodlivých a rovnakých pracovných podmienok pre osoby so zdravotným postihnutím, a to aj osôb s problémami duševného zdravia, vrátane dodržiavania príslušných noriem digitálnej prístupnosti odvodených zo smernice (EÚ) 2019/882; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta záväzok Komisie modernizovať legislatívny rámec v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci preskúmaním smerníc Rady 89/654/EHS a 90/270/EHS o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku a pri práci so zobrazovacími jednotkami; |
| --- | --- |

25.

Zdravie a bezpečnosť na pracovisku

| 26. | vyjadruje znepokojenie nad nesúladom medzi súčasnou politikou v oblasti duševného zdravia a postojmi na pracovisku, pričom sa náležite nezohľadňuje skutočnosť, že ochrana zamestnanca je kľúčovým prínosom pre vedúcich predstaviteľov EÚ po zvyšok desaťročia; zdôrazňuje, že v dôsledku stigmatizácie a diskriminácie sa zamestnanci často cítia byť neschopní diskutovať o problémoch; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že zamestnávatelia budú plniť svoje povinnosti poskytovať podporu a jasné informácie všetkým pracovníkom a zabezpečovať, že dotknutí pracovníci budú spravodlivo opätovne začlenení do pracoviska; vyzýva pracoviská, aby uľahčili prístup k službám na podporu duševného zdravia a externým službám, k prevencii, včasnému rozpoznaniu a liečbe zamestnancov, ktorí môžu mať duševné poruchy, a aby podporovali ich opätovné začlenenie a pomáhali predchádzať recidívam, a aby zaviedli aj podnikové plány prevencie duševného zdravia vrátane prevencie samovrážd; okrem toho vyzýva na prijatie jasných a účinných stratégií prevencie, ako aj stratégií podpory pre pracovníkov, ktorí sa po dlhodobej neprítomnosti v práci vracajú do zamestnania; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína, že obťažovanie a diskriminácia existujú z viacerých dôvodov a že sú častým zdrojom stresu a odlúčenia od pracoviska; pripomína, že je rozšírená najmä diskriminácia na základe veku, zdravotného postihnutia, pohlavia, rodovej a sexuálnej orientácie, rasy, vzdelania alebo sociálno-ekonomického postavenia a príslušnosti k zraniteľným skupinám a zamestnávatelia by ju mali riešiť; zdôrazňuje, že je dôležité začleniť politiku proti obťažovaniu do opatrení v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v digitálnom svete práce a poskytovať podporu podnikom, najmä malým a stredným podnikom (MSP), s cieľom pomôcť im zaviesť politiku boja proti obťažovaniu a šikanovaniu; vyzýva na informačnú kampaň o duševnom zdraví v celej EÚ s cieľom riešiť stigmatizáciu, nesprávne vnímanie a sociálne vylúčenie, ktoré sa často spájajú so zlým duševným zdravím; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnieva sa, že súčasné opatrenia na podnietenie zlepšenia duševného zdravia a bezpečnosti pracovníkov nie sú dostatočné, najmä pokiaľ ide o hodnotenie a riadenie psychosociálnych rizík; vyzýva Komisiu, aby vytvorila mechanizmy na prevenciu úzkosti, depresie a vyhorenia a opätovné začlenenie zamestnancov postihnutých psychosociálnymi problémami na pracovisko; pripomína, že individuálny a organizačný prístup k práci (26) je na tento účel kľúčový; upozorňuje však, že tieto zdravotné podmienky môžu závisieť od viacerých faktorov; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi zrevidovala svoje odporúčanie z 19. septembra 2003 týkajúce sa európskeho zoznamu chorôb z povolania (27) a do zoznamu doplnila napr. muskuloskeletálne poruchy súvisiace s prácou, poruchy duševného zdravia súvisiace s prácou, najmä depresiu, vyhorenie, úzkosť a stres, všetky choroby súvisiace s azbestom, rakovinu kože a reumatický a chronický zápal; vyzýva Komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi zmenila toto odporúčanie na smernicu, ktorou sa vytvorí minimálny zoznam chorôb z povolania a stanovia sa minimálne požiadavky na ich uznávanie a primerané odškodnenie dotknutých jednotlivcov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uznáva, že v rámci riešenia psychosociálnych rizík môžu zohrávať dôležitú úlohu národné inšpektoráty práce, ktoré presadzujú preventívne a/alebo nápravné opatrenia v súvislosti s prácou; vyzýva Európsky orgán práce, aby vypracoval spoločnú stratégiu pre národné inšpektoráty práce na riešenie psychosociálnych rizík vrátane vypracovania spoločného rámca, ktorý by zahŕňal hodnotenie a riadenie psychosociálnych rizík a zohľadňoval rôzne potreby inšpektorov práce v oblasti odbornej prípravy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poukazuje na to, že zatiaľ čo v novom strategickom rámci EÚ pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na roky 2021 – 2027 sa správne konštatuje, že na riešenie rizík psychosociálnej pohody sú potrebné zmeny v pracovnom prostredí, zameriava sa len na individuálne intervencie, ktoré sú obmedzenou súčasťou zmierňovania psychosociálnych rizík; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné vytvoriť spoločný základ na ochranu duševného zdravia všetkých pracovníkov v celej EÚ, keďže títo pracovníci nie sú vo všetkých členských štátoch chránení jednotne, a to ani v rámci súčasných právnych predpisov EÚ; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti navrhla po konzultácii so sociálnymi partnermi smernicu o riadení psychosociálnych rizík a dobrých pracovných podmienkach s cieľom účinne predchádzať psychosociálnym rizikám na pracovisku, a to aj online, školiť vedúcich pracovníkov a ostatných pracovníkov, pravidelne hodnotiť pokrok a zlepšovať pracovné prostredie; domnieva sa, že preventívne politiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci by do identifikácie a prevencie psychosociálnych rizík mali zaangažovať aj sociálnych partnerov; poznamenáva, že anonymné prieskumy medzi zamestnancami, ako sú dotazníky a iné metódy zberu údajov, môžu poskytnúť užitočné informácie o rozsahu a dôvodoch stresu zamestnancov, čo vedeniu uľahčí identifikáciu problémov a prípadne potrebné úpravy; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili najnovšie vedecké poznatky a výskum v oblasti duševného zdravia, najmä pokiaľ ide o potenciál inovačných prístupov v liečbe duševného zdravia; nabáda Komisiu, aby pozorne sledovala a monitorovala najlepšie postupy, ktoré už boli v tejto oblasti úspešne zavedené, a aby uľahčila výmenu týchto najlepších postupov medzi členskými štátmi; vyzýva najmä členské štáty, aby zabezpečili zriadenie efektívnych výborov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci s cieľom zabezpečiť častejšie a presnejšie hodnotenie rizík a aby posilnili výsady existujúcich výborov pre bezpečnosť a ochranu zdravia tým, že im udelia právo využívať externé odborné posudky vrátane nezávislých hodnotení vystavenia psychosociálnym rizikám súvisiacim s prácou, ktoré by vypracovali tretie strany; |
| --- | --- |

31.

| 32. | považuje za nevyhnutné, aby sa vedúcim pracovníkom poskytla odborná príprava v psychosociálnej oblasti, ktorá je potrebná na prispôsobenie sa postupom organizácie práce a na podporu dôkladného pochopenia zlého duševného zdravia na pracovisku; považuje za rovnako dôležité, aby sa pracovníkom poskytla aj príslušná odborná príprava o prevencii psychosociálnych rizík súvisiacich s prácou; nabáda zamestnávateľov, aby podporovali pozitívne prístupy, politiky a postupy v oblasti dobrého duševného zdravia a pohody na pracovisku; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že spoločnosti by mohli zvážiť vymenovanie a odbornú prípravu referenčného zamestnanca pre duševné zdravie alebo umiestnenie osobitnej sekcie na internej komunikačnej platforme pre svoje pracovisko s informáciami, ktoré by zamestnancov nasmerovali na služby v oblasti duševného zdravia; domnieva sa, že sociálni partneri by mohli zohrávať ústrednú úlohu pri navrhovaní a realizácii takejto odbornej prípravy, a zdôrazňuje, že je obzvlášť potrebné poskytnúť inšpektorátom práce odbornú prípravu, aby mohli primerane chrániť pracovníkov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uznali vplyv veľmi rozšírených a invalidizujúcich neurologických porúch, ako sú migrény, na duševné zdravie pracovníkov, a zvyšovali o nich povedomie; upozorňuje na dôležitosť zvyšovania povedomia na pracovisku o význame identifikácie migrén a ich predchádzania, aby sa predišlo ich spúšťaniu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva inšpektoráty práce v EÚ, aby sa pri svojich kontrolách zamerali na psychosociálne pracovné prostredie; vyzýva Výbor vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce Komisie, aby predložil novú kampaň o psychosociálnych rizikách, ktorá bude vychádzať zo zistení kampane z roku 2012 a z nedávneho vývoja; |
| --- | --- |

34.

Moderný svet práce pre blaho pracovníkov

| 35. | zdôrazňuje, že vzhľadom na nedostatočnú podporu a preventívne politiky v oblasti duševného zdravia na pracovisku sa zamestnanci musia často spoliehať na súkromné služby, ktoré si môžu ťažko dovoliť a na služby mimovládnych organizácií (MVO) a vnútroštátnych nemocničných zariadení, ktoré samy môžu mať dlhé čakacie zoznamy a nedostatok podpory a zdrojov; žiada, aby pracoviská zabezpečili zamestnancom dostupnú, odbornú a nestrannú podporu a prostriedky nápravy v oblasti duševného zdravia, pričom by sa malo rešpektovať súkromie a dôvernosť pracovníkov, a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že verejná zdravotná starostlivosť bude zahŕňať jednoduchý prístup k poradenstvu na diaľku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nabáda Komisiu, aby naštartovala iniciatívy v oblasti vzdelávania a zvyšovania informovanosti o duševnom zdraví na pracovisku a v učebných osnovách, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využili finančné prostriedky EÚ na vytvorenie digitálnych platforiem a aplikácií v oblasti duševného zdravia; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zriadenia spoločnej linky EÚ pre pomoc v oblasti duševného zdravia; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zabezpečila primeraný rozpočet pre príslušné programy EÚ; vyzýva Komisiu, aby rok 2023 vyhlásila za rok dobrého duševného zdravia v EÚ s cieľom realizovať uvedené iniciatívy v oblasti vzdelávania a zvyšovania povedomia o duševnom zdraví; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby miestne a iné príslušné verejné orgány mali dostatok personálu a verejných zdrojov na poskytovanie podpory a služieb v oblasti duševného zdravia všetkým, ktorí ich potrebujú; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uznáva, že nedostatok štatistických údajov o výskyte problémov duševného zdravia na pracovisku, najmä pre MSP a ich vlastníkov a pre samostatne zárobkovo činné osoby, nepriaznivo ovplyvňuje potrebu naliehavého zásahu; vyzýva členské štáty, Eurostat, verejné inštitúcie, odborníkov, sociálnych partnerov a výskumnú komunitu, aby spolupracovali a zhromažďovali aktuálne údaje o rizikách súvisiacich s prácou a ich negatívnych vplyvoch na duševné zdravie, rozdelené podľa pohlavia a iných relevantných aspektov, ako aj údaje o účinnosti rôznych druhov intervencií s cieľom harmonizovaným spôsobom podporovať lepšie duševné zdravie na pracovisku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva členské štáty, aby posúdili možnosť vytvorenia miestnych alebo regionálnych sprostredkovateľských služieb pre psychosociálne riziká, ktoré by mali poskytovať poradenstvo a technickú podporu pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnávateľov, vedúcich pracovníkov a pracovníkov v mikropodnikoch a MSP v oblasti prevencie psychosociálnych rizík a psychosociálnych konfliktov na pracovisku, ako aj šíriť informácie o psychosociálnych rizikách a ich prevencii; vyjadruje znepokojenie nad tým, že podnikatelia a MSP potrebujú osobitnú podporu na zvládanie vplyvu každodenného tlaku a stresových faktorov a na presadzovanie informovanosti o duševnom zdraví na pracovisku, a vyzýva na iniciatívy EÚ, ktoré im pomôžu pri posudzovaní rizika, prevencii a kampaniach na zvyšovanie informovanosti a pri zavádzaní osvedčených postupov; zdôrazňuje úlohu agentúry EU-OSHA, ktorá spočíva v tom, že mikropodnikom a MSP poskytuje správne nástroje a normy, ktoré potrebujú na posudzovanie rizík pre svojich pracovníkov a vykonávanie primeraných preventívnych opatrení; domnieva sa, že by agentúra EU-OSHA by sa v tejto súvislosti mala posilniť s cieľom lepšie podporovať zdravé a bezpečné pracoviská v celej EÚ a ďalej rozvíjať iniciatívy na zlepšenie prevencie na pracovisku vo všetkých odvetviach činnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na to, že duševné zdravie mladých ľudí sa počas pandémie výrazne zhoršilo, pričom vážnejšie zasiahnuté sú mladé ženy a mladí ľudia v marginalizovaných situáciách; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že mladí ľudia nie sú cieľom investícií do výskumu duševného zdravia, a to napriek zjavným dlhodobým prínosom včasného zásahu; poukazuje na to, že 64 % mladých ľudí vo veku 18 až 34 rokov bolo v roku 2021 vystavených riziku depresie v dôsledku nedostatočnej zamestnanosti a finančných a vzdelávacích vyhliadok, ako aj osamelosti a sociálnej izolácie; zdôrazňuje, že jedným z najlepších nástrojov na riešenie problémov duševného zdravia (28) mladých ľudí je poskytnúť im zmysluplné perspektívy na kvalitné vzdelanie a zamestnanie; vyzýva Komisiu, aby riešila narušenie prístupu na trh práce, ktoré vystavuje mladých ľudí väčšiemu riziku porúch duševného zdravia, a prijala opatrenia na podporu mladých ľudí pri prístupe k primeranému zamestnaniu a udržaní si ho; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s Európskym parlamentom a pri dodržaní zásady subsidiarity navrhli spoločný právny rámec na zabezpečenie spravodlivého odmeňovania stáží a učňovskej prípravy s cieľom zabrániť vykorisťovateľským praktikám; vyzýva Komisiu, aby vypracovala odporúčanie s cieľom zabezpečiť, že stáže, učňovská príprava a pracovné stáže sa budú považovať za pracovné skúsenosti, a aby následne zabezpečila prístup k sociálnym dávkam; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79.

(3)  Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 70.

(4)  Ú. v. EÚ L 303, 2.12.2000, s. 16.

(5)  Ú. v. EÚ L 299, 18.11.2003, s. 9.

(6)  Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

(7)  Ú. v. ES L 393, 30.12.1989, s. 1.

(8)  Ú. v. ES L 156, 21.6.1990, s. 14.

(9)  Ú. v. EÚ C 316, 6.8.2021, s. 2.

(10)  Ú. v. EÚ C 371, 15.9.2021, s. 102.

(11)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 161.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0045.

(13)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 53.

(14)  Ú. v. EÚ C 400, 26.11.2019, s. 9.

(15)  Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 36.

(16)  Informačný list WHO, Duševné zdravie: posilnenie našej reakcie, 17. júna 2022.

(17)  Medzinárodná klasifikácia chorôb pre štatistiku úmrtnosti a chorobnosti, „Problémy spojené so zamestnaním alebo nezamestnanosťou“.

(18)  Zoznam duševných porúch podľa informačného listu WHO o duševných poruchách, 8. júna 2022.

(19)  Pred pandémiou sa odhadovalo, že 25 % občanov EÚ bude mať počas svojho života problém s duševným zdravím. Zdroj: European Network for Workplace Health Promotion Európska sieť pre zdravie na pracovisku), A guide for employers to promote mental health in the workplace (Príručka pre zamestnávateľov na podporu duševného zdravia na pracovisku), marec 2011.

(20)  Eurofound, Sixth European Working Conditions Survey, 2017 (Eurofound, 6. európsky prieskum pracovných podmienok).

(21)  Stanovisko skupiny expertov o účinných spôsoboch investovania do zdravia s názvom Podpora duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov, 23. júna 2021.

(22)  Zhrnutie agentúry EU-OSHA o smernici Rady 89/391/EHS, naposledy aktualizované 3. mája 2021.

(23)  Ú. v. ES L 293, 5.11.2013, s. 1.

(24)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady z 8. marca 2022 o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu (COM(2022)0105).

(25)  Európska komisia, hodnotiaca tabuľka týkajúca sa zastúpenia žien v digitálnej oblasti z roku 2020.

(26)  EU-OSHA, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Práca na diaľku a zdravotné riziká v kontexte pandémie Covid-19: dôkazy z praxe a politické dôsledky), 22. októbra 2021.

(27)  Ú. v. EÚ L 238, 25.9.2003, s. 28.

(28)  OECD, Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis (Podporovať duševné zdravie mladých ľudí počas krízy v dôsledku pandémie Covid-19, 12. mája 2021, a European Youth Forum, Beyond Lockdown: the „Pandemic Scar“ on Young People (Európske fórum mládeže, Následky lockdownu: jazva pandémie na mladých ľuďoch), 17. júna 2021.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Banková únia – výročná správa za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o bankovej únii – výročná správa za rok 2021 (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 114, článok 127 ods. 6 a článok 140 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 114, článok 127 ods. 6 a článok 140 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020 (1),

| — | so zreteľom na opatrenia Komisie prijaté v nadväznosti na uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na opatrenia Komisie prijaté v nadväznosti na uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020,

| — | so zreteľom na dokument Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) s názvom Spätná väzba v súvislosti s príspevkom, ktorý poskytol Európsky parlament ako súčasť svojho uznesenia o bankovej únii – výročná správa za rok 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) s názvom Spätná väzba v súvislosti s príspevkom, ktorý poskytol Európsky parlament ako súčasť svojho uznesenia o bankovej únii – výročná správa za rok 2020 (2),

| — | so zreteľom na výročnú správu ECB o činnostiach dohľadu za rok 2020 predstavenú 23. marca 2021 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu ECB o činnostiach dohľadu za rok 2020 predstavenú 23. marca 2021 (3),

| — | so zreteľom na priority ECB v oblasti dohľadu na obdobie 2022 – 2024 uverejnené 7. decembra 2021 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na priority ECB v oblasti dohľadu na obdobie 2022 – 2024 uverejnené 7. decembra 2021 (4),

| — | so zreteľom na reakciu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (SRB) na uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na reakciu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (SRB) na uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 s názvom Digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 s názvom Digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 s názvom Ďalší rozvoj únie kapitálových trhov: zlepšenie prístupu k financovaniu na kapitálovom trhu, najmä pre MSP, a ďalšia podpora účasti retailových investorov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 s názvom Ďalší rozvoj únie kapitálových trhov: zlepšenie prístupu k financovaniu na kapitálovom trhu, najmä pre MSP, a ďalšia podpora účasti retailových investorov (6),

| — | so zreteľom na správu piatich predsedov z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu piatich predsedov z 22. júna 2015 s názvom Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie,

| — | so zreteľom na balík bankových opatrení Komisie z 27. októbra 2021 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na balík bankových opatrení Komisie z 27. októbra 2021 (7),

| — | so zreteľom na cielenú konzultáciu Komisie o zlepšení makroprudenciálneho rámca EÚ pre bankový sektor, ktorá sa začala 30. novembra 2021 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cielenú konzultáciu Komisie o zlepšení makroprudenciálneho rámca EÚ pre bankový sektor, ktorá sa začala 30. novembra 2021 (8),

| — | so zreteľom na legislatívny balík Komisie z 20. júla 2021 týkajúci sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na legislatívny balík Komisie z 20. júla 2021 týkajúci sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (9),

| — | so zreteľom na správu ECB o finančnej stabilite z novembra 2021 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ECB o finančnej stabilite z novembra 2021 (10),

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom The digital euro: policy implications and perspectives (Digitálne euro: politické dôsledky a perspektívy), ktorú si vyžiadal Výbor pre hospodárske a menové veci a ktorú v januári 2022 uverejnilo Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom The digital euro: policy implications and perspectives (Digitálne euro: politické dôsledky a perspektívy), ktorú si vyžiadal Výbor pre hospodárske a menové veci a ktorú v januári 2022 uverejnilo Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (11),

| — | so zreteľom na správu ECB z 2. októbra 2020 o digitálnom eure (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ECB z 2. októbra 2020 o digitálnom eure (12),

| — | so zreteľom na správu ECB s názvom Digital euro experimentation scope and key learnings (Rozsah experimentovania v súvislosti s digitálnym eurom a kľúčové poznatky) (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ECB s názvom Digital euro experimentation scope and key learnings (Rozsah experimentovania v súvislosti s digitálnym eurom a kľúčové poznatky) (13),

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení medzi ECB a orgánmi Spojeného kráľovstva, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2021 (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení medzi ECB a orgánmi Spojeného kráľovstva, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2021 (14),

| — | so zreteľom na dokument ECB/tímu pre monitorovanie klimatických rizík Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) z júla 2021 s názvom Climate-related risk and financial stability (Riziká súvisiace s klímou a finančná stabilita) (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument ECB/tímu pre monitorovanie klimatických rizík Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) z júla 2021 s názvom Climate-related risk and financial stability (Riziká súvisiace s klímou a finančná stabilita) (15),

| — | so zreteľom na klimatický záťažový test ECB realizovaný v celom hospodárstve v septembri 2021 (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na klimatický záťažový test ECB realizovaný v celom hospodárstve v septembri 2021 (16),

| — | so zreteľom na cielené hodnotenie interných modelov ECB uverejnené v apríli 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cielené hodnotenie interných modelov ECB uverejnené v apríli 2021,

| — | so zreteľom na správu ECB z novembra 2021 s názvom The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks (Stav riadenia klimatických a environmentálnych rizík v bankovom sektore: správa o preskúmaní prístupov bánk týkajúcich sa riadenia klimatických a environmentálnych rizík orgánmi dohľadu) (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ECB z novembra 2021 s názvom The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks (Stav riadenia klimatických a environmentálnych rizík v bankovom sektore: správa o preskúmaní prístupov bánk týkajúcich sa riadenia klimatických a environmentálnych rizík orgánmi dohľadu) (17),

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu a na Glasgowský klimatický pakt, ktoré boli prijaté v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu a na Glasgowský klimatický pakt, ktoré boli prijaté v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy,

| — | so zreteľom na výročnú správu SRB za rok 2020 z 30. júna 2021 (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu SRB za rok 2020 z 30. júna 2021 (18),

| — | so zreteľom na viacročný pracovný program SRB na roky 2021 – 2023 a jej pracovný program na rok 2021 (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na viacročný pracovný program SRB na roky 2021 – 2023 a jej pracovný program na rok 2021 (19),

| — | so zreteľom na pracovný program SRB na rok 2022 (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný program SRB na rok 2022 (20),

| — | so zreteľom na správu Európskeho orgánu pre bankovníctvo (ďalej len „EBA“) z 24. novembra 2021 s názvom IFRS 9 implementation by EU institutions – monitoring report (Implementácia IFRS 9 inštitúciami EÚ – monitorovacia správa) (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho orgánu pre bankovníctvo (ďalej len „EBA“) z 24. novembra 2021 s názvom IFRS 9 implementation by EU institutions – monitoring report (Implementácia IFRS 9 inštitúciami EÚ – monitorovacia správa) (21),

| — | so zreteľom na odporúčanie ECB z 15. decembra 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie ochorenia COVID-19 (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie ECB z 15. decembra 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie ochorenia COVID-19 (22),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2020 o riešení nesplácaných úverov v období po pandémii ochorenia COVID-19 (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2020 o riešení nesplácaných úverov v období po pandémii ochorenia COVID-19 (COM(2020)0822),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (23),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o posilnení medzinárodnej úlohy eura (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o posilnení medzinárodnej úlohy eura (24),

| — | so zreteľom na monitorovaciu správu SRB z novembra 2021 o ukazovateľoch znižovania rizík, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na monitorovaciu správu SRB z novembra 2021 o ukazovateľoch znižovania rizík,

| — | so zreteľom na list ECB so spätnou väzbou k príspevku, ktorý poskytol Európsky parlament v rámci svojho uznesenia zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list ECB so spätnou väzbou k príspevku, ktorý poskytol Európsky parlament v rámci svojho uznesenia zo 7. októbra 2021 o bankovej únii – výročná správa za rok 2020,

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 24. novembra 2015 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 806/2014 s cieľom zriadiť európsky systém ochrany vkladov (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 24. novembra 2015 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 806/2014 s cieľom zriadiť európsky systém ochrany vkladov (COM(2015)0586),

| — | so zreteľom na druhú spoločnú správu o posúdení rizík európskych orgánov dohľadu (ESA) zo septembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhú spoločnú správu o posúdení rizík európskych orgánov dohľadu (ESA) zo septembra 2021,

| — | so zreteľom na výročnú správu EBA s názvom Risk Assessment of the European Banking System – December 2021 (Hodnotenie rizík európskeho bankového systému – december 2021) (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu EBA s názvom Risk Assessment of the European Banking System – December 2021 (Hodnotenie rizík európskeho bankového systému – december 2021) (25),

| — | so zreteľom na štúdiu EBA zo 16. decembra 2021 s názvom Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU (Usmernenia o spolupráci a výmene informácií medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu, orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a finančnými spravodajskými jednotkami podľa smernice 2013/36/EÚ) (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu EBA zo 16. decembra 2021 s názvom Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU (Usmernenia o spolupráci a výmene informácií medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu, orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a finančnými spravodajskými jednotkami podľa smernice 2013/36/EÚ) (26),

| — | so zreteľom na dokument ESRB s názvom Monitorovanie dôsledkov podporných opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 na finančnú stabilitu, vychádzajúci z poznámok vypracovaných na zasadnutiach generálnej rady ESRB 25. marca a 24. júna 2021 (27), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument ESRB s názvom Monitorovanie dôsledkov podporných opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 na finančnú stabilitu, vychádzajúci z poznámok vypracovaných na zasadnutiach generálnej rady ESRB 25. marca a 24. júna 2021 (27),

| — | so zreteľom na správu ESRB z decembra 2021 s názvom Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation) (Správa expertnej skupiny o makroprudenciálnych opatreniach – fáza II (vykonávanie)) (28), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ESRB z decembra 2021 s názvom Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation) (Správa expertnej skupiny o makroprudenciálnych opatreniach – fáza II (vykonávanie)) (28),

| — | so zreteľom na záverečnú správu Rady pre finančnú stabilitu z 1. apríla 2021 s názvom Hodnotenie dosahu reforiem subjektov príliš veľkých na to, aby zlyhali (29), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Rady pre finančnú stabilitu z 1. apríla 2021 s názvom Hodnotenie dosahu reforiem subjektov príliš veľkých na to, aby zlyhali (29),

| — | so zreteľom na hĺbkovú analýzu z októbra 2021, ktorú zadal Výbor pre hospodárske a menové veci, s názvom Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic (Nepoľavujme. EÚ si musí zachovať vysoké štandardy pre svoj bankový sektor v čase zotavovania sa európskeho hospodárstva z pandémie COVID-19) (30), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hĺbkovú analýzu z októbra 2021, ktorú zadal Výbor pre hospodárske a menové veci, s názvom Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic (Nepoľavujme. EÚ si musí zachovať vysoké štandardy pre svoj bankový sektor v čase zotavovania sa európskeho hospodárstva z pandémie COVID-19) (30),

| — | so zreteľom na analýzu oddelenia podpory hospodárskeho riadenia (EGOV) Generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky z októbra 2021 s názvom Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework (Predchádzanie praniu špinavých peňazí v bankovom sektore – posilnenie rámca dohľadu a regulačného rámca) (31), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analýzu oddelenia podpory hospodárskeho riadenia (EGOV) Generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky z októbra 2021 s názvom Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework (Predchádzanie praniu špinavých peňazí v bankovom sektore – posilnenie rámca dohľadu a regulačného rámca) (31),

| — | so zreteľom na hĺbkovú analýzu z októbra 2021, ktorú zadal Výbor pre hospodárske a menové veci, s názvom Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector? (Viedla pandémia k štrukturálnym zmenám v bankovom sektore?) (32), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hĺbkovú analýzu z októbra 2021, ktorú zadal Výbor pre hospodárske a menové veci, s názvom Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector? (Viedla pandémia k štrukturálnym zmenám v bankovom sektore?) (32),

| — | so zreteľom na analýzu oddelenia podpory hospodárskeho riadenia (EGOV) Generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky z októbra 2021 s názvom Impediments to resolvability – what is the status quo? (Prekážky riešiteľnosti – aký je súčasný stav?) (33), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analýzu oddelenia podpory hospodárskeho riadenia (EGOV) Generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky z októbra 2021 s názvom Impediments to resolvability – what is the status quo? (Prekážky riešiteľnosti – aký je súčasný stav?) (33),

| — | so zreteľom na štúdiu EGOV z októbra 2021 s názvom Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues (Preskúmanie rámca krízového riadenia a poistenia vkladov – zhrnutie niektorých súvisiacich otázok) (34), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu EGOV z októbra 2021 s názvom Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues (Preskúmanie rámca krízového riadenia a poistenia vkladov – zhrnutie niektorých súvisiacich otázok) (34),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0186/2022),

| A. | keďže banková únia v súčasnosti pozostáva z jednotného mechanizmu dohľadu (ďalej len „SSM“) a jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií (ďalej len „SRM“), jej základom je jednotný súbor pravidiel a zabezpečuje úplné zosúladenie medzi členmi bankovej únie, pokiaľ ide o dohľad nad bankovými činnosťami a riadenie bankových kríz a zlyhaní, pričom je neoddeliteľnou súčasťou finančnej stability Únie; keďže hoci sa v smernici o systémoch ochrany vkladov (35) stanovujú vysoké minimálne normy v oblasti ochrany vkladov, banková únia zostáva nedokončená, pretože tretí pilier, európsky systém ochrany vkladov (EDIS), ešte nebol vytvorený; |
| --- | --- |

A.

keďže banková únia v súčasnosti pozostáva z jednotného mechanizmu dohľadu (ďalej len „SSM“) a jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií (ďalej len „SRM“), jej základom je jednotný súbor pravidiel a zabezpečuje úplné zosúladenie medzi členmi bankovej únie, pokiaľ ide o dohľad nad bankovými činnosťami a riadenie bankových kríz a zlyhaní, pričom je neoddeliteľnou súčasťou finančnej stability Únie; keďže hoci sa v smernici o systémoch ochrany vkladov (35) stanovujú vysoké minimálne normy v oblasti ochrany vkladov, banková únia zostáva nedokončená, pretože tretí pilier, európsky systém ochrany vkladov (EDIS), ešte nebol vytvorený;

| B. | keďže stabilnejšia, konkurencieschopnejšia a konvergentnejšia hospodárska a menová únia (ďalej len „HMÚ“) si vyžaduje stabilnú bankovú úniu a rozvinutejšiu a bezpečnejšiu úniu kapitálových trhov; keďže obidva projekty sú prepojené a rozvoj jedného projektu by mal viesť k pokroku v rámci druhého; keďže banková únia aj únia kapitálových trhov majú zásadný význam na posilnenie hospodárstva EÚ v období po ochorení COVID-19; |
| --- | --- |

B.

keďže stabilnejšia, konkurencieschopnejšia a konvergentnejšia hospodárska a menová únia (ďalej len „HMÚ“) si vyžaduje stabilnú bankovú úniu a rozvinutejšiu a bezpečnejšiu úniu kapitálových trhov; keďže obidva projekty sú prepojené a rozvoj jedného projektu by mal viesť k pokroku v rámci druhého; keďže banková únia aj únia kapitálových trhov majú zásadný význam na posilnenie hospodárstva EÚ v období po ochorení COVID-19;

| C. | keďže do roku 2022 sa zavedie zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, a to o dva roky skôr, než sa pôvodne predpokladalo; |
| --- | --- |

C.

keďže do roku 2022 sa zavedie zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, a to o dva roky skôr, než sa pôvodne predpokladalo;

| D. | keďže banková únia je otvorená pre všetky členské štáty EÚ; keďže Bulharsko a Chorvátsko sa pripojili k európskemu mechanizmu výmenných kurzov (ďalej len „ERM II“), a teda vstúpili do bankovej únie; |
| --- | --- |

D.

keďže banková únia je otvorená pre všetky členské štáty EÚ; keďže Bulharsko a Chorvátsko sa pripojili k európskemu mechanizmu výmenných kurzov (ďalej len „ERM II“), a teda vstúpili do bankovej únie;

| E. | keďže ruská agresia voči Ukrajine a jej hospodárske dôsledky budú mať priamy a nepriamy vplyv na bankový sektor EÚ; keďže v súčasnosti je ťažké zmerať rozsah a veľkosť tohto vplyvu; keďže banky EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní vykonávania a dodržiavania sankcií, ktoré EÚ uvalila na Rusko v reakcii na inváziu; |
| --- | --- |

E.

keďže ruská agresia voči Ukrajine a jej hospodárske dôsledky budú mať priamy a nepriamy vplyv na bankový sektor EÚ; keďže v súčasnosti je ťažké zmerať rozsah a veľkosť tohto vplyvu; keďže banky EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní vykonávania a dodržiavania sankcií, ktoré EÚ uvalila na Rusko v reakcii na inváziu;

| F. | keďže reakcia bankového sektora EÚ na krízu vyvolanú pandémiou preukázala odolnosť tohto sektora, ktorá sa zakladá na regulačnej revízii prijatej po globálnej finančnej kríze a uľahčenej jednotným súborom pravidiel a koordinovaným dohľadom v bankovej únii; keďže bankovému sektoru poskytli významnú podporu aj mimoriadne a potrebné úľavy v oblasti verejnej politiky a postupy na zachovanie kapitálu; keďže celkový podiel nesplácaných úverov sa ďalej znížil, a to na 2,17 % v treťom štvrťroku 2021, hoci v niektorých členských štátoch zostáva absolútny objem nesplácaných úverov vysoký; |
| --- | --- |

F.

keďže reakcia bankového sektora EÚ na krízu vyvolanú pandémiou preukázala odolnosť tohto sektora, ktorá sa zakladá na regulačnej revízii prijatej po globálnej finančnej kríze a uľahčenej jednotným súborom pravidiel a koordinovaným dohľadom v bankovej únii; keďže bankovému sektoru poskytli významnú podporu aj mimoriadne a potrebné úľavy v oblasti verejnej politiky a postupy na zachovanie kapitálu; keďže celkový podiel nesplácaných úverov sa ďalej znížil, a to na 2,17 % v treťom štvrťroku 2021, hoci v niektorých členských štátoch zostáva absolútny objem nesplácaných úverov vysoký;

| G. | keďže včasná a cielená podpora počas pandémie ochorenia COVID-19 umožnila bankám naďalej poskytovať úvery do ekonomiky, chrániť pracovné miesta a podniky a prispievať k hospodárskemu rastu; keďže tieto opatrenia boli dobrým počiatočným nástrojom na riešenie krízy; keďže existuje vyhliadka na postupné ukončenie podporných opatrení, ktoré by nahradili nástroje na oživenie hospodárstva ako celku; keďže je potrebné znížiť stále existujúce systémové riziká vyplývajúce zo vzájomných prepojení a zložitosti bankového systému EÚ, ktoré sú základom problému „príliš veľký na vyhlásenie úpadku“; |
| --- | --- |

G.

keďže včasná a cielená podpora počas pandémie ochorenia COVID-19 umožnila bankám naďalej poskytovať úvery do ekonomiky, chrániť pracovné miesta a podniky a prispievať k hospodárskemu rastu; keďže tieto opatrenia boli dobrým počiatočným nástrojom na riešenie krízy; keďže existuje vyhliadka na postupné ukončenie podporných opatrení, ktoré by nahradili nástroje na oživenie hospodárstva ako celku; keďže je potrebné znížiť stále existujúce systémové riziká vyplývajúce zo vzájomných prepojení a zložitosti bankového systému EÚ, ktoré sú základom problému „príliš veľký na vyhlásenie úpadku“;

| H. | keďže bankový dohľad ECB uviedol, že umožní bankám fungovať pod úrovňou usmernenia týkajúceho sa dodatočných vlastných zdrojov (P2G) a požiadavky na kombinovaný vankúš aspoň do konca roka 2022 bez toho, aby sa automaticky spustilo opatrenie dohľadu; keďže cieľom tohto rozhodnutia je zabezpečiť, aby banky mohli naďalej poskytovať úvery reálnej ekonomike; |
| --- | --- |

H.

keďže bankový dohľad ECB uviedol, že umožní bankám fungovať pod úrovňou usmernenia týkajúceho sa dodatočných vlastných zdrojov (P2G) a požiadavky na kombinovaný vankúš aspoň do konca roka 2022 bez toho, aby sa automaticky spustilo opatrenie dohľadu; keďže cieľom tohto rozhodnutia je zabezpečiť, aby banky mohli naďalej poskytovať úvery reálnej ekonomike;

| I. | keďže sa zotavujeme z pandémie ochorenia COVID-19, a preto musí Únia naďalej dodržiavať prísne normy, najmä pokiaľ ide o kapitálové požiadavky a postupy riadenia rizík, s cieľom zabezpečiť odolnosť tohto sektora v budúcnosti; |
| --- | --- |

I.

keďže sa zotavujeme z pandémie ochorenia COVID-19, a preto musí Únia naďalej dodržiavať prísne normy, najmä pokiaľ ide o kapitálové požiadavky a postupy riadenia rizík, s cieľom zabezpečiť odolnosť tohto sektora v budúcnosti;

| J. | keďže napriek vysokej odolnosti bankového sektora počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 existuje riziko, že po postupnom ukončení dočasných podporných opatrení môže byť sektor vystavený zraniteľnosti, najmä pokiaľ ide o kvalitu aktív, napr. nesplácané úvery, čo si bude vyžadovať dôkladné monitorovanie a riadenie; |
| --- | --- |

J.

keďže napriek vysokej odolnosti bankového sektora počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 existuje riziko, že po postupnom ukončení dočasných podporných opatrení môže byť sektor vystavený zraniteľnosti, najmä pokiaľ ide o kvalitu aktív, napr. nesplácané úvery, čo si bude vyžadovať dôkladné monitorovanie a riadenie;

| K. | keďže banková únia by mala pomôcť riešiť prepojenie medzi bankami a štátom, ktoré naďalej pretrváva; keďže úroveň vystavenia voči štátnym dlhopisom v mnohých bankách narastá; keďže obozretné zaobchádzanie so štátnym dlhom by malo byť v súlade s medzinárodnými normami; |
| --- | --- |

K.

keďže banková únia by mala pomôcť riešiť prepojenie medzi bankami a štátom, ktoré naďalej pretrváva; keďže úroveň vystavenia voči štátnym dlhopisom v mnohých bankách narastá; keďže obozretné zaobchádzanie so štátnym dlhom by malo byť v súlade s medzinárodnými normami;

| L. | keďže úloha bankového sektora a finančných trhov je kľúčová na oživenie a prechod na uhlíkovo neutrálne a digitalizované hospodárstvo, najmä prostredníctvom poskytovania kľúčových finančných prostriedkov na podporu investícií (najmä pre MSP); keďže takáto výzva si bude vyžadovať silný, stabilný, odolný a dobre kapitalizovaný bankový sektor spolu s integrovanými kapitálovými trhmi; |
| --- | --- |

L.

keďže úloha bankového sektora a finančných trhov je kľúčová na oživenie a prechod na uhlíkovo neutrálne a digitalizované hospodárstvo, najmä prostredníctvom poskytovania kľúčových finančných prostriedkov na podporu investícií (najmä pre MSP); keďže takáto výzva si bude vyžadovať silný, stabilný, odolný a dobre kapitalizovaný bankový sektor spolu s integrovanými kapitálovými trhmi;

| M. | keďže prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo treba zohľadniť pri hodnotení udržateľnosti súvah bánk ako zdroj rizika s potenciálnym dosahom na investície vo všetkých regiónoch a sektoroch; keďže je potrebné ďalej posudzovať tieto potenciálne riziká a zaviesť nástroje na riadenie rizík zamerané na budúcnosť, ktoré sú schopné zachytiť dlhodobejšie riziká súvisiace s klímou a životným prostredím; |
| --- | --- |

M.

keďže prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo treba zohľadniť pri hodnotení udržateľnosti súvah bánk ako zdroj rizika s potenciálnym dosahom na investície vo všetkých regiónoch a sektoroch; keďže je potrebné ďalej posudzovať tieto potenciálne riziká a zaviesť nástroje na riadenie rizík zamerané na budúcnosť, ktoré sú schopné zachytiť dlhodobejšie riziká súvisiace s klímou a životným prostredím;

| N. | keďže veľký potenciál spočíva v digitalizácii financií, ktorá priniesla významný technologický pokrok v bankovom sektore EÚ tým, že zvýšila efektívnosť pri poskytovaní bankových služieb a záujem o inovácie; keďže digitalizácia financií predstavuje aj výzvy pre bankový sektor EÚ vzhľadom na kybernetickobezpečnostné riziká, ochranu údajov, riziká v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a obavy týkajúce sa ochrany spotrebiteľa; keďže bankový sektor EÚ musí zvýšiť svoju kybernetickú odolnosť s cieľom zabezpečiť, aby systémy IKT dokázali odolávať rôznym druhom hrozieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti; keďže digitalizácia financií bude mať významný vplyv na osobné bankovníctvo, ako aj na dostupnosť bankových služieb vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

N.

keďže veľký potenciál spočíva v digitalizácii financií, ktorá priniesla významný technologický pokrok v bankovom sektore EÚ tým, že zvýšila efektívnosť pri poskytovaní bankových služieb a záujem o inovácie; keďže digitalizácia financií predstavuje aj výzvy pre bankový sektor EÚ vzhľadom na kybernetickobezpečnostné riziká, ochranu údajov, riziká v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a obavy týkajúce sa ochrany spotrebiteľa; keďže bankový sektor EÚ musí zvýšiť svoju kybernetickú odolnosť s cieľom zabezpečiť, aby systémy IKT dokázali odolávať rôznym druhom hrozieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti; keďže digitalizácia financií bude mať významný vplyv na osobné bankovníctvo, ako aj na dostupnosť bankových služieb vo vidieckych oblastiach;

| O. | keďže výzvy vyplývajú z kryptoaktív a kryptomien, čo sú zložité javy, ktoré si vyžadujú spoľahlivé politické reakcie vyvažujúce stimuly na inovácie a ochranu investorov a spotrebiteľov; keďže banky majú v tejto oblasti čoraz väčšiu zodpovednosť; keďže je potrebné zohľadniť vplyv ťažby kryptomien na životné prostredie, ako aj bezpečnostnú hrozbu, ktorú predstavujú anonymné kryptopeňaženky; |
| --- | --- |

O.

keďže výzvy vyplývajú z kryptoaktív a kryptomien, čo sú zložité javy, ktoré si vyžadujú spoľahlivé politické reakcie vyvažujúce stimuly na inovácie a ochranu investorov a spotrebiteľov; keďže banky majú v tejto oblasti čoraz väčšiu zodpovednosť; keďže je potrebné zohľadniť vplyv ťažby kryptomien na životné prostredie, ako aj bezpečnostnú hrozbu, ktorú predstavujú anonymné kryptopeňaženky;

| P. | keďže vzhľadom na pretrvávajúce medzery v rámci EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí je potrebné posilniť harmonizovaný a účinný dohľad nad bojom proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie, čo je nevyhnutné na ochranu integrity finančného systému EÚ a na ochranu pred hrozbami z vysokorizikových tretích krajín; keďže stále existujú veľké rozdiely v prístupoch vnútroštátnych orgánov EÚ k dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a v uplatňovaní právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

P.

keďže vzhľadom na pretrvávajúce medzery v rámci EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí je potrebné posilniť harmonizovaný a účinný dohľad nad bojom proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie, čo je nevyhnutné na ochranu integrity finančného systému EÚ a na ochranu pred hrozbami z vysokorizikových tretích krajín; keďže stále existujú veľké rozdiely v prístupoch vnútroštátnych orgánov EÚ k dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a v uplatňovaní právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí;

| Q. | keďže EÚ a Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti zaviazali zachovať spoluprácu v oblasti finančných služieb týkajúcu sa regulácie a dohľadu a tento prístup spolupráce by mal byť základom dlhodobých vzťahov EÚ a Spojeného kráľovstva; keďže Komisia predĺži dočasné povolenie, ktoré umožňuje bankám EÚ a správcom fondov využívať klíringové ústavy v Spojenom kráľovstve; |
| --- | --- |

Q.

keďže EÚ a Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti zaviazali zachovať spoluprácu v oblasti finančných služieb týkajúcu sa regulácie a dohľadu a tento prístup spolupráce by mal byť základom dlhodobých vzťahov EÚ a Spojeného kráľovstva; keďže Komisia predĺži dočasné povolenie, ktoré umožňuje bankám EÚ a správcom fondov využívať klíringové ústavy v Spojenom kráľovstve;

| R. | keďže spotrebitelia, investori a všetci vkladatelia by mali byť riadne chránení v bankovej únii a mali by byť dobre informovaní o všetkých rozhodnutiach, ktoré sa ich týkajú; keďže ochrana spotrebiteľa a investorov má takisto prvoradý význam pri prehlbovaní únie kapitálových trhov; keďže právo EÚ tak poskytuje spoločnú základnú úroveň ochrany všetkým spotrebiteľom s pobytom v EÚ; keďže vnútroštátne predpisy, ktorými sa vykonávajú požiadavky EÚ na ochranu spotrebiteľa, sa v rámci bankovej únie líšia, a preto je potrebné viac harmonizovať a zlepšiť ochranu spotrebiteľa v celej EÚ; keďže bankovej únii stále chýbajú účinné nástroje na riešenie problémov, ktorým spotrebitelia čelia, ako sú umelá zložitosť, nekalé obchodné praktiky, vylúčenie zraniteľných skupín z využívania základných služieb; |
| --- | --- |

R.

keďže spotrebitelia, investori a všetci vkladatelia by mali byť riadne chránení v bankovej únii a mali by byť dobre informovaní o všetkých rozhodnutiach, ktoré sa ich týkajú; keďže ochrana spotrebiteľa a investorov má takisto prvoradý význam pri prehlbovaní únie kapitálových trhov; keďže právo EÚ tak poskytuje spoločnú základnú úroveň ochrany všetkým spotrebiteľom s pobytom v EÚ; keďže vnútroštátne predpisy, ktorými sa vykonávajú požiadavky EÚ na ochranu spotrebiteľa, sa v rámci bankovej únie líšia, a preto je potrebné viac harmonizovať a zlepšiť ochranu spotrebiteľa v celej EÚ; keďže bankovej únii stále chýbajú účinné nástroje na riešenie problémov, ktorým spotrebitelia čelia, ako sú umelá zložitosť, nekalé obchodné praktiky, vylúčenie zraniteľných skupín z využívania základných služieb;

| S. | keďže jedným z kľúčových cieľov bankovej únie je, aby daňovníci neznášali náklady na nápravné opatrenia v prípade zlyhania banky; |
| --- | --- |

S.

keďže jedným z kľúčových cieľov bankovej únie je, aby daňovníci neznášali náklady na nápravné opatrenia v prípade zlyhania banky;

| T. | keďže rámec pre krízové riadenie a ochranu vkladov (CMDI) by mal zabezpečiť konzistentné a účinné zaobchádzanie so všetkými bankami bez ohľadu na veľkosť alebo obchodný model a mal by prispieť k zachovaniu finančnej stability, minimalizovaniu využívania peňazí daňovníkov a zabezpečeniu rovnakých podmienok v celej EÚ, pričom by sa mala riadne zohľadniť zásada subsidiarity; |
| --- | --- |

T.

keďže rámec pre krízové riadenie a ochranu vkladov (CMDI) by mal zabezpečiť konzistentné a účinné zaobchádzanie so všetkými bankami bez ohľadu na veľkosť alebo obchodný model a mal by prispieť k zachovaniu finančnej stability, minimalizovaniu využívania peňazí daňovníkov a zabezpečeniu rovnakých podmienok v celej EÚ, pričom by sa mala riadne zohľadniť zásada subsidiarity;

Všeobecné úvahy

| 1. | pripomína, že banková únia, ktorá zjednocuje zodpovednosť za dohľad nad bankami v eurozóne aj za riešenie ich krízových situácií a vyžaduje, aby banky v celom bankovom systéme EÚ vykonávali svoju činnosť v súlade s rovnakým súborom pravidiel, je základným prvkom dobudovania HMÚ a vnútorného trhu; konštatuje, že prvé dva piliere bankovej únie – SSM a SRM – sú už zavedené a plne funkčné; upozorňuje však, že spoločný systém ochrany vkladov (EDIS) ešte nebol vytvorený; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že hlavným cieľom bankovej únie je bezpečnosť a stabilita bankového systému v eurozóne a širšej EÚ a predchádzanie zachraňovaniu bánk daňovníkmi; pripomína, že od finančnej krízy v roku 2008 sa prostredníctvom vytvorenia SSM a SRM dosiahol významný pokrok: európske banky sú teraz schopné lepšie odolávať finančným otrasom a existujú mechanizmy riešenia krízových situácií, ktoré zabezpečujú, že banky v úpadku môžu byť zlikvidované bez použitia peňazí daňovníkov; podporuje úsilie o posilnenie a dokončenie bankovej únie a zdôrazňuje, že pokrok v rôznych oblastiach sa musí dosahovať súbežne; zdôrazňuje, že významná práca vykonaná na vytvorenie bankovej únie prispela k zvýšeniu dôvery v bankový sektor EÚ a zvýšila jeho odolnosť a konkurencieschopnosť a že v dôsledku toho boli banky EÚ počas pandémie ochorenia COVID-19 stabilné, lepšie kapitalizované a schopné zohrávať zásadnú úlohu pri zabezpečovaní prístupu k financovaniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že všetky členské štáty eurozóny sú súčasťou bankovej únie a že do nej môžu vstúpiť aj členské štáty mimo eurozóny; domnieva sa, že banková únia by mala byť vybudovaná transparentným, koherentným a spoľahlivým spôsobom, a to aj pre členské štáty mimo eurozóny; poukazuje na to, že členské štáty, ktoré nepatria do bankovej únie, sú takisto viazané pravidlami jednotného súboru pravidiel, ktoré vznikli v dôsledku procesu harmonizácie a integrácie bankového systému EÚ, a že ich bankové systémy sú de facto silne prepojené s bankovou úniou; víta vstup Bulharska a Chorvátska do bankovej únie a začlenenie bulharského levu a chorvátskej kuny do ERM II; uznáva, že účasť v bankovej únii si vyžaduje súlad s normami a právnymi predpismi EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad ruskou inváziou na Ukrajinu a jej hospodárskymi dôsledkami pre európske hospodárstvo; poukazuje na to, že priame a nepriame dôsledky tejto vojny budú mať na hospodárstvo EÚ vplyv, ktorý je v súčasnosti ťažké kvantifikovať, a mohli by predstavovať potenciálne riziko pre stabilitu bankového sektora EÚ; vyzýva preto ECB, európske orgány dohľadu a príslušné vnútroštátne orgány, aby pozorne sledovali vplyv vojny na bankový sektor EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poznamenáva, že bankový sektor preukázal pomerne vysoký stupeň odolnosti voči kríze spôsobenej ochorením COVID-19 a zohrával dôležitú úlohu pri minimalizácii negatívneho vplyvu pandémie na ekonomiku; poukazuje na to, že táto odolnosť je výsledkom regulačných reforiem prijatých po predchádzajúcej svetovej finančnej kríze; zdôrazňuje aj úlohu dočasných opatrení vrátane opatrení podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (36) (rýchla oprava nariadenia o kapitálových požiadavkách), ktoré umožnili bankám pokračovať v poskytovaní úverov domácnostiam a podnikom, a úlohu dodatočného kapitálového priestoru, ktorý poskytla ECB; zdôrazňuje, že regulačné reformy v nadväznosti na finančnú krízu v roku 2008 by sa mali chrániť a že by sa mali odstrániť regulačné medzery; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že núdzové opatrenia na podporu úverovej kapacity bánk pre domácnosti a podniky by mali zostať v platnosti tak dlho, ako to bude potrebné; poukazuje na to, že je dôležité zabezpečiť dobre koordinovaný, obozretný, postupný a cielený prechod od zmierňovania dôsledkov pandémie k nástrojom na podporu obnovy vrátane reforiem v členských štátoch prostredníctvom národných reformných plánov obnovy a odolnosti; zdôrazňuje, že existuje perspektíva postupného ukončenia núdzových opatrení; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pri rozhodovaní o prípadnom postupnom zrušení týchto opatrení treba zohľadniť veľkú nestabilitu, ktorú spôsobila ruská invázia na Ukrajinu; berie na vedomie rozhodnutie Rady guvernérov ECB zo 16. decembra 2021 ukončiť čisté nákupy aktív v rámci núdzového pandemického programu nákupu aktív (PEPP); |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu bankového sektora EÚ a kapitálových trhov pri financovaní odolnosti, oživenia a ekologickej a digitálnej transformácie európskeho hospodárstva vrátane zabezpečenia prístupu MSP k úverom; pripomína, že na zvládnutie týchto úloh musí byť bankový sektor EÚ silný, odolný, dobre regulovaný a dobre kapitalizovaný; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že silná a riadne štruktúrovaná únia kapitálových trhov spolu s rozvojom bankovej únie pomôže vytvoriť lepšie podmienky na financovanie európskeho hospodárstva pre domácnosti, ako aj pre spoločnosti, ktoré sú stále vo veľkej miere závislé od bankových úverov, s cieľom podporiť investície a vytváranie pracovných miest, a zároveň prispieť k odolnosti európskeho hospodárstva a urýchleniu zelenej transformácie; zdôrazňuje, že na dokončenie únie kapitálových trhov je potrebné zabezpečiť proporcionalitu prijatých pravidiel a ochranu retailových klientov; víta legislatívne návrhy predložené 25. novembra 2021 s cieľom pokročiť v oblasti únie kapitálových trhov; vyzýva Komisiu a európske orgány dohľadu, aby posúdili potrebu lepšej regulácie sektora tieňového bankovníctva a v prípade potreby predložili legislatívne návrhy a aby neprestajne monitorovali odolnosť kapitálových trhov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta priority ECB v oblasti dohľadu na roky 2022 – 2024, ktorými sú: 1. vymaniť sa z pandémie v zdraví, 2. využiť príležitosť na riešenie štrukturálnych nedostatkov prostredníctvom účinných stratégií digitalizácie a posilneného riadenia a 3. riešiť vznikajúce riziká vrátane rizík súvisiacich s klímou, životným prostredím, informačnými technológiami a kybernetickými rizikami; oceňuje značné úsilie, ktoré bankový sektor v posledných rokoch vynaložil na riešenie týchto výziev, a dosiahnuté výsledky; v tejto súvislosti víta zníženie súhrnných podielov nesplácaných úverov; zdôrazňuje, že orgány dohľadu EÚ a vnútroštátne orgány dohľadu musia riziká pozorne monitorovať, keďže núdzové opatrenia verejnej podpory sa rušia; zdôrazňuje význam obozretného riadenia rizík a primeranej tvorby rezerv; pripomína, že zníženie rizika spolu s rozdelením rizika v bankovom sektore by prispelo k stabilnejšej, silnejšej a na hospodársky rast zameranej bankovej únii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podporuje prebiehajúcu prácu na vykonávaní pravidiel Bazilej III a v tejto súvislosti víta legislatívny balík Komisie o bankovníctve z 27. októbra 2021; domnieva sa, že v procese vykonávania musí EÚ zabezpečiť úplné zosúladenie s bazilejskými normami a zároveň zohľadniť zásadu proporcionality a v prípade potreby by mala rešpektovať osobitosti a rozmanitosť bankového sektora EÚ a zabezpečiť, aby banky EÚ boli naďalej schopné konkurovať svojim globálnym konkurentom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta skutočnosť, že bankový sektor sa prispôsobuje výzvam a príležitostiam digitalizácie, ktorá bankám umožní lepšie obsluhovať svojich klientov na diaľku, ponúkať nové produkty a poskytovať príležitosti na vyššiu nákladovú efektívnosť; zdôrazňuje, že bankový sektor je osobitne zraniteľný voči hrozbám kybernetických útokov; v tejto súvislosti víta pokrok dosiahnutý v súvislosti s návrhmi nariadenia a smernice o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (DORA) a smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 (NIS 2.0), ktoré sú základom regulačného rámca na uľahčenie boja bankového sektora proti počítačovej kriminalite; vyzýva európske orgány dohľadu a agentúru ENISA, aby zintenzívnili svoje úsilie o monitorovanie a zmierňovanie rizík spojených s tretími stranami IKT mimo EÚ; zdôrazňuje potrebu ďalších investícií a výskumu s cieľom vyvinúť inovatívne spôsoby na posilnenie kybernetickej bezpečnosti bankového sektora; domnieva sa, že prioritami by mali byť bezpečnosť zákazníkov, finančná stabilita a integrita a technologická neutralita; vyzýva na podporu finančného začlenenia, najmä v prípade zraniteľných skupín s nízkou úrovňou digitálnej alebo finančnej gramotnosti; víta pokrok, ktorý sa dosiahol v súvislosti s balíkom v oblasti digitálnych financií; zdôrazňuje potrebu, aby banky zachovali rozsiahle bankové služby poskytované osobne, najmä vo vidieckych oblastiach; so záujmom víta prácu na digitálnom eure, ktoré bude fungovať popri hotovosti; vyzýva ECB, aby v budúcej práci zvážila potenciálny vplyv digitálneho eura na platby, úverovú kapacitu bánk a finančnú stabilitu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že základom spolupráce medzi jednotným mechanizmom dohľadu a Úradom Spojeného kráľovstva pre finančné správanie je memorandum o porozumení medzi ECB a orgánmi Spojeného kráľovstva, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2021; konštatuje, že Komisia nedávno oznámila predĺženie dočasného povolenia, ktoré bankám a správcom fondov EÚ umožňuje využívať klíringové ústavy v Spojenom kráľovstve, čím sa zabráni akýmkoľvek krátkodobým kaskádovým efektom; vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré by v strednodobom horizonte uľahčili zúčtovanie v EÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nepodarilo zabezpečiť úplne vyvážené zastúpenie mužov a žien vo finančných inštitúciách a orgánoch EÚ, a najmä nad tým, že ženy sú naďalej nedostatočne zastúpené vo výkonných funkciách v oblasti bankových a finančných služieb; domnieva sa, že výber uchádzačov do finančných inštitúcií a orgánov EÚ by mal vychádzať z kritérií zásluh, rozmanitosti a schopností v snahe o čo najefektívnejšie fungovanie danej inštitúcie alebo orgánu; vyzýva vlády a všetky inštitúcie a orgány, aby poskytli rodovo vyvážené užšie zoznamy kandidátov na vymenovanie do všetkých budúcich funkcií v orgánoch EÚ, a opakuje svoj záväzok nezohľadňovať zoznamy kandidátov, v prípade ktorých nebola dodržaná zásada rodovej rovnováhy; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že v užšom zozname, ktorý Euroskupina zvažuje pre budúcu Správnu radu Európskeho mechanizmu pre stabilitu, nie je ani jedna žena; zdôrazňuje, že vyvážené zastúpenie mužov a žien vo vrcholových orgánoch a v pracovnej sile má spoločenské aj hospodárske prínosy; vyzýva finančné inštitúcie, aby pravidelne aktualizovali svoje politiky rozmanitosti a začlenenia a pomáhali podporovať zdravé pracovné kultúry, ktoré uprednostňujú inkluzívnosť; |
| --- | --- |

13.

Dohľad

| 14. | vyzýva ECB, EBA a ESRB, aby pozorne monitorovali riziká, ktoré pre bankový sektor predstavuje ruská agresia voči Ukrajine, a jej hospodárske dôsledky; poukazuje na potrebu zvážiť rôzne scenáre a pripraviť sa na rôzne možnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že riadenie úverového rizika, monitorovanie a obmedzenie nesplácaných úverov by mali zostať jednou z kľúčových priorít; víta skutočnosť, že súhrnný podiel nesplácaných úverov v eurozóne v treťom štvrťroku 2021 ďalej klesol na 2,17 %; konštatuje, že hoci je situácia zatiaľ stabilná, je potrebné ju pozorne sledovať vzhľadom na postupné ukončovanie núdzových opatrení; upozorňuje na význam obozretného dodržiavania predpisov, včasnej identifikácie a aktívneho riadenia nesplácaných úverov, ako aj primeranej tvorby rezerv; zdôrazňuje potrebu spolupráce so zraniteľnými dlžníkmi, pričom uznáva riešenia, ktoré bankový sektor v tejto súvislosti zaviedol počas pandémie (napríklad moratórium na splácanie úverov); víta prijatie smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2167 z 24. novembra 2021 o správcoch úverov a nákupcoch úverov (37), ktorá pomôže znížiť úroveň nesplácaných úverov v súvahách bánk EÚ a podporiť sekundárny trh pre nesplácané úvery; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva významnú úroveň štátneho dlhu v súvahách viacerých bánk v bankovej únii; berie na vedomie prácu Bazilejského výboru pre bankový dohľad v tejto oblasti týkajúcu sa rizika štátneho dlhu a zdôrazňuje, že otázka regulačného zaobchádzania s vystavením voči štátnym dlhopisom si vyžaduje dôkladné preskúmanie na medzinárodných fórach s prihliadnutím na dôsledky rôznych prístupov a že implementácia riešenia v EÚ by mala byť v súlade s medzinárodnými normami; domnieva sa, že akékoľvek potenciálne riešenie by malo byť vyvážené a so všetkými členskými štátmi EÚ by sa malo zaobchádzať spravodlivo, pričom by sa takisto mala zabezpečiť dostatočná likvidita na trhoch so štátnymi cennými papiermi; zdôrazňuje, že vytvorenie bezpečných aktív EÚ by mohlo pomôcť zmierniť prepojenie medzi štátmi a domácimi bankovými sektormi; v tejto súvislosti víta vytvorenie nástroja NextGenerationEU, ktorý poskytuje európske aktíva s nízkym rizikom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo predstavuje veľký potenciál pre hospodársky rast v rôznych odvetviach; konštatuje, že takýto prechod si vyžaduje rozsiahle investície z verejného a súkromného sektora, ale ako uznáva aj ECB, jeho náklady budú nižšie ako náklady v prípade nečinnosti; zdôrazňuje význam bankového sektora pri financovaní prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo a pri zabezpečovaní toho, aby EÚ bola schopná plniť svoje environmentálne záväzky; žiada banky, aby tieto otázky zahrnuli do svojich plánov prechodu; zdôrazňuje význam nariadenia o taxonómii (38) pre takéto úsilie, a že jeho vykonávanie by malo byť v súlade s cieľmi Parížskej dohody a Európskej zelenej dohody; vyjadruje znepokojenie nad tým, že riziká súvisiace s klímou pre súvahy bánk môžu časom spôsobiť, že banky sa ocitnú vo finančných ťažkostiach; domnieva sa, že tieto riziká by sa mali znížiť, aby sa predišlo zlyhaniu bánk; žiada, aby sa bankám v tejto súvislosti poskytli jasné usmernenia založené na pevných ekonomických údajoch; víta úsilie jednotného mechanizmu dohľadu poskytnúť bankám usmernenia a objasnenia v oblasti sebahodnotenia rizík súvisiacich s klímou a environmentálnych rizík; pripomína, že ECB v roku 2021 ukončila svoje vôbec prvé rozsiahle hodnotenie riadenia rizík súvisiacich s klímou a environmentálnych rizík v bankách EÚ, a víta záväzok ECB vykonať v roku 2022 klimatické záťažové testy ako dôležitý prvok riešenia rizík súvisiacich s klímou; požaduje, aby takéto testy vychádzali z realistických údajov a predpokladov; vyjadruje znepokojenie nad nárastom nesplácaných úverov v dôsledku uviaznutých investícií do fosílnych palív; vyzýva na včasnú identifikáciu a aktívnu správu takýchto rizikových aktív; nabáda jednotný mechanizmus dohľadu, aby pokračoval v práci v tomto smere a posilnil ju; vyzýva na primerané začlenenie environmentálnych rizík a rizík súvisiacich s prechodom do modelov úverových ratingov; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej zlepšovať zverejňovanie rizík súvisiacich s klímou a environmentálnych rizík bankami, ako aj zlepšiť zverejňovanie stratégií prechodu zo strany subjektov s cieľom uľahčiť bankám a orgánom dohľadu hodnotenie rizika; vyzýva banky, aby pri posudzovaní svojich rizík súvisiacich s klímou brali do úvahy hľadisko dvojitej významnosti; zdôrazňuje význam jasných právnych predpisov na zabránenie environmentálnym klamlivým vyhláseniam; upozorňuje na nové výzvy, riziká a príležitosti pre bankový sektor v súvislosti so zelenou transformáciou; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripomína, že vplyv osobitných opatrení zavedených počas pandémie vládami jednotlivých členských štátov by sa mal zohľadniť pri posudzovaní súčasného stavu bánk; berie na vedomie preskúmanie finančnej stability ECB zo 17. novembra 2021, v ktorom sa uvádza, že úplné účinky pandémie na kvalitu bankových aktív by sa mohli pociťovať ďalšie dva roky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že úrokové sadzby ponúkané domácnostiam a MSP v členských štátoch sú veľmi rozdielne; naliehavo vyzýva Komisiu a orgány bankového dohľadu, aby zvážili opatrenia na zníženie zaťaženia držiteľov hypoték a MSP v členských štátoch s vyššími úverovými sadzbami s cieľom zabezpečiť, aby všetci občania a podniky mali prístup k veľmi potrebnému kapitálu za spravodlivé a konkurencieschopné sadzby; |
| --- | --- |

19.

| 20. | všíma si trend zvyšovania konsolidácie v bankovom sektore v Európe v posledných rokoch a to, že fúzie a akvizície bánk EÚ v roku 2021 sú na dobrej ceste k prekročeniu úrovne v rokoch 2020 a 2019 z dôvodu rôznych faktorov vrátane tlakov na náklady, nízkych úrokových sadzieb a digitalizácie (39); berie na vedomie možné výhody bankovej konsolidácie vrátane riešenia nízkej ziskovosti, nadmernej kapacity a fragmentácie bankového sektora, ale uznáva aj možné negatívne účinky konsolidácie a výzvy, ktoré pre bankový dohľad predstavujú veľké systémovo dôležité inštitúcie, ktorých prípadné problémy môžu ovplyvniť finančnú stabilitu v mnohých jurisdikciách; víta príručku ECB o prístupe dohľadu ku konsolidácii v bankovom sektore, v ktorej sa uvádzajú očakávania v oblasti dohľadu, pokiaľ ide o konsolidačné projekty (40); zdôrazňuje výhody diverzifikovaného a konkurencieschopného bankového sektora v Európe, ktorý je tvorený bankami s rôznymi obchodnými modelmi, právnymi štruktúrami a veľkosťami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | berie na vedomie problémy a výzvy súvisiace s otázkami domovskej/hosťovskej krajiny; konštatuje, že posilnenie cezhraničnej integrácie a umožnenie väčšej flexibility kapitálových tokov medzi bankovými skupinami pri súčasnom rešpektovaní rizikových profilov dcérskych spoločností si vyžaduje dôveryhodné a účinné ochranné opatrenia pre hostiteľské členské štáty, najmä na zabezpečenie podpory významných dcérskych spoločností v ťažkých situáciách; zdôrazňuje, že dobudovanie bankovej únie je mimoriadne dôležité pri riešení domácich/hostiteľských problémov; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť cezhraničné poskytovanie služieb s cieľom vytvoriť skutočne celoeurópsky bankový sektor a zlepšiť jeho konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje potrebu dobre fungujúceho jednotného trhu s retailovými finančnými službami; vyzýva Komisiu, aby posúdila prekážky a bariéry, ktoré spotrebiteľom vznikajú pri využívaní produktov retailového bankovníctva, ako sú hypotekárne úvery na cezhraničnom základe, a aby navrhla riešenia s cieľom zabezpečiť, aby spotrebitelia mohli využívať retailové finančné služby na cezhraničnom základe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že je potrebný účinný dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, keďže existujúci rámec stále trpí niekoľkými nedostatkami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že všetky členské štáty ešte úplne netransponovali piatu smernicu o boji proti praniu špinavých peňazí (41) a pripomína potrebu lepšej koordinácie finančných spravodajských jednotiek (FIU) v Európe; zdôrazňuje, že banky pôsobia ako strážcovia v boji proti praniu špinavých peňazí, a preto musia mať zavedené spoľahlivé rámce riadenia rizík a musia byť pod účinným dohľadom, a poukazuje na potrebu spolupráce a koordinácie medzi orgánmi prudenciálneho dohľadu, orgánmi dohľadu nad bojom proti praniu špinavých peňazí a finančnými spravodajskými jednotkami; berie na vedomie úsilie, ktoré ECB za posledné dva roky vyvinula v oblasti posilňovania výmeny informácií medzi jednotným mechanizmom dohľadu a orgánmi dohľadu nad bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; víta prijatie balíka návrhov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí Komisiou a vyzýva na urýchlené dosiahnutie dohody o všetkých návrhoch; víta najmä návrh na nový Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí (AMLA), ktorý bude priamo dohliadať na určité banky a koordinovať presadzovanie pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu orgánmi členských štátov; zdôrazňuje, že na to, aby bol tento úrad skutočne účinný, musí mať dostatočné zdroje; zdôrazňuje význam silného rámca boja proti praniu špinavých peňazí v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine a na zabezpečenie účinnosti sankcií; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta sprísnenie noriem transparentnosti v oblasti bankového dohľadu, napríklad pokiaľ ide o preskúmanie a hodnotenie orgánmi dohľadu, ktorým možno posilniť dôveru kapitálových a finančných trhov a zabezpečiť jednotné zaobchádzanie vo všetkých členských štátoch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že požiadavky na posudzovanie odbornosti a vhodnosti členov riadiaceho orgánu úverových inštitúcií sa v členských štátoch neuplatňujú jednotne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že konečnými príjemcami bankovej únie by mali byť spotrebitelia a podniky v reálnej ekonomike; zdôrazňuje význam posilnenia ochrany spotrebiteľov a investorov pred zneužívaním, škodlivými praktikami a škodlivými výrobkami; žiada, aby sa zabezpečil prístup spotrebiteľov k cezhraničným retailovým finančným službám; konštatuje, že napriek prísnym pravidlám EÚ na ochranu spotrebiteľa sa vnútroštátne predpisy, ktorými sa vykonávajú požiadavky EÚ na ochranu spotrebiteľa, v rámci bankovej únie líšia, a preto je potrebná ďalšia harmonizácia; |
| --- | --- |

25.

Riešenie krízových situácií

| 26. | víta činnosti SRB v roku 2021; víta skutočnosť, že banky v rámci pôsobnosti SRB celkovo dosiahli dobrý pokrok smerom k riešiteľnosti krízových situácií a budovaniu kapacity na absorpciu strát; berie na vedomie pracovný program SRB na nadchádzajúce roky, ktorý zahŕňa umožnenie účinného riešenia krízových situácií všetkých bánk v rámci SRB do roku 2023; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína dôležitú úlohu mechanizmu SRM pri poskytovaní stability a jednoznačnosti bankovému sektoru, investorom a spotrebiteľom a pri ochrane daňovníkov; víta zavedenie zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií v roku 2022, t. j. o dva roky skôr, ako sa pôvodne predpokladalo, vo forme revolvingovej úverovej linky z EMS, čím sa poskytne záchranná sieť pre riešenie krízových situácií bánk v bankovej únii; zdôrazňuje význam jednotného fondu na riešenie krízových situácií pri posilňovaní rámca krízového riadenia a ako dôležitý krok smerom k dobudovaniu bankovej únie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta opatrenia prijaté SRB v súvislosti s bankou Sberbank; zdôrazňuje potrebu rýchlej a primeranej reakcie v prípade významného ohrozenia bankového sektora EÚ a finančnej stability spôsobeného dôsledkami ruskej agresie voči Ukrajine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podporuje preskúmanie a objasnenie kritérií posudzovania verejného záujmu, aby sa tak SRM uplatňoval konzistentnejším a predvídateľnejším spôsobom a vychádzal z objektívnych prahových hodnôt; vyzýva na vypracovanie štúdie o potrebe zosúladenia osobitných aspektov insolvenčného práva, a to aj s ohľadom na určenie kontrafaktuálneho scenára platobnej neschopnosti pri riešení krízových situácií, s cieľom zosúladiť stimuly a zabezpečiť rovnaké podmienky; berie na vedomie, že je dôležité, aby SRB zaujala primeraný prístup k bankám vo vzťahu k budovaniu minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL); upozorňuje, že ak majú byť plány na riešenie krízových situácií v plnom súlade s právnymi požiadavkami, musí SRB uskutočniť komplexné posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie každej banky; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podporuje myšlienku zvážiť úlohu plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií na úrovni skupiny v rámci krízového riadenia, napríklad aby kalibrácia MREL a príspevkov bánk do rôznych záchranných sietí bola skutočne založená na riziku, čo by odrážalo pravdepodobnosť a rozsah využívania týchto záchranných sietí v rámci uprednostňovanej stratégie krízového riadenia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uznáva, že alternatívne opatrenia v rámci systémov ochrany vkladov na financovanie prevodov portfólia vkladov môžu zohrávať dôležitú úlohu v prípadoch platobnej neschopnosti, najmä v prípade malých a stredných bánk, pokiaľ podliehajú rovnakým podmienkam ako prevody portfólia vkladov pri riešení krízových situácií a pokiaľ nie sú na úkor ochrany vkladateľov, a pokiaľ je systém ochrany vkladov dostatočne financovaný, ako spôsob na minimalizáciu príspevkov daňovníkov a straty hodnoty a zabezpečenie finančnej stability, a v iných prípadoch môže takisto preklenúť rozdiel medzi 8 % podmienkou na záchranu pomocou vnútorných zdrojov pre prístup k fondu na riešenie krízových situácií a skutočnou schopnosťou banky absorbovať straty s výnimkou vkladov, ktoré sa majú previesť; zdôrazňuje, že takéto zásahy by mali podliehať prísnemu uplatňovaniu testu najnižších nákladov; vyzýva preto Komisiu, aby zásadu najnižších nákladov a podmienky využívania finančných prostriedkov systémov ochrany vkladov lepšie objasnila; zdôrazňuje však, že v týchto prípadoch môže byť potrebné revidovať pravidlá štátnej pomoci, aby sa zachoval koherentný rámec; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podporuje prehodnotenie pravidiel štátnej pomoci vrátane preskúmania oznámenia Komisie o bankovníctve z 30. júla 2013 (42) s cieľom zabezpečiť ich súlad s rámcom SRM a znížiť rozdiely medzi pravidlami štátnej pomoci v oblasti pomoci na likvidáciu a režimom riešenia krízových situácií podľa smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (43) (BRRD); zdôrazňuje, že jedným z cieľov takejto aktualizácie by malo byť umožnenie rýchlych a účinných zásahov v rámci SRM alebo v rámci alternatívneho režimu likvidácie a zníženie stimulov, aby sa zabránilo buď riešeniu krízových situácií, alebo likvidácii pri zachovaní hospodárskej súťaže a integrity bankovej únie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta dočasnú dohodu, ktorú dosiahli Rada a Európsky parlament v súvislosti s návrhom o tzv. reťazovom prístupe, ako prostriedok na zlepšenie rámca riešenia krízových situácií a vytvorenie rovnakých podmienok v oblasti dohľadu pre rôzne stratégie riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

33.

Ochrana vkladov

| 34. | pripomína, že jednotný mechanizmus dohľadu a jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií fungujú v bankovej únii, zatiaľ čo systémy ochrany vkladov sa v súčasnosti prevádzkujú a financujú na vnútroštátnej úrovni; upozorňuje, že vykonávanie smernice o systémoch ochrany vkladov, ktorý zaručuje bankové vklady až do výšky 100 000 EUR, poskytuje minimálny základ ochrany vkladateľov; zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetci vkladatelia v bankovej únii požívali rovnakú úroveň účinnej ochrany svojich úspor bez ohľadu na to, kde sa ich banka nachádza; zdôrazňuje, že systém EDIS by zlepšil ochranu vkladateľov v EÚ a ich dôveru v bankový sektor a pomohol by posilniť bankovú úniu znížením prepojenia medzi štátmi a bankami; víta začlenenie návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje systém EDIS, do spoločného vyhlásenia inštitúcií EÚ, v ktorom sa určujú kľúčové legislatívne priority na rok 2022; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína, že Európsky parlament je spoluzákonodarcom právnych predpisov týkajúcich sa systému EDIS a že by sa mala zohľadniť pozícia Európskeho parlamentu k tejto otázke; víta obnovené úsilie Euroskupiny o dosiahnutie pokroku, pokiaľ ide o bankovú úniu, s cieľom dosiahnuť dohodu o rôznych pracovných okruhoch a spisoch vrátane systému EDIS; opakuje záväzok Európskeho parlamentu pracovať na dosiahnutí dohody o systéme EDIS a pokračovať v podpore vynakladania potrebného úsilia na zníženie rizika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | berie na vedomie vyhlásenie, na ktorom sa dohodla Euroskupina na svojom zasadnutí 16. decembra 2021 a v ktorom sa pripomína jej plný politický záväzok voči bankovej únii, a žiada časovo ohraničený pracovný plán na dobudovanie bankovej únie; žiada, aby bol informovaný o prebiehajúcich diskusiách na úrovni Euroskupiny a pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre EDIS; vyjadruje poľutovanie nad tým, že členské štáty naďalej konajú mimo rámca EÚ a oslabujú úlohu Európskeho parlamentu ako spoluzákonodarcu právnych predpisov týkajúcich sa systému EDIS; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje význam rizikovej primeranosti príspevkov do systémov ochrany vkladov; vyslovuje varovanie, že absencia prístupu založeného na riziku môže vytvoriť riziká morálneho hazardu a parazitovania, čo povedie k dotovaniu špekulatívnych obchodných modelov konzervatívnymi modelmi; zdôrazňuje, že príspevky do budúceho systému EDIS musia byť takisto úmerné riziku; poukazuje na to, že nesystémové riziká v rôznych inštitúciách sa v rámci bankovej únie stále líšia; opakuje, že je potrebné, aby všetci členovia bankovej únie transponovali smernicu o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a smernicu o systémoch ochrany vkladov s cieľom zabezpečiť homogénne zníženie rizika v celej bankovej únii; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poukazuje na to, že ďalšia harmonizácia systémov ochrany vkladov by mala posilniť finančnú stabilitu bankového systému EÚ a zohľadňovať jasné pravidlá účasti alebo neúčasti členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podporuje aktualizáciu rámca krízového riadenia; zdôrazňuje, že plánované cielené úpravy systému krízového riadenia by mali zvýšiť jeho súdržnosť, dôveryhodnosť a účinnosť; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskej centrálnej banke, všetkým členským bankám Európskeho systému centrálnych bánk, Európskemu orgánu pre bankovníctvo a Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 132, 24.3.2022, s. 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7. feedback_ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.en.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ ssm.supervisory_priorities2022~0f890c6b70.en.html

(5)  Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 72.

(6)  Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_sk

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_sk

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_sk

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/ IPOL_STU(2022)703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458 .en.pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings 202107~564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/ esrb.climateriskfinancialstability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/ Annual%20Report%202020_Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9 %20monitoring%20report.pdf

(22)  Ú. v. EÚ C 437, 18.12.2020, s. 1.

(23)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 105.

(24)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/ Publications/Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf.

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA (2021)689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA (2021)659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA (2021)689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA (2021)689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI (2021)659632_EN.pdf

(35)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149).

(36)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

(37)  Ú. v. EÚ L 438, 8.12.2021, s. 1.

(38)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112 ~920b511a1c.en.html

(41)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (EÚ. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

(42)  Ú. v. EÚ C 216, 30.7.2013, s. 1.

(43)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

---

Streda 6. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

Správa o Bosne a Hercegovine za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Bosne a Hercegovine za rok 2021 (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej,

| — | so zreteľom na prvé zasadnutie Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 5. – 6. novembra 2015, a druhé zasadnutie výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 17. júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvé zasadnutie Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 5. – 6. novembra 2015, a druhé zasadnutie výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 17. júna 2021,

| — | so zreteľom na tretie zasadanie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 13. júla 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tretie zasadanie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 13. júla 2018,

| — | so zreteľom na štvrté zasadnutie výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 7. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štvrté zasadnutie výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 7. novembra 2019,

| — | so zreteľom na žiadosť Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii z 15. februára 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii z 15. februára 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie zo samitu EÚ – západný Balkán zo 17. mája 2018 a vyhlásenie zo Sofie, ktoré je jeho prílohou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie zo samitu EÚ – západný Balkán zo 17. mája 2018 a vyhlásenie zo Sofie, ktoré je jeho prílohou,

| — | so zreteľom na samit EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal v Záhrebe 6. mája 2020, a na vyhlásenie na ňom prijaté, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal v Záhrebe 6. mája 2020, a na vyhlásenie na ňom prijaté,

| — | so zreteľom na samit v Sofii, ktorý sa konal 10. novembra 2020, a na vyhlásenie o spoločnom regionálnom trhu a vyhlásenie o zelenej agende pre západný Balkán, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit v Sofii, ktorý sa konal 10. novembra 2020, a na vyhlásenie o spoločnom regionálnom trhu a vyhlásenie o zelenej agende pre západný Balkán,

| — | so zreteľom na 8. samit berlínskeho procesu, ktorý sa začal 5. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 8. samit berlínskeho procesu, ktorý sa začal 5. júla 2021,

| — | so zreteľom na samit EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. októbra 2021 v Brde pri Kranju, a na jeho vyhlásenie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. októbra 2021 v Brde pri Kranju, a na jeho vyhlásenie,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1923 zo 4. novembra 2021 o opatrení pomoci v rámci Európskeho mierového nástroja na podporu budovania kapacít ozbrojených síl Bosny a Hercegoviny (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1923 zo 4. novembra 2021 o opatrení pomoci v rámci Európskeho mierového nástroja na podporu budovania kapacít ozbrojených síl Bosny a Hercegoviny (1),

| — | so zreteľom na závery Rady z 18. októbra 2021 o Bosne a Hercegovine a operácii EUFOR ALTHEA v nadväznosti na tretie strategické preskúmanie operácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 18. októbra 2021 o Bosne a Hercegovine a operácii EUFOR ALTHEA v nadväznosti na tretie strategické preskúmanie operácie,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 14. decembra 2021 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 14. decembra 2021 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia,

| — | so zreteľom na závery Rady z 24. a 25. marca 2022 o dlhotrvajúcej politickej kríze v Bosne a Hercegovine a o potrebe, aby vedúci predstavitelia krajiny preukázali pevné odhodlanie urýchlene dokončiť ústavnú a volebnú reformu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 24. a 25. marca 2022 o dlhotrvajúcej politickej kríze v Bosne a Hercegovine a o potrebe, aby vedúci predstavitelia krajiny preukázali pevné odhodlanie urýchlene dokončiť ústavnú a volebnú reformu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ za rok 2019 (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ za rok 2019 (COM(2019)0260),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Stanovisko Komisie k žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v EÚ (COM(2019)0261) a sprievodnú analytickú správu (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Stanovisko Komisie k žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v EÚ (COM(2019)0261) a sprievodnú analytickú správu (SWD(2019)0222),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. júla 2020 s názvom Akčný plán EÚ na boj proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. júla 2020 s názvom Akčný plán EÚ na boj proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0608),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0170),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0171),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2021 (COM(2021)0664) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Bosne a Hercegovine za rok 2021 (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2021 (COM(2021)0664) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Bosne a Hercegovine za rok 2021 (SWD(2021)0291),

| — | so zreteľom na znalecký posudok v súvislosti s otázkami právneho štátu v Bosne a Hercegovine z 5. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na znalecký posudok v súvislosti s otázkami právneho štátu v Bosne a Hercegovine z 5. decembra 2019,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú,

| — | so zreteľom na stanovisko k ústavnej situácii v Bosne a Hercegovine a k právomociam vysokého predstaviteľa, ktoré prijala Benátska komisia na svojom 62. plenárnom zasadnutí (Benátky, 11. – 12. marca 2005), a na následné odporúčania Benátskej komisie týkajúce sa ústavných záležitostí v Bosne a Hercegovine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko k ústavnej situácii v Bosne a Hercegovine a k právomociam vysokého predstaviteľa, ktoré prijala Benátska komisia na svojom 62. plenárnom zasadnutí (Benátky, 11. – 12. marca 2005), a na následné odporúčania Benátskej komisie týkajúce sa ústavných záležitostí v Bosne a Hercegovine,

| — | so zreteľom na Zbierku stanovísk a správ Benátskej komisie o stabilite volebného práva zo 14. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zbierku stanovísk a správ Benátskej komisie o stabilite volebného práva zo 14. decembra 2020,

| — | so zreteľom na príslušné rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva v prospech žalobcov vrátane Azry Zornić, Derva Sejdića a Jakoba Finciho, okrem iných, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva v prospech žalobcov vrátane Azry Zornić, Derva Sejdića a Jakoba Finciho, okrem iných,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Josepa Borrella a komisára pre susedstvo a rozšírenie Olivera Varhelyiho z 21. decembra 2020 o konaní miestnych volieb v Mostare, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Josepa Borrella a komisára pre susedstvo a rozšírenie Olivera Varhelyiho z 21. decembra 2020 o konaní miestnych volieb v Mostare,

| — | so zreteľom na šesťdesiatu správu a predchádzajúce správy vysokého predstaviteľa pre vykonávanie mierovej dohody týkajúcej sa Bosny a Hercegoviny generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šesťdesiatu správu a predchádzajúce správy vysokého predstaviteľa pre vykonávanie mierovej dohody týkajúcej sa Bosny a Hercegoviny generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2604 (2021) z 3. novembra 2021 o situácii v Bosne a Hercegovine, ktorou sa predlžuje mandát síl Európskej únie v Bosne a Hercegovine (EUFOR ALTHEA) do novembra 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2604 (2021) z 3. novembra 2021 o situácii v Bosne a Hercegovine, ktorou sa predlžuje mandát síl Európskej únie v Bosne a Hercegovine (EUFOR ALTHEA) do novembra 2022,

| — | so zreteľom na rozhodnutia orgánov USA z 5. januára 2022 uvaliť sankcie na srbského člena predsedníctva Bosny a Hercegoviny v reakcii na jeho korupčné aktivity a pretrvávajúce ohrozovanie stability a územnej celistvosti Bosny a Hercegoviny, a orgánov spojeného kráľovstva z 11. apríla 2022 uvaliť sankcie na srbského člena predsedníctva Bosny a Hercegoviny a prezidenta Republiky srbskej za ich destabilizačnú činnosť v Bosne a Hercegovine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia orgánov USA z 5. januára 2022 uvaliť sankcie na srbského člena predsedníctva Bosny a Hercegoviny v reakcii na jeho korupčné aktivity a pretrvávajúce ohrozovanie stability a územnej celistvosti Bosny a Hercegoviny, a orgánov spojeného kráľovstva z 11. apríla 2022 uvaliť sankcie na srbského člena predsedníctva Bosny a Hercegoviny a prezidenta Republiky srbskej za ich destabilizačnú činnosť v Bosne a Hercegovine,

| — | so zreteľom na politickú dohodu o zásadách na zabezpečenie funkčnej Bosny a Hercegoviny, ktorá napreduje na európskej ceste, prijatú 12. júna 2022 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politickú dohodu o zásadách na zabezpečenie funkčnej Bosny a Hercegoviny, ktorá napreduje na európskej ceste, prijatú 12. júna 2022 v Bruseli,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 23. júna 2022 o Ukrajine, žiadostiach Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo, západnom Balkáne a vonkajších vzťahoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 23. júna 2022 o Ukrajine, žiadostiach Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo, západnom Balkáne a vonkajších vzťahoch,

| — | so zreteľom na Dohovor o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice, prijatý 25. februára 1991, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice, prijatý 25. februára 1991,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie 8. fóra občianskej spoločnosti západného Balkánu z 1. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie 8. fóra občianskej spoločnosti západného Balkánu z 1. októbra 2021,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Poznane z roku 2019 o integrácii Rómov v rámci procesu rozširovania EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Poznane z roku 2019 o integrácii Rómov v rámci procesu rozširovania EÚ,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy zo 16. mája 2005 o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy zo 16. mája 2005 o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu,

| — | so zreteľom na ústavy Federácie Bosny a Hercegoviny a Republiky srbskej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavy Federácie Bosny a Hercegoviny a Republiky srbskej,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 o spomienke na Srebrenicu (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 o spomienke na Srebrenicu (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2015 o 20. výročí Daytonskej mierovej dohody (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2015 o 20. výročí Daytonskej mierovej dohody (4),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2021 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2021 (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2022 o zahraničnom zasahovaní do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2022 o zahraničnom zasahovaní do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (8),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0188/2022),

| A. | keďže občania Bosny a Hercegoviny sa usilujú o euroatlantickú integráciu v záujme udržateľného mieru, demokracie a prosperity; keďže budúcnosť západného Balkánu je v EÚ a vyhliadky na budúcu integráciu do EÚ boli občanom západného Balkánu vrátane Bosny a Hercegoviny predstavené na samite v Solúne v roku 2003; |
| --- | --- |

A.

keďže občania Bosny a Hercegoviny sa usilujú o euroatlantickú integráciu v záujme udržateľného mieru, demokracie a prosperity; keďže budúcnosť západného Balkánu je v EÚ a vyhliadky na budúcu integráciu do EÚ boli občanom západného Balkánu vrátane Bosny a Hercegoviny predstavené na samite v Solúne v roku 2003;

| B. | keďže EÚ a Európsky parlament vždy podporovali cestu Bosny a Hercegoviny do EÚ a jej demokratickú transformáciu, ktorá sa opiera o jej strategickú orientáciu a záväzok k európskej integrácii; keďže vstup do EÚ si vyžaduje zapojenie všetkých politických predstaviteľov, orgánov, inštitúcií a úradníkov Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ a Európsky parlament vždy podporovali cestu Bosny a Hercegoviny do EÚ a jej demokratickú transformáciu, ktorá sa opiera o jej strategickú orientáciu a záväzok k európskej integrácii; keďže vstup do EÚ si vyžaduje zapojenie všetkých politických predstaviteľov, orgánov, inštitúcií a úradníkov Bosny a Hercegoviny;

| C. | keďže EÚ je najväčším obchodným a investičným partnerom Bosny a Hercegoviny a najväčším poskytovateľom finančnej pomoci, najmä prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA III); |
| --- | --- |

C.

keďže EÚ je najväčším obchodným a investičným partnerom Bosny a Hercegoviny a najväčším poskytovateľom finančnej pomoci, najmä prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA III);

| D. | keďže pokrok Bosny a Hercegoviny na ceste k pristúpeniu k EÚ závisí od splnenia 14 kľúčových priorít uvedených v stanovisku Komisie týkajúcom sa jej žiadosti o členstvo v EÚ a keďže pomoc EÚ by mala riešiť pretrvávajúci nedostatočný pokrok Bosny a Hercegoviny v tejto oblasti; |
| --- | --- |

D.

keďže pokrok Bosny a Hercegoviny na ceste k pristúpeniu k EÚ závisí od splnenia 14 kľúčových priorít uvedených v stanovisku Komisie týkajúcom sa jej žiadosti o členstvo v EÚ a keďže pomoc EÚ by mala riešiť pretrvávajúci nedostatočný pokrok Bosny a Hercegoviny v tejto oblasti;

| E. | keďže dôveryhodnosť procesu rozširovania je založená na jasnom pokroku v kľúčových oblastiach právneho štátu a reformy súdnictva, boja proti korupcii a organizovanému zločinu, bezpečnosti, základných práv, demokratických inštitúcií, reformy verejnej správy a hospodárskeho rozvoja a konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže dôveryhodnosť procesu rozširovania je založená na jasnom pokroku v kľúčových oblastiach právneho štátu a reformy súdnictva, boja proti korupcii a organizovanému zločinu, bezpečnosti, základných práv, demokratických inštitúcií, reformy verejnej správy a hospodárskeho rozvoja a konkurencieschopnosti;

| F. | keďže odkaz Daytonskej mierovej dohody sa musí zachovať; |
| --- | --- |

F.

keďže odkaz Daytonskej mierovej dohody sa musí zachovať;

| G. | keďže medzinárodný vysoký predstaviteľ a jeho úrad vysokého predstaviteľa (OHR) majú podľa prílohy 10 Daytonskej mierovej dohody naďalej za úlohu dohliadať na vykonávanie civilných aspektov mierových dohôd až do ukončenia programu 5+2 stanoveného v roku 2008; |
| --- | --- |

G.

keďže medzinárodný vysoký predstaviteľ a jeho úrad vysokého predstaviteľa (OHR) majú podľa prílohy 10 Daytonskej mierovej dohody naďalej za úlohu dohliadať na vykonávanie civilných aspektov mierových dohôd až do ukončenia programu 5+2 stanoveného v roku 2008;

| H. | keďže od roku 2004 Európska únia vedie v Bosne a Hercegovine vojenskú operáciu EUFOR Althea, ktorej úlohou je na základe výkonného mandátu Bezpečnostnej rady OSN podporovať orgány pri udržiavaní bezpečného prostredia; keďže operácia EUFOR Althea by sa mala ďalej posilňovať, aby bola skutočne účinná; keďže existuje konkrétne riziko, že jej mandát v Bezpečnostnej rade OSN nebude predĺžený; |
| --- | --- |

H.

keďže od roku 2004 Európska únia vedie v Bosne a Hercegovine vojenskú operáciu EUFOR Althea, ktorej úlohou je na základe výkonného mandátu Bezpečnostnej rady OSN podporovať orgány pri udržiavaní bezpečného prostredia; keďže operácia EUFOR Althea by sa mala ďalej posilňovať, aby bola skutočne účinná; keďže existuje konkrétne riziko, že jej mandát v Bezpečnostnej rade OSN nebude predĺžený;

| I. | keďže OHR a EUFOR Althea sú neoddeliteľnou súčasťou zachovania mieru, bezpečnosti a stability v Bosne a Hercegovine a v regióne, ako aj presadzovania Daytonskej mierovej dohody v súlade s ich mandátmi; |
| --- | --- |

I.

keďže OHR a EUFOR Althea sú neoddeliteľnou súčasťou zachovania mieru, bezpečnosti a stability v Bosne a Hercegovine a v regióne, ako aj presadzovania Daytonskej mierovej dohody v súlade s ich mandátmi;

| J. | keďže vysoký predstaviteľ využil bonnské právomoci na pozastavenie platnosti zákona o nehnuteľnom majetku Republiky srbskej; |
| --- | --- |

J.

keďže vysoký predstaviteľ využil bonnské právomoci na pozastavenie platnosti zákona o nehnuteľnom majetku Republiky srbskej;

| K. | keďže tieto silné medzinárodné kontrolné mechanizmy založili veľkú mieru zodpovednosti medzinárodného spoločenstva vrátane EÚ za demokratické fungovanie a prosperujúcu a mierovú budúcnosť Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

K.

keďže tieto silné medzinárodné kontrolné mechanizmy založili veľkú mieru zodpovednosti medzinárodného spoločenstva vrátane EÚ za demokratické fungovanie a prosperujúcu a mierovú budúcnosť Bosny a Hercegoviny;

| L. | keďže podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach a základných slobodách by všetci občania Bosny a Hercegoviny mali mať na celom území Bosny a Hercegoviny rovnaké práva a povinnosti bez ohľadu na etnický pôvod; keďže krajina sa zaviazala k medzinárodným a vnútroštátnym záväzkom ukončiť systematickú diskrimináciu z dôvodu etnického pôvodu a miesta pobytu a zabezpečiť rovnosť občanov pred zákonom, pri rešpektovaní ústavného poriadku krajiny, ktorý musí byť v úplnom súlade s normami a zásadami EÚ; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach a základných slobodách by všetci občania Bosny a Hercegoviny mali mať na celom území Bosny a Hercegoviny rovnaké práva a povinnosti bez ohľadu na etnický pôvod; keďže krajina sa zaviazala k medzinárodným a vnútroštátnym záväzkom ukončiť systematickú diskrimináciu z dôvodu etnického pôvodu a miesta pobytu a zabezpečiť rovnosť občanov pred zákonom, pri rešpektovaní ústavného poriadku krajiny, ktorý musí byť v úplnom súlade s normami a zásadami EÚ;

| M. | keďže je nevyhnutné zabezpečiť primerane rôznorodé zastúpenie na všetkých úrovniach riadenia; |
| --- | --- |

M.

keďže je nevyhnutné zabezpečiť primerane rôznorodé zastúpenie na všetkých úrovniach riadenia;

| N. | keďže Bosna a Hercegovina ešte nevykonala množstvo rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva v prospech občanov Bosny, ktorí boli diskriminovaní; keďže takéto rozsudky umožňujú všetkým občanom Bosny a Hercegoviny účinne uplatňovať základné občianske a politické práva; |
| --- | --- |

N.

keďže Bosna a Hercegovina ešte nevykonala množstvo rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva v prospech občanov Bosny, ktorí boli diskriminovaní; keďže takéto rozsudky umožňujú všetkým občanom Bosny a Hercegoviny účinne uplatňovať základné občianske a politické práva;

| O. | keďže ústavné a volebné zmeny by mali posilniť postavenie Bosny a Hercegoviny ako multietnického, inkluzívneho a demokratického štátu a odstrániť diskrimináciu a korupciu z volebného systému; |
| --- | --- |

O.

keďže ústavné a volebné zmeny by mali posilniť postavenie Bosny a Hercegoviny ako multietnického, inkluzívneho a demokratického štátu a odstrániť diskrimináciu a korupciu z volebného systému;

| P. | keďže právny rámec Bosny a Hercegoviny sa musí revidovať v súlade s medzinárodnou judikatúrou; |
| --- | --- |

P.

keďže právny rámec Bosny a Hercegoviny sa musí revidovať v súlade s medzinárodnou judikatúrou;

| Q. | keďže prechod Bosny a Hercegoviny z Daytonskej mierovej dohody do rámca EÚ je predpokladom zachovania suverenity krajiny a udržania jej demokratickej transformácie; |
| --- | --- |

Q.

keďže prechod Bosny a Hercegoviny z Daytonskej mierovej dohody do rámca EÚ je predpokladom zachovania suverenity krajiny a udržania jej demokratickej transformácie;

| R. | keďže podľa prieskumov OSN 47 % Bosniakov vo veku 18 až 29 rokov uvažuje o dočasnej alebo trvalej emigrácii, pretože sú sklamaní z nedostatku perspektív doma; keďže podľa správy Populačného fondu OSN odchádza z Bosny a Hercegoviny každý rok v priemere 50 000 – 55 000 ľudí, väčšinou kvalifikovaných pracovníkov a odborníkov; |
| --- | --- |

R.

keďže podľa prieskumov OSN 47 % Bosniakov vo veku 18 až 29 rokov uvažuje o dočasnej alebo trvalej emigrácii, pretože sú sklamaní z nedostatku perspektív doma; keďže podľa správy Populačného fondu OSN odchádza z Bosny a Hercegoviny každý rok v priemere 50 000 – 55 000 ľudí, väčšinou kvalifikovaných pracovníkov a odborníkov;

| S. | keďže oficiálna či neoficiálna glorifikácia odsúdených vojnových zločincov, etnická alebo náboženská segregácia a diskriminácia sú v rozpore so samotnou podstatou európskeho projektu; keďže je naliehavo potrebné účinne zakázať popieranie holokaustu, genocídy, vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti; |
| --- | --- |

S.

keďže oficiálna či neoficiálna glorifikácia odsúdených vojnových zločincov, etnická alebo náboženská segregácia a diskriminácia sú v rozpore so samotnou podstatou európskeho projektu; keďže je naliehavo potrebné účinne zakázať popieranie holokaustu, genocídy, vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti;

| T. | keďže Bosna a Hercegovina v súčasnosti čelí najväčšej nestabilite od vojny v rokoch 1992 až 1995; keďže niektorí politickí predstavitelia Republiky srbskej v Bosne a Hercegovine používajú podnetnú rétoriku a podnikajú destabilizujúce kroky s cieľom pripraviť odchod zo štátnych inštitúcií (vrátane armády, daňového systému a súdnictva) a vytvoriť nezávislé orgány, čo predstavuje porušenie Daytonskej mierovej dohody; keďže niektorí zahraniční politickí aktéri aktívne podporujú rozvratné a secesionistické snahy vedenia bosnianskych Srbov na čele s Miloradom Dodikom; |
| --- | --- |

T.

keďže Bosna a Hercegovina v súčasnosti čelí najväčšej nestabilite od vojny v rokoch 1992 až 1995; keďže niektorí politickí predstavitelia Republiky srbskej v Bosne a Hercegovine používajú podnetnú rétoriku a podnikajú destabilizujúce kroky s cieľom pripraviť odchod zo štátnych inštitúcií (vrátane armády, daňového systému a súdnictva) a vytvoriť nezávislé orgány, čo predstavuje porušenie Daytonskej mierovej dohody; keďže niektorí zahraniční politickí aktéri aktívne podporujú rozvratné a secesionistické snahy vedenia bosnianskych Srbov na čele s Miloradom Dodikom;

| U. | keďže 18. marca 2022 Rada prijala rozhodnutie (SZBP) 2022/450 (9) ktorým sa predlžuje platnosť existujúceho rámca sankcií pre osoby, ktoré narúšajú zvrchovanosť, územnú celistvosť a ústavný poriadok Bosny a Hercegoviny alebo Daytonskú mierovú dohodu; |
| --- | --- |

U.

keďže 18. marca 2022 Rada prijala rozhodnutie (SZBP) 2022/450 (9) ktorým sa predlžuje platnosť existujúceho rámca sankcií pre osoby, ktoré narúšajú zvrchovanosť, územnú celistvosť a ústavný poriadok Bosny a Hercegoviny alebo Daytonskú mierovú dohodu;

| V. | keďže Rada pravidelne vyjadruje svoju podporu zvrchovanosti, jednote a územnej celistvosti Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

V.

keďže Rada pravidelne vyjadruje svoju podporu zvrchovanosti, jednote a územnej celistvosti Bosny a Hercegoviny;

| W. | keďže cieľom priameho a sprostredkovaného zahraničného zasahovania a dezinformácií je zasiať rozpory medzi rôzne komunity a destabilizovať región, najmä v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu; |
| --- | --- |

W.

keďže cieľom priameho a sprostredkovaného zahraničného zasahovania a dezinformácií je zasiať rozpory medzi rôzne komunity a destabilizovať región, najmä v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu;

Fungovanie demokratických inštitúcií

| 1. | zdôrazňuje, že tempo pristúpenia k EÚ je podmienené vykonávaním reforiem zameraných na zaručenie riadneho fungovania demokratických inštitúcií, ktoré sú založené na zásade právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a základných právach; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo vyzýva Bosnu a Hercegovinu a všetkých jej politických aktérov, aby preukázali angažovanosť a výrazne pokročili na ceste k členstvu v EÚ plnením 14 kľúčových priorít, najmä obnovením nezávislosti súdnictva, posilnením právneho štátu a jeho hodnôt a zásad v štátnych inštitúciách, zintenzívnením a posilnením boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, zabezpečením a posilnením slobody médií a priaznivého prostredia pre občiansku spoločnosť a ochranou zraniteľných skupín; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že viac ako 25 rokov po skončení vojny krajina stále čelí rozdelenia podporovaného politickými elitami, pokusom o odtrhnutie a vysokej miere korupcie, čo vedie k masívnemu odlivu mozgov a demografickému úpadku z dôvodu nedostatku perspektív doma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta zasadnutie Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bosna a Hercegovina, ktoré sa konalo 17. júna 2021, a prijatie jeho rokovacieho poriadku a zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť jeho fungovanie v rámci inkluzívneho politického dialógu a pravidelnej spolupráce; vyjadruje však poľutovanie nad nedostatkom skutočnej angažovanosti bosnianskych partnerov pri proaktívnom nadväzovaní konštruktívnej parlamentnej spolupráce, ktorá by prispela k 3. priorite zo 14 kľúčových priorít; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opätovne zdôrazňuje svoju jasnú podporu občianskej demokratickej transformácii Bosny a Hercegoviny prostredníctvom európskej integrácie založenej na zvrchovanosti a územnej celistvosti, ktorá sa opiera o zásady rovnosti a nediskriminácie všetkých občanov, ako je zakotvené v ústave a v súlade s rozhodnutiami Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje rešpektovanie dedičstva Daytonskej mierovej dohody a pripomína jej účel ukončiť vojnu a zachovať mier; berie na vedomie koncepciu štátotvorných národov, ale zdôrazňuje, že táto koncepcia by v žiadnom prípade nemala viesť k diskriminácii iných občanov ani by nemala znamenať žiadne dodatočné práva pre osoby, ktoré sa identifikujú s jednou z týchto skupín oproti ostatným občanom Bosny a Hercegoviny; odsudzuje vyhlásenia a návrhy zamerané na oslabenie štátnosti a ústavných hodnôt Bosny a Hercegoviny a pripomína, že Bosna a Hercegovina musí riešiť nedostatky svojho ústavného rámca a zosúladiť ho s európskymi normami a zásadami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že presadzovanie Daytonskej mierovej dohody zahŕňa povinnosť vykonávať rozhodnutia Úradu vysokého predstaviteľa bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie veľmi potrebných politických a štrukturálnych reforiem v krajine; zdôrazňuje potrebu posilniť zodpovednosť občanov a politikov Bosny a Hercegoviny za rozvoj krajiny; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje svoju silnú podporu tomu, aby Úradu vysokého predstaviteľa vykonával plný mandát vrátane využitia bonnských právomocí ako poslednej možnosti, ak je to potrebné na zabezpečenie úplného dodržiavania Daytonskej mierovej dohody a zvrchovanosti a celistvosti Bosny a Hercegoviny; dôrazne vyzýva Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a členské štáty EÚ, aby verejne vyjadrili svoju jednoznačnú podporu plnému mandátu Úradu vysokého predstaviteľa a úzko spolupracovali s cieľom podporiť Úrad vysokého predstaviteľa pri vykonávaní programu 5+2; vyzýva všetkých členov BR OSN, aby zabezpečili obnovenie a kontinuitu mandátu Úradu vysokého predstaviteľa ako kľúčovej opory stability Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie nedávne rozhodnutie vysokého predstaviteľa, ktorým sa pozastavuje účinnosť zákona o nehnuteľnom majetku v Republike srbskej a predlžuje zákaz nakladania so štátnym majetkom; čo najdôraznejšie odsudzuje všetky nenávistné prejavy a hrozby násilím namierené proti vysokému predstaviteľovi vrátane tých, ktoré odzneli 20. apríla 2022 na zhromaždení v Banja Luke za prítomnosti vedenia Republiky srbskej; vyzýva orgány, aby zabránili hrozbám a stíhali šíriteľov takýchto hrozieb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stavia sa proti akýmkoľvek škodlivým ústupkom v otázke štátneho a obranného majetku; vyzýva medzinárodných aktérov, najmä Komisiu a delegáciu EÚ, aby podporili Úrad vysokého predstaviteľa a jeho expertnú skupinu v ich práci na udržateľnom riešení v prospech celej krajiny a všetkých občanov a aby reagovali na separatistické úsilie vedúcich predstaviteľov Republiky srbskej ráznejším a vierohodnejším prístupom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad patovou situáciou v rokovaniach o reforme ústavného a volebného práva v Bosne a Hercegovine, ako aj nad chýbajúcou politickou vôľou prekonať ju a nad neschopnosťou vykonať ju pred voľbami v októbri 2022, napriek niekoľkým pokusom o pomoc zo strany EÚ a Spojených štátov; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby zabezpečili, že v októbri sa uskutočnia voľby podľa plánu a aby urýchlene v dobrej viere rokovali o vyváženej dohode a dosiahli ju, a to v súlade s európskymi normami, rozsudkami Európskeho súdu pre ľudské práva a odporúčaniami Benátskej komisie, aby plnili ústavnú povinnosť demokratickej správy a zabezpečili transparentnosť, integritu a účinnosť volebného procesu tým, že okamžite vykonajú balík týkajúci sa integrity; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dôrazne odsudzuje nerešpektovanie medzinárodných a vnútroštátnych noriem a záväzkov, všetku nenávistnú rétoriku a deštruktívne činnosti vrátane odchodu zo štátnych inštitúcií, následnej blokády, bojkotu a marenie činností týchto inštitúcií, najmä zo strany vedúcich predstaviteľov Republiky srbskej, ktoré destabilizujú krajinu, podkopávajú jej štátnosť v rozpore s ústavou a Daytonskou mierovou dohodou a systematicky bránia rozhodovaniu o kľúčových zákonoch a reformách, ktoré sú nevyhnutné na pokrok smerom k začleneniu do EÚ, a bránia ich vykonávaniu; odmieta všetky pokusy o vytvorenie paralelných pološtátnych inštitúcií, ktoré podkopávajú štátne inštitúcie, ústavný a právny poriadok, nezávislosť súdnictva a suverenitu; vyzýva Republiku srbskú, aby okamžite stiahla a zrušila všetky takéto zákony; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odsudzuje závery Národného zhromaždenia Republiky srbskej (RSNA) z 10. decembra 2021 o vystúpení z inštitúcií na štátnej úrovni, prijatie zákona o nehnuteľnom majetku používanom na fungovanie verejnej moci, ktorý RSNA prijalo 10. februára 2022, a hlasovanie Národného zhromaždenia o zriadení samostatnej Vysokej rady pre sudcov a prokuratúru; vyjadruje znepokojenie nad obvineniami týkajúcimi sa úlohy komisára pre susedstvo a rozšírenie pri hlasovaní RSNA o pláne vystúpenia zo štátnych inštitúcií Bosny a Hercegoviny; pripomína povinnosti komisárov týkajúce sa integrity, diskrétnosti a nezávislosti v súlade s kódexom správania členov Komisie, a preto vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti posúdila nedávne kroky komisára Várhelyiho; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva všetkých aktérov v Bosne a Hercegovine, aby ukončili viacúrovňovú blokádu a okamžite, bezpodmienečne, účinne, plne a neselektívne sa vrátili k práci vo všetkých štátnych inštitúciách, ukončili pretrvávajúci politický pat v krajine a obnovili fungovanie vlády a orgánov v prospech všetkých občanov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naliehavo vyzýva EÚ, jej členské štáty a ESVČ, aby vzhľadom na ruskú agresívnu vojnu proti Ukrajine a vzhľadom na hrozby odtrhnutia zo strany proruského postoja vedenia Republiky srbskej okamžite zamerali svoje hlavné úsilie na zabezpečenie bezpečného prostredia a zaručenie strednodobej a dlhodobej bezpečnosti v krajine; vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby prispelo k nájdeniu komplexného riešenia súčasnej zložitej situácie v Bosne a Hercegovine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva EÚ, jej členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby nasledovali príklad USA a Spojeného kráľovstva a proti destabilizujúcim subjektom v krajine vrátane tých, ktorí ohrozujú územný poriadok Bosny a Hercegoviny, najmä Miloradovi Dodikovi, použili všetky dostupné nástroje, najmä cielené sankcie a pozastavenie fondov; vyzýva všetky členské štáty, aby zabezpečili, že Rada bude môcť prijať takéto cielené sankcie; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad zmenou rozhodovacieho postupu v súvislosti s predĺžením sankčného režimu EÚ voči Bosne a Hercegovine v marci 2022; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta politickú dohodu dosiahnutú 12. júna 2022 v Bruseli; naliehavo vyzýva všetkých politických aktérov v Bosne a Hercegovine, aby dohodu dodržiavali; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta výzvu Európskej rady adresovanú všetkým politickým lídrom v Bosne a Hercegovine, ako sa uvádza v jej záveroch z 23. júna 2022, aby urýchlene vykonali záväzky stanovené v politickej dohode z 12. júna 2022 a naliehavo dokončili ústavnú a volebnú reformu, ktorá krajine umožní dosiahnuť rozhodujúci pokrok na jej európskej ceste v súlade so stanoviskom Komisie; |
| --- | --- |

18.

Zmierenie

| 19. | vyjadruje solidaritu s pozostalými a rodinami obetí vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti, vysídľovania, zmiznutí, zabíjania, mučenia, sexuálneho násilia, genocídy a etnických čistiek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že budúcnosť Bosny a Hercegoviny v EÚ závisí od udržateľného a trvalého mieru, postoja k minulosti a umožnenia skutočného zmierenia medzi občanmi aj medzi politikmi, zaručenia demokratického, inkluzívneho a multietnického charakteru krajiny; naliehavo vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby urýchlila účinné a nestranné stíhanie vojnových zločinov v rámci revidovanej národnej stratégie pre vyšetrovanie vojnových zločinov; vyzýva všetky regionálne vlády, parlamenty a politických lídrov, aby urýchlene zriadili regionálnu komisiu, ktorej úlohou bude zistiť fakty o všetkých obetiach vojnových zločinov a iných porušení ľudských práv spáchaných na území bývalej Juhoslávie (RECOM), a to na základe významnej práce Koalície pre RECOM; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že pretrvávajúce problémy v procese zmierenia by sa mali riešiť ráznejšie; vyzýva Komisiu, aby poskytla rámce pre dialóg o odkazoch z minulosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva všetky orgány, aby dodržiavali svoje medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv a podporovali zmierenie zabezpečením prístupu k pravde, spravodlivosti a účinnému a neselektívnemu odškodneniu, a to aj pre osoby, ktoré prežili sexuálne násilie, ako aj prijatím opatrení na predchádzanie opakovaniu násilia prostredníctvom vzdelávania, kultúry, ochrany ľudských práv, inštitucionálnej previerky, pomoci pri obnove, vytvárania pracovných miest, sociálnych opatrení, prístupu k zdravotnej starostlivosti, ako aj zabezpečením toho, aby páchatelia vojnových zločinov nemohli zastávať verejné funkcie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nabáda orgány, aby zintenzívnili spoluprácu a výmenu údajov o nezvestných osobách a zabezpečili odškodnenie pre rodiny civilných obetí a poskytli im záruky, že sa takéto činy už nebudú opakovať, a bezpečný návrat utečencov a vnútorne vysídlených osôb, dodržiavanie ich práv v plnom rozsahu a vrátenie ich majetku alebo odškodnenie nenávratného majetku, a to na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta úsilie miestnych a medzinárodných organizácií vrátane Medzinárodnej komisie pre nezvestné osoby o objasnenie prípadov viac než 30 000 osôb, ktoré zmizli počas konfliktov na území bývalej Juhoslávie v 90. rokoch minulého storočia, a viac než 8 000 obetí genocídy v Srebrenici; pripomína, že 7 200 osôb je stále nezvestných; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta a podporuje zmeny trestného zákona Bosny a Hercegoviny, ktoré prijal vysoký predstaviteľ, ktorými sa zakazuje glorifikácia vojnových zločincov a popieranie genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov, po tom, ako miestni aktéri nedokázali prijať návrh; odsudzuje a odmieta akýkoľvek pokus o nevykonanie tohto rozhodnutia; dôrazne odsudzuje všetky formy historického revizionizmu, popierania, bagatelizovania alebo glorifikácie vojnových zločinov vrátane nedodržiavania rozhodnutí medzinárodných a vnútroštátnych tribunálov; vyzýva na urýchlené vykonanie zmien a na účinné vyšetrovanie a stíhanie popierania genocídy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opakuje, že popieranie genocídy, oslavovanie vojnových zločinov a vojnových zločincov a ohrozovanie regionálnej stability a zmierenia je v rozpore s európskymi hodnotami a ambíciami; v tejto súvislosti dôrazne odsudzuje poburujúce udalosti pri príležitosti „Dňa Republiky srbskej“9. januára 2022, ktoré sú v rozpore s ústavou Bosny a Hercegoviny; odsudzuje tiež znesvätenie pamätného cintorína partizánov v Mostare a vyzýva orgány, aby to dôkladne vyšetrili a postavili páchateľov pred súd; |
| --- | --- |

26.

Proces reforiem

| 27. | naliehavo vyzýva politické subjekty Bosny a Hercegoviny, aby dosiahli pokrok v súdnych, volebných, administratívnych a hospodárskych reformách, ktoré sú potrebné na priblíženie krajiny k EÚ, a aby do tohto procesu zapojili občiansku spoločnosť; odsudzuje všetky pokusy o zastavenie týchto reforiem, čím by sa spomalil súlad Bosny a Hercegoviny s prístupovými kritériami EÚ a ohrozil prístup k financovaniu EÚ v rámci nástroja IPA III, ktoré musí byť založené na prísnych podmienkach a závisí od spolupráce rôznych orgánov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že financovanie z nástroja IPA III sa musí upraviť alebo dokonca pozastaviť v prípade výrazného zhoršenia alebo pretrvávajúceho nedostatočného pokroku v oblasti právneho štátu a základných práv vrátane boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj slobody médií, a vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia o jeho uplatňovaní v súlade s odporúčaniami osobitnej správy Európskeho dvora audítorov č. 01/2022; v tejto súvislosti vyzýva EÚ a krajiny západného Balkánu, aby vytvorili rámec pre účinnú spoluprácu s Európskou prokuratúrou; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta nedávne pozastavenie projektov koridoru Vc v Republike srbskej v hodnote 600 miliónov EUR a pripomína, že tieto finančné prostriedky sa pridelia až po úplnom návrate zástupcov Republiky srbskej do štátnych inštitúcií; vyzýva na dôkladné prehodnotenie a kontrolu všetkých projektov financovaných EÚ a pomoci, ktorá sa vzťahuje na Republiku srbskú a v jej rámci, vrátane makrofinančnej pomoci, s cieľom zmraziť priame a nepriame financovanie v prospech jej orgánov; konštatuje, že nemecká vláda sa rozhodla pozastaviť štyri projekty infraštruktúry v Republike srbskej v hodnote 105 miliónov EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje poľutovanie nad škodami a stratami na životoch spôsobenými silným zemetrasením, ktoré bolo 22. apríla 2022 v blízkosti mesta Stolac; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripomína význam dodržiavania demokratickej zásady pravidelných volieb; zdôrazňuje význam konania spravodlivých, otvorených, transparentných a inkluzívnych volieb v roku 2022 podľa plánu a naliehavo vyzýva všetkých politických aktérov, aby sa zdržali výziev na blokádu volieb a umožnili občanom vyjadriť svoju demokratickú voľbu; žiada, aby Európsky parlament včas schválil právne predpisy týkajúce sa integrity volieb; pripomína a vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku neustálych prieťahov pri prijímaní štátneho rozpočtu neboli včas zabezpečené finančné prostriedky na voľby; zdôrazňuje, že konanie dôveryhodných volieb a implementácia ich výsledkov sú kľúčovou črtou dobre fungujúcej demokracie a tiež podmienkou pre každú krajinu, ktorá sa uchádza o vstup do EÚ; víta rozhodnutie Úradu vysokého predstaviteľa zo 7. júna 2022, že plne využije svoj mandát, aby sa zaručili základné politické práva bosnianskych občanov na slobodné a spravodlivé voľby, a to prijatím potrebných rozpočtových prostriedkov, keďže tak národné orgány neurobili; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podporuje transparentné a inkluzívne ústavné a volebné reformy s cieľom zabezpečiť rovnosť a nediskrimináciu všetkých občanov, zvýšiť zodpovednosť a premeniť Bosnu a Hercegovinu na plne funkčný a inkluzívny štát prostredníctvom okamžitého vykonávania rozhodnutí, stanovísk a odporúčaní príslušných domácich a medzinárodných súdov a orgánov, čím sa zaistí integrita volieb a volebného procesu; zdôrazňuje, že inštitucionálne reformy závisia od vôle a odhodlania politických predstaviteľov a od demokratickej orientácie inštitúcií krajiny; berie na vedomie transatlantické podporné úsilie na vyriešenie tejto záležitosti a odsudzuje prekážky a nečinnosť politických aktérov; vyzýva na preskúmanie a prijatie ponaučení, pokiaľ ide o pokusy ESVČ a delegácie EÚ o uľahčenie, vyzýva ESVČ a delegáciu EÚ, aby vždy konali v súlade s najvyššími demokratickými normami EÚ; žiada, aby sa návrhy občanov neustále posudzovali a integrovali; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Bosna a Hercegovina naďalej porušuje Európsky dohovor o ľudských právach, keďže neuplatňuje rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva v prípadoch Sejdić-Finci, Zornić, Pilav a Šlaku; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Bosna a Hercegovina ešte stále nevykonala rozhodnutie ústavného súdu Bosny a Hercegoviny vo veci Ljubić; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje význam vykonávania odporúčaní Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE/ODHIR), Benátskej komisie a Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že inkluzívna volebná reforma by mala odstrániť všetky formy nerovnosti, diskriminácie a predsudkov vo volebnom procese a vytvoriť podmienky pre konkurencieschopné voľby; pripomína, že by sa to malo dosiahnuť harmonizáciou pravidiel registrácie politických strán, zabezpečením transparentnosti financovania politických strán a zabezpečením nezávislosti a kapacít volebných komisií; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva všetky zainteresované strany, aby dosiahli dohodu o reforme volebného zákona v súlade s rozsudkom Európskeho súdu pre ľudské práva a ústavného súdu s cieľom zabezpečiť primerane rôznorodé politické zastúpenie na všetkých úrovniach správy; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva na zavedenie jednotných celoštátnych noriem štátnej služby založených na zásluhách, ktoré by umožnili efektívnu, odpolitizovanú a zodpovednú verejnú správu, ktoré môžu znížiť vplyv procesov protekčného prijímania, ktoré podporujú korupciu; zdôrazňuje, že v rámci príležitostí na zastúpenie všetkých občanov vo verejnej sfére by nemalo prichádzať k žiadnej diskriminácii; |
| --- | --- |

37.

Hospodárstvo, energetika, životné prostredie, udržateľný rozvoj a prepojenosť

| 38. | zdôrazňuje potrebu posilniť vnútornú a regionálnu hospodársku harmonizáciu a prepojenosť; víta európske investície do cestnej a železničnej infraštruktúry v Bosne a Hercegovine, konkrétne do rozvoja koridoru Vc, ktorý spája strednú Európu s prístavom Ploče na pobreží Jadranského mora, a zdôrazňuje, že treba zabezpečiť, aby medzinárodné fondy na zlepšenie prepojenosti znížili nedostatky a nezrovnalosti a zlepšili situáciu celej krajiny pri súčasnom dodržiavaní zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva orgány, aby prijali celoštátne stratégie, zlepšenie strategického plánovania, finančného riadenia, monitorovania a hodnotenia a na vytvorenie kontrolných a audítorských štruktúr; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné zabezpečiť zodpovednosť a transparentnosť hospodárstva a ochrániť štátne a súkromné podniky pred vplyvom protekčných a zločineckých sietí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podporuje využitie potenciálu, ktorý ponúka digitalizácia, na modernizáciu administratívnych, volebných, súdnych, daňových a hospodárskych procesov, čo by pomohlo riešiť roztrieštenosť, byrokraciu, tieňovú ekonomiku, colné a daňové úniky, pranie špinavých peňazí a zvýšiť konkurencieschopnosť MSP; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta úsilie EÚ a jej členských štátov, ako aj susedných krajín v regióne, ktoré pomáhajú krajine pri zmierňovaní následkov pandémie ochorenia COVID-19; zdôrazňuje význam koordinovanej celoštátnej strategickej reakcie na pandémiu, ktorá pomáha zvyšovať jednu z najnižších mier zaočkovanosti v Európe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | Víta zrušenie roamingových poplatkov medzi šiestimi štátmi západného Balkánu; vyzýva všetky príslušné strany, aby rokovali o pláne, ktorý by viedol k zrušeniu roamingových poplatkov medzi šiestimi krajinami západného Balkánu a členskými štátmi EÚ; vyzýva Bosnu a Hercegovinu a jej susedné krajiny, aby pracovali na zlepšení vzťahov a umožnení bezvízového styku medzi Bosnou a Hercegovinou a Kosovom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva orgány Bosny a Hercegoviny, aby zintenzívnili úsilie o vytvorenie spoločného regionálneho trhu v rámci západného Balkánu a zriadení a zaručení voľného pohybu osôb, tovaru, služieb a kapitálu v regióne ako odrazový mostík na ceste do EÚ; zdôrazňuje, že všetky schémy regionálnej hospodárskej spolupráce na západnom Balkáne by mali byť inkluzívne a prijateľné pre všetkých šesť krajín, pričom by sa nadviazala spolupráca na rovnakom základe a zároveň posilnilo ďalšie zosúladenie s normami a acquis EÚ; v tejto súvislosti vyjadruje obozretnosť k iniciatíve Otvorený Balkán, ktorá nezahŕňa všetkých šesť krajín, a vyjadruje presvedčenie, že by mala byť založená na pravidlách EÚ a mala by prispievať k procesu integrácie do EÚ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripomína, že treba prijať dokonalejšie zákony na celoštátnej úrovni o plyne a elektrine, obnoviteľných zdrojoch energie, energetickej efektívnosti a klíme, ktoré povedú k udržateľnému sociálno-ekonomickému prechodu od uhlia a výraznému zmierneniu energetickej chudoby, a posilniť ochranu životného prostredia a prírody, ako aj ambície zamerané na zelenú transformáciu, a to harmonizáciou právnych predpisov v oblasti životného prostredia a prijatím stratégie ochrany životného prostredia; naliehavo vyzýva orgány Bosny a Hercegoviny, aby zabezpečili väčší súlad s normami a politickými cieľmi EÚ v oblasti ochrany klímy a energetiky v súlade s Európskou zelenou dohodou a zelenou agendou pre západný Balkán; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby dokončila prípravu národného energetického a klimatického plánu v súlade s potrebnými ambíciami v oblasti energetiky a klímy do roku 2030; |
| --- | --- |

45.

| 46. | berie na vedomie určitý pozitívny vývoj v oblasti ochrany životného prostredia, ktorý iniciovali miestne environmentálne organizácie a organizácie občianskej spoločnosti; naliehavo vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby rešpektovala výzvy svojich občanov na ochranu riek, najmä pri výstavbe infraštruktúrnych projektov a iných verejných statkov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyjadruje znepokojenie nad prebiehajúcimi plánmi na zvýšenie kapacít na výrobu energie z uhlia; vyzýva na väčšie úsilie o dosiahnutie udržateľnej energetickej transformácie odolnej voči zmene klímy založenej na obnoviteľných zdrojoch energie, energetickej efektívnosti a integrácii trhu s energiou, usmerňovaní investícií a poskytovanie podpory pracovníkom, ktorí potrebujú rekvalifikáciu; vyzýva orgány Bosny a Hercegoviny, aby sa vzdali nových zariadení na výrobu elektriny z uhlia financovaných Čínou, ktoré sú v rozpore s pravidlami EÚ o štátnej pomoci a so záväzkami krajiny v rámci zelenej agendy; |
| --- | --- |

47.

| 48. | odporúča zamerať verejné investície na udržateľné projekty zamerané na podporu sociálneho trhového hospodárstva, uľahčenie ekologickej a digitálnej transformácie a zníženie závažného znečistenie ovzdušia vrátanej jeho cezhraničného charakteru, pričom sa v plnej miere využije hospodársky a investičný plán pre západný Balkán; zdôrazňuje, že je potrebné výrazne zlepšiť posúdenia vplyvu na životné prostredie ex ante s významným zapojením miestnych komunít, občianskej spoločnosti a nezávislých odborníkov s cieľom zvýšiť transparentnosť, ako aj potrebu účinnejšie stíhať trestné činy proti životnému prostrediu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že je dôležité rešpektovať zvrchovanosť Bosny a Hercegoviny pri vykonávaní infraštruktúrnych projektov v Bosne a Hercegovine, najmä projektov, do ktorých sú zapojené spoločnosti z tretích krajín; |
| --- | --- |

49.

Právny štát

| 50. | zdôrazňuje, že základom demokratickej transformácie je právny štát a reforma súdnictva, ktoré zabezpečujú právnu istotu, transparentnosť, prístup k spravodlivosti a nediskrimináciu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva na prijatie naliehavých opatrení na boj proti rozšírenej selektívnej spravodlivosti, ovládnutiu štátu, protekcionizmu, korupcii na vysokých miestach a prenikaniu trestnej činnosti, a to aj prostredníctvom dlho odkladaných legislatívnych aktualizácií o bezúhonnosti sudcov, preverovaní majetku, konflikte záujmov, verejnom, obstarávaná, prístupe k informáciám, ochrane svedkov a reštrukturalizácii štátnych podnikov; opätovne zdôrazňuje naliehavú potrebu reformy súdnictva v celej Bosne a Hercegovine s cieľom zlepšiť profesionalitu a integritu súdnictva na základe 14 kľúčových priorít a odporúčaní zo správy Priebe z roku 2019, zabezpečiť jej úplnú inštitucionálnu a finančnú nezávislosť, vyriešiť veľký počet nevyriešených prípadov a posilniť monitorovanie výkonnosti aktérov súdnictva; vyjadruje poľutovanie nad tým, že politickí a súdni funkcionári bránia takejto reforme; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naliehavo vyzýva orgány, aby prijali novú stratégiu súdnictva a akčný plán, ako aj zmenu zákona o Vysokej rade pre sudcov a prokuratúru a nový zákon o súdoch Bosny a Hercegoviny v súlade s európskymi normami; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby zaistila vykonávanie a presadzovanie všetkých rozhodnutí súdu a pripomína, že právny štát je neoddeliteľnou súčasťou pokroku krajiny v euroatlantickej integrácii; poukazuje na mimoriadne nízku mieru vykonávania rozsudkov v prípadoch týkajúcich sa životného prostredia; žiada, aby súdy príslušné pre správne spory proti nezákonným aktom verejnej moci rýchlejšie vybavovali prípady; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opätovne pripomína, že je potrebné aktualizovať zákony a zosúladiť ich s právnymi predpismi EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a zriadiť úrad pre vymáhanie majetku; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naliehavo vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby posilnila a primerane organizovala a financovala protikorupčné štruktúry, ktoré by sa zaoberali konfliktom záujmov a lobingom; pripomína potrebu nerušeného vyšetrovania nezákonného obohacovania sa verejných činiteľov; zdôrazňuje, že je dôležité zaoberať sa odporúčaniami skupiny GRECO, ktorými sa umožní odhaľovanie a zodpovednosť; pripomína, že je potrebné aktualizovať právne predpisy a zosúladiť ich s predpismi EÚ v oblasti ochrany oznamovateľov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripomína, že treba vyšetrovať politické a administratívne prepojenia s organizovaným zločinom; požaduje administratívnu reformu s cieľom odstrániť korupciu a zlepšiť mechanizmy na monitorovanie korupcie, ako aj účinné stíhanie vysokopostavených prípadov korupcie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje nebezpečenstvo, ktoré predstavuje nedostatočná spolupráca orgánov presadzovania práva Bosny a Hercegoviny a ich neschopnosť účinne spolupracovať s Europolom, Eurojustom a Európskou prokuratúrou; víta dvojstranné úsilie Europolu a Eurojustu zamerané na likvidáciu sietí obchodovania s ľuďmi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva na ďalšie posilnenie tejto spolupráce aj s cieľom plne uviesť do praxe spoločný akčný plán boja proti terorizmu pre západný Balkán; nabáda na vytvorenie koordinačného strediska pre strelné zbrane; |
| --- | --- |

58.

Základné práva

| 59. | vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcim zlyhávaním pri ochrane slobody a plurality médií; trvá na odstránení politického zasahovania a ochrane bezpečnosti a dobrých životných podmienok novinárov vrátane ich pracovných práv, na ich ochrane pred zastrašovaním, ako aj pred strategickými súdnymi konaniami proti verejnej účasti (SLAPP) so systematickým a účinným trestným stíhaním vrátane okamžitých a účinných vyšetrovacích krokov po akýchkoľvek hrozbách a útokoch voči nim; vyzýva úrady, aby v trestných zákonníkoch stanovili osobitnú úroveň ochrany novinárov; vyjadruje poľutovanie nad zvýšeným rodovo motivovaným násilím voči novinárkam vrátane hrozieb a diskriminácie na pracovisku; |
| --- | --- |

59.

| 60. | žiada účinné opatrenia zaistenie finančnej udržateľnosti a politickej nezávislosti verejnoprávnych vysielateľov, najmä národného verejnoprávneho vysielateľa Bosny a Hercegoviny (BHRT); vyzýva orgány, aby prijali opatrenia na nájdenie udržateľného riešenia problémov s financovaním BHRT a zabránili jeho zatvoreniu a prijali právne predpisy o transparentnosti vlastníctva médií; so znepokojením konštatuje nedostatočnú pluralitu a ťažkosti nových subjektov pri získavaní licencií a ďalších prvkov potrebných na fungovanie na telekomunikačnom trhu; vyjadruje svoje znepokojenie nad nedostatkom rôznych tradičných mediálnych kanálov vrátane dostupnosti obsahu vo všetkých úradných jazykoch; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyjadruje poľutovanie nad hrozbami zo strany úradov voči občianskej spoločnosti; odsudzuje pretrvávajúce obmedzovanie slobody prejavu a slobody zhromažďovania v Bosne a Hercegovine a rastúce obmedzovanie týchto práv v Republike srbskej; v tejto súvislosti odsudzuje rozhodnutie miestnych orgánov v Prijedore zakázať ohlásený pokojný pochod pri príležitosti Dňa bielej stužky, ktorý pripomína civilné obete vojny v rokoch 1992 – 1995; žiada prijatie rámca pre transparentné financovanie organizácií občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť účasť občanov na demokratickom živote krajiny prostredníctvom účinného, zmysluplného a inkluzívneho zapojenia organizácií občianskej spoločnosti do procesu integrácie do EÚ; vyzýva orgány, aby zabezpečili priaznivé prostredie pre občiansku spoločnosť, v ktorom sa dodržiavajú medzinárodné normy, a aby vypracovali a zaviedli rámec strategickej spolupráce; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzýva Komisiu, aby podporu v rámci nástroja IPA III presmerovala na posilnenie demokratických síl v krajine, inštitúcií a postupov, právneho štátu, skutočné zmierenie a organizácie občianskej spoločnosti, a podporila tak prostredie pre fungujúci pluralizmus, nezávislú občiansku spoločnosť, médiá a trhové hospodárstvo; žiada, aby miestna a regionálna správa lepšie čerpala finančné prostriedky; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva Komisiu, aby zaujala stanovisko a jasne uviedla, že udržateľný mier a skutočné zmierenie sú jednou z podmienok, aby Bosna a Hercegovina mohla získať finančnú podporu EÚ; |
| --- | --- |

64.

Sociálna agenda

| 65. | zdôrazňuje potrebu ochrany práv náboženských a etnických menšín vrátane Rómov a sociálneho začlenenia zraniteľných skupín obyvateľstva vrátane osôb so zdravotným postihnutím; požaduje silnejšie celoštátne stratégie v oblasti ľudských práv a boja proti diskriminácii, opatrenia proti neznášanlivosti medzi náboženstvami a etnikami, prístup ku kvalitnej verejnej zdravotnej starostlivosti a vykonávanie odporúčaní inštitúcie ombudsmana pre ľudské práva na riešenie porušovania ľudských práv a ďalších problémov; vyzýva na prevenciu a aktívne stíhanie trestných činov z nenávisti, nenávistných prejavov, diskriminácie a dezinformácií, ako aj rodovo motivovaného a sexuálneho násilia; |
| --- | --- |

65.

| 66. | Pripomína, že ženy sú v politike a vo verejnom živote nedostatočne zastúpené a vyzýva orgány Bosny a Hercegoviny a EÚ, aby vo svojich vonkajších finančných nástrojoch zvýšili úsilie zamerané na rodovú rovnosť, to aj uprednostňovaním uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a intenzívnejšej spolupráce s občianskou spoločnosťou, najmä s organizáciami žien; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva na harmonizáciu a účinné presadzovanie právnych predpisov o rodovej rovnosti v celej krajine a vyzýva orgány, aby výrazne zlepšili inštitucionálnu reakciu na rodovo motivované násilie, najmä pokiaľ ide o ochranné a preventívne opatrenia, podporu obetiam, právnu pomoc a bezpečné ubytovanie, stíhanie trestných činov sexuálneho násilia, a to aj pre ženy, ktoré sú obeťami vojnových zločinov, a zabezpečenie ochrany svedkov; vyzýva na zmenu trestných zákonníkov vo Federácii Bosny a Hercegoviny a v okrese Brčko s cieľom rozšíriť ustanovenia proti podnecovaniu k nenávisti a násiliu tak, aby zahŕňali sexuálnu orientáciu, rodovú identitu a pohlavné znaky ako chránené dôvody; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva na zavedenie právnych predpisov na ochranu LGBTI+ osôb a na stíhanie násilia a trestných činov z nenávisti voči nim, a na podporu ich sociálneho začlenenia; vyzýva na prijatie akčného plánu pre rovnosť LGBTI osôb v Bosne a Hercegovine na roky 2021 – 2023, ktorý je od roku 2020 pozastavený; víta závery medziodvetvovej pracovnej skupiny pre práva osôb rovnakého pohlavia a partnerstvo, ktorá oficiálne odporučila vypracovať zákon o partnerstve osôb rovnakého pohlavia; vyzýva vládu, aby sa týmto odporúčaním bezodkladne zaoberala; |
| --- | --- |

68.

| 69. | víta pokojnú organizáciu druhého pochodu Sarajevo Pride 14. augusta 2021 a to, že vláda kantónu Sarajevo pokryla bezpečnostné náklady; víta tiež pokojnú organizáciu tretieho pochodu Sarajevo Pride 25. júna 2022; odsudzuje však predchádzajúce protesty a vyhlásenia proti tomuto pochodu zamerané na oslabovanie práv LGBTI+ osôb v Bosne a Hercegovine, ktoré vyjadrili aj niektorí politici; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje, že je potrebné náležite predchádzať diskriminácii Rómov a iných etnických menšín, zlepšiť ich prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelaniu a trhu práce a vypracovať a vykonávať stratégie sociálneho začlenenia; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opakuje, že Bosna a Hercegovina musí ešte vypracovať a prijať nový akčný plán na ochranu detí; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že vykorisťovanie detí a žobranie detí naďalej vyvoláva obavy; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom pri riešení práv osôb so zdravotným postihnutím; nabáda Bosnu a Hercegovinu, aby prijala opatrenia na ochranu osôb so zdravotným postihnutím a vypracovala a prijala stratégiu deinštitucionalizácie; odsudzuje to, že zákon umožňuje zbaviť osoby so zdravotným postihnutím právnej spôsobilosti, čo je jasným porušením Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý krajina podpísala; zdôrazňuje, že je neprijateľné, aby sa poskytovaná podpora rozlišovala podľa typu zdravotného postihnutia; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdôrazňuje, že reforma vzdelávania je základný pilierom pre vytvorenie prosperujúcej a inkluzívnej pluralitnej spoločnosti, ktorá bude oslobodená od všetkých foriem segregácie a marginalizácie a bude využívať svoje politické slobody; opakuje, že práca na procese zmierenia sa musí zamerať na mládež v krajine a začať už v ranom veku, pričom zmierenie sa musí začleniť do vzdelávacieho procesu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opätovne vyzýva na urýchlené ukončenie segregácie a diskriminácie vo vzdelávaní, a to aj vykonaním súdnych rozhodnutí, ktoré by ukončili diskriminačnú nezákonnú praktiku „dvoch škôl pod jednou strechou“; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť investície do odvetvia vzdelávania s cieľom dosiahnuť lepšie a rovnaké príležitosti pre všetkých občanov; požaduje inkluzívne učebné osnovy, podporu kritického myslenia a zlepšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy pri zohľadnení kultúrnej a jazykovej rozmanitosti a odstránenie kontrafaktuálneho obsahu, ktorý podporuje rozdelenie; |
| --- | --- |

74.

| 75. | víta pokračujúcu účasť Bosny a Hercegoviny v programoch Erasmus+, Kreatívna Európa a Európa pre občanov; zdôrazňuje, že vzdelávacie a kultúrne výmeny a spoločné projekty sú nevyhnutnou súčasťou zbližovania občanov Bosny a Hercegoviny a EÚ; |
| --- | --- |

75.

| 76. | je naďalej znepokojený veľkým počtom mladých ľudí, ktorí odchádzajú z krajiny, a zdôrazňuje, že je dôležité urýchlene prijať opatrenia na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a zabezpečiť budúcnosť pre mladých ľudí v krajine, a to aj zavedením a vykonávaním záruky pre mladých ľudí v súlade s modelom a usmerneniami EÚ; |
| --- | --- |

76.

| 77. | konštatuje závažné a neriešené problémy v oblasti zamestnanosti, sociálneho začlenenia a ochrany a znižovania chudoby; zdôrazňuje, že posilnenie sociálneho štátu v Bosne a Hercegovine je dôležitou podmienkou sociálnej súdržnosti; vyzýva orgány, aby podporovali sociálny dialóg; vyzýva Komisiu, aby vo svojej výročnej správe venovala náležitú pozornosť kolektívnemu vyjednávaniu, sociálnym právam a ich ochrane a presadzovaniu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vytláčaním utečencov do Srbska a Čiernej Hory, ako aj nad obmedzeniami ich pohybu a obmedzením verejnej dopravy v krajine; vyjadruje poľutovanie nad tým, že orgány neriešia vážnu humanitárnu krízu na hraniciach súvisiacu s migráciou; opätovne vyjadruje vážne obavy v súvislosti s právami a situáciou osôb v tranzitnom režime v Bosne a Hercegovine; zdôrazňuje, že riadenie hraníc EÚ orgánmi Bosny a Hercegoviny vyvoláva znepokojenie vzhľadom na porušovanie ľudských práv, ktoré vyplýva najmä z nedostatočnej nezávislosti, dôveryhodnosti a účinnosti nedávno zriadeného mechanizmu na hraniciach; podčiarkuje povinnosť EÚ pristupovať k migrácii humánne, aby sa chránili základné práva osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu v tranzitných krajinách, ako je Bosna a Hercegovina; opätovne pripomína potrebu riešení v oblasti migrácie, azylu a riadenia hraníc založených na ľudských právach a solidarite v koordinácii a spolupráci s dotknutými členskými štátmi EÚ na vonkajšej hranici EÚ, ktoré zabezpečia primeranú humanitárnu pomoc a vhodné prijímacie kapacity v celej krajine; naliehavo vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby uzavrela dohodu s Európskym podporným úradom pre azyl; víta otvorenie strediska financovaného EÚ v Lipe, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že stále nie je dostupné, a je naďalej znepokojený správami o nedostatočných podmienkach prijímania; berie na vedomie uzavretie tábora Miral 28. apríla 2022 a to, že ľudia v ňom žijúci nútene boli presťahovaní do tábora Lipa, ktorý je vzdialený od akejkoľvek základnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

78.

| 79. | odsudzuje násilné vysťahovanie squatterov políciou 28. apríla 2022, ku ktorému došlo v čase, keď ľudia spali; Odsudzuje to, že ľudia boli presunutí do tábora Lipa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pripomína, že v krajine treba vytvoriť dostupný a účinný azylový systém, ako aj celý rad integračných služieb pre žiadateľov o azyl; zdôrazňuje, že treba zvýšiť transparentnosť a kontrolu pri prideľovaní a využívaní finančných prostriedkov EÚ v oblasti migrácie, najmä veľkého objemu finančných prostriedkov, ktoré vynakladá Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM); vyjadruje znepokojenie nad dôveryhodnými a početnými správami o odopretí vstupu do Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naliehavo vyzýva Bosnu a Hercegovinu, aby zintenzívnila svoje úsilie v boji proti cezhraničnej trestnej činnosti, najmä obchodovaniu s ľuďmi a zbraňami a nelegálnemu prekračovaniu hraníc, a odporúča, aby Bosna a Hercegovina zabezpečila rýchle uzavretie dohody o štatúte s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), ktorá by uľahčila lepšiu ochranu a riadenie hraníc; naliehavo vyzýva agentúru aj Bosnu a Hercegovinu, aby zabezpečili riadenie hraníc pri plnom dodržiavaní základných práv; |
| --- | --- |

81.

Zahraničná politika a bezpečnosť

| 82. | vyzýva všetkých vedúcich predstaviteľov regiónu, aby podporovali stabilitu a zmiernenie napätia a vyhýbali sa nevyžiadaným a poburujúcim poznámkam, ktoré majú navyše škodlivý vplyv na stabilitu, demokratizáciu krajiny a prebiehajúci reformný proces, a aby posilnili dobré susedské vzťahy a prácu na riešení aktuálnych dvojstranných otázok; vyjadruje znepokojenie nad nebezpečenstvom politickej destabilizácie v Bosne a Hercegovine a v regióne západného Balkánu v dôsledku nedávnej ruskej agresie na Ukrajine; |
| --- | --- |

82.

| 83. | víta lepšie zosúladenie Bosny a Hercegoviny so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ v hlasovaní odsudzujúcom ruskú inváziu na Ukrajinu; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že niektorí politickí aktéri blokujú vykonávanie sankcií voči Rusku a Bielorusku po invázii na Ukrajinu; vyzýva preto týchto aktérov v Bosne a Hercegovine, aby dodržiavali medzinárodné záväzky krajiny a zabezpečila súlad vnútroštátnych politík s príslušnými rozhodnutiami Rady o reštriktívnych opatreniach v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | víta rozhodnutia Rady ministrov Bosny a Hercegoviny o uľahčení vstupu a predĺžení dĺžky pobytu ukrajinských utečencov; |
| --- | --- |

84.

| 85. | varuje pred pretrvávajúcim záujmom Ruska o destabilizáciu regiónu a jeho európskej cesty; odsudzuje podporu separatistických politík Republiky srbskej zo strany Ruska a je naďalej znepokojený pokračujúcim zbližovaním a priateľskými väzbami medzi významnými politickými aktérmi v Bosne a Hercegovine a Kremlinom; naliehavo vyzýva všetkých aktérov, aby sa urýchlene a jednoznačne dištancovali od Putinovho režimu; je znepokojený plánom Ruska otvoriť v Banja Luke „humanitárne centrum“, ktoré by mohlo slúžiť na maskovanie vojenskej spolupráce ako civilnej činnosti, a vyzýva orgány Bosny a Hercegoviny, aby zrušili akúkoľvek dohodu o jeho otvorení; |
| --- | --- |

85.

| 86. | je veľmi znepokojený tým, že krajiny západného Balkánu pristupujúce k EÚ sú obzvlášť tvrdo postihnuté útokmi vo forme zahraničného zasahovania a dezinformačných kampaní pochádzajúcich z Ruska a Číny; je znepokojený tým, že Maďarsko a Srbsko pomáhajú Číne a Rusku v ich geopolitických cieľoch; je hlboko znepokojený šírením dezinformácií o ruskej agresii voči Ukrajine; vyzýva orgány, aby v koordinácii s EÚ prijali opatrenia na boj proti dezinformáciám a iným hybridným hrozbám; odporúča nadviazať dialóg s občianskou spoločnosťou západného Balkánu a súkromným sektorom s cieľom koordinovať úsilie v oblasti boja proti dezinformáciám v regióne vrátane regionálnych odborných znalostí; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ posilnila svoju proaktívnu strategickú komunikáciu; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby vybudovala infraštruktúru potrebnú na boj proti dezinformačným hrozbám, a vyzýva ESVČ, aby rozšírila monitorovanie StratCom s cieľom zamerať sa na cezhraničné dezinformačné hrozby z krajín západného Balkánu a ich susedov; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naliehavo vyzýva EÚ, aby prijala konkrétne kroky na integráciu západného Balkánu a Bosny a Hercegoviny do širšieho strategického a bezpečnostného kontextu, a to aj vzhľadom na ruskú agresiu voči Ukrajine, dezinformácie a škodlivé zasahovanie, ktoré destabilizujú krajinu a región; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ posilnila pomoc a technické odborné znalosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

87.

| 88. | víta pripravenosť Európskej rady udeliť Bosne a Hercegovine štatút kandidátskej krajiny, ako sa uvádza v jej záveroch z 23. júna 2022, a berie na vedomie výzvu Európskej rady adresovanú Komisii, aby bezodkladne podala Rade správu o vykonávaní 14 kľúčových priorít uvedených v jej stanovisku s osobitným zameraním na tie, ktoré predstavujú významný súbor reforiem, aby sa Európska rada mohla k tejto veci vrátiť a rozhodnúť o nej; zdôrazňuje, že udelenie štatútu kandidátskej krajiny by mohlo prispieť k upokojeniu nacionalistickej rétoriky, zmierniť etnické rozdiely, vyvolať optimizmus a vytvoriť perspektívu lepšej európskej budúcnosti pre občanov Bosny a Hercegoviny; zdôrazňuje význam posolstva podpory a dôveryhodnej perspektívy pristúpenia pre Bosnu a Hercegovinu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | víta vyhlásenia generálneho tajomníka NATO zo 4. marca a 24. marca 2022 o potrebe ďalšej podpory Bosny a Hercegoviny, a to aj prostredníctvom zachovania jej zvrchovanosti a posilnenia jej odolnosti; uznáva pridanú hodnotu, ktorú by prinieslo členstvo Bosny a Hercegoviny v NATO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyjadruje znepokojenie nad dôsledkami vojny na Ukrajine pre Bosnu a Hercegovinu, najmä pokiaľ ide o infláciu, dodávky energie, ceny pohonných hmôt a potravinovú bezpečnosť; naliehavo vyzýva EÚ, aby pomohla Bosne a Hercegovine zvýšiť jej ekologickú energetickú bezpečnosť v súvislosti s neistotou cien energie; |
| --- | --- |

90.

| 91. | berie na vedomie, že vykonávanie zahraničnopolitickej stratégie Bosny a Hercegoviny na roky 2018 – 2023, ktorá zahŕňa plné členstvo v EÚ, aktiváciu akčného plánu členstva v NATO, boj proti terorizmu, spoluprácu na regionálnej úrovni a bilaterálnu a multilaterálnu spoluprácu, bolo narušené častými rozdielnymi postojmi; vyzýva orgány, aby zintenzívnili jej vykonávanie; |
| --- | --- |

91.

| 92. | víta mobilizáciu finančných prostriedkov z Európskeho mierového nástroja v hodnote 10 miliónov EUR, z ktorých sa bude financovať 150 detektorov kovov a 68 špeciálnych vozidiel s cieľom vybudovať kapacity, zintenzívniť odstraňovanie mín a likvidáciu zbraní, munície a výbušnín; zdôrazňuje, že Bosna a Hercegovina sa oficiálne pripája ku kritériám a zásadám spoločnej pozície k vývozu zbraní a je zmluvnou stranou väčšiny zmlúv o odzbrojení, nešírení a kontrole zbraní, a vyzýva na zmysluplnú podporu činností Strediska na kontrolu ručných a ľahkých zbraní v juhovýchodnej a východnej Európe; |
| --- | --- |

92.

| 93. | víta pokračujúcu prítomnosť operácie EUFOR Althea v krajine a predĺženie jej mandátu Bezpečnostnou radou OSN 3. novembra 2021; |
| --- | --- |

93.

| 94. | víta nedávne posilnenie operácie EUFOR ALTHEA nasadením približne 500 príslušníkov jej záloh umiestnených mimo územia Bosny a Hercegoviny ako preventívne opatrenie a podporu v rámci Európskeho mierového nástroja na posilnenie odmínovacieho práporu ozbrojených síl Bosny a Hercegoviny; pripomína, že misia stále zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní bezpečnosti a stability krajiny; zdôrazňuje strategický význam distriktu Brčko a žiada, aby sa zvážilo ďalšie nasadenie na základe realistického posúdenia hrozieb; |
| --- | --- |

94.

| 95. | zdôrazňuje naliehavú potrebu predĺžiť mandát operácie EUFOR Althea na obdobie po novembri 2022; žiada preto členské štáty, aby v rámci NATO pracovali na predĺžení mandátu misie, a zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité mať pripravené alternatívne riešenia pre prípad, že mandát nebude predĺžený; vyzýva preto EÚ a jej medzinárodných partnerov vrátane NATO, aby vypracovali primerané alternatívy na zachovanie mechanizmu na presadzovanie mieru v Bosne a Hercegovine v prípade, že mandát operácie Bezpečnostnej rady OSN nebude predĺžený; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, predsedníctvu Bosny a Hercegoviny, Rade ministrov Bosny a Hercegoviny, Parlamentnému zhromaždeniu Bosny a Hercegoviny, vládam a parlamentom Federácie Bosny a Hercegoviny, Republiky srbskej a okresu Brčko, vládam desiatich kantónov, ako aj Úradu vysokého predstaviteľa. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 391, 5.11.2021, s. 45.

(2)  Ú. v. EÚ L 330, 20.9.2021, s. 1

(3)  Ú. v. EÚ C 265, 11.8.2017, s. 142.

(4)  Ú. v. EÚ C 399, 24.11.2017, s. 176.

(5)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 129.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0506.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0039.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0064.

(9)  Ú. v. EÚ L 91, 18.3.2022, s. 22.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

Správa o Srbsku za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Srbsku za rok 2021 (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2013 (1),

| — | so zreteľom na žiadosť Srbska o členstvo v Európskej únii z 19. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť Srbska o členstvo v Európskej únii z 19. decembra 2009,

| — | so zreteľom na stanovisko Komisie z 12. októbra 2011 k žiadosti Srbska o členstvo v Európskej únii (COM(2011)0668), na rozhodnutie Európskej rady z 1. marca 2012 udeliť Srbsku štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 27. – 28. júna 2013 o začatí prístupových rokovaní so Srbskom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Komisie z 12. októbra 2011 k žiadosti Srbska o členstvo v Európskej únii (COM(2011)0668), na rozhodnutie Európskej rady z 1. marca 2012 udeliť Srbsku štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 27. – 28. júna 2013 o začatí prístupových rokovaní so Srbskom,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 17. mája 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 17. mája 2018,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. mája 2020,

| — | so zreteľom na Brdské vyhlásenie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Brdské vyhlásenie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. októbra 2021,

| — | so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, a na ôsmy samit berlínskeho procesu, ktorý sa konal 5. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, a na ôsmy samit berlínskeho procesu, ktorý sa konal 5. júla 2021,

| — | so zreteľom na samit v Sofii, ktorý sa konal 10. novembra 2020, vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu o spoločnom regionálnom trhu z 9. novembra 2020 a na vyhlásenie zo Sofie o zelenej agende pre západný Balkán z 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit v Sofii, ktorý sa konal 10. novembra 2020, vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu o spoločnom regionálnom trhu z 9. novembra 2020 a na vyhlásenie zo Sofie o zelenej agende pre západný Balkán z 10. novembra 2020,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999, na poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora (MSD) z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999, na poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora (MSD) z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom,

| — | so zreteľom na prvú dohodu o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov medzi vládami Srbska a Kosova z 19. apríla 2013, na dohody z 25. augusta 2015 a na prebiehajúci dialóg o normalizácii vzťahov, ktorý sprostredkúva EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvú dohodu o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov medzi vládami Srbska a Kosova z 19. apríla 2013, na dohody z 25. augusta 2015 a na prebiehajúci dialóg o normalizácii vzťahov, ktorý sprostredkúva EÚ,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán (COM(2020)0057),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641) a na pracovný dokument útvarov Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Usmernenia na vykonávanie zelenej agendy pre západný Balkán (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641) a na pracovný dokument útvarov Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Usmernenia na vykonávanie zelenej agendy pre západný Balkán (SWD(2020)0223),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2021 (COM(2021)0644) a na sprievodný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Srbsku za rok 2021 (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2021 (COM(2021)0644) a na sprievodný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Srbsku za rok 2021 (SWD(2021)0288),

| — | so zreteľom na posúdenie Komisie z 22. apríla 2021 týkajúce sa programu hospodárskych reforiem Srbska na roky 2021 – 2023 (SWD(2021)0096) a na spoločné závery z hospodárskeho a finančného dialógu medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré prijala Rada 12. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na posúdenie Komisie z 22. apríla 2021 týkajúce sa programu hospodárskych reforiem Srbska na roky 2021 – 2023 (SWD(2021)0096) a na spoločné závery z hospodárskeho a finančného dialógu medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré prijala Rada 12. júla 2021,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315),

| — | so zreteľom na 12. zasadnutie konferencie o pristúpení so Srbskom na úrovni ministrov, ktoré sa konalo 22. júna a na 13. zasadnutie tejto konferencie, ktoré sa konalo 14. decembra 2021, ktorých výsledkom bolo otvorenie tematického bloku 4 – zelená agenda a udržateľná prepojenosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 12. zasadnutie konferencie o pristúpení so Srbskom na úrovni ministrov, ktoré sa konalo 22. júna a na 13. zasadnutie tejto konferencie, ktoré sa konalo 14. decembra 2021, ktorých výsledkom bolo otvorenie tematického bloku 4 – zelená agenda a udržateľná prepojenosť,

| — | so zreteľom na opatrenia na zlepšenie priebehu volebného procesu, ktoré 18. septembra 2021 odsúhlasili spolusprostredkovatelia počas druhej fázy dialógu medzi stranami s podporou Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na opatrenia na zlepšenie priebehu volebného procesu, ktoré 18. septembra 2021 odsúhlasili spolusprostredkovatelia počas druhej fázy dialógu medzi stranami s podporou Európskeho parlamentu,

| — | so zreteľom na šieste zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko, ktoré sa konalo 25. januára 2022 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šieste zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko, ktoré sa konalo 25. januára 2022 v Bruseli,

| — | so zreteľom na závery Rady o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia zo 14. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia zo 14. decembra 2021,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2022/576 z 8. apríla 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 833/2014 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2022/576 z 8. apríla 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 833/2014 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine (3),

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN ES-11/1 o agresii voči Ukrajine prijatú 2. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN ES-11/1 o agresii voči Ukrajine prijatú 2. marca 2022,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 3. júna 2021 s názvom Dezinformácie s vplyvom na EÚ: boj zatiaľ zvládame, ale ešte nie je vyhrané, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 3. júna 2021 s názvom Dezinformácie s vplyvom na EÚ: boj zatiaľ zvládame, ale ešte nie je vyhrané,

| — | so zreteľom na druhú priebežnú správu Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy o plnení odporúčaní zo 4. kola hodnotenia Srbska prijatú v marci 2022; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhú priebežnú správu Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy o plnení odporúčaní zo 4. kola hodnotenia Srbska prijatú v marci 2022;

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o správach Komisie o Srbsku za obdobie 2019 – 2020 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o správach Komisie o Srbsku za obdobie 2019 – 2020 (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2021 o nútenej práci v továrni spoločnosti Linglong a environmentálnych protestoch v Srbsku (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2021 o nútenej práci v továrni spoločnosti Linglong a environmentálnych protestoch v Srbsku (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2022 o zahraničnom zasahovaní do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2022 o zahraničnom zasahovaní do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (8),

| — | so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania prijaté na 13. zasadnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko, ktoré sa konalo 28. októbra 2021 v Bruseli a na diaľku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania prijaté na 13. zasadnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko, ktoré sa konalo 28. októbra 2021 v Bruseli a na diaľku,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie z druhého samitu Európskeho parlamentu a predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. júna 2021, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie z druhého samitu Európskeho parlamentu a predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. júna 2021, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu,

| — | so zreteľom na vyhlásenie o predbežných zisteniach a záveroch medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie OBSE/ODIHR o predčasných parlamentných a prezidentských voľbách v Srbsku, ktoré sa konali 3. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie o predbežných zisteniach a záveroch medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie OBSE/ODIHR o predčasných parlamentných a prezidentských voľbách v Srbsku, ktoré sa konali 3. apríla 2022,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0178/2022),

| A. | keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje podľa jej zásluh a keďže časový harmonogram a stav postupu pristúpenia sa určujú plnením kritérií rozširovania, vykonávaním potrebných reforiem, najmä v oblasti tzv. základných zásad, a zosúlaďovaním právnych predpisov; |
| --- | --- |

A.

keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje podľa jej zásluh a keďže časový harmonogram a stav postupu pristúpenia sa určujú plnením kritérií rozširovania, vykonávaním potrebných reforiem, najmä v oblasti tzv. základných zásad, a zosúlaďovaním právnych predpisov;

| B. | keďže Srbsko súhlasilo s postupným prijímaním cieľov a politík Európskej únie počas procesu rokovaní; |
| --- | --- |

B.

keďže Srbsko súhlasilo s postupným prijímaním cieľov a politík Európskej únie počas procesu rokovaní;

| C. | keďže demokracia, dodržiavanie ľudských práv a právny štát sú základnými hodnotami, na ktorých je založená EÚ; keďže na riešenie pretrvávajúcich problémov v týchto oblastiach sú potrebné udržateľné reformy, ktoré musia byť aj vykonané; |
| --- | --- |

C.

keďže demokracia, dodržiavanie ľudských práv a právny štát sú základnými hodnotami, na ktorých je založená EÚ; keďže na riešenie pretrvávajúcich problémov v týchto oblastiach sú potrebné udržateľné reformy, ktoré musia byť aj vykonané;

| D. | keďže od začatia rokovaní so Srbskom bolo otvorených 22 kapitol, z ktorých dve boli predbežne uzavreté; keďže v posledných rokoch došlo len k pomalému pokroku v rozličných rokovacích kapitolách; keďže Srbsko otvorilo v decembri 2021 štvrtý tematický blok o zelenej agende a udržateľnej prepojenosti; |
| --- | --- |

D.

keďže od začatia rokovaní so Srbskom bolo otvorených 22 kapitol, z ktorých dve boli predbežne uzavreté; keďže v posledných rokoch došlo len k pomalému pokroku v rozličných rokovacích kapitolách; keďže Srbsko otvorilo v decembri 2021 štvrtý tematický blok o zelenej agende a udržateľnej prepojenosti;

| E. | keďže organizácia Freedom House naďalej uvádza Srbsko ako „čiastočne slobodnú“ krajinu a konštatuje, že hodnotenie demokracie v krajine zaznamenalo jeden z najväčších poklesov za posledných desať rokov na celom svete; keďže stav slobody tlače v Srbsku je znepokojujúci a v roku 2021 bola krajina zaradená na 93. miesto zo 180 krajín vo svetovom rebríčku slobody tlače Reportérov bez hraníc; |
| --- | --- |

E.

keďže organizácia Freedom House naďalej uvádza Srbsko ako „čiastočne slobodnú“ krajinu a konštatuje, že hodnotenie demokracie v krajine zaznamenalo jeden z najväčších poklesov za posledných desať rokov na celom svete; keďže stav slobody tlače v Srbsku je znepokojujúci a v roku 2021 bola krajina zaradená na 93. miesto zo 180 krajín vo svetovom rebríčku slobody tlače Reportérov bez hraníc;

| F. | keďže podľa správy skupiny GRECO o plnení odporúčaní zo 4. kola hodnotenia uverejnenej 30. marca 2022 Srbsko uspokojivo vykonalo alebo uspokojivo vyriešilo osem z trinástich odporúčaní skupiny GRECO; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa správy skupiny GRECO o plnení odporúčaní zo 4. kola hodnotenia uverejnenej 30. marca 2022 Srbsko uspokojivo vykonalo alebo uspokojivo vyriešilo osem z trinástich odporúčaní skupiny GRECO;

| G. | keďže pokrok a snaha Srbska v rokovaniach o otvorených otázkach s Kosovom je aj naďalej dôležitým kritériom budúceho pokroku v prístupových rokovaniach s EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže pokrok a snaha Srbska v rokovaniach o otvorených otázkach s Kosovom je aj naďalej dôležitým kritériom budúceho pokroku v prístupových rokovaniach s EÚ;

| H. | keďže Srbsko musí rešpektovať úplnú integritu a zvrchovanosť všetkých susedných krajín a nesmie ovplyvňovať ich vnútorné politické záležitosti; |
| --- | --- |

H.

keďže Srbsko musí rešpektovať úplnú integritu a zvrchovanosť všetkých susedných krajín a nesmie ovplyvňovať ich vnútorné politické záležitosti;

| I. | keďže Srbsko neuposlúchlo opakované výzvy na harmonizáciu svojej zahraničnej a bezpečnostnej politiky so zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ a neuvalilo sankcie na Rusko v nadväznosti na inváziu Ruska na Ukrajinu; keďže pozícia Srbska v medzinárodných vzťahoch predstavuje prekážku jeho pristúpenia; keďže úroveň, na ktorej je Srbsko zosúladené so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ, je nízka; |
| --- | --- |

I.

keďže Srbsko neuposlúchlo opakované výzvy na harmonizáciu svojej zahraničnej a bezpečnostnej politiky so zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ a neuvalilo sankcie na Rusko v nadväznosti na inváziu Ruska na Ukrajinu; keďže pozícia Srbska v medzinárodných vzťahoch predstavuje prekážku jeho pristúpenia; keďže úroveň, na ktorej je Srbsko zosúladené so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ, je nízka;

| J. | keďže na Valnom zhromaždení OSN Srbsko hlasovalo za rezolúcie odsudzujúce ruskú agresiu voči Ukrajine, pričom dôrazne žiadalo rešpektovanie územnej celistvosti a zvrchovanosti Ukrajiny v súlade s medzinárodným právom; |
| --- | --- |

J.

keďže na Valnom zhromaždení OSN Srbsko hlasovalo za rezolúcie odsudzujúce ruskú agresiu voči Ukrajine, pričom dôrazne žiadalo rešpektovanie územnej celistvosti a zvrchovanosti Ukrajiny v súlade s medzinárodným právom;

| K. | keďže EÚ je prostredníctvom IPA najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Srbsku; keďže Srbsko využilo pomoc EÚ v rámci IPA II a prijalo celkovo 1,539 miliardy EUR od roku 2014; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ je prostredníctvom IPA najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Srbsku; keďže Srbsko využilo pomoc EÚ v rámci IPA II a prijalo celkovo 1,539 miliardy EUR od roku 2014;

| L. | keďže EÚ je najväčším investorom a obchodným partnerom Srbska a EÚ má so Srbskom významné obojstranné vzťahy (v roku 2020 smerovalo 65 % celkového vývozu Srbska do EÚ a 59 % celkového dovozu Srbska pochádzalo z EÚ); |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ je najväčším investorom a obchodným partnerom Srbska a EÚ má so Srbskom významné obojstranné vzťahy (v roku 2020 smerovalo 65 % celkového vývozu Srbska do EÚ a 59 % celkového dovozu Srbska pochádzalo z EÚ);

| M. | keďže EÚ zmobilizovala 3,3 miliardy EUR na okamžité riešenie zdravotnej krízy a zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19; keďže Komisia prijala balík vo výške 70 miliónov EUR v rámci IPA II na pomoc pri financovaní prístupu krajín západného Balkánu k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 obstaraných členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ zmobilizovala 3,3 miliardy EUR na okamžité riešenie zdravotnej krízy a zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19; keďže Komisia prijala balík vo výške 70 miliónov EUR v rámci IPA II na pomoc pri financovaní prístupu krajín západného Balkánu k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 obstaraných členskými štátmi EÚ;

| N. | keďže pomoc v rámci IPA III je založená na prísnej podmienenosti a stanovuje moduláciu a pozastavenie pomoci v prípadoch ustupovania od demokracie, ľudských práv a zásady právneho štátu; keďže EÚ poskytla v rokoch 2007 až 2020 v rámci predchádzajúcich programov IPA celkovú sumu 2,79 miliardy EUR; |
| --- | --- |

N.

keďže pomoc v rámci IPA III je založená na prísnej podmienenosti a stanovuje moduláciu a pozastavenie pomoci v prípadoch ustupovania od demokracie, ľudských práv a zásady právneho štátu; keďže EÚ poskytla v rokoch 2007 až 2020 v rámci predchádzajúcich programov IPA celkovú sumu 2,79 miliardy EUR;

| O. | keďže situácia žien v Srbsku vyvoláva vážne obavy, pretože polovica žien bola vystavená určitej forme násilia a v posledných rokoch umrelo v dôsledku rodovo motivovaného násilia násilnou smrťou viac ako 300 žien; |
| --- | --- |

O.

keďže situácia žien v Srbsku vyvoláva vážne obavy, pretože polovica žien bola vystavená určitej forme násilia a v posledných rokoch umrelo v dôsledku rodovo motivovaného násilia násilnou smrťou viac ako 300 žien;

| P. | keďže Srbsko ratifikovalo všetky základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce; |
| --- | --- |

P.

keďže Srbsko ratifikovalo všetky základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce;

Záväzok pristúpiť k EÚ

| 1. | vyjadruje podporu budúcemu členstvu Srbska v EÚ a pripomína, že dôveryhodná perspektíva rozširovania si vyžaduje politickú vôľu, trvalé úsilie a nezvratné reformy vo všetkých oblastiach, najmä v oblastiach, ktoré súvisia s právnym štátom, ako aj neochvejný záväzok voči európskym normám a hodnotám; vyzýva srbské orgány, aby skutočne vykonali potrebné reformy a vrátili krajinu späť na správnu cestu k integrácii do EÚ, čím naplnia európske ambície Srbska; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že pokrok v prístupovom procese je orientovaný na výsledky a reformy a je založený na zbližovaní v oblasti právneho štátu, dobrej správy, základných práv a dodržiavania európskych práv a hodnôt; zdôrazňuje putá, ktoré existujú medzi národmi Európskej únie a srbským národom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta otvorenie tematického bloku 4 v decembri 2021; opätovne zdôrazňuje, že tempo pristúpenia sa bude určovať pokrokom v kapitolách o právnom štáte a základných právach, plným zosúladením so zahraničnou, bezpečnostnou a obrannou politikou EÚ vrátane sankcií voči Rusku, ako aj pokrokom v normalizácii vzťahov Srbska s Kosovom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | berie na vedomie predbežné závery vyhlásenia medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE/ODIHR), že v parlamentných voľbách 3. apríla 2022 boli na výber rôzne politické alternatívy, avšak z dôvodu viacerých nedostatkov nemali všetci zabezpečené rovnaké podmienky, čo zvýhodňovalo úradujúcich politikov; v tejto súvislosti poukazuje na úlohu dezinformačných kampaní podporovaných štátom, ktorých cieľom bolo ovplyvniť mienku v týchto voľbách; vyzýva srbské orgány, aby v dostatočnom predstihu pred budúcimi voľbami v plnej miere splnili všetky odporúčania ODIHR; zdôrazňuje, že do tohto procesu by mali byť aj naďalej zapojené organizácie občianskej spoločnosti s know-how v oblasti volieb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta zvýšenú účasť voličov vo voľbách, ktoré sa konali 3. apríla 2022, a návrat k pluralitnejšiemu Národnému zhromaždeniu, v ktorom sú teraz prítomné viaceré strany zastupujúce národnostné menšiny; vyjadruje poľutovanie nad veľmi polarizovaným politickým prostredím kampane, ktorá sa vyznačovala absenciou rovnakých podmienok, obmedzenou pluralitou médií a rozšíreným tlakom na voličov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že pretrvávajúcim problémom počas celej kampane bolo zneužívanie verejnej funkcie členmi vládnucej strany; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odsudzuje útoky na členov opozície, novinárov, členov organizácií občianskej spoločnosti a členov rôznych volebných pozorovateľských misií, ako aj ďalšie incidenty, ktoré oslabili integritu volebného procesu; odsudzuje násilný útok na Pavleho Grbovića, jedného z vodcov opozície, a žiada orgány, aby vyvodili zodpovednosť voči páchateľom útoku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatočne aktívnou úlohou republikovej volebnej komisie a mestskej volebnej komisie v Belehrade pri určovaní a oznamovaní výsledkov volieb; vyjadruje znepokojenie nad tým, že kompletné predbežné výsledky volieb do miestnej samosprávy v Belehrade boli zverejnené až viac ako dva týždne po voľbách; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tri mesiace po parlamentných voľbách, ktoré sa konali 3. apríla 2022, ešte neboli sprístupnené konečné výsledky a ešte nebolo zvolané Národné zhromaždenie; konštatuje, že to môže viesť k zníženiu dôvery občanov v nezávislosť volebných orgánov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že republiková volebná komisia nejasne informovala o predbežných výsledkoch volieb po zatvorení volebných miestností; zdôrazňuje, že viaceré prípady opakovaného hlasovania v niektorých konkrétnych volebných miestnostiach poukazujú na nedostatočný právny a organizačný rámec volebného procesu ako celku, čo znižuje legitimitu volieb a vyvoláva pochybnosti o výsledkoch; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že problémy s presnosťou jednotného zoznamu voličov neboli vyriešené pred týmto volebným cyklom, čo vytvorilo priestor na machinácie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva novú väčšinu, aby rešpektovala politické rozhodnutia o prístupovom procese k EÚ, ktoré už boli prijaté, a aby urýchlila zosúladenie Srbska s európskymi politikami a hodnotami; žiada, aby sa parlamentné funkcie pridelili tak, aby to odrážalo politický pluralizmus v Národnom zhromaždení; konštatuje, že všetky srbské parlamenty okrem jedného boli za posledných desať rokov rozpustené predčasne a že žiadne ďalšie zbytočné predčasné voľby by neprispeli k politickej stabilite; zdôrazňuje, že je pripravený naďalej spolupracovať s Národným zhromaždením a jeho politickými skupinami v kontexte dialógu medzi stranami, pričom zdôrazňuje, že sú potrebné jasné politické rozhodnutia o strategickom smerovaní Srbska; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Srbsko sa ešte nepridalo k uloženiu sankcií EÚ v nadväznosti na ruskú inváziu na Ukrajinu; zdôrazňuje, že Srbsko je jednou z veľmi mála európskych krajín, ktoré sa nepridali k sankciám EÚ voči Rusku; vyzýva novozvolené orgány, aby urýchlene preukázali jednoznačný záväzok voči hodnotám, normám a pravidlám EÚ a bezodkladne sa zosúladili s rozhodnutiami a postojmi EÚ v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane rýchleho a plného zosúladenia s reštriktívnymi opatreniami voči Rusku a Bielorusku, a to aj pokiaľ ide o sankcie voči jednotlivcom, skupinám a subjektom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie, že Srbsko podporuje územnú celistvosť a zvrchovanosť Ukrajiny, a berie na vedomie jeho hlasovanie na Valnom zhromaždení OSN 7. apríla 2022, ktoré odsúdilo ruskú inváziu, ako aj podporu vylúčenia Ruska z Rady OSN pre ľudské práva; konštatuje, že zástupcovia Srbska zároveň nehlasovali o vylúčení Ruska z Rady Európy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podčiarkuje význam zosúladenia so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ, ktorá sa musí postupne stať neoddeliteľnou súčasťou zahraničnej politiky Srbska, čo je kľúčová podmienka prístupového procesu; vyjadruje znepokojenie nad nízkou mierou takéhoto zosúladenia v Srbsku, ktorá je najnižšia v regióne; vyjadruje poľutovanie nad príležitostnými vyhláseniami politických predstaviteľov, ktoré spochybňujú zahraničnú orientáciu Srbska; podčiarkuje však, že impulz vytvorený novým mandátom po voľbách v Srbsku 3. apríla 2022 je príležitosťou na dosiahnutie významného pokroku smerom k úniovej perspektíve krajiny; vyzýva politické sily v Srbsku, aby prerušili spoluprácu s autoritárskymi politickými stranami v Rusku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odporúča, aby sa ďalšie rokovacie kapitoly otvorili až vtedy, keď Srbsko prijme v tejto súvislosti potrebné opatrenia, a to aj v oblasti právneho štátu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Srbsko, aby prehodnotilo svoju hospodársku spoluprácu s Ruskom a vyjadruje poľutovanie nad tým, že medzi Belehradom a Moskvou aj naďalej lietajú lietadlá v čase, keď je vzdušný priestor EÚ pre lety do Ruska a z Ruska uzavretý; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že v rokoch 2015 až 2021 vzrástli vojenské výdavky Srbska o 70 %, najmä v dôsledku nákupov z Bieloruska, Ruska a Číny; vyjadruje znepokojenie nad úzkou spoluprácou Srbska s Ruskou federáciou vo vojenských záležitostiach; naliehavo vyzýva Srbsko, aby opätovne zvážilo svoje vzťahy s Ruskom v oblasti obrannej politiky a ukončilo všetku vojenskú spoluprácu s Ruskom, ako je „regionálne humanitárne centrum“ v Niši; vyjadruje tiež znepokojenie nad rastúcou spoluprácou Srbska s Čínou vrátane inštalácie systému hromadného sledovania v Belehrade zakúpeného od Číny, nedávnej dodávky raketového systému zem – vzduch, nákupu čínskych vojenských zbraní a vybavenia a spoločných cvičení s čínskymi bezpečnostnými silami na srbskom území; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje znepokojenie nad údajným odpočúvaním členov ruskej opozície v Belehrade srbskými orgánmi a údajnom následnom odovzdávaní materiálov ruským bezpečnostným službám; zdôrazňuje, že každá spolupráca, ktorá by prispievala k autoritárskym a protidemokratickým postupom v Rusku alebo Srbsku, by poškodzovala budúce vzťahy medzi EÚ a Srbskom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ďalej vyjadruje znepokojenie nad tým, že srbská a ruská vláda zriadili pracovnú skupinu pre boj proti „farebným revolúciám“, ktorej účel a ciele zostávajú nejasné; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta prijatie opatrení na zlepšenie volebných podmienok a mediálneho priestoru pred voľbami v apríli 2022 na základe dialógu medzi stranami s podporou Európskeho parlamentu; berie na vedomie pokrok pri vykonávaní dohodnutých opatrení a vyzýva na ďalšie posilnenie plurality médií a rovnakého prístupu k mediálnemu priestoru; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé opatrenia sa vykonali s oneskorením a bez účasti všetkých príslušných aktérov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že neboli prijaté ambicióznejšie opatrenia, ktoré mohli viesť k podstatnejšiemu zlepšeniu volebných podmienok; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta rozhodnutie mimoparlamentnej opozície zúčastniť sa na voľbách v apríli 2022; opätovne zdôrazňuje, že politické zastúpenie možno zaručiť len zapojením sa do politických a volebných procesov; vyzýva všetkých politických aktérov, aby sa naďalej zapájali do týchto procesov a aby spolupracovali s cieľom ďalej zlepšovať volebné podmienky a vykonávanie volebných predpisov; vyzýva všetkých politických aktérov, aby konali v súlade so zásadami transparentnosti, zodpovednosti a inkluzívnosti; vyzýva nové Národné zhromaždenie, aby využilo súčasnú dynamiku a začalo vykonávať plnohodnotný legislatívny dohľad nad prácou vlády; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína svoju podporu práci európskych politických nadácií pri posilňovaní demokratických procesov Srbska a vychovávaní novej generácie politických lídrov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadruje znepokojenie nad veľmi obmedzenou viditeľnosťou procesov európskej integrácie v Srbsku; opakuje svoju výzvu Srbsku, Komisii, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a členským štátom EÚ, aby presadzovali aktívnejšiu a účinnejšiu komunikačnú stratégiu o prínosoch rozširovania EÚ a o podpore poskytovanej z finančných prostriedkov EÚ a aby prezentovali pozitívny príklad susedných krajín Srbska, ktoré sú už členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že verejná podpora členstva v EÚ je v Srbsku výrazne nižšia ako vo zvyšku regiónu a že podľa posledných prieskumov je väčšina srbských občanov proti vstupu do Európskej únie; vyzýva srbských politických lídrov, aby vo verejnej diskusii aktívnejšie a jednoznačnejšie informovali o svojom záväzku k hodnotám EÚ a aby oslovovali srbských občanov mimo veľkých miest, najmä pokiaľ ide o hmatateľné prínosy pristúpenia k EÚ; opakuje znepokojenie nad úlohou médií financovaných z verejných zdrojov pri šírení rétoriky proti EÚ; vyzýva nové Národné zhromaždenie, aby podporovalo európsku budúcnosť Srbska, okrem iného vlastnou strategickou komunikáciou; opakuje, že Európsky parlament je pripravený zapojiť sa do komunikačných činností spolu so srbskými poslancami s cieľom zblížiť EÚ a Srbsko; vyzýva niektorých vládnych predstaviteľov, aby prestali podporovať dezinformačné kampane proti EÚ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta, že členstvo v EÚ je aj naďalej strategickým cieľom Srbska, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v mnohých oblastiach reformného programu Srbska nebol dosiahnutý dostatočný pokrok a že v otázkach, ktoré sú pre pristúpenie k EÚ zásadne dôležité, bolo dokonca zaznamenané zhoršenie situácie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že prijatie novej metodiky prístupového procesu neviedlo k podstatnému zrýchleniu procesu pristúpenia Srbska k EÚ, a vyzýva na jej vykonávanie v plnom rozsahu; naliehavo vyzýva komisára EÚ pre susedstvo a rozšírenie, aby bol aktívnejší, pokiaľ ide o proces pristúpenia Srbska, najmä pokiaľ ide o základné slobody, demokraciu a právny štát a boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti; vyjadruje znepokojenie nad verejnými tvrdeniami, že komisár EÚ pre susedstvo a rozšírenie bagatelizuje niektoré problémy týkajúce sa právneho štátu v pristupujúcich krajinách; nabáda Komisiu, aby náležite reagovala na požiadavky Európskeho parlamentu v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že proces európskej integrácie v Srbsku nie je dostatočne transparentný, keďže niektoré dôležité dokumenty, ako sú správy o vykonávaní národného programu pre prijatie acquis, sa už roky nezverejňujú; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že EÚ je najväčším obchodným partnerom Srbska, čím sa posilňujú vzájomné vzťahy založené na dôvere a perspektíve členstva, a preto vyjadruje poľutovanie nad tým, že srbská vláda niekedy kladie väčší dôraz na svoje vzťahy s Čínou a Ruskom než na vzťahy s EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | berie na vedomie iniciatívu francúzskeho predsedníctva Rady Európskej únie zorganizovať konferenciu EÚ – západný Balkán a dúfa, že sa využije na oživenie procesu rozširovania a že sa krajinám západného Balkánu poskytne jednoznačná perspektíva pristúpenia; so záujmom očakáva české predsedníctvo Rady Európskej únie a ďalšiu podporu politiky rozširovania EÚ; víta príspevok Srbska ku Konferencii o budúcnosti Európy vo forme 52 odporúčaní; |
| --- | --- |

27.

Demokracia a právny štát

| 28. | naliehavo vyzýva novozvolenú väčšinu, aby sa zamerala na riešenie štrukturálnych nedostatkov a dosiahnutie konkrétnych a hmatateľných výsledkov v oblasti právneho štátu, základných práv, slobody prejavu, slobody médií, boja proti korupcii, dezinformácií a v oblasti fungovania demokratických inštitúcií a verejnej správy; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pri viacerých príležitostiach nedostatočný dohľad nad výkonnou mocou a nedostatok zmysluplných verejných konzultácií ovplyvnili kvalitu právnych predpisov a viedli k narušeniu rozdelenia právomocí; vyzýva Srbsko, aby v súlade so svojou ústavou a demokratickými normami zabezpečilo plnú deľbu moci; zdôrazňuje, že zavedenie systému bŕzd a protiváh je predpokladom na zabránenie nadmernej koncentrácii politickej moci, a pripomína, že nezávislé médiá sú základným kameňom zdravej demokratickej diskusie; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta nedávne zmeny ústavy po referende v januári 2022, ktorých cieľom je posilniť nezávislosť justičného systému; zdôrazňuje, že reformný proces na posilnenie nezávislosti súdnictva by mal pokračovať, najmä prostredníctvom legislatívnych zmien v záujme účinného vykonávania týchto ústavných zmien v súlade s najlepšími európskymi postupmi a odporúčaniami Benátskej komisie a transparentným a inkluzívnym spôsobom; vyjadruje poľutovanie nad neustálym tlakom na súdnictvo a odsudzuje verejné popieranie medzinárodných rozsudkov za vojnové zločiny; vyzýva novozvolenú väčšinu, aby prioritne posilnila záruky nezávislosti a účinnosti súdnictva; zdôrazňuje potrebu dodatočných opatrení na úplné zaručenie nezávislosti súdnictva v súlade s nedávnymi ústavnými zmenami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podčiarkuje prínosy procesu decentralizácie a požaduje posilnenie právomocí autonómnej oblasti Vojvodina; pripomína, že podľa srbskej ústavy mal byť do konca roka 2008 prijatý zákon o financovaní autonómnej oblasti Vojvodina, a nabáda budúcu vládu, aby túto záležitosť bezodkladne predložila Národnému zhromaždeniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | berie na vedomie určité zlepšenia v práci Národného zhromaždenia, najmä obmedzené využívanie skrátených legislatívnych konaní a prijatie nového kódexu správania poslancov Národného zhromaždenia, ktorý bol vypracovaný v spolupráci so skupinou GRECO; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že počas parlamentných rozpráv dochádza aj naďalej k štvavým prejavom – a to aj zo strany vládnych predstaviteľov – na adresu politických oponentov, občianskej spoločnosti, médií a predstaviteľov iných inštitúcií s odlišným politickým názorom; vyzýva nové Národné zhromaždenie, aby takéto praktiky netolerovalo a účinne presadzovalo svoj kódex správania; dúfa, že negatívne praktiky, ktoré charakterizovali predchádzajúce Národné zhromaždenia, vrátane nadmerného využívania skráteného legislatívneho konania a obštrukcií, sa neobnovia, a nabáda vládu, aby sa pravidelnejšie zúčastňovala na schôdzach Národného zhromaždenia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že činnosť Národného zhromaždenia obmedzovala chýbajúca skutočná politická diskusia medzi stranami vládnej väčšiny a opozície; zdôrazňuje význam konsenzu medzi stranami o reformách súvisiacich s EÚ s cieľom zabezpečiť pokrok krajiny na jej ceste do EÚ; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Národné zhromaždenie nevykonáva svoju úlohu dohľadu a že legislatívny program je diktovaný výlučne výkonnou mocou; vyzýva nové vedenie parlamentu a parlamentné skupiny, aby sa v Národnom zhromaždení zamerali na konštruktívne diskusie v prospech občanov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyjadruje spokojnosť s tým, že menšinové strany a koalície v novom srbskom Národnom zhromaždení budú mať celkovo 13 zástupcov bosniackeho, maďarského a chorvátskeho národnostného spoločenstva; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Rómovia nebudú mať vlastných zástupcov v Národnom zhromaždení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva srbské Národné zhromaždenie, aby zaistilo, aby mali nezávislé regulačné orgány právomoc účinne vykonávať svoju úlohu dohľadu tým, že budú podporovať a sledovať vykonávanie zistení a odporúčaní nezávislých regulačných orgánov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opätovne vyjadruje znepokojenie nad obmedzeným pokrokom v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj nad viacerými významnými korupčnými škandálmi, ktoré poukazujú na pravdepodobné prepojenie štátnych úradníkov s organizovanou trestnou činnosťou; vyzýva Srbsko, aby zintenzívnilo svoje úsilie o účinné riešenie týchto otázok; vyzýva orgány, aby sa zdržali pripomienok k prebiehajúcim vyšetrovaniam a súdnym konaniam, pretože vyvíjajú tlak na súdnictvo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | víta druhú predbežnú správu skupiny GRECO o plnení odporúčaní zo štvrtého kola hodnotenia Srbska, ktorá sa zaoberá predchádzaním korupcii poslancov Národného zhromaždenia, sudcov a prokurátorov a v ktorej sa dospelo k záveru, že Srbsko uspokojivo vykonalo alebo uspokojivo vyriešilo osem z trinástich odporúčaní správy zo štvrtého kola hodnotenia; vyzýva na vykonanie zostávajúcich odporúčaní; berie na vedomie prijatie nového zákona o predchádzaní korupcii, ktorý bol nedávno zmenený podľa odporúčaní skupiny GRECO; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naliehavo vyzýva Srbsko, aby dosiahlo presvedčivé výsledky vrátane presvedčivej bilancie, pokiaľ ide o účinné vyšetrovanie v oblasti boja proti korupcii, najmä v prípadoch s vysokou úrovňou verejného záujmu, a aby zlepšilo výsledky, pokiaľ ide o vyšetrovanie prípadov korupcie na vysokých miestach, s ktorým by malo byť spojené zaistenie a konfiškácia majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti; so znepokojením konštatuje, že vo veciach Krušik a Telekom Srbija nie sú k dispozícii žiadne informácie o formálnych vyšetrovaniach; konštatuje, že vo veci Jovanjica prebieha súdne konanie na základe dvoch samostatných obžalobných návrhov a že investigatívne médiá informovali (najmä pomocou tzv. Pandora Papers) o nových prípadoch korupcie na vysokých miestach; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opakuje svoju výzvu na zaistenie spravodlivosti, pokiaľ ide o nezákonnú demoláciu súkromného majetku v štvrti Savamala v Belehrade; berie na vedomie tvrdenia odsúdeného policajta prinúteného prevziať výlučnú zodpovednosť za celý prípad; opakuje svoje znepokojenie nad možnosťou, že tento prípad bude v najbližších rokoch premlčaný; naliehavo vyzýva orgány, aby prípad v plnej miere vyšetrili a stíhali všetky zodpovedné osoby; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naliehavo vyzýva orgány, aby vyšetrili a stíhali všetky údajné väzby na zločineckú skupinu Belivuk; vyjadruje znepokojenie nad nedávnymi tvrdeniami, že Darko Šarić viedol medzinárodnú zločineckú organizáciu, keď bol v Srbsku vo väzení; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že nástroj IPA III stanovuje moduláciu alebo dokonca pozastavenie finančných prostriedkov v prípade výraznej regresie alebo pretrvávajúceho nedostatočného pokroku v oblasti základných zásad vrátane boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj slobody médií; v tejto súvislosti vyzýva EÚ a krajiny západného Balkánu, aby vytvorili rámec na plodnú spoluprácu medzi Európskou prokuratúrou a krajinami západného Balkánu, aby Európska prokuratúra mohla účinne vykonávať svoje právomoci v oblasti IPA III v krajinách západného Balkánu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta prijatie zmien zákona o slobodnom prístupe k informáciám verejného významu ako reakciu na výzvy na zlepšenie transparentnosti tvorby verejnej politiky; občanom tieto zmeny zákona umožnia získavať informácie verejného záujmu bez zbytočných prekážok; požaduje rýchle vykonávanie týchto zmien; |
| --- | --- |

41.

| 42. | berie na vedomie, že stratégia rozvoja občianskej spoločnosti bola prijatá, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že neexistuje žiadny sprievodný akčný plán; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby pokračovali v úzkej spolupráci s občianskou spoločnosťou a médiami v Srbsku a aby podporovali ich činnosť; pripomína, že silná a nezávislá občianska spoločnosť je nevyhnutným prvkom každej demokracie; vyzýva srbské orgány, aby zapojili občiansku spoločnosť do tvorby politík a rozhodovania, aby neodmietali každú kritiku zo strany občianskej spoločnosti ako zahraničné zasahovanie a aby podporovali prostredie priaznivé pre prácu všetkých organizácií občianskej spoločnosti, aby mohli pracovať bez strachu zo zastrašovania alebo dokonca kriminalizácie; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby vykonala odporúčania osobitnej správy Európskeho dvora audítorov č. 01/2022 s cieľom zabezpečiť, aby mala finančná pomoc EÚ v krajinách západného Balkánu účinný vplyv na právny štát, a to najmä vypracovaním usmernení o uplatňovaní ustanovení nástroja IPA III o modulácii a prísnejšej parlamentnej kontrole finančných prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby financovanie užšie naviazala na pokrok v oblasti právneho štátu, aby zvýšila podporu organizáciám občianskej spoločnosti a nezávislým médiám a aby zlepšila podávanie správ o projektoch a ich monitorovanie, ako to opakovane požadoval Európsky parlament; v tejto súvislosti požaduje, aby sa zabezpečila lepšia koordinácia programov v oblasti právneho štátu podporovaných medzinárodnými darcami; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré zväzky historických archívov bývalej Juhoslávie sú aj naďalej nedostupné; opakuje svoju výzvu orgánom, aby uľahčili prístup k týmto archívom, najmä k archívom tajných služieb bývalej Juhoslávie (UDBA) a tajnej služby Juhoslovanskej ľudovej armády (KOS), s cieľom umožniť dôkladné vyšetrenie a riešenie zločinov z obdobia komunizmu a uľahčiť proces zmierenia, a žiada, aby sa tieto archívy vrátili príslušným vládam nástupníckych štátov, ak o to požiadajú; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Srbsko, aby dodržiavalo svoje záväzky a plne spolupracovalo s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a Medzinárodným reziduálnym mechanizmom pre trestné tribunály (IRMCT) a aby vykonalo všetky ich rozhodnutia; |
| --- | --- |

45.

Základné slobody a ľudské práva

| 46. | odsudzuje obmedzenia slobody a nezávislosti médií a zneužívanie médií vládnou väčšinou na získanie nespravodlivej politickej výhody, útoky na politických odporcov a šírenie dezinformácií; podčiarkuje negatívny vplyv týchto obmedzení na demokratické procesy v krajine; konštatuje, že hospodárska súťaž v mediálnom sektore zlepšuje pluralitu médií; |
| --- | --- |

46.

| 47. | víta úsilie vlády vykonávať svoju mediálnu stratégiu, ale zároveň vyjadruje poľutovanie nad praktikami, ktoré ukazujú, že orgány zámerne odďaľujú jej vykonávanie; konštatuje, že by sa mali prijať ďalšie kroky na ďalšie zvýšenie slobody médií, a vyzýva srbské orgány, aby prijali okamžité opatrenia na zaručenie slobody prejavu, nezávislosti médií a plurality médií; |
| --- | --- |

47.

| 48. | konštatuje, že zneužívanie verejných finančných prostriedkov na získanie vlastníctva v médiách sa považuje za jeden z hlavných mechanizmov ovládnutia médií v Srbsku; pripomína, že informácie o vlastníctve médií by mali byť prístupné verejnosti, a vyzýva na väčšiu transparentnosť vlastníctva a financovania médií, ako aj na vytvorenie prostredia, ktoré nezávislým a investigatívnym médiám umožní prístup k financovaniu a bezpečné fungovanie; vyzýva na zvýšenie transparentnosti verejného financovania médií; |
| --- | --- |

48.

| 49. | konštatuje, že viaceré nedávne voľby členov regulačného úradu pre elektronické médiá (REM), ako aj členov rady Rozhlasu a televízie Srbska v júni 2021 sa považovali za kontroverzné; berie so znepokojením na vedomie niekoľko verejných posúdení, podľa ktorých je rozhodovanie REM politicky zaujaté; berie na vedomie nedávnu verejnú súťaž týkajúcu sa pridelenia vnútroštátnych televíznych frekvencií a licencií a zdôrazňuje význam spravodlivého a transparentného procesu; je naďalej znepokojený otázkami súvisiacimi s koncentráciou médií vo veci Telekom Srbija; zdôrazňuje, že je dôležité zlepšiť fungovanie a zvýšiť nezávislosť REM podľa odporúčaní dialógu medzi stranami, aby sa posilnila pluralita médií a vykonávala mediálna stratégia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konštatuje, že v Srbsku sa tretím krajinám venuje neprimeraná pozornosť a že niektoré médiá sú hlavným zdrojom antiúniového a proruského naratívu v Srbsku; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyjadruje poľutovanie nad pokračujúcimi fyzickými útokmi, zastrašovaním, nenávistnými prejavmi a politickým osočovaním novinárov a občianskej spoločnosti, a to aj poslancami parlamentu a vládnymi predstaviteľmi; vyzýva orgány, aby vyšetrili všetky prípady takýchto útokov, primerane potrestali páchateľov a posilnili bezpečnosť novinárov a obhajcov ľudských práv; vyjadruje znepokojenie nad neustálym diskreditovaním obhajcov ľudských práv, investigatívnych novinárov, médií a organizácií občianskej spoločnosti kritických voči vládnym politikám, a nad útokmi proti nim; vyzýva Srbsko, aby posilnilo inštitúcie pre ľudské práva, zaručilo ich nezávislosť, pridelilo im potrebné finančné a ľudské zdroje a zabezpečilo, aby boli v nadväznosti na ich odporúčania včas prijaté príslušné opatrenia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva srbské orgány, aby zaručili plnú finančnú a operačnú nezávislosť regulačných úradov pre elektronické komunikácie a poštové služby (RATEL) a elektronické médiá (REM) v súlade s acquis EÚ; vyzýva na posun vpred vo vykonávaní akčného plánu založeného na mediálnej stratégii, a to bez oneskorenia, transparentne a inkluzívne; |
| --- | --- |

52.

| 53. | požaduje všeobecné dodržiavanie základného práva na pokojné zhromažďovanie a žiada predstaviteľov bezpečnostných zložiek, aby sa zdržali používania neprimeranej sily; odsudzuje násilie skupín extrémistov a chuligánov počas pokojných protestov, ako napríklad počas protestu proti nástennej maľbe, ktorá znázorňuje Ratka Mladića, v Belehrade v novembri 2021 a protestov za životné prostredie v Šabaci a Belehrade v decembri 2021; je naďalej znepokojený správami o tom, že polícia počas týchto environmentálnych protestov nevykonávala svoju ochrannú funkciu; vyzýva vládu, aby zabezpečila odstránenie nástenných malieb, ktoré oslavujú odsúdených vojnových zločincov, a aby účinne vyšetrila útoky proti demonštrantom, čo sa týka aj všetkých zapojených verejných činiteľov; vyzýva na plné prešetrenie všetkých väzieb medzi chuligánmi a políciou; vyjadruje poľutovanie nad tým, že voči viacerým občanom bolo začaté priestupkové konanie; požaduje ukončenie týchto neprimeraných obmedzení práva na pokojné zhromažďovanie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | víta prijatie zákona o rodovej rovnosti a zmien zákona o zákaze diskriminácie a vyzýva vládu, aby sa tieto zákony čo najrýchlejšie začali uplatňovať; opätovne zdôrazňuje, že na zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv a politických slobôd žien a zraniteľných skupín je potrebná koordinácia, účinná inštitucionálna štruktúra a spolupráca s občianskou spoločnosťou; vyzýva Srbsko, aby zlepšilo situáciu v oblasti rodovej rovnosti a práv žien, a to aj zameraním sa na uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a intenzívnejšou spoluprácou s občianskou spoločnosťou, najmä s organizáciami žien; |
| --- | --- |

54.

| 55. | víta prijatie novej stratégie v oblasti násilia páchaného na ženách a domáceho násilia; zdôrazňuje však, že je nutné vykonávanie a zlepšenia, a vyzýva na jednotný politický prístup k vykonávaniu Istanbulského dohovoru založený na prioritizácii a vyčlenení dostatočných zdrojov na predchádzanie rodovo motivovanému násiliu, ochranu obetí trestných činov a stíhanie páchateľov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v predchádzajúcom volebnom období Národné zhromaždenie neprijalo zákon o homosexuálnych zväzkoch, ktorý vypracovalo ministerstvo pre ľudské práva, práva menšín a sociálny dialóg; vyzýva nové a pluralitnejšie Národné zhromaždenie, aby tak urobilo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva srbské orgány, aby zintenzívnili úsilie o zabezpečenie nediskriminačného zaobchádzania s etnickými, náboženskými a sexuálnymi menšinami a inými zraniteľnými skupinami a aby pokračovali vo vykonávaní pozitívnej agendy v tejto oblasti v plnom súlade so zásadami a právnymi predpismi EÚ; naliehavo vyzýva Srbsko, aby aktívne vyšetrovalo a vydávalo rozsudky vo veciach trestných činov z nenávisti; odsudzuje etnickú nenávisť, ktorú šíria niektorí vládni predstavitelia a politici; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva Srbsko, aby zabezpečilo, že menšinové skupiny budú mať rovnaké príležitosti, najmä v oblasti vzdelávania, používania menšinových jazykov, prístupu k médiám a náboženským službám v menšinových jazykoch, primerané zastúpenie v politickom a kultúrnom živote, verejných médiách, verejnej správe a v súdnictve, aby vytvorilo pozitívnu atmosféru pre vzdelávanie v menšinových jazykoch a zintenzívnilo tlač učebníc v menšinových jazykoch; vyzýva Srbsko, aby chránilo a podporovalo kultúrne dedičstvo, jazyky a tradície svojich národnostných menšín; vyzýva Srbsko, aby prijalo všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby zloženie všetkých úrovní verejnej správy odrážalo národnostné zloženie obyvateľstva na príslušných územiach; |
| --- | --- |

58.

| 59. | odsudzuje manipuláciu s fragmentáciou menšinových skupín a vyjadruje znepokojenie nad neochotou srbských orgánov dôsledne a v plnej miere vykonávať medzivládnu dohodu o ochrane menšín; poznamenáva, že treba urobiť viac pre aktívne vykonávanie antidiskriminačných právnych predpisov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | víta odhodlanie srbských orgánov podporiť organizáciu akcie EuroPride v Belehrade ako kľúčovej udalosti pre komunitu LGBTI+ v Srbsku a v regióne; vyzýva vládu a policajné sily, aby zabezpečili bezproblémové plánovanie a organizáciu akcie, ako aj bezpečnosť a pohodu účastníkov; vyzýva na posilnenie opatrení v boji proti obťažovaniu, nenávistnej propagande a zločinom z nenávisti namiereným proti LGBTI+ osobám; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opätovne odsudzuje údajné využívanie nútenej práce, porušovanie ľudských práv a obchodovanie s ľuďmi v prípade približne 500 vietnamských občanov pracujúcich na stavenisku továrne čínskej spoločnosti Linglong v Srbsku; konštatuje, že boli prijaté prvé kroky a vykonané inšpekcie, a vyzýva srbské orgány, aby prípad vyšetrili a zabezpečili dodržiavanie pracovných práv občanov a obyvateľov; vyzýva Srbsko, aby zlepšilo zosúladenie s pracovným právom EÚ a dodržiavalo príslušné dohovory Medzinárodnej organizácie práce, ktoré ratifikovalo; zdôrazňuje, že srbské pracovné a environmentálne právne predpisy by sa mali uplatňovať aj na čínske spoločnosti pôsobiace v krajine; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyjadruje poľutovanie nad deportáciou bahrajnského štátneho príslušníka do jeho domovskej krajiny napriek predbežnému opatreniu Európskeho súdu pre ľudské práva, v ktorom súd uviedol, že jeho vydanie by sa malo odložiť; pripomína, že Srbsko musí dodržiavať základné práva všetkých osôb na svojom území; naliehavo vyzýva srbské orgány, aby dodržiavali svoje medzinárodné záväzky a plne presadzovali a vykonávali všetky rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | berie na vedomie význam spolupráce s EÚ v boji proti obchodovaniu s ľuďmi a prevádzačstvu na tzv. balkánskej ceste; víta spoluprácu Srbska s jeho susedmi a členskými štátmi EÚ v oblasti riadenia migrácie, pričom zdôrazňuje, že treba plne dodržiavať ľudské práva a medzinárodné normy a zásady; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je hlboko znepokojený šírením dezinformácií o ruskej agresii voči Ukrajine, a to aj médiami blízkymi vláde; vyzýva srbské orgány, aby podnikli rozhodné kroky na boj proti dezinformáciám a zdiskreditovali najrozšírenejšie falošné správy; vyzýva Srbsko a Komisiu, aby posilnili infraštruktúru na boj proti dezinformáciám, ruskej propagande a iným hybridným hrozbám a podporili opatrenia založené na dôkazoch s cieľom reagovať na krátkodobé aj dlhodobé dezinformačné hrozby na západnom Balkáne; zdôrazňuje, že je zodpovednosťou všetkých politických lídrov zastaviť šírenie škodlivých dezinformácií o ruskej agresii voči Ukrajine; konštatuje, že tolerantný postoj k škodlivým vonkajším vplyvom môže mať vážne negatívne dôsledky na vyhliadky Srbska na pristúpenie k EÚ; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyjadruje osobitné znepokojenie nad dezinformáciami, ktoré pochádzajú z Kremľa a ktoré šíri agentúra Sputnik Srbsko a ďalšie miestne subjekty; vyzýva srbské orgány, aby sa pripojili k sankciám EÚ a prijali opatrenia na zabránenie médiám Russia Today a Sputnik Serbia šíriť falošné správy a dezinformácie; je hlboko znepokojený tým, že medzi hlavné zdroje dezinformácií patrí bulvárna tlač financovaná alebo podporovaná vládou a niektoré televízne kanály s celoštátnym pokrytím; odsudzuje, že verejnoprávny vysielateľ používa od začiatku nevyprovokovanej invázie Ruska na Ukrajinu slovník Kremľa, keď hovorí napríklad o „špeciálnej vojenskej operácii“; |
| --- | --- |

65.

| 66. | je veľmi znepokojený tým, že krajiny západného Balkánu pristupujúce k EÚ obzvlášť tvrdo postihuje zahraničné zasahovanie a dezinformačné kampane pochádzajúce z Ruska a Číny; je znepokojený tým, že Srbsko a Maďarsko pomáhajú Rusku a Číne v ich geopolitických cieľoch; vyzýva ESVČ, aby zaujala proaktívnejší postoj a aby sa zamerala na budovanie dôveryhodnosti EÚ v tomto regióne a rozšírila monitorovacie činnosti pracovnej skupiny ESVČ pre strategickú komunikáciu (StratCom) s cieľom zamerať sa na cezhraničné dezinformačné hrozby pochádzajúce z krajín západného Balkánu a ich susedov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje význam dialógu so srbskou občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom s cieľom koordinovať úsilie v oblasti boja proti dezinformáciám v Srbsku aj v regióne; v tejto súvislosti konštatuje, že Srbsku by prospelo ešte väčšie zapojenie do expertných skupín Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA); |
| --- | --- |

67.

| 68. | oceňuje činnosť pracovnej skupiny ESVČ pre strategickú komunikáciu zameranú na západný Balkán, ktorej úlohou je zabezpečiť koordinovanú a jednotnú komunikáciu EÚ, budovať odolnosť a zaoberať sa dezinformáciami a manipuláciou s informáciami proti EÚ; vyzýva na zintenzívnenie činnosti v oblasti strategickej komunikácie a zvýšenie počtu zamestnancov vrátane prípadného vytvorenia regionálneho pracovného miesta povereného strategickou komunikáciou umiestneného v regióne západného Balkánu; |
| --- | --- |

68.

Zmierenie a dobré susedské vzťahy

| 69. | víta účasť Srbska na mechanizmoch regionálnej spolupráce a nabáda ho, aby venovalo viac úsilia na zlepšenie bilaterálnych vzťahov s ostatnými krajinami zapojenými do procesu rozširovania a susednými členskými štátmi EÚ; oceňuje jeho rozhodnutie darovať regiónu približne 600 000 vakcín proti ochoreniu COVID-19, a to aj Severnému Macedónsku, Čiernej Hore a Bosne a Hercegovine; nabáda ho, aby sa na všetkých úrovniach snažilo podporovať zmierenie a zlepšovať dobré susedské vzťahy, vykonávať dvojstranné dohody a riešiť otvorené dvojstranné otázky so svojimi susedmi, najmä vymedzenie hraníc, nástupníctvo, vrátenie kultúrnych statkov a otvorenie vojenských archívov; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje záväzok Srbska spolupracovať so susednými krajinami na riešení problému nezvestných osôb a zdôrazňuje, že zmierenie so susednými krajinami je predpokladom normalizácie regionálnych vzťahov; vyjadruje znepokojenie nad prijatím zákona o kultúrnom dedičstve; požaduje plné rešpektovanie kultúrneho dedičstva a podporu kultúrnej spolupráce a opätovne zdôrazňuje význam ochrany jazykov národnostných menšín v Srbsku v súlade so zákonmi a dvojstrannými dohodami so susednými krajinami; |
| --- | --- |

70.

| 71. | víta výzvy srbských orgánov, aby sa bosnianski Srbi opäť zapojili do práce inštitúcií Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opätovne potvrdzuje svoju jednoznačnú podporu dialógu medzi Belehradom a Prištinou, ktorý sprostredkúva EÚ, a oceňuje prácu osobitného zástupcu EÚ pre dialóg medzi Belehradom a Prištinou Miroslava Lajčáka; pripomína význam konštruktívnej angažovanosti srbských a kosovských orgánov v záujme dosiahnutia komplexnej právne záväznej dohody o normalizácii založenej na vzájomnom uznávaní, ktorá je pre obidve krajiny kľúčová, aby mohli napredovať vo svojom európskom smerovaní, a prispeje k regionálnej stabilite a prosperite; žiada, aby sa v dobrej viere a včas dodržiavali a plne vykonávali všetky predchádzajúce dohody medzi Belehradom a Prištinou vrátane združenia/spoločenstva obcí so srbskou väčšinou; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzýva ESVČ, aby zriadila mechanizmus na monitorovanie a overovanie vykonávania všetkých doteraz dosiahnutých dohôd a aby Európsky parlament pravidelne informovala o aktuálnom stave; vyzýva aktérov EÚ, aby podporovali miestne orgány v úsilí o vytvorenie združenia/spoločenstva obcí so srbskou väčšinou ako súčasti vzájomnej dohody; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva na ďalšie aktívne a konštruktívne zapojenie do dialógu, ktorý sprostredkúva EÚ; naliehavo vyzýva vlády Srbska a Kosova, aby sa zdržali akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli narušiť dôveru medzi stranami a ohroziť konštruktívne pokračovanie v dialógu; opakuje výzvu na zlepšenie kvality dialógu zapojením žien, väčšou transparentnosťou voči verejnosti a zmysluplným zapojením občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyzýva srbské a kosovské orgány, aby podporovali medziľudské kontakty medzi miestnymi komunitami s cieľom posilniť dialóg, a to aj na mimovládnej úrovni; oceňuje kultúrne a mládežnícke iniciatívy, ako je každoročný cezhraničný umelecký festival Mirëdita, Dobar Dan!, ktoré podporujú spoluprácu medzi kosovskými Albáncami a Srbmi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | víta to, že Srbsko a Kosovo prijali plán vykonávania dohôd v oblasti energetiky, čo je dôležitý posun v dialógu sprostredkovanom EÚ s cieľom dosiahnuť konkrétne výsledky pre všetkých občanov; vyzýva Srbsko aj Kosovo na zintenzívnenie úsilia a dosiahnutie riešení v otázkach nezvestných osôb a vyvodenia spravodlivosti, pokiaľ ide o vojnové zločiny spáchané počas juhoslovanských vojen v 90. rokoch minulého storočia; vyzýva vládu, aby sa týmito témami zaoberala aj v rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou a aby nadviazala spoluprácu medzi Srbskom a Kosovom; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím vlády Kosova zamietnuť návrh medzinárodných mediátorov, ktorý umožňoval zber hlasovacích lístkov oprávnených voličov, aby sa na území Kosova mohli 16. januára 2022 zúčastniť na ústavnom referende a 3. apríla 2022 na srbských voľbách, ako to bolo možné v minulosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyjadruje poľutovanie nad aktmi destabilizácie na hraniciach na severe Kosova v septembri 2021 a vyzýva Belehrad a Prištinu, aby všetky otázky riešili dialógom; vyjadruje poľutovanie nad tým, že pracovná skupina, ktorej úlohou bolo nájsť riešenie používania poznávacích značiek pre vozidlá, nedospela k dohode; vyzýva obe strany, aby čo najskôr našli trvalé riešenie podporujúce normalizáciu hospodárskych a politických vzťahov v rámci dialógu sprostredkovaného EÚ; vyjadruje poľutovanie nad viacerými prípadmi, keď úradníkom nebol povolený vstup na územie Kosova alebo Srbska; vyzýva obe strany, aby ku všetkým návštevám pristupovali spôsobom, ktorý je prospešný pre proces normalizácie; |
| --- | --- |

78.

| 79. | berie na vedomie sťažnosti etnických Albáncov z údolia Presevo, ktorým bolo odoprené právo voliť a ktorí boli zjavne vymazaní z matriky v mieste svojho bydliska, čím ich srbské orgány zbavili základných a politických práv; je hlboko znepokojený tvrdeniami a štúdiami, ktoré naznačujú, že srbské orgány systematicky a diskriminačne zneužívajú zákon o pobyte občanov, a je tiež hlboko znepokojený tým, že sú rušené adresy trvalého pobytu (tzv. pasivizácia) občanov albánskej etnickej príslušnosti žijúcich v južnom Srbsku; požaduje nezávislé a dôkladné vyšetrenie týchto obvinení a vyzýva srbské orgány, aby zastavili všetky diskriminačné praktiky a cielené útoky; |
| --- | --- |

79.

| 80. | víta prijatie národnej stratégie stíhania vojnových zločinov na roky 2021 – 2026 a nedávny začiatok činnosti rôznych orgánov a mechanizmov podávania správ v súvislosti s ňou; podčiarkuje význam transparentného a inkluzívneho vykonávania stratégie; naliehavo vyzýva srbské orgány, aby rozhodne zasiahli proti glorifikácii odsúdených vojnových zločincov a aby prestali s polarizujúcou rétorikou a činmi, ktoré narúšajú integritu susedných krajín a ohrozujú stabilitu a zmierenie v regióne; naliehavo vyzýva srbské orgány, aby preukázali skutočné odhodlanie vyšetriť prípady vojnových zločinov a predložiť ich súdu; opakuje, že je neprípustné, aby sa v Európe popierala genocída; |
| --- | --- |

80.

| 81. | podčiarkuje význam regionálnej spolupráce v oblasti vojnových zločinov a nezvestných osôb a vyzýva srbské orgány, aby odsúdili všetky formy nenávistných prejavov, kampane zastrašovania a verejné schvaľovanie či popieranie genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré srbské orgány a niektorí srbskí politici aj naďalej popierajú genocídu v Srebrenici; vyzýva srbské orgány, aby zabezpečili pokračovanie súdnych procesov za vojnové zločiny, a to aj na miestnej úrovni, a dosiahli spravodlivosť pre obete tým, že uznajú a budú rešpektovať súdne rozsudky o vojnových zločinoch, budú bojovať proti beztrestnosti vojnových zločinov, vyšetria prípady nezvestných osôb, preskúmajú pohrebiská a podporia domácich prokurátorov, aby postavili páchateľov pred súd; |
| --- | --- |

81.

| 82. | odsudzuje rastúcu prítomnosť odsúdených vojnových zločincov, ako sú Veselin Šljivančanin, Dragoljub Ojdanić a Nikola Šainović, v mediálnom priestore, ktorý využívajú na šírenie nenávisti a neznášanlivosti voči národnostným menšinám v Srbsku; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva EÚ a jej spojencov, aby sa ešte viac usilovali o zmierenie; víta obnovenú angažovanosť spojencov EÚ, najmä vymenovanie osobitných vyslancov USA, Spojeného kráľovstva a Nemecka pre západný Balkán, vyzýva ich, aby sa zapojili do úzkej spolupráce a koordinácie s vyslancom EÚ s cieľom posilniť pákový efekt a poskytovať súdržné poradenstvo a podporu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opätovne vyjadruje podporu iniciatíve na zriadenie regionálnej komisie pre zistenie faktov o vojnových zločinoch a iných prípadoch závažného porušovania ľudských práv spáchaných na území bývalej Juhoslávie (RECOM); |
| --- | --- |

84.

| 85. | víta začiatok uplatňovania zóny bez roamingu na celom západnom Balkáne od 1. júla 2021, čo zlepšilo prepojenosť a občanom a podnikom v regióne prinieslo hmatateľné a konkrétne výhody; víta prijatie Brdského vyhlásenia podpísaného predstaviteľmi EÚ a vedúcimi predstaviteľmi krajín západného Balkánu, v ktorom sa tiež uznáva význam tohto úspechu; naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali s orgánmi krajín západného Balkánu na zrušení roamingových poplatkov medzi západným Balkánom a Európskou úniou; |
| --- | --- |

85.

| 86. | naliehavo vyzýva srbské orgány, aby jednoznačne podporili vytvorenie spoločného regionálneho trhu v rámci berlínskeho procesu ako odrazový mostík na prístupovej ceste do EÚ; zdôrazňuje, že všetky programy regionálnej hospodárskej spolupráce na západnom Balkáne by mali byť inkluzívne a prijateľné pre všetkých šesť krajín; ich cieľom by malo byť zavedenie rovnocennej spolupráce medzi všetkými šiestimi krajinami a zároveň by sa podporilo prehĺbenie harmonizácie s normami a acquis EÚ; |
| --- | --- |

86.

Sociálne a hospodárske reformy

| 87. | víta pokrok dosiahnutý v rozvoji fungujúceho trhového hospodárstva, aj keď štát si ponecháva v hospodárstve silný vplyv, a skutočnosť, že vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na hospodárstvo bol úspešne zmiernený okrem iného včas prijatými fiškálnymi opatreniami a opatreniami na podporu meny; vyzýva napriek tomu srbské orgány, aby poskytovali zraniteľným domácnostiam a podnikom v súvislosti s pandémiou cielenú podporu; konštatuje, že EÚ naďalej poskytuje Srbsku nevyhnutnú podporu zameranú na sociálno-ekonomickú obnovu a okamžité zdravotné potreby, vrátane dodatočnej pomoci vo výške 10 miliónov EUR; |
| --- | --- |

87.

| 88. | so znepokojením konštatuje, že sa nevyšetrilo žiadne z obvinení uvedených v predchádzajúcej správe investigatívnych novinárov o manipulácii vlády so štatistikami týkajúcimi sa ochorenia COVID-19 na politické účely; zdôrazňuje, že dôvera a transparentnosť majú mimoriadny význam v úsilí vlády v boji proti ochoreniu COVID-19, a preto naliehavo vyzýva srbskú vládu, aby poskytla občanom všetky relevantné štatistiky; |
| --- | --- |

88.

| 89. | konštatuje, že napriek zlepšeniam trh práce stále trpí štrukturálnymi problémami a musí sa vyrovnávať s výzvami v oblasti demografie a migrácie; vyzýva Srbsko, aby zlepšilo pozíciu žien na pracovnom trhu a viac prispôsobilo vzdelávanie a odbornú prípravu potrebám trhu práce, najmä v oblasti odborného vzdelávania a prípravy a v súvislosti so zelenou a digitálnou transformáciou; |
| --- | --- |

89.

| 90. | je hlboko znepokojený sociálno-ekonomickou situáciou vo viacerých okresoch južného Srbska; vyzýva srbskú vládu, aby vyšetrila všetky obvinenia zo zneužívania nástrojov sociálnej pomoci na vyvíjanie tlaku na voličov, najmä na zraniteľné skupiny a príslušníkov rómskej menšiny; vyzýva srbskú vládu, aby reagovala na problémy chudoby a nezamestnanosti v týchto a iných častiach krajiny a aby zabezpečila, aby jeho sociálna politika a politika zamestnanosti mali primerané finančné a inštitucionálne zdroje; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vyzýva Srbsko, aby zvýšilo kapacity poskytovania štatistických informácií a vykonalo sčítanie obyvateľstva v súlade s najprísnejšími medzinárodnými normami a so zapojením nezávislých pozorovateľov; |
| --- | --- |

91.

| 92. | je hlboko znepokojený vyľudňovaním a pokračujúcou emigráciou ľudského kapitálu Srbska; víta iniciatívy srbských vlád a inovatívne prístupy v boji proti týmto trendom, vrátane demografických zmien, za spolupráce s medzinárodnými organizáciami na základe série cielených politík vo všetkých odvetviach zameraných na riešenie demografických hrozieb, keďže neustály pokles počtu obyvateľov je aj naďalej kľúčovou výzvou pre hospodársky rozvoj; vyzýva novú vládu, aby venovala väčšiu pozornosť politikám v oblasti mládeže; konštatuje, že treba vynaložiť ďalšie úsilie na sociálno-hospodársky rozvoj pohraničných regiónov, aby sa zabránilo ich vyľudňovaniu; pripomína, že na tento účel by sa mohli využiť programy cezhraničnej spolupráce IPA III; |
| --- | --- |

92.

| 93. | víta vykonávanie programov na podporu malých a stredných podnikov (MSP), najmä zníženie nákladov na úvery pre MSP; vyzýva Srbsko, aby sa zameralo na nevyriešené problémy vrátane nestabilného podnikateľského prostredia a nekalej súťaže; víta zapojenie Srbska do procesu regionálnej integrácie trhov na západnom Balkáne, čo spolu s ďalšou hospodárskou integráciou s jednotným trhom EÚ priláka potrebné investície a vytvorí nové príležitosti pre občanov a podnikateľskú komunitu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opätovne vyjadruje znepokojenie nad rastúcou závislosťou Srbska od čínskych investícií a výškou úverov, ktoré bude musieť Srbsko splatiť Číne; naliehavo vyzýva srbské orgány, aby v prípade čínskych, ruských a iných nedemokratických zahraničných investícií vyplývajúcich z dvojstranných dohôd o strategickej spolupráci zlepšili transparentnosť a posilnili právny súlad s požiadavkami na posudzovanie vplyvov na životné prostredie vo vysoko znečisťujúcich priemyselných odvetviach; vyjadruje poľutovanie nad nedávnou dodávkou čínskych raketových systémov do Srbska; |
| --- | --- |

94.

| 95. | zdôrazňuje, že krajiny západného Balkánu musia byť stredobodom iniciatívy EÚ Global Gateway a treba im poskytnúť transparentnú a udržateľnú investičnú alternatívu k investíciám a úverom z Číny a iných autoritárskych režimov; |
| --- | --- |

95.

| 96. | berie na vedomie zrušenie novelizácie zákona o vyvlastnení a vyzýva na širšiu verejnú diskusiu o tejto otázke; |
| --- | --- |

96.

| 97. | víta zlepšenia v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, avšak vyzýva na dosiahnutie lepších výsledkov vo vyšetrovaní v prípadoch prania špinavých peňazí; konštatuje, že oblasti infraštruktúry a stavebníctva sú významnými zdrojmi nezákonných finančných tokov, a nabáda Srbsko, aby minimalizovalo riziko nezákonných finančných tokov v stavebníctve a obmedzilo daňové úniky a korupciu v sektore infraštruktúry; vyzýva Srbsko, aby zaručilo, aby sa odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF) uplatňovali v dobrej viere; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným vývojom v prípade „zoznam“, ktorý predstavuje zneužívanie právneho rámca štátnymi orgánmi na útoky proti konkrétnym organizáciám občianskej spoločnosti a médiám kritickým voči vládnej politike; opätovne žiada úrad srbského ministerstva financií na predchádzanie praniu špinavých peňazí, aby tieto skutočnosti v plnej miere vyšetril; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pripomína podmienenosť financovania v rámci nástroja IPA III a hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán; uznáva význam nástroja IPA III a hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán pre podporu procesu reforiem, zelenej transformácie, udržateľnej prepojenosti, ľudského kapitálu, konkurencieschopnosti a inkluzívneho rastu, ako aj pre posilňovanie regionálnej a cezhraničnej spolupráce; |
| --- | --- |

99.

Životné prostredie, energetika a doprava

| 100. | víta konkrétne kroky na postupné vyradenie uhoľných elektrární; vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že napriek aktuálnym klimatickým a environmentálnym problémom Srbsko naďalej investuje do novej uhoľnej elektrárne; naliehavo vyzýva orgány, aby prijali národný integrovaný plán v oblasti energie a klímy, ktorý bude v súlade s cieľom Európskej zelenej dohody dosiahnuť klimatickú neutrálnosť do roku 2050 a so zelenou agendou pre západný Balkán; |
| --- | --- |

100.

| 101. | vyzýva vnútroštátne orgány, aby urýchlene vykonali zákon o využívaní obnoviteľných zdrojov energie a aby začali širšiu verejnú diskusiu o energetickej transformácii a prebiehajúcej výstavbe desiatok malých vodných elektrární; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva Srbsko, aby zintenzívnilo úsilie o diverzifikáciu svojich dodávok energie a celkového energetického mixu, najmä aby znížilo svoju závislosť od Ruska, a aby zvýšilo investície a zmodernizovalo energetickú infraštruktúru, čo mu umožní vykonať potrebný prechod z fosílnych palív na obnoviteľné zdroje energie; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam výstavby prepojovacieho vedenia s Bulharskom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že finančné prostriedky z nástroja IPA prispejú k budovaniu klimaticky neutrálneho hospodárstva v Srbsku v plnom súlade s Parížskou dohodou a cieľmi EÚ v oblasti dekarbonizácie a aby na dosiahnutie tohto cieľa poskytla potrebnú technickú podporu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | zdôrazňuje skutočnosť, že nedostatočná efektívnosť v odvetví energetiky má kritický vplyv na celkovú hospodársku konkurencieschopnosť krajiny, a vyzýva krajinu, aby sa cielene usilovala o prechod na ekologické a obehové hospodárstvo postupným ukončením využívania fosílnych zdrojov energie a výrazným zvýšením miery recyklácie zdrojov a materiálov; |
| --- | --- |

103.

| 104. | so znepokojením berie na vedomie pretrvávajúce nedodržiavanie, a teda porušovanie Zmluvy o Energetickom spoločenstve a vyzýva Srbsko, aby sa riadilo odporúčaniami Zmluvy o Energetickom spoločenstve a zosúladilo svoje činnosti v oblasti energetiky s tretím energetickým balíkom a energetickou politikou EÚ; |
| --- | --- |

104.

| 105. | opätovne vyjadruje znepokojenie nad vysokou mierou znečistenia ovzdušia a naliehavo vyzýva orgány, aby urýchlili vykonávanie plánov kvality ovzdušia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že viaceré miesta v Srbsku, najmä Belehrad, Smederevo a Bor a údolia Kolubara a Tamnava, sú často na zozname najviac znečistených oblastí na svete, pokiaľ ide o kvalitu ovzdušia; naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby urýchlene prijali opatrenia na zlepšenie kvality ovzdušia, najmä vo veľkých mestách a v priemyselných oblastiach; zdôrazňuje, že treba hľadať udržateľné riešenia a pri výrobe energie a vykurovaní obmedzovať používanie lignitu a iných druhov nízkovýhrevného uhlia; |
| --- | --- |

105.

| 106. | je hlboko znepokojený projektmi na výrobu energie z uhlia financovanými Čínou a ich vplyvom na životné prostredie a kvalitu ovzdušia; berie na vedomie skutočnosť, že v súčasnosti prebieha proces prijímania programu na ochranu ovzdušia, a víta malé granty pre obce na zlepšenie kvality ovzdušia a nakladania s odpadom a financovanie realizácie projektov na zníženie znečistenia ovzdušia v Srbsku; |
| --- | --- |

106.

| 107. | opätovne vyjadruje poľutovanie nad nečinnosťou v súvislosti so znečistením rieky Dragovištica v dôsledku banskej ťažby v regióne a nad škodlivým vplyvom znečistenia na zdravie miestneho obyvateľstva a životné prostredie; |
| --- | --- |

107.

| 108. | zdôrazňuje potrebu zlepšiť právne predpisy v oblasti odpadového hospodárstva, ich vykonávanie a presadzovanie a urýchliť zavádzanie a vykonávanie hierarchie odpadového hospodárstva a opatrení obehového hospodárstva; |
| --- | --- |

108.

| 109. | berie na vedomie odobratie povolení na prieskum, pokiaľ ide o projekt zameraný na ťažbu a spracovanie lítia v západnom Srbsku; žiada srbské orgány o plnú transparentnosť v tomto procese a žiada, aby sa vykonalo komplexné posúdenie vplyvu vrátane verejných konzultácií s príslušnými miestnymi komunitami pri vydávaní licencií; |
| --- | --- |

109.

| 110. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vážnymi problémami s korupciou a právnym štátom v otázkach životného prostredia a nad všeobecným nedostatkom transparentnosti a nevykonávaním posudzovania environmentálneho a sociálneho vplyvu projektov infraštruktúry; v tejto súvislosti berie na vedomie otvorenie tematického bloku 4 Zelená agenda a udržateľná prepojenosť v rámci prístupových rokovaní s EÚ; žiada, aby sa reagovalo na oprávnené obavy vyjadrené počas protestov za životné prostredie a aby sa tieto obavy v rámci rokovaní riešili; |
| --- | --- |

110.

| 111. | požaduje rozšírenie celkovej rozlohy chráneného územia Srbska a zabezpečenie vykonávania opatrení a primeraného financovania ochrany prírody; požaduje dôsledné uplatňovanie zákona o ochrane prírody a zákona o využívaní obnoviteľných zdrojov energie s cieľom zastaviť všetky škodlivé projekty v chránených oblastiach; |
| --- | --- |

111.

| 112. | víta prijatie programu odpadového hospodárstva a berie na vedomie, že prebieha proces verejnej prezentácie akčného plánu programu odpadového hospodárstva na obdobie rokov 2022 – 2024; berie na vedomie, že do prevádzky bol uvedený systém ekologických informácií, ktorý občanom umožní nahlasovať problémy v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

112.

| 113. | žiada preskúmať všetky doteraz vybudované malé vodné projekty a zistiť, či sa pri vydávaní povolení riadne dodržiavali právne predpisy a postupy; žiada, aby sa vo všetkých prípadoch, v ktorých bol zákon jasne porušený, ako v prípade Rakita, prijali okamžité opatrenia na navrátenie riek do stavu, v akom boli pred výstavbou malých vodných projektov; požaduje odstránenie zariadení, ktoré ohrozujú brehy, jazerá, vodné toky a podzemnú vodu; zdôrazňuje potrebu dohľadu nad každým projektom ohrozujúcim vodné zdroje, ktorý by sa mal zaradiť do zoznamu projektov, v prípade ktorých sa vyžaduje štúdia o posúdení vplyvu na životné prostredie; žiada, aby sa prehodnotila privatizácia Inštitútu pre vodné hospodárstvo Jaroslava Černiho; |
| --- | --- |

113.

| 114. | víta pokrok Srbska pri modernizácii železničnej siete; nabáda ho, aby zabezpečilo, aby boli investície do dopravnej infraštruktúry krajiny v súlade so stratégiou EÚ pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a aby priniesli čo najväčší úžitok srbskému hospodárstvu; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Komisii, vysokému predstaviteľovi pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedovi Komisie, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentovi, vláde a Národnému zhromaždeniu Srbska. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 278, 18.10.2013, s. 16.

(2)  Ú. v. EÚ L 330, 20.9.2021, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 111, 8.4.2022, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 129.

(5)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 172.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0506.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0511.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

Správa o Kosove za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o správe Komisie o Kosove za rok 2021 (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Kosovom na strane druhej, ktorá nadobudla platnosť 1. apríla 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Kosovom na strane druhej, ktorá nadobudla platnosť 1. apríla 2016 (1),

| — | so zreteľom na Rámcovú dohodu medzi Európskou úniou a Kosovom o všeobecných zásadách účasti Kosova na programoch Únie, ktorá nadobudla platnosť 1. augusta 2017 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcovú dohodu medzi Európskou úniou a Kosovom o všeobecných zásadách účasti Kosova na programoch Únie, ktorá nadobudla platnosť 1. augusta 2017 (2),

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 17. mája 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 17. mája 2018,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. mája 2020,

| — | so zreteľom na Brdské vyhlásenie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Brdské vyhlásenie prijaté na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal 6. októbra 2021,

| — | so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, a na ôsmy samit berlínskeho procesu, ktorý sa konal 5. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, a na ôsmy samit berlínskeho procesu, ktorý sa konal 5. júla 2021,

| — | so zreteľom na samit v Sofii, ktorý sa konal 10. novembra 2020, vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu o spoločnom regionálnom trhu z 9. novembra 2020 a na vyhlásenie zo Sofie o zelenej agende pre západný Balkán z 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit v Sofii, ktorý sa konal 10. novembra 2020, vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu o spoločnom regionálnom trhu z 9. novembra 2020 a na vyhlásenie zo Sofie o zelenej agende pre západný Balkán z 10. novembra 2020,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999, na poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora (MSD) z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999, na poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora (MSD) z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom,

| — | so zreteľom na prvú dohodu o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov medzi vládami Srbska a Kosova z 19. apríla 2013, na dohody z 25. augusta 2015 a na prebiehajúci dialóg o normalizácii vzťahov, ktorý sprostredkúva EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvú dohodu o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov medzi vládami Srbska a Kosova z 19. apríla 2013, na dohody z 25. augusta 2015 a na prebiehajúci dialóg o normalizácii vzťahov, ktorý sprostredkúva EÚ,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/904 z 3. júna 2021, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX Kosovo) (3) a predĺžil mandát misie do 14. júna 2023, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/904 z 3. júna 2021, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX Kosovo) (3) a predĺžil mandát misie do 14. júna 2023,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva EÚ pre západný Balkán (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva EÚ pre západný Balkán (COM(2020)0057),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641) a na pracovný dokument útvarov Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Usmernenia pre vykonávanie zelenej agendy pre západný Balkán (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641) a na pracovný dokument útvarov Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Usmernenia pre vykonávanie zelenej agendy pre západný Balkán (SWD(2020)0223),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (4),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2021 (COM(2021)0644) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Kosove za rok 2021 (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2021 (COM(2021)0644) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Kosove za rok 2021 (SWD(2021)0292),

| — | so zreteľom na posúdenie Komisie z 22. apríla 2021 týkajúce sa kosovského programu hospodárskych reforiem na roky 2021 – 2023 (SWD(2021)0093) a na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré Rada prijala 12. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na posúdenie Komisie z 22. apríla 2021 týkajúce sa kosovského programu hospodárskych reforiem na roky 2021 – 2023 (SWD(2021)0093) a na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré Rada prijala 12. júla 2021,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý predložila Komisia a ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Kosovo) (COM(2016)0277), a na svoju pozíciu z 28. marca 2019 k návrhu Komisie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý predložila Komisia a ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Kosovo) (COM(2016)0277), a na svoju pozíciu z 28. marca 2019 k návrhu Komisie (5),

| — | so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Európskej únie o komunálnych voľbách v Kosove v roku 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Európskej únie o komunálnych voľbách v Kosove v roku 2021,

| — | so zreteľom na štvrté zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie medzi Európskou úniou a Kosovom, ktoré sa konalo 7. decembra 2021 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štvrté zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie medzi Európskou úniou a Kosovom, ktoré sa konalo 7. decembra 2021 v Bruseli,

| — | so zreteľom na závery Rady o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia zo 14. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia zo 14. decembra 2021,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (6),

| — | so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania prijaté na siedmom a ôsmom zasadnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Kosovo, ktoré sa konali 4. – 5. novembra 2021 a 9. – 10. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania prijaté na siedmom a ôsmom zasadnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Kosovo, ktoré sa konali 4. – 5. novembra 2021 a 9. – 10. marca 2022,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie druhého samitu Európskeho parlamentu a predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. júna 2021, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie druhého samitu Európskeho parlamentu a predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. júna 2021, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o správach Komisie o Kosove za obdobie 2019 – 2020 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o správach Komisie o Kosove za obdobie 2019 – 2020 (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (8),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0179/2022),

| A. | keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje podľa vlastných zásluh a keďže realizácia potrebných reforiem určuje harmonogram a postup pristúpenia; |
| --- | --- |

A.

keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje podľa vlastných zásluh a keďže realizácia potrebných reforiem určuje harmonogram a postup pristúpenia;

| B. | keďže päť členských štátov neuznalo Kosovo ako nezávislý štát; |
| --- | --- |

B.

keďže päť členských štátov neuznalo Kosovo ako nezávislý štát;

| C. | keďže demokracia a právny štát sú základnými hodnotami, na ktorých je EÚ založená; keďže na riešenie pretrvávajúcich problémov v týchto oblastiach sú potrebné hlboké a komplexné reformy; |
| --- | --- |

C.

keďže demokracia a právny štát sú základnými hodnotami, na ktorých je EÚ založená; keďže na riešenie pretrvávajúcich problémov v týchto oblastiach sú potrebné hlboké a komplexné reformy;

| D. | keďže komplexná právne záväzná dohoda o normalizácii medzi Srbskom a Kosovom má zásadný význam pre pokrok obidvoch krajín v ich európskom smerovaní; keďže takáto dohoda by výrazne prispela k posilneniu celkovej stability regiónu; |
| --- | --- |

D.

keďže komplexná právne záväzná dohoda o normalizácii medzi Srbskom a Kosovom má zásadný význam pre pokrok obidvoch krajín v ich európskom smerovaní; keďže takáto dohoda by výrazne prispela k posilneniu celkovej stability regiónu;

| E. | keďže Kosovu nebola udelená liberalizácia vízového režimu, hoci od roku 2018 boli splnené všetky kritériá; |
| --- | --- |

E.

keďže Kosovu nebola udelená liberalizácia vízového režimu, hoci od roku 2018 boli splnené všetky kritériá;

| F. | keďže Kosovo dosiahlo výrazný pokrok v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

F.

keďže Kosovo dosiahlo výrazný pokrok v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti;

| G. | keďže Európska únia je najväčším obchodným partnerom Kosova a v roku 2020 predstavovala 33 % celkového vývozu a 50 % celkového dovozu; |
| --- | --- |

G.

keďže Európska únia je najväčším obchodným partnerom Kosova a v roku 2020 predstavovala 33 % celkového vývozu a 50 % celkového dovozu;

| H. | keďže EÚ je stále hlavným strategickým partnerom Kosova a podporuje záväzok Kosova týkajúci sa európskej integrácie, najmä prostredníctvom nástroja IPA III, hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán a makrofinančnej pomoci; |
| --- | --- |

H.

keďže EÚ je stále hlavným strategickým partnerom Kosova a podporuje záväzok Kosova týkajúci sa európskej integrácie, najmä prostredníctvom nástroja IPA III, hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán a makrofinančnej pomoci;

| I. | keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Kosovu a keďže Kosovo využíva predvstupovú pomoc v rámci IPA, ktorej celková suma v rokoch 2007 až 2020 dosiahla 1,21 miliardy EUR; |
| --- | --- |

I.

keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Kosovu a keďže Kosovo využíva predvstupovú pomoc v rámci IPA, ktorej celková suma v rokoch 2007 až 2020 dosiahla 1,21 miliardy EUR;

| J. | keďže Komisia prijala balík vo výške 70 miliónov EUR v rámci IPA II na pomoc pri financovaní prístupu krajín západného Balkánu k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 obstaraných členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia prijala balík vo výške 70 miliónov EUR v rámci IPA II na pomoc pri financovaní prístupu krajín západného Balkánu k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 obstaraných členskými štátmi EÚ;

| K. | keďže pomoc v rámci IPA III je založená na prísnej podmienenosti a stanovuje moduláciu a pozastavenie pomoci, ak dôjde k poľaveniu v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu; |
| --- | --- |

K.

keďže pomoc v rámci IPA III je založená na prísnej podmienenosti a stanovuje moduláciu a pozastavenie pomoci, ak dôjde k poľaveniu v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu;

Záväzok k rozšíreniu

| 1. | víta nepretržité odhodlanie Kosova napredovať v reformách súvisiacich s EÚ, ako aj široký konsenzus medzi politickými stranami a podporu zo strany verejnosti, pokiaľ ide o európsku integráciu a prijatie európskej identity; berie na vedomie výraznú väčšinu, ktorú má vláda v kosovskom parlamente po všeobecných voľbách, a vyzýva vládu, aby využila svoju stabilnú väčšinu na urýchlený pokrok v nevyhnutných reformách; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva členské štáty EÚ, aby rozširovanie vnímali ako prioritu a po splnení podmienok poskytli prisľúbené výhody, a aby zlepšili výmenu informácií s občanmi EÚ o rozširovaní; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta zvýšenú politickú stabilitu a pevné odhodlanie vlády ďalej napredovať v európskom smerovaní, čo sa prejavilo prijatím akčného plánu k európskemu programu reforiem II a národného programu vykonávania dohody o stabilizácii a pridružení na roky 2022 – 2026; zdôrazňuje potrebu posilniť administratívne kapacity a zaviesť súdržnú koordinačnú štruktúru v rámci kosovských inštitúcií na ich účinné vykonávanie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oceňuje pokojný a riadny priebeh predčasných parlamentných volieb, ktoré sa konali 14. februára 2021, a komunálnych volieb, ktoré sa uskutočnili 17. októbra a 14. novembra 2021; vyjadruje však poľutovanie nad nízkym zastúpením žien na hlasovacích lístkoch a nad obmedzenou politickou súťažou a slobodou výberu a prejavu v kosovsko-srbských obciach, ako sa uvádza v správach volebnej pozorovateľskej misie EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že zhromaždenie Kosova zriadilo 13. apríla 2021 ad hoc komisiu pre volebnú reformu; vyzýva Kosovo, aby urýchlene riešilo dlhodobé nedostatky vo volebnom procese, najmä pokiaľ ide o pravidlá volebnej kampane, hlasovanie občanov v zahraničí a presnosť zoznamov voličov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé z odporúčaní, ktoré vydali predchádzajúce volebné pozorovateľské misie EÚ od roku 2013, zostávajú nezrealizované, a zdôrazňuje, že tieto dlho odkladané reformy si vyžadujú silný politický záväzok a zmysluplné zapojenie politických strán a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Rade sa nepodarilo zabezpečiť bezvízový režim pre Kosovo; zdôrazňuje svoju plnú solidaritu a súcit s občanmi krajiny; opätovne vyzýva členské štáty v Rade, aby urýchlene pristúpili k prijatiu bezvízového režimu pre občanov Kosova, pretože Kosovo zostáva jedinou krajinou na západnom Balkáne bez liberalizovaného vízového režimu, a to napriek tomu, že od roku 2018 sú splnené všetky kritériá; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že nedostatočná liberalizácia vízového režimu bráni vykonávaniu programov EÚ a priamo postihuje kosovských občanov, pričom hrá do rúk zločineckým sieťam; konštatuje, že ďalšie odklady podkopávajú dôveryhodnosť a povesť EÚ ako spoľahlivého partnera a vážneho geopolitického aktéra, čo by mohlo ovplyvniť aj dialóg medzi Kosovom a Srbskom; Zdôrazňuje, že liberalizácia vízového režimu má potenciál priblížiť Kosovo k EÚ uľahčením cestovania, kultúrnych a vzdelávacích výmen, ako aj podnikania; |
| --- | --- |

7.

| 8. | plne podporuje žiadosť Kosova o členstvo v Rade Európy a vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby podporili túto snahu, ako aj snahy o vstup do ďalších medzinárodných organizácií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie tiež na vedomie zámer Kosova požiadať o členstvo v Európskej únii v roku 2022 s cieľom dosiahnuť štatút kandidátskej krajiny, zdôrazňuje však, že pre žiadnu kandidátsku alebo potenciálnu kandidátsku krajinu neexistuje zrýchlený postup, a pripomína, že všetky krajiny, ktoré sa usilujú o členstvo v Únii, sa budú posudzovať na základe ich zásluh, pokiaľ ide o plnenie, vykonávanie a dodržiavanie súboru kritérií a spoločných európskych hodnôt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že pokrok v normalizácii vzťahov so Srbskom založený na vzájomnom uznávaní je nevyhnutným predpokladom na to, aby obe krajiny pokročili vo svojom európskom smerovaní; uznáva, že Kosovo je plne odhodlané dosiahnuť pokrok v rokovaniach so Srbskom, pokiaľ ide o vyriešenie zostávajúcich otázok vzájomne prospešným spôsobom, a nabáda kosovské orgány, aby svoje úsilie znova zamerali na pokrok a realizáciu procesu dialógu medzi Prištinou a Belehradom a nevytvárali ďalší zdroj sklamania pre svojich občanov predčasným podaním žiadosti o členstvo v EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že nezávislosť Kosova je nezvratná; víta skutočnosť, že Izrael uznal Kosovo 4. septembra 2020; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že päť členských štátov EÚ doposiaľ Kosovo neuznalo, a opätovne ich vyzýva, aby tak bezodkladne urobili a znovu potvrdili perspektívu EÚ pre Kosovo; poznamenáva, že EÚ je najväčším darcom, obchodným partnerom a investorom Kosova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že ruská invázia na Ukrajinu je pre západný Balkán, najmä pre občanov Kosova, zdrojom najväčších obáv; víta prijatie uznesenia zhromaždenia Kosova, v ktorom sa dôrazne odsudzuje vojenská agresia a invázia Ruskej federácie na Ukrajinu, a oceňuje, že sa Kosovo urýchlene pripojilo k EÚ prijatím sankcií proti Rusku a vyjadrilo silnú solidaritu s Ukrajinou, čo z neho robí veľmi spoľahlivého partnera, ktorý je hlboko ukotvený v európskej a transatlantickej aliancii; víta pripravenosť Kosova prijať ukrajinských utečencov a schválenie opatrení na ich podporu vrátane vykonávania programu „Journalists in Residence“, ktorý umožňuje ukrajinským novinárom žiť a pracovať v Kosove; s úľavou konštatuje, že v poslednom čase neboli zaznamenané žiadne vážne hrozby pre bezpečnosť a územnú celistvosť Kosova; zdôrazňuje, že úspešná integrácia severu a ďalšie úsilie o zlepšenie každodenného života kosovských Srbov môže podstatne prispieť k celkovej stabilite a bezpečnostnej situácii v krajine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta udelenie štatútu kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ Ukrajine a Moldavsku na zasadnutí Európskej rady 23. a 24. júna 2022; pripomína však, že v záujme zachovania dôveryhodnosti procesu rozširovania EÚ sa musí zachovať dlhotrvajúci záväzok voči všetkým šiestim krajinám západného Balkánu vrátane Kosova a ich paralelná dráha musí neochvejne pokračovať na základe zásluh, politického zosúladenia, solidarity v medzinárodných otázkach a prijatých záväzkov; požaduje väčšiu dynamiku v procese rozširovania; |
| --- | --- |

13.

Demokracia a právny štát

| 14. | víta zvýšené úsilie v boji proti korupcii vrátane prijatia stratégie a akčného plánu pre oblasť právneho štátu na roky 2021 – 2026 a zdôrazňuje, že vykonávanie má kľúčový význam; vyjadruje uznanie Kosovu za to, že si v indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International z roku 2021 polepšilo o 17 miest; nabáda Kosovo, aby pokračovalo v zlepšovaní svojich výsledkov v boji proti korupcii na vysokej úrovni a organizovanej trestnej činnosti a aby v plnej miere vyšetrilo všetky možné prepojenia s politickou mocou; vyzýva kosovské orgány, aby pokračovali v posilňovaní vyšetrovania a stíhania prípadov organizovaného zločinu vrátane obchodovania s ľuďmi a drogami a aby boli aktívnejšie v boji proti praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | oceňuje úsilie Kosova v boji proti terorizmu a násilnému extrémizmu a pri repatriácii a integrácii zahraničných bojovníkov; nabáda Kosovo, aby prijalo novú stratégiu na predchádzanie násilnému extrémizmu a radikalizmu vedúcemu k terorizmu, pričom treba mať na pamäti, že pri vykonávaní predchádzajúcej stratégie chýbala inštitucionálna koordinácia a finančné nástroje; vyzýva na aktívnu regionálnu spoluprácu v boji proti potenciálnym teroristickým činnostiam a pri narúšaní finančných tokov určených na financovanie terorizmu, ako aj na lepšiu koordináciu a výmenu informácií medzi príslušnými bezpečnostnými službami a agentúrami Kosovskej republiky a EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je znepokojený tým, že súdnictvo je naďalej neefektívne a zraniteľné voči politickým zásahom; v tejto súvislosti víta návrhy reformy systému prokuratúry a zdôrazňuje, že pri ich realizácii by sa malo v plnej miere zohľadniť stanovisko Benátskej komisie; zdôrazňuje, že je to mimoriadne dôležité na zabezpečenie nezvratnej politickej nezávislosti a integrity súdnictva a na zlepšenie zodpovednosti a transparentnosti kosovského súdneho systému; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nabáda Kosovo, aby zintenzívnilo úsilie o zvýšenie kapacít orgánov presadzovania práva, vymáhanie majetkových priznaní a konfiškáciu majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti; v tejto súvislosti berie na vedomie návrh novej agentúry pre občianskoprávnu konfiškáciu majetku a pripomína, že pred podniknutím ďalších legislatívnych krokov je potrebné v plnej miere zohľadniť stanovisko Benátskej komisie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | berie na vedomie plány vlády na previerky sudcov a prokurátorov a zdôrazňuje význam stanoviska Benátskej komisie; zdôrazňuje, že previerky by mali byť poslednou možnosťou, a trvá na tom, že výhrady EÚ a USA týkajúce sa možnej paralýzy systému súdnictva by sa nemali ignorovať; dôrazne vyzýva kosovské orgány, aby v plnej miere využili už existujúce mechanizmy a nástroje na okamžité zlepšenie nezávislosti, profesionality, účinnosti a integrity súdneho systému krajiny; v tejto súvislosti víta spoluprácu kosovských orgánov s EÚ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek opakovaným výzvam EÚ na zabezpečenie spravodlivého a transparentného výberu hlavného štátneho zástupcu na základe zásluh kosovská prokurátorská rada tieto zásady pri uzatváraní výberového konania nerešpektovala; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta úsilie o odpolitizovanie a profesionalizáciu kosovskej štátnej služby a verejnej správy a vyzýva Kosovo, aby zintenzívnilo reformy verejnej správy a verejných financií progresívnym a primeraným spôsobom; pripomína význam zdravej a odpolitizovanej verejnej správy zameranej na občanov, ktorá by bola vymenovaná na základe konkurenčného, transparentného a spravodlivého procesu založeného na zásluhách; víta pokrok dosiahnutý pri vytváraní národného centralizovaného registra trestov, ktorý podporuje EÚ, a vyzýva Kosovo, aby riešilo zostávajúce problémy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta dlho očakávané prijatie zákonov o financovaní politických strán a zverejňovaní majetku zhromaždením Kosova a vyzýva na ich dôsledné uplatňovanie; vyjadruje poľutovanie nad pokračujúcim bojkotovaním predsedníctva zhromaždenia Kosova predstaviteľmi strany Srpska Lista a nad vysokým počtom absencií poslancov na zasadnutiach zhromaždenia, čo vedie k blokovaniu niektorých bodov programu; víta skutočnosť, že v prvom čítaní bolo prijaté nové nariadenie zhromaždenia, ktorým sa zavádzajú finančné sankcie voči poslancom, ktorí svoju neprítomnosť neospravedlnia, a požaduje jeho urýchlené konečné prijatie a vykonávanie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje uznanie dynamickej a konštruktívnej občianskej spoločnosti v Kosove za jej prácu a angažovanosť; vyzýva vládu, aby s ňou nadviazala kooperatívne pracovné vzťahy založené na vzájomnej dôvere pri rešpektovaní jej nezávislosti a aby zabezpečila jej zmysluplné zapojenie do príslušných projektov reforiem, najmä pokiaľ ide o kľúčové právne predpisy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naliehavo vyzýva vládu, aby náležite riešila obavy a vykonala rozhodnutie Ústavného súdu z roku 2016 o pridelení pozemkov kláštoru Visoki Dečani; vyjadruje znepokojenie nad tým, že úrady toto súdne rozhodnutie doposiaľ nevykonali, čím podkopávajú záväzok vlády presadzovať právny štát a rešpektovať nezávislé súdnictvo, ako aj medzinárodnú povesť krajiny; zdôrazňuje význam vykonávania všetkých rozhodnutí Ústavného súdu; vyzýva vládu, aby uplatňovala neselektívny prístup ku koncepcii právneho štátu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyjadruje uznanie práci misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX), ktorá pomáha kosovským orgánom pri vytváraní udržateľných a nezávislých inštitúcií právneho štátu; víta predĺženie mandátu misie EULEX, ako aj nedávne vyslanie dočasnej jednotky na posilnenie kapacít sformovanej policajnej jednotky EULEX; nabáda Kosovo, aby pokračovalo v spolupráci s misiou EULEX a so špecializovanými komorami a špecializovanou prokuratúrou, čo je dôležitým prejavom jeho záväzku k právnemu štátu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta pracovnú dohodu medzi kosovskou políciou a Europolom z júla 2020, ktorá bude predstavovať základ pre rozšírenú spoluprácu v boji proti organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a extrémizmu, a vyzýva kosovské orgány, aby tento potenciál v plnej miere využili; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že Interpol je dôležitým nástrojom v boji proti organizovanej trestnej činnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Kosovo ešte nie je členom Interpolu napriek jeho viacnásobným pokusom o vstup, a vyzýva na začlenenie Kosova do Interpolu a na aktívnu podporu jeho úsilia o vstup do tejto organizácie zo strany členských štátov EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby vykonala odporúčania osobitnej správy Európskeho dvora audítorov č. 01/2022 s cieľom zabezpečiť, aby mala finančná pomoc EÚ v krajinách západného Balkánu účinný vplyv na právny štát, a to najmä vypracovaním usmernení o uplatňovaní ustanovení nástroja IPA III o modulácii a prísnejšej parlamentnej kontrole finančných prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby financovanie užšie naviazala na pokrok v oblasti právneho štátu, aby zvýšila podporu organizáciám občianskej spoločnosti a nezávislým médiám a aby zlepšila podávanie správ o projektoch a ich monitorovanie, ako to opakovane požadoval Európsky parlament; v tejto súvislosti požaduje, aby sa zabezpečila lepšia koordinácia programov v oblasti právneho štátu podporovaných medzinárodnými darcami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva EÚ a krajiny západného Balkánu, aby vytvorili rámec na úspešnú spoluprácu medzi Európskou prokuratúrou (EPPO) a krajinami západného Balkánu s cieľom zabezpečiť, aby EPPO mohla účinne vykonávať svoje právomoci v oblasti finančných prostriedkov EÚ, najmä prostriedkov z nástroja IPA III; |
| --- | --- |

27.

Dodržiavanie základných slobôd a ľudských práv

| 28. | konštatuje, že právny a inštitucionálny rámec Kosova vo všeobecnosti zaručuje ochranu ľudských práv, práv menšín a základných práv, ale že kľúčové je jeho vykonávanie; vyzýva Kosovo, aby lepšie integrovalo deti so zdravotným postihnutím do vzdelávacích inštitúcií; zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť väčšie úsilie, aby sa deťom so zdravotným postihnutím zabezpečil prístup ku kvalitnému vzdelávaniu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že zhromaždenie Kosova neprijalo návrh občianskeho zákonníka v prvom čítaní, a vyzýva na jeho prijatie po opätovnom predložení v pléne, čo by prinieslo veľmi potrebný pokrok pre kosovských občanov, najmä pri zlepšovaní podmienok najzraniteľnejších častí kosovskej spoločnosti, predovšetkým žien, detí a LGBTI+ osôb, a malo by pozitívny vplyv na hospodársky rozvoj Kosova; vyjadruje svoju podporu začleneniu partnerstiev osôb rovnakého pohlavia do právnych predpisov v súlade s kosovskou ústavou; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že hoci právne predpisy a politiky týkajúce sa LGBTI+ osôb pokročili, ich vykonávanie je nedostatočné; odsudzuje všetky diskriminačné a ponižujúce prejavy voči komunite LGBTI+, a to aj zo strany niektorých vysokopostavených politikov; v tejto súvislosti vyzýva kosovské vedenie na väčšie verejné presadzovanie základných ľudských práv pre všetkých občanov vrátane LGBTI+ osôb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že iniciatívy zamerané na zapojenie srbskej komunity do politických, sociálnych a hospodárskych štruktúr Kosova sú len veľmi obmedzené; vyzýva kosovskú vládu a zástupcov kosovských Srbov, aby splnili svoj sľub zaviazať sa k vnútornému dialógu a skutočne spolupracovať s nezávislými organizáciami občianskej spoločnosti v srbských komunitách, najmä na severe, v záujme ich úspešnej integrácie; vyzýva EÚ, aby ďalej uľahčovala a podporovala programy medzi komunitami; víta úsilie kosovských orgánov bojovať proti rasizmu a riešiť medzietnické incidenty; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opätovne zdôrazňuje, že inštitucionalizácia výučby úradných jazykov v Kosove a rovnaký prístup k službám a informáciám v úradných jazykoch majú zásadný význam; v tejto súvislosti víta zriadenie Katedry balkánskych štúdií na Prištinskej univerzite a rozhodnutie otvoriť jazykové centrum pre štúdium kosovských úradných jazykov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opätovne vyzýva na intenzívnejšie začleňovanie osôb patriacich k menšinám vrátane komunít Rómov, Aškalov, Egypťanov, Bosniakov, Turkov a Goranov, ako aj osôb so zdravotným postihnutím a vysídlených osôb, a to poskytnutím prístupu k primeranej zdravotnej starostlivosti, sociálnej ochrane, vzdelávaniu, spravodlivosti, bývaniu, pracovným príležitostiam a iným sociálnym a verejným službám, a zabezpečením prístupu k politickému a spoločenskému rozhodovaniu, pričom by sa mali účinne riešiť prierezové formy diskriminácie, ktorým tieto skupiny čelia, prostredníctvom systémového inštitucionálneho prístupu; naliehavo vyzýva na väčšie úsilie v boji proti protirómskemu zmýšľaniu; nabáda vládu, aby urýchlila prácu na novej stratégii a akčnom pláne na roky 2021 – 2026 pre začlenenie rómskych, aškalských a egyptských komunít v Kosove; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva na urýchlenú revíziu stredoškolských učebníc, ktoré poskytujú nesprávne informácie a používajú diskriminačný jazyk a opisy etnických menšín, sexuálnych menšín a žien; nabáda vládne orgány, aby pokračovali v iniciatíve podporovanej EÚ s názvom Podpora Európskej únie pre základné a stredné školstvo, ktorá sa začala koncom roka 2021 a je zameraná na aktualizáciu týchto učebníc; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyjadruje Kosovu uznanie za mierové spolužitie náboženských spoločenstiev a vyzýva ho, aby zintenzívnilo úsilie o zabezpečenie rovnakých príležitostí pre menšinové skupiny, primeraného zastúpenia v politickom a kultúrnom živote a ochrany a podpory kultúrneho dedičstva, jazykov a tradícií jeho národnostných a náboženských menšín; víta iniciatívu vlády Kosova pravidelne viesť konzultácie a stretávať sa so všetkými komunitami žijúcimi v Kosove v rámci vnútorného dialógu a víta vytvorenie novej vládnej funkcie podpredsedu vlády pre otázky menšín a ľudské práva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uznáva, že kosovská ústava je veľmi progresívna, pokiaľ ide o práva menšín; v tejto súvislosti konštatuje, že zhromaždenie Kosova ešte stále neposúdilo petíciu podpísanú takmer 500 ľuďmi, ktorí sa historicky považujú za Bulharov, hoci bola v tomto zhromaždení zaregistrovaná v máji 2018, a odporúča, aby sa tieto práva zakotvili v právnych predpisoch a zabezpečovali aj v praxi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že slobodné médiá sú jedným zo základných pilierov demokracie a že novinári musia byť chránení pred politickým tlakom; odsudzuje politický nátlak, ktorému sú často vystavení, a používanie strategických žalôb proti verejnej účasti na ich zastrašovanie, ktoré vedie aj k autocenzúre; zdôrazňuje, že používanie hanlivých výrazov voči novinárom je neprijateľné; varuje pred akýmikoľvek vyhláseniami stigmatizujúcimi médiá, najmä zo strany štátnych predstaviteľov a verejných činiteľov, ktorí by mali ísť príkladom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konštatuje, že mediálne prostredie bolo v posledných rokoch zdeformované, pričom rozsiahle investície viedli k zvýšenému vplyvu súkromného sektora na veľké médiá a online médiá sa často využívajú na komerčné a politické vydieranie; opätovne pripomína potrebu zaručiť transparentnosť médií, a to aj pokiaľ ide o ich vlastníctvo; víta vymenovanie novej rady verejnoprávneho vysielateľa RTK prostredníctvom transparentného postupu založeného na zásluhách; požaduje, aby sa našlo udržateľné riešenie na zabezpečenie redakčnej nezávislosti RTK; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je hlboko znepokojený pretrvávajúcou vysokou mierou domáceho a rodovo motivovaného násilia, ako aj násilia páchaného na deťoch v Kosove, počtom prípadov femicídy a neuspokojivým výkonom súdnictva pri účinnom stíhaní prípadov femicídy a rodovo motivovaného násilia; vyzýva na účinné vykonávanie národnej stratégie boja proti domácemu a rodovo motivovaného násiliu; zdôrazňuje, že vzdelávanie je kľúčom k boju proti rodovej diskriminácii; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť riadne fungovanie systému ochrany, prevencie a posudzovania všetkých foriem rodovo motivovaného násilia, a to aj prostredníctvom zvýšenia počtu príslušníkov orgánov presadzovania práva a sudcov zohľadňujúcich rodové hľadisko, podpory útulkov pre ženy, právnej pomoci obetiam a kampaní na zvýšenie informovanosti verejnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta prijatie národnej stratégie na ochranu pred domácim násilím a násilím páchaným na ženách, návrh zákona o odškodňovaní obetí trestných činov a prijatie revízií týkajúcich sa bezplatnej právnej pomoci, ktoré zaručujú bezplatnú právnu pomoc obetiam domáceho násilia, rodovo motivovaného násilia a sexuálneho násilia; víta úsilie Kosova o zlepšenie celkovej koordinácie v oblasti rodovej rovnosti, ale požaduje, aby Kosovo ďalej pokročilo pri dosahovaní rodovej rovnosti a presadzovaní práv žien, a to aj uprednostňovaním uplatňovania rodového hľadiska a intenzívnejšej spolupráce s občianskou spoločnosťou, najmä s organizáciami žien; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je veľmi znepokojený tým, že krajiny západného Balkánu pristupujúce k EÚ obzvlášť tvrdo postihuje zahraničné zasahovanie a dezinformačné kampane pochádzajúce z Ruska a Číny; je znepokojený tým, že Maďarsko a Srbsko pomáhajú Číne a Rusku v ich geopolitických cieľoch; odsudzuje najmä dlhodobé dezinformačné kampane ruského štátneho média Sputnik Srbsko v srbskom jazyku, ktoré pravidelne šíri dezinformácie s cieľom vytvárať etnické napätie, pokúšať sa o delegitimizáciu štátnosti Kosova, destabilizovať jeho správu a podkopávať vzťahy Kosova s EÚ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | odporúča nadviazať dialóg s občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom západného Balkánu s cieľom koordinovať úsilie v oblasti boja proti dezinformáciám v regióne s dôrazom na výskum a analýzu a využitie regionálnych odborných znalostí; vyzýva Komisiu, aby vybudovala infraštruktúru potrebnú na prijímanie opatrení na základe dôkazov ako reakciu na krátkodobé aj dlhodobé dezinformačné hrozby na západnom Balkáne; vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby zaujala proaktívnejší postoj a aby sa zamerala na budovanie dôveryhodnosti EÚ v tomto regióne namiesto jej obrany a rozšírila monitorovacie činnosti pracovnej skupiny ESVČ pre strategickú komunikáciu (StratCom) s cieľom zamerať sa na cezhraničné dezinformačné hrozby pochádzajúce z krajín západného Balkánu a ich susedov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | v tejto súvislosti vyzýva EÚ, aby urýchlene posilnila svoju podporu Kosovu a spoluprácu s ním v boji proti dezinformáciám a škodlivým hybridným aktivitám zameraným na podkopávanie perspektívy EÚ v tomto regióne, najmä tým zo strany Ruska a Číny; |
| --- | --- |

43.

Zmierenie a dobré susedské vzťahy

| 44. | víta aktívnu účasť Kosova na mechanizmoch regionálnej spolupráce vrátane spoločného regionálneho trhu a zelenej agendy pre západný Balkán; víta rôzne bilaterálne dohody o spolupráci medzi Kosovom a Severným Macedónskom a Albánskom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta spoluprácu šiestich krajín západného Balkánu v rámci spoločného regionálneho trhu; konštatuje, že spoločný regionálny trh vytvára integrovaný trh s 18 miliónmi ľudí a je vysoko konkurencieschopný; vyzýva kosovskú vládu, aby sa konštruktívne zapojila do realizácie plánu pre spoločný regionálny trh, najmä pokiaľ ide o nedoriešené rokovania o štyroch dohodách o mobilite a uznávaní diplomov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že celá regionálna hospodárska spolupráca na západnom Balkáne by mala byť inkluzívna a prijateľná pre všetkých šesť krajín, pričom by sa nadviazala spolupráca na rovnakom základe a zároveň posilnilo ďalšie zosúladenie s normami a acquis EÚ; v tejto súvislosti vyjadruje obozretný postoj k iniciatíve Otvorený Balkán, ktorá nezahŕňa všetkých šesť krajín, a vyjadruje presvedčenie, že by mala byť založená na pravidlách EÚ a mala by mať len pozitívny vplyv na proces integrácie do EÚ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opätovne potvrdzuje svoju jednoznačnú podporu dialógu medzi Belehradom a Prištinou, ktorý sprostredkúva EÚ, a oceňuje prácu osobitného zástupcu EÚ pre dialóg medzi Belehradom a Prištinou Miroslava Lajčáka; pripomína význam konštruktívnej angažovanosti srbských a kosovských orgánov v záujme dosiahnutia komplexnej právne záväznej dohody o normalizácii založenej na vzájomnom uznávaní, ktorá je pre obidve krajiny kľúčová, aby mohli napredovať vo svojom európskom smerovaní, a prispeje k regionálnej stabilite a prosperite; očakáva, že EÚ bude účinnejšie sprostredkúvať medzi stranami s cieľom prekonať súčasnú patovú situáciu, a žiada, aby sa všetky minulé dohody medzi Belehradom a Prištinou dodržiavali a v plnej miere vykonávali v dobrej viere a včas vrátane dohody o zriadení združenia/spoločenstva obcí so srbskou väčšinou, čo je dôležitá súčasť procesu úplnej normalizácie pri riešení potrieb srbskej komunity, ktorá by ale nemala ohroziť fungovanie kosovských inštitúcií; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva ESVČ, aby zriadila mechanizmus na monitorovanie a overovanie vykonávania všetkých doteraz dosiahnutých dohôd a aby Európsky parlament pravidelne informovala o aktuálnom stave; vyzýva aktérov EÚ, aby podporovali kosovské orgány, a to aj poskytnutím konkrétnych bezpečnostných záruk a možností sociálno-ekonomickej integrácie, v úsilí o vytvorenie združenia/spoločenstva obcí so srbskou väčšinou v súlade s kosovskou ústavou a ako súčasti vzájomnej dohody; |
| --- | --- |

48.

| 49. | požaduje aktívne, konštruktívne a úprimnejšie zapojenie zástupcov Kosova do dialógu, ktorý je pod záštitou EÚ a ktorý vedie osobitný zástupca EÚ, s cieľom dosiahnuť komplexnú, udržateľnú a právne záväznú dohodu v súlade s medzinárodným právom; opakuje svoju výzvu na zlepšenie kvality dialógu prostredníctvom účasti žien, a to aj vo vyjednávacom tíme, väčšej transparentnosti voči verejnosti a zmysluplného zapojenia občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opätovne pripomína svoje poľutovanie nad tým, že napriek dokončeniu renovačných prác nebol most v Mitrovici doposiaľ otvorený pre všetku dopravu; zdôrazňuje, že opätovné otvorenie mosta je mimoriadne dôležité pre voľný pohyb občanov, prekonanie rozdielov medzi komunitami a podporu procesu zmierenia; vyzýva Komisiu, aby zvýšila úsilie o dokončenie a úplnú realizáciu projektu financovaného EÚ; vyzýva srbské a kosovské orgány, aby podporovali medziľudské kontakty medzi miestnymi komunitami s cieľom posilniť dialóg, a to aj na mimovládnej úrovni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím vlády Kosova zamietnuť návrh medzinárodných mediátorov, ktorý by umožnil zber hlasovacích lístkov oprávnených voličov, aby sa mohli 3. apríla 2022 zúčastniť na srbských voľbách na území Kosova, ako to bolo predtým, čím sa podkopáva záväzok vlády chrániť občianske a politické práva všetkých svojich občanov vrátane príslušníkov menšinových skupín; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Srbsko aj Kosovo, aby zintenzívnili úsilie a zabezpečili riešenia v otázkach nezvestných osôb a spravodlivosti v súvislosti s vojnovými zločinmi a aby umožnili prístup na príslušné miesta, kde sa nachádzajú pozostatky nezvestných osôb; vyzýva kosovskú vládu, aby sa týmito témami zaoberala aj v rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou a aby nadviazala spoluprácu medzi Kosovom a Srbskom; zdôrazňuje, že prioritou by malo byť zriadenie osobitného súdu pre povojnové zločiny a spolupráca s ním; vyjadruje hlbokú sústrasť rodinám nezvestných osôb a naliehavo žiada vládu, aby venovala osobitnú pozornosť ich informovaniu a uplatňovala citlivejší spôsob komunikácie; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyjadruje poľutovanie nad destabilizačnými aktivitami na hraniciach na severe Kosova v septembri 2021; dôrazne odsudzuje vojenské hrozby zo strany Srbska a vyzýva Kosovo a Srbsko, aby všetky otázky riešili prostredníctvom dialógu; vyjadruje poľutovanie nad viacerými prípadmi, keď štátnym predstaviteľom nebol povolený vstup na územie Kosova alebo Srbska; vyzýva obe strany, aby ku všetkým návštevám pristupovali spôsobom, ktorý je prospešný pre proces normalizácie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripomína, že treba otvoriť archívy Juhoslovanskej tajnej služby (UDBA) a tajnej služby Juhoslovanskej ľudovej armády (KOS) v celom regióne s cieľom umožniť dôkladné vyšetrenie a riešenie zločinov a zločineckých organizácií z obdobia komunizmu; konštatuje, že transparentný prístup k minulosti je krokom k ďalšej demokratizácii, zodpovednosti a inštitucionálnej sile v regióne západného Balkánu ako celku; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opakuje svoju podporu iniciatíve na zriadenie regionálnej komisie pre zistenie faktov o vojnových zločinoch a iných prípadoch závažného porušenia ľudských práv spáchaných na území bývalej Juhoslávie (RECOM); zdôrazňuje význam práce Úradu pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO) a víta aktívnu účasť Kosova; víta nedávny úspešný začiatok programu úradu RYCO, ktorý je zameraný na dvojstranné výmeny medzi školskými triedami na západnom Balkáne; opakuje, že je potrebné osloviť mladých ľudí zo severných obcí a integrovať ich do sociálno-ekonomických štruktúr krajiny; |
| --- | --- |

55.

| 56. | s potešením víta skutočnosť, že Kosovo a Srbsko prijali plán vykonávania dohôd v oblasti energetiky, čo je dôležitý posun v dialógu sprostredkovanom EÚ s cieľom dosiahnuť konkrétne výsledky pre všetkých občanov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | víta začatie zavádzania zóny bez roamingu na celom západnom Balkáne vrátane Kosova od 1. júla 2021, čo zlepšuje prepojenosť a prináša hmatateľné a konkrétne výhody občanom a podnikom v regióne; naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali s orgánmi krajín západného Balkánu na zrušení roamingových poplatkov medzi západným Balkánom a Európskou úniou; |
| --- | --- |

57.

| 58. | Oceňuje kultúrne a mládežnícke iniciatívy, ako je napríklad každoročný cezhraničný umelecký festival Mirëdita, Dobar Dan!, ktorý podporuje spoluprácu medzi umelcami a aktivistami v Kosove a Srbsku; vyzýva kosovské a srbské orgány, a to aj na miestnej úrovni, aby ďalej stavali na takýchto pozitívnych iniciatívach a využívali kultúrne dedičstvo ako prostriedok na zbližovanie rôznych komunít; podporuje zriadenie nadnárodného a viacjazyčného verejnoprávneho vysielacieho subjektu, ako je napríklad ARTE, ktorý by podporoval mier a zmierenie medzi krajinami západného Balkánu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva EÚ, aby ďalej posilňovala spoluprácu v oblasti zahraničnej politiky a bezpečnosti, verejnú diplomaciu a medzinárodné partnerstvá s cieľom dosiahnuť pokrok v oblasti zmierenia; víta obnovenú angažovanosť spojencov EÚ, najmä vymenovanie osobitných vyslancov USA, Spojeného kráľovstva a Nemecka pre západný Balkán; vyzýva ich na úzku spoluprácu a koordináciu s vyslancom EÚ s cieľom posilniť svoj vplyv a poskytovať ucelené poradenstvo a podporu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uznáva významný prínos medzinárodných bezpečnostných síl KFOR a zúčastnených štátov k budovaniu a zachovaniu bezpečného a chráneného prostredia pre všetkých občanov Kosova a k uľahčeniu euroatlantickej integrácie západného Balkánu; pripomína význam KFOR pre pokračujúci rozvoj kosovských bezpečnostných síl poskytovaním poradenstva, odbornej prípravy a budovania kapacít; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva Komisiu a úrad EÚ v Kosove, aby zintenzívnili úsilie o zviditeľnenie a propagovanie úlohy, úsilia a prínosov užšieho partnerstva medzi EÚ a Kosovom; |
| --- | --- |

61.

Sociálno-ekonomické reformy

| 62. | víta pozitívny vývoj hospodárskeho rastu Kosova; víta skutočnosť, že aj Kosovo bude mať prospech z jednotného digitálneho trhu EÚ vzhľadom na veľký potenciál digitalizácie pre rozvoj kosovského hospodárstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | víta kroky, ktoré podnikla vláda s cieľom obmedziť neformálnu ekonomiku; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že rozsiahla neformálna ekonomika Kosova naďalej bráni rozvoju súkromného sektora; berie na vedomie existenciu stratégie a príslušného akčného plánu na riešenie základných príčin tejto neformálnosti, vyzýva však na účinnejšie vykonávanie; upozorňuje na vysoké percento prílevu osobných remitencií do HDP Kosova; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyslovuje uznanie Kosovu za úspešné zvládnutie pandémie ochorenia COVID-19 vrátane procesu očkovania; víta skutočnosť, že Kosovo nakúpilo len vakcíny proti ochoreniu COVID-19 vyrobené a certifikované EÚ, Spojeným kráľovstvom a USA a že sa pracuje na tom, aby Kosovo získalo európsky digitálny COVID preukaz; |
| --- | --- |

64.

| 65. | víta núdzové opatrenia vlády a vytvorenie 25 000 nových pracovných miest prostredníctvom jej balíka na podporu obnovy; zdôrazňuje však, že pomoc pre skupiny najviac postihnuté pandémiou bola obmedzená; nabáda Kosovo, aby v súvislosti s pandémiou poskytlo dobre cielenú a dočasnú fiškálnu podporu zraniteľným domácnostiam a podnikom; zdôrazňuje, že oživenie po skončení pandémie bude výrazne závisieť od schopnosti orgánov riešiť štrukturálne problémy a účinne vykonávať balíky na podporu hospodárstva; |
| --- | --- |

65.

| 66. | víta vyplatenie balíka makrofinančnej pomoci v súvislosti s ochorením COVID-19 zameraného na zmiernenie hospodárskeho vplyvu pandémie a udržanie makroekonomickej stability, ako aj mobilizáciu 14,2 miliardy EUR z IPA III na podporu partnerov zo západného Balkánu pri plnení požiadaviek na členstvo v Európskej únii; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje, že vykonávanie zásadných aj štrukturálnych reforiem má naďalej mimoriadny význam pre hospodársku obnovu a sociálny rozvoj, pretože úsilie o boj proti korupcii, zlepšenie právneho štátu, zvýšenie transparentnosti a posilnenie inštitúcií a sociálneho dialógu tiež prispeje k prilákaniu priamych zahraničných investícií do krajiny; vyzýva Kosovo, aby ďalej zosúlaďovalo svoje právne predpisy s acquis EÚ v oblasti jednotného trhu, a žiada kosovské orgány a Komisiu, aby ďalej podporovali malé a stredné podniky s cieľom vytvoriť silnejšie a odolnejšie hospodárstvo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje, že nedostatočné a nespoľahlivé dodávky elektrickej energie sú jednou z prekážok konkurencieschopnosti Kosova a že nedostatočná energetická bezpečnosť spôsobuje značné náklady pre podniky a predstavuje veľkú prekážku pri priťahovaní kvalitných priamych zahraničných investícií; naliehavo žiada Kosovo, aby zintenzívnilo úsilie o využitie potenciálu energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naliehavo vyzýva orgány, aby pokračovali v úsilí o reformu vzdelávacieho systému tak, aby poskytoval študentom zručnosti a vedomosti potrebné na trhu práce; zdôrazňuje potrebu zlepšiť kvalitu a relevantnosť vzdelávacieho systému v záujme zvýšenia zamestnanosti a zmiernenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami; vyzýva príslušných aktérov, aby do návrhu a vykonávania opatrení zamestnanosti zahrnuli osoby, ktoré patria k menšinovým skupinám, a zabezpečili rovnaké a nediskriminačné štátne vzdelávanie v menšinových jazykoch; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva na zvýšené úsilie o začlenenie žien do trhu práce, najmä s cieľom riešiť nedostatočný pokrok pri uplatňovaní pracovných práv žien, rodové stereotypy, rodovú nerovnováhu a rozdiely v odmeňovaní žien a mužov na trhu práce; poukazuje na významné rodové rozdiely v účasti na trhu práce a v kvalite práce, nedostatočné opatrenia v oblasti sexuálneho obťažovania na pracovisku, diskrimináciu v právnych ustanoveniach týkajúcich sa materskej dovolenky a nedostatočné kapacity v oblasti starostlivosti o deti a predškolského vzdelávania; víta rastúci počet štipendií pre študentky v predmetoch STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika); |
| --- | --- |

70.

| 71. | je znepokojený pokračujúcou emigráciou a demografickým poklesom, ktoré pripravujú Kosovo o veľmi potrebných vysokokvalifikovaných pracovníkov vrátane zdravotníckych pracovníkov, čo má nepriaznivý vplyv na systém zdravotnej starostlivosti, a vyzýva Kosovo, aby zaviedlo komplexné sociálno-ekonomické opatrenia na riešenie týchto výziev; víta začatie reforiem zameraných na zlepšenie kapacity služieb zamestnanosti v Kosove a vykonávanie príslušných aktívnych politík trhu práce vrátane zvyšovania kvalifikácie a odbornej prípravy na pracovisku; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opätovne pripomína svoju výzvu Komisii, aby vytvorila regionálnu stratégiu na riešenie problémov pretrvávajúcej nezamestnanosti mladých ľudí a narastajúcej emigrácie tým, že sa bude riešiť nesúlad medzi zručnosťami ponúkanými vzdelávacím systémom a zručnosťami požadovanými na trhu práce, zlepší sa kvalita výučby, zabezpečí primerané financovanie opatrení trhu práce a systémov odborného vzdelávania, ako aj primerané zariadenia starostlivosti o deti a predškolského vzdelávania; podporuje rozšírenie štipendijného programu College of Europe tak, aby zahŕňal aj študentov z krajín západného Balkánu spolu so študentmi z krajín európskeho susedstva; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdôrazňuje, že je potrebné investovať do digitalizácie ako spôsobu minimalizovania digitálnej priepasti a zabezpečenia rovnakého prístupu k internetu, a to aj pre najzraniteľnejšie skupiny a ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach; poukazuje na veľký potenciál kosovskej mládeže a digitalizácie pre rozvoj kosovského hospodárstva; oceňuje, že kosovská mládež má pokročilé znalosti v oblasti informačných a komunikačných technológií a že Kosovo by sa preto mohlo stať ďalším Silicon Valley v Európe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nabáda Kosovo, aby transformovalo svoj poľnohospodársky sektor s cieľom zvýšiť miestnu produkciu potravín a znížiť dovoz základných potravín; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje, že je potrebné zefektívniť systém sociálneho zabezpečenia a zaviesť ucelený, spravodlivý a finančne prijateľný systém kompenzácií za prácu vo verejnom sektore; víta zámer kosovskej vlády zaoberať sa revíziou dôchodkového systému pre vojnových veteránov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | bude dôsledne monitorovať dohodu o presune odsúdených z Dánska na účel výkonu trestu v kosovských nápravných zariadeniach, ktorá nadobudne platnosť v roku 2023; žiada, aby boli podmienky a riadenie tejto dohody plne transparentné, a nabáda príslušné kosovské orgány, riešili potenciálne rozdiely v podmienkach zadržiavania v kosovských zariadeniach medzi dánskymi a kosovskými odsúdenými; |
| --- | --- |

76.

Životné prostredie, energia a doprava

| 77. | zdôrazňuje potrebu riešiť problematiku zmeny klímy v súlade s ambíciami EÚ v oblasti klímy a urýchliť prechod na klimaticky neutrálne, odolné, udržateľné, obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, pretože pokrok v týchto oblastiach a zosúladenie s normami EÚ zostali na nízkej úrovni; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyzýva vládu, aby urýchlila prácu na energetickej stratégii na roky 2022 – 2030 v spolupráci s občianskou spoločnosťou, pričom by sa mala zamerať najmä na udržateľné a cenovo dostupné dodávky energie, zvýšenie energetickej efektívnosti a ďalšiu diverzifikáciu zdrojov energie v súlade s programom Zelenej dohody a Parížskou dohodou; vyjadruje poľutovanie nad neustálym odkladaním zverejnenia stratégie; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opätovne vyjadruje znepokojenie nad tým, že prevažná väčšina energie v Kosove pochádza z uhlia, a vyzýva na zrušenie všetkých dotácií na uhlie, ktoré nie sú v súlade s predpismi, decentralizáciu výroby energie a prechod na obnoviteľné zdroje energie; uznáva, že je potrebné plne integrovať severnú časť Kosova do fakturačného systému krajiny; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nabáda Kosovo, aby zreformovalo a otvorilo svoj trh s energiami vrátane maloobchodného trhu s elektrinou s cieľom umožniť spotrebiteľom výber a ukončiť existujúci monopol v tomto odvetví; víta otvorenie novej teplárne v Gjakove financovanej z fondov EÚ, ktorá je jedinou teplárňou v Kosove využívajúcou biomasu a ktorá by mala znížiť znečistenie v tejto oblasti o viac ako 90 %; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad kvalitou ovzdušia vo väčšine kosovských mestských oblastí; zdôrazňuje najmä to, že Kosovo v posledných rokoch prekračovalo stropy pre látky znečisťujúce ovzdušie, ktoré vážne ohrozujú zdravie kosovských občanov; vyzýva Kosovo, aby dodržiavalo svoj národný plán znižovania emisií, ktorý je v súlade s požiadavkami smernice o priemyselných emisiách (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdôrazňuje potrebu zdravého životného prostredia a ochrany vodných zdrojov a ekosystémov s osobitným dôrazom na rieky pre rozvoj poľnohospodárstva a posilnenie bezpečnosti potravín a vody; oceňuje úsilie o zlepšenie kvality riadenia povodí a súvisiacich povolení; víta rozhodnutie kosovského najvyššieho súdu, ktorým sa pozastavuje platnosť povolenia na vodu pre vodnú elektráreň v Štrpciach; vyzýva na zastavenie všetkých projektov výstavby priehrad v chránených oblastiach vrátane budúcich lokalít sústavy Natura 2000 (Emerald); |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdôrazňuje potrebu zlepšenia odpadového hospodárstva, najmä v oblasti triedenia a recyklácie odpadu, ako aj potrebu zaviesť opatrenia obehového hospodárstva s cieľom znížiť množstvo odpadu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opätovne vyzýva na realizáciu politík udržateľnej verejnej dopravy a mobility a na riešenie dlhodobých nedostatkov v infraštruktúre; víta plány na modernizáciu železníc prostredníctvom úverov od Európskej banky pre obnovu a rozvoj a grantov EÚ; |
| --- | --- |

84.

| 85. | víta prijatie hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán vo výške 3,2 miliardy EUR a vyzýva Kosovo, aby ho účinne využilo; víta prebiehajúcu prípravu piatich hlavných projektov v oblasti energetiky, infraštruktúry a čistej vody a ovzdušia vrátane úseku „diaľnice mieru“ Priština – Merdare a prípravu nových investícií do zásobovania vodou a čistenia odpadových vôd; |
| --- | --- |

85.

| 86. | víta operácie, ktoré uskutočnila kosovská polícia v spolupráci s misiou EULEX s cieľom prerušiť nezákonnú ťažbu dreva v celom Kosove; nabáda príslušné orgány a orgány presadzovania práva na severe a juhu krajiny, aby zintenzívnili spoluprácu v boji proti tejto a inej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentke, vláde a parlamentu Kosova. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 71, 16.3.2016, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ L 195, 27.7.2017, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ L 197, 4.6.2021, s. 114.

(4)  Ú. v. EÚ L 330, 20.9.2021, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 877.

(6)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 129.

(7)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 149.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0506.

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

EÚ a obrana multilateralizmu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o EÚ a obrane multilateralizmu (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na dokument s názvom Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa – Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorý 28. júna 2016 predstavila bývalá podpredsedníčka Európskej komisie a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP/PK“) Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument s názvom Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa – Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorý 28. júna 2016 predstavila bývalá podpredsedníčka Európskej komisie a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP/PK“) Federica Mogherini,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie Európskemu parlamentu a Rade o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie Európskemu parlamentu a Rade o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách (JOIN(2021)0003),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade s názvom Nová agenda EÚ – USA pre globálnu zmenu (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade s názvom Nová agenda EÚ – USA pre globálnu zmenu (JOIN(2020)0022),

| — | so zreteľom na závery Rady z 12. júla 2021 o prioritách EÚ na 74. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 12. júla 2021 o prioritách EÚ na 74. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie z 25. marca 2020 o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 (JOIN(2020)0005), najmä na osobitnú kapitolu 3 o podpore globálneho systému pre ľudské práva a demokraciu a na podkapitolu 3.1 o mnohostrannej spolupráci, ktorou sa plní záväzok EÚ týkajúci sa silného multilaterálneho systému v oblasti ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie z 25. marca 2020 o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 (JOIN(2020)0005), najmä na osobitnú kapitolu 3 o podpore globálneho systému pre ľudské práva a demokraciu a na podkapitolu 3.1 o mnohostrannej spolupráci, ktorou sa plní záväzok EÚ týkajúci sa silného multilaterálneho systému v oblasti ľudských práv,

| — | so zreteľom na revidované znenie Politického vyhlásenia, ktorým sa stanovuje rámec budúceho vzťahu medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom, ako bolo dohodnuté na úrovni vyjednávačov 17. októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidované znenie Politického vyhlásenia, ktorým sa stanovuje rámec budúceho vzťahu medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom, ako bolo dohodnuté na úrovni vyjednávačov 17. októbra 2019,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre ženy, mier a bezpečnosť (WPS) na roky 2019 – 2024 a akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III (GAP III) z 25. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre ženy, mier a bezpečnosť (WPS) na roky 2019 – 2024 a akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III (GAP III) z 25. novembra 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady z 22. februára 2021 o prioritách EÚ na fórach OSN zaoberajúcich sa ľudskými právami v roku 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 22. februára 2021 o prioritách EÚ na fórach OSN zaoberajúcich sa ľudskými právami v roku 2021,

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z roku 2021 s názvom Náš spoločný program, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z roku 2021 s názvom Náš spoločný program,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2013 o úlohe EÚ v podpore širšieho transatlantického partnerstva (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2013 o úlohe EÚ v podpore širšieho transatlantického partnerstva (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (2),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 9. júna 2021 k 75 a 76. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 9. júna 2021 k 75 a 76. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (3),

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia z 10. decembra 2003 a závery Rady o nových smeroch činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov zo 17. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia z 10. decembra 2003 a závery Rady o nových smeroch činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov zo 17. decembra 2008,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (4),

| — | so zreteľom na závery Rady z 24. januára 2022 o posunutí strategického partnerstva EÚ – OSN pre mierové operácie a krízové riadenie na vyššiu úroveň: Priority na roky 2022 – 2024, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 24. januára 2022 o posunutí strategického partnerstva EÚ – OSN pre mierové operácie a krízové riadenie na vyššiu úroveň: Priority na roky 2022 – 2024,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu prijatú 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu prijatú 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN,

| — | so zreteľom na štvrtú svetovú konferenciu o ženách, ktorá sa konala v septembri 1995 v Pekingu, na deklaráciu a akčnú platformu pre posilnenie postavenia žien, ktoré boli prijaté v Pekingu, a na následné záverečné dokumenty prijaté 9. júna 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 a 9. marca 2015 na osobitných zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20 o nových opatreniach a iniciatívach na vykonávanie Pekinskej deklarácie a Pekinskej akčnej platformy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štvrtú svetovú konferenciu o ženách, ktorá sa konala v septembri 1995 v Pekingu, na deklaráciu a akčnú platformu pre posilnenie postavenia žien, ktoré boli prijaté v Pekingu, a na následné záverečné dokumenty prijaté 9. júna 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 a 9. marca 2015 na osobitných zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20 o nových opatreniach a iniciatívach na vykonávanie Pekinskej deklarácie a Pekinskej akčnej platformy,

| — | so zreteľom na Globálnu stratégiu OSN pre boj proti terorizmu, ktorú Valné zhromaždenie prijalo v septembri 2006 a ktorá sa bude čoskoro aktualizovať, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu stratégiu OSN pre boj proti terorizmu, ktorú Valné zhromaždenie prijalo v septembri 2006 a ktorá sa bude čoskoro aktualizovať,

| — | so zreteľom na rezolúciu OSN č. 1325 (2000) prijatú Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov 31. októbra 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu OSN č. 1325 (2000) prijatú Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov 31. októbra 2000,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 65/276 prijatú 3. mája 2011 o účasti EÚ na práci OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 65/276 prijatú 3. mája 2011 o účasti EÚ na práci OSN,

| — | so zreteľom na štyri spoločné vyhlásenia EÚ a OSN na Valnom zhromaždení OSN v septembri 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štyri spoločné vyhlásenia EÚ a OSN na Valnom zhromaždení OSN v septembri 2018,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2018 o autonómnych zbraňových systémoch (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2018 o autonómnych zbraňových systémoch (5),

| — | so zreteľom na rámcovú dohodu medzi Európskou úniou a Organizáciou Spojených národov z 29. septembra 2020 o poskytovaní vzájomnej podpory v súvislosti s ich misiami a operáciami v teréne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámcovú dohodu medzi Európskou úniou a Organizáciou Spojených národov z 29. septembra 2020 o poskytovaní vzájomnej podpory v súvislosti s ich misiami a operáciami v teréne,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. apríla 2022 o záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 24. – 25. marca 2022 vrátane aktuálneho vývoja vojny proti Ukrajine a sankcií EÚ proti Rusku a ich vykonávania (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. apríla 2022 o záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 24. – 25. marca 2022 vrátane aktuálneho vývoja vojny proti Ukrajine a sankcií EÚ proti Rusku a ich vykonávania (7),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0172/2022),

| A. | keďže globálny poriadok je čoraz nestabilnejší a čoraz viac polarizovaný a poznačený konkurenčnými programami a politickými postojmi, ako aj rastúcim rizikom regulačnej fragmentácie a hospodárskej súťaže v oblasti regulačných noriem; keďže demokracia, ľudské práva a zásady právneho štátu sú v rôznych regiónoch sveta čoraz viac ohrozené; keďže obhajcovia ľudských práv a aktivisti z občianskej spoločnosti čelia čoraz väčším hrozbám a rizikám z dôvodu svojej legitímnej práce; |
| --- | --- |

A.

keďže globálny poriadok je čoraz nestabilnejší a čoraz viac polarizovaný a poznačený konkurenčnými programami a politickými postojmi, ako aj rastúcim rizikom regulačnej fragmentácie a hospodárskej súťaže v oblasti regulačných noriem; keďže demokracia, ľudské práva a zásady právneho štátu sú v rôznych regiónoch sveta čoraz viac ohrozené; keďže obhajcovia ľudských práv a aktivisti z občianskej spoločnosti čelia čoraz väčším hrozbám a rizikám z dôvodu svojej legitímnej práce;

| B. | keďže multilaterálny poriadok bol vytvorený s cieľom čeliť výzvam našej doby, ako sú hlad a extrémna chudoba, nerovnosť, zhoršovanie životného prostredia, choroby, hospodárske otrasy a predchádzanie konfliktom, a riešiť ich; keďže sa dosiahol významný pokrok, avšak v poslednom desaťročí pozorujeme v mnohých oblastiach útlm; |
| --- | --- |

B.

keďže multilaterálny poriadok bol vytvorený s cieľom čeliť výzvam našej doby, ako sú hlad a extrémna chudoba, nerovnosť, zhoršovanie životného prostredia, choroby, hospodárske otrasy a predchádzanie konfliktom, a riešiť ich; keďže sa dosiahol významný pokrok, avšak v poslednom desaťročí pozorujeme v mnohých oblastiach útlm;

| C. | keďže je potrebné obnoviť spoločenskú zmluvu a znovu vybudovať dôveru; |
| --- | --- |

C.

keďže je potrebné obnoviť spoločenskú zmluvu a znovu vybudovať dôveru;

| D. | keďže v septembri 2015 sa všetky krajiny zaviazali k ambicióznemu programu, ako spoločne riešiť globálne výzvy – k Agende OSN 2030 pre udržateľný rozvoj; |
| --- | --- |

D.

keďže v septembri 2015 sa všetky krajiny zaviazali k ambicióznemu programu, ako spoločne riešiť globálne výzvy – k Agende OSN 2030 pre udržateľný rozvoj;

| E. | keďže hoci multilateralizmus zostáva najlepším organizačným systémom na riešenie globálnych výziev, je nutné uznať, že sa ťažko hľadá spôsob, ako ho účinne uplatňovať; |
| --- | --- |

E.

keďže hoci multilateralizmus zostáva najlepším organizačným systémom na riešenie globálnych výziev, je nutné uznať, že sa ťažko hľadá spôsob, ako ho účinne uplatňovať;

| F. | keďže svet vstúpil do novej multipolárnej éry, ktorá sa vyznačuje veľkým rizikom turbulencií, konfrontácií a nestability a veľkou geopolitickou súťažou zahŕňajúcou netradičné hrozby a konflikty, ako sú hybridné a kybernetické útoky, hybridná vojna a dezinformácie, ku ktorým často dochádza mimo pozornosti verejnosti, ale majú významný vplyv na bezpečnosť EÚ a celého sveta, pričom nemáme vhodné nástroje na to, aby sme na ne reagovali; keďže existuje riziko, že kapacita súčasného multilaterálneho systému poskytovať účinné a inkluzívne riešenia nebude postačovať na súčasné globálne výzvy; |
| --- | --- |

F.

keďže svet vstúpil do novej multipolárnej éry, ktorá sa vyznačuje veľkým rizikom turbulencií, konfrontácií a nestability a veľkou geopolitickou súťažou zahŕňajúcou netradičné hrozby a konflikty, ako sú hybridné a kybernetické útoky, hybridná vojna a dezinformácie, ku ktorým často dochádza mimo pozornosti verejnosti, ale majú významný vplyv na bezpečnosť EÚ a celého sveta, pričom nemáme vhodné nástroje na to, aby sme na ne reagovali; keďže existuje riziko, že kapacita súčasného multilaterálneho systému poskytovať účinné a inkluzívne riešenia nebude postačovať na súčasné globálne výzvy;

| G. | keďže globálny poriadok je zároveň čoraz viac konfrontovaný s politickými otázkami a výzvami, ktoré si vyžadujú opatrenia na medzinárodnej úrovni vrátane účinného globálneho politického dialógu, spolupráce a zbližovania postojov s cieľom nájsť udržateľné riešenia, ktoré dokážu priniesť výsledky, koordinované opatrenia a spoločné normy v rámci poriadku založeného na pravidlách, ktorý je schopný účinne prinášať výsledky v záujme všetkých a podporovať ľudské práva a právny štát; keďže tieto normy by mali prispievať k medzinárodnému mieru, stabilite a udržateľnému rozvoju; keďže EÚ stojí za medzinárodnými právnymi predpismi a normami; |
| --- | --- |

G.

keďže globálny poriadok je zároveň čoraz viac konfrontovaný s politickými otázkami a výzvami, ktoré si vyžadujú opatrenia na medzinárodnej úrovni vrátane účinného globálneho politického dialógu, spolupráce a zbližovania postojov s cieľom nájsť udržateľné riešenia, ktoré dokážu priniesť výsledky, koordinované opatrenia a spoločné normy v rámci poriadku založeného na pravidlách, ktorý je schopný účinne prinášať výsledky v záujme všetkých a podporovať ľudské práva a právny štát; keďže tieto normy by mali prispievať k medzinárodnému mieru, stabilite a udržateľnému rozvoju; keďže EÚ stojí za medzinárodnými právnymi predpismi a normami;

| H. | keďže svet je čoraz prepojenejší, v dôsledku čoho sú aktéri na medzinárodnej scéne čoraz viac vzájomne závislí a výzvy zložitejšie; keďže z toho vyplývajúce viacúrovňové problémy si vyžadujú kolektívne konanie, flexibilné štruktúry a zapojenie všetkých zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

H.

keďže svet je čoraz prepojenejší, v dôsledku čoho sú aktéri na medzinárodnej scéne čoraz viac vzájomne závislí a výzvy zložitejšie; keďže z toho vyplývajúce viacúrovňové problémy si vyžadujú kolektívne konanie, flexibilné štruktúry a zapojenie všetkých zainteresovaných strán;

| I. | keďže súčasný multilaterálny poriadok vychádza z globálneho poriadku po roku 1945, ktorý nemusí úplne odrážať súčasný svet, pretože nie všetci súčasní globálni aktéri boli riadne zohľadnení pri navrhovaní multilaterálnej architektúry; |
| --- | --- |

I.

keďže súčasný multilaterálny poriadok vychádza z globálneho poriadku po roku 1945, ktorý nemusí úplne odrážať súčasný svet, pretože nie všetci súčasní globálni aktéri boli riadne zohľadnení pri navrhovaní multilaterálnej architektúry;

| J. | keďže sa upúšťa od globálnych politík a noriem kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní a dochádza k ich oslabeniu, a to všetko v čase, keď rastie predaj konvenčných zbraní, zvyšuje sa miera autonómie zbraňových systémov a investuje sa do nových zbraní hromadného ničenia; |
| --- | --- |

J.

keďže sa upúšťa od globálnych politík a noriem kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní a dochádza k ich oslabeniu, a to všetko v čase, keď rastie predaj konvenčných zbraní, zvyšuje sa miera autonómie zbraňových systémov a investuje sa do nových zbraní hromadného ničenia;

| K. | keďže multilateralizmus ako mierový prostriedok organizácie vzťahov medzi suverénnymi štátmi je čoraz viac spochybňovaný, a to čiastočne v dôsledku zmien v medzinárodnom systéme, ako je napríklad príchod nových aktérov na globálnu scénu a z toho prameniace hybridné hrozby, napätie vyplývajúce z povahy multilaterálnych inštitúcií a potreba reformovať desaťročia staré inštitúcie, prehlbujúca sa priepasť medzi verejnou mienkou a inštitúciami, nárast antiglobalizačných nálad, úbytok tradične dominantných geopolitických mocností a následný úpadok globálnych slobôd a demokracie; keďže pandémia ochorenia COVID-19 a jej bezprecedentný vplyv na medzinárodné spoločenstvo tieto zmeny posilnili a urýchlili; keďže sme na začiatku novej éry, ktorá ohrozuje viac ako sedemdesiat rokov pokroku a relatívneho mieru a upevňuje éru autoritárskej politiky usilujúcej sa o oslabenie medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, medzinárodnom práve a zásadách právneho štátu, zodpovednosti, demokracie a ľudských práv, rodovej rovnosti a rozmanitosti; keďže kombinácia vnútroštátnych populistických impulzov, rozličných a meniacich sa cieľov a nedostatočných metód vykonávania a zodpovednosti núti multilaterálny systém čeliť trom prepojeným krízam: kríze moci, relevantnosti a legitimity, ktoré sú dôsledkom nedostatku politickej vôle a koordinácie, najmä zo strany Západu; |
| --- | --- |

K.

keďže multilateralizmus ako mierový prostriedok organizácie vzťahov medzi suverénnymi štátmi je čoraz viac spochybňovaný, a to čiastočne v dôsledku zmien v medzinárodnom systéme, ako je napríklad príchod nových aktérov na globálnu scénu a z toho prameniace hybridné hrozby, napätie vyplývajúce z povahy multilaterálnych inštitúcií a potreba reformovať desaťročia staré inštitúcie, prehlbujúca sa priepasť medzi verejnou mienkou a inštitúciami, nárast antiglobalizačných nálad, úbytok tradične dominantných geopolitických mocností a následný úpadok globálnych slobôd a demokracie; keďže pandémia ochorenia COVID-19 a jej bezprecedentný vplyv na medzinárodné spoločenstvo tieto zmeny posilnili a urýchlili; keďže sme na začiatku novej éry, ktorá ohrozuje viac ako sedemdesiat rokov pokroku a relatívneho mieru a upevňuje éru autoritárskej politiky usilujúcej sa o oslabenie medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, medzinárodnom práve a zásadách právneho štátu, zodpovednosti, demokracie a ľudských práv, rodovej rovnosti a rozmanitosti; keďže kombinácia vnútroštátnych populistických impulzov, rozličných a meniacich sa cieľov a nedostatočných metód vykonávania a zodpovednosti núti multilaterálny systém čeliť trom prepojeným krízam: kríze moci, relevantnosti a legitimity, ktoré sú dôsledkom nedostatku politickej vôle a koordinácie, najmä zo strany Západu;

| L. | keďže kríza multilateralizmu môže byť príležitosťou na obnovenie konsenzu v otázke medzinárodného poriadku založeného na multilateralizme a právnom štáte prostredníctvom efektívnej spolupráce, solidarity a koordinácie; keďže EÚ by mala podporovať iniciatívy zamerané na začlenenie názorov občianskej spoločnosti do rozhodovacích procesov na multilaterálnych fórach, ako je OSN; keďže EÚ by sa mala zasadzovať za zriadenie Parlamentného zhromaždenia OSN v rámci systému OSN s cieľom zvýšiť demokratický charakter, demokratickú zodpovednosť a transparentnosť globálneho riadenia; |
| --- | --- |

L.

keďže kríza multilateralizmu môže byť príležitosťou na obnovenie konsenzu v otázke medzinárodného poriadku založeného na multilateralizme a právnom štáte prostredníctvom efektívnej spolupráce, solidarity a koordinácie; keďže EÚ by mala podporovať iniciatívy zamerané na začlenenie názorov občianskej spoločnosti do rozhodovacích procesov na multilaterálnych fórach, ako je OSN; keďže EÚ by sa mala zasadzovať za zriadenie Parlamentného zhromaždenia OSN v rámci systému OSN s cieľom zvýšiť demokratický charakter, demokratickú zodpovednosť a transparentnosť globálneho riadenia;

| M. | keďže na riešenie tejto viacrozmernej a viacstrannej krízy je potrebná rýchla obnova multilateralizmu; keďže ohrozenie mieru a bezpečnosti, základných práv a demokracie, zmena klímy, strata biodiverzity, degradácia životného prostredia, riadenie rizika katastrof, výzvy v oblasti globálneho verejného zdravia, rastúci protekcionizmus, dezinformácie, zahraničné zasahovanie, rodová rovnosť, udržateľný rozvoj a prehlbovanie chudoby a nerovností na celosvetovej úrovni patria medzi naliehavé výzvy, ktorým svet v súčasnosti čelí; keďže len prostredníctvom posilneného multilaterálneho poriadku a politického líderstva bude medzinárodné spoločenstvo schopné nájsť trvalé a udržateľné odpovede na tieto a budúce výzvy; |
| --- | --- |

M.

keďže na riešenie tejto viacrozmernej a viacstrannej krízy je potrebná rýchla obnova multilateralizmu; keďže ohrozenie mieru a bezpečnosti, základných práv a demokracie, zmena klímy, strata biodiverzity, degradácia životného prostredia, riadenie rizika katastrof, výzvy v oblasti globálneho verejného zdravia, rastúci protekcionizmus, dezinformácie, zahraničné zasahovanie, rodová rovnosť, udržateľný rozvoj a prehlbovanie chudoby a nerovností na celosvetovej úrovni patria medzi naliehavé výzvy, ktorým svet v súčasnosti čelí; keďže len prostredníctvom posilneného multilaterálneho poriadku a politického líderstva bude medzinárodné spoločenstvo schopné nájsť trvalé a udržateľné odpovede na tieto a budúce výzvy;

| N. | keďže v záujme oživenia a obrany multilateralizmu musí EÚ prispieť k tomu, aby multilaterálne inštitúcie a medzinárodné organizácie zostali živé a funkčné, a zároveň sa usilovať o hlbšiu spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi partnermi, aby mohla bojovať za svoje hodnoty a záujmy; keďže tieto koalície sa budú meniť v závislosti od problémov a nemali by narúšať existujúce inštitúcie; keďže EÚ by sa mala usilovať o vytvorenie otvorených koalícií, a nie exkluzívnych klubov; keďže EÚ musí nájsť nové spôsoby, ako nadviazať spoluprácu s krajinami globálneho Juhu, a to na rovnakom základe ako rovnocenní partneri; |
| --- | --- |

N.

keďže v záujme oživenia a obrany multilateralizmu musí EÚ prispieť k tomu, aby multilaterálne inštitúcie a medzinárodné organizácie zostali živé a funkčné, a zároveň sa usilovať o hlbšiu spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi partnermi, aby mohla bojovať za svoje hodnoty a záujmy; keďže tieto koalície sa budú meniť v závislosti od problémov a nemali by narúšať existujúce inštitúcie; keďže EÚ by sa mala usilovať o vytvorenie otvorených koalícií, a nie exkluzívnych klubov; keďže EÚ musí nájsť nové spôsoby, ako nadviazať spoluprácu s krajinami globálneho Juhu, a to na rovnakom základe ako rovnocenní partneri;

| O. | keďže zmena klímy a pandémia ochorenia COVID-19 poukázali na globálny význam a nadradenosť politiky globálnych verejných statkov, ako je okrem iného inkluzívny, bezpečný a spoľahlivý prístup k zdravotnej starostlivosti, čistému ovzdušiu a vode, potravinám a ďalším zdrojom, vzdelávaniu, technológiám a kybernetickému priestoru; keďže pandémia ochorenia COVID-19 nám pripomenula očividnú skutočnosť, a to že v prípade pandémie je náš reťazec zdravotnej bezpečnosti taký silný, ako je silný najslabší zdravotnícky systém; keďže ochorenie COVID-19 predstavuje hrozbu pre ľudí a hospodárstvo na celom svete, kdekoľvek sa vyskytne; keďže prístup ku globálnym verejným statkom a politickým reakciám, ktorých cieľom je štandardizovať a rozšíriť takýto prístup vo všetkých krajinách a komunitách, si vyžaduje globálnu spoluprácu, pokiaľ ide o ciele, minimálne spoločné normy a aktívnu podporu pre najzraniteľnejšie krajiny a komunity; keďže si to vyžaduje účinný mnohostranný program zameraný na globálne verejné statky a riadiace štruktúry, ktoré posilňujú prístup k takýmto statkom; keďže účinný politický dialóg, spolupráca a poskytovanie prístupu k celosvetovým verejným statkom nemôže byť a nesmie byť za žiadnych okolností oddelený od podpory a ochrany základných práv a dôstojnosti, ako aj od posilnenia postavenia všetkých ľudí, najmä tých najzraniteľnejších; keďže pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na význam práce Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „WHO“) a na schopnosť WHO rýchlo a účinne riadiť reakciu na pandémiu, pričom zároveň odhalila určité obavy, ako sú pokusy zasahovať do jej činností a manipulovať s nimi na tento účel; |
| --- | --- |

O.

keďže zmena klímy a pandémia ochorenia COVID-19 poukázali na globálny význam a nadradenosť politiky globálnych verejných statkov, ako je okrem iného inkluzívny, bezpečný a spoľahlivý prístup k zdravotnej starostlivosti, čistému ovzdušiu a vode, potravinám a ďalším zdrojom, vzdelávaniu, technológiám a kybernetickému priestoru; keďže pandémia ochorenia COVID-19 nám pripomenula očividnú skutočnosť, a to že v prípade pandémie je náš reťazec zdravotnej bezpečnosti taký silný, ako je silný najslabší zdravotnícky systém; keďže ochorenie COVID-19 predstavuje hrozbu pre ľudí a hospodárstvo na celom svete, kdekoľvek sa vyskytne; keďže prístup ku globálnym verejným statkom a politickým reakciám, ktorých cieľom je štandardizovať a rozšíriť takýto prístup vo všetkých krajinách a komunitách, si vyžaduje globálnu spoluprácu, pokiaľ ide o ciele, minimálne spoločné normy a aktívnu podporu pre najzraniteľnejšie krajiny a komunity; keďže si to vyžaduje účinný mnohostranný program zameraný na globálne verejné statky a riadiace štruktúry, ktoré posilňujú prístup k takýmto statkom; keďže účinný politický dialóg, spolupráca a poskytovanie prístupu k celosvetovým verejným statkom nemôže byť a nesmie byť za žiadnych okolností oddelený od podpory a ochrany základných práv a dôstojnosti, ako aj od posilnenia postavenia všetkých ľudí, najmä tých najzraniteľnejších; keďže pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na význam práce Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „WHO“) a na schopnosť WHO rýchlo a účinne riadiť reakciu na pandémiu, pričom zároveň odhalila určité obavy, ako sú pokusy zasahovať do jej činností a manipulovať s nimi na tento účel;

| P. | keďže terorizmus naďalej predstavuje jednu z najvážnejších hrozieb pre medzinárodný mier a bezpečnosť; |
| --- | --- |

P.

keďže terorizmus naďalej predstavuje jednu z najvážnejších hrozieb pre medzinárodný mier a bezpečnosť;

| Q. | keďže rastúca asertivita autoritárskych a totalitných režimov a neliberálnych vlád na multilaterálnych fórach a v medzinárodných organizáciách, a to aj prostredníctvom pokusov oslabiť a prepísať medzinárodné normy, a ich silná angažovanosť v rámci príslušných medzinárodných organizácií a multilaterálnych fór, pokiaľ ide o procesy ich riadenia a rozhodovania, môžu viesť k asymetrickým, menej účinným a zaujatým politickým reakciám, k odstráneniu rovnakých podmienok pre všetkých členov medzinárodného spoločenstva a k oveľa slabšiemu záväzku medzinárodného spoločenstva k ochrane a presadzovaniu univerzálnych hodnôt a univerzálnych práv; keďže individuálne programy, jednostranné opatrenia a nedostatočná angažovanosť a podpora mnohostranných riešení môžu ďalej oslabiť multilateralizmus ako základnú organizačnú zásadu riešenia nadnárodných výziev; keďže v tejto súvislosti je nevyhnutné opätovne potvrdiť význam správy vecí verejných založenej na pravidlách, medzinárodnej spolupráce, záväzku dodržiavať základné práva a skutočne rovnaké podmienky pre všetkých členov medzinárodného spoločenstva; keďže príslušné medzinárodné organizácie a multilaterálne fóra budú kľúčom k dosiahnutiu týchto cieľov; keďže tieto ciele nielenže umožnia dosiahnuť účinnejší pozitívny politický vplyv na globálne výzvy, ale aj obmedzia riziko vzniku konfliktu a zabránia mu; |
| --- | --- |

Q.

keďže rastúca asertivita autoritárskych a totalitných režimov a neliberálnych vlád na multilaterálnych fórach a v medzinárodných organizáciách, a to aj prostredníctvom pokusov oslabiť a prepísať medzinárodné normy, a ich silná angažovanosť v rámci príslušných medzinárodných organizácií a multilaterálnych fór, pokiaľ ide o procesy ich riadenia a rozhodovania, môžu viesť k asymetrickým, menej účinným a zaujatým politickým reakciám, k odstráneniu rovnakých podmienok pre všetkých členov medzinárodného spoločenstva a k oveľa slabšiemu záväzku medzinárodného spoločenstva k ochrane a presadzovaniu univerzálnych hodnôt a univerzálnych práv; keďže individuálne programy, jednostranné opatrenia a nedostatočná angažovanosť a podpora mnohostranných riešení môžu ďalej oslabiť multilateralizmus ako základnú organizačnú zásadu riešenia nadnárodných výziev; keďže v tejto súvislosti je nevyhnutné opätovne potvrdiť význam správy vecí verejných založenej na pravidlách, medzinárodnej spolupráce, záväzku dodržiavať základné práva a skutočne rovnaké podmienky pre všetkých členov medzinárodného spoločenstva; keďže príslušné medzinárodné organizácie a multilaterálne fóra budú kľúčom k dosiahnutiu týchto cieľov; keďže tieto ciele nielenže umožnia dosiahnuť účinnejší pozitívny politický vplyv na globálne výzvy, ale aj obmedzia riziko vzniku konfliktu a zabránia mu;

| R. | keďže EÚ by mala viac ako kedykoľvek predtým investovať do posilnenia multilaterálnych organizácií ako jednej z priorít svojej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP); keďže Strategický kompas EÚ prikladá veľký význam medzinárodným a multilaterálnym partnerstvám ako jednému zo základných pilierov SBOP; |
| --- | --- |

R.

keďže EÚ by mala viac ako kedykoľvek predtým investovať do posilnenia multilaterálnych organizácií ako jednej z priorít svojej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP); keďže Strategický kompas EÚ prikladá veľký význam medzinárodným a multilaterálnym partnerstvám ako jednému zo základných pilierov SBOP;

| S. | keďže je potrebná multilaterálna spolupráca medzi rovnako zmýšľajúcimi partnermi, pokiaľ ide o riešenie škodlivého zahraničného zasahovania; |
| --- | --- |

S.

keďže je potrebná multilaterálna spolupráca medzi rovnako zmýšľajúcimi partnermi, pokiaľ ide o riešenie škodlivého zahraničného zasahovania;

| T. | keďže správa generálneho tajomníka OSN s názvom Náš spoločný program, ktorá bola predložená Valnému zhromaždeniu OSN v septembri 2021, privítaná Valným zhromaždením OSN v novembri 2021 a vypracovaná v rámci rozsiahleho konzultačného procesu zahŕňajúceho členské štáty OSN, myšlienkových vodcov, mladých ľudí, občiansku spoločnosť, príslušné zainteresované strany a občanov, ako aj systém OSN a jeho mnohých partnerov, potvrdzuje potrebu účinnejšieho, inkluzívnejšieho a sieťovo prepojeného multilateralizmu pre budúcnosť; keďže to bude mať zásadný význam pre systém OSN a iné multilaterálne fóra, aby boli aj naďalej účinným fórom pre globálne konzultácie a rozhodovanie; keďže v tejto súvislosti má EÚ jedinečnú pozíciu na to, aby podporovala OSN a iné príslušné medzinárodné organizácie v procese reforiem a pri oživovaní ich schopnosti prinášať výsledky a osloviť príslušné zainteresované strany, ako sú mladí ľudia alebo komunity najviac postihnuté zmenou klímy, a to i na miestnej a regionálnej úrovni; keďže EÚ by pritom mala využiť príležitosť konštruktívne a účinne spolupracovať s konkurenčnými mocnosťami a zároveň zachovať pevný postoj k základným právam a slobodám, presadzovať sociálny a politický model spočívajúci na univerzálnych hodnotách a nadviazať užšiu spoluprácu a koordináciu s podobne zmýšľajúcimi krajinami s cieľom posilniť nadradenosť univerzálnych hodnôt a základných práv a napredovať v účinných riešeniach globálnych výziev; keďže parlamentná diplomacia bude kľúčovým prvkom posilňovania inkluzívneho, prepojeného a účinného multilateralizmu založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

T.

keďže správa generálneho tajomníka OSN s názvom Náš spoločný program, ktorá bola predložená Valnému zhromaždeniu OSN v septembri 2021, privítaná Valným zhromaždením OSN v novembri 2021 a vypracovaná v rámci rozsiahleho konzultačného procesu zahŕňajúceho členské štáty OSN, myšlienkových vodcov, mladých ľudí, občiansku spoločnosť, príslušné zainteresované strany a občanov, ako aj systém OSN a jeho mnohých partnerov, potvrdzuje potrebu účinnejšieho, inkluzívnejšieho a sieťovo prepojeného multilateralizmu pre budúcnosť; keďže to bude mať zásadný význam pre systém OSN a iné multilaterálne fóra, aby boli aj naďalej účinným fórom pre globálne konzultácie a rozhodovanie; keďže v tejto súvislosti má EÚ jedinečnú pozíciu na to, aby podporovala OSN a iné príslušné medzinárodné organizácie v procese reforiem a pri oživovaní ich schopnosti prinášať výsledky a osloviť príslušné zainteresované strany, ako sú mladí ľudia alebo komunity najviac postihnuté zmenou klímy, a to i na miestnej a regionálnej úrovni; keďže EÚ by pritom mala využiť príležitosť konštruktívne a účinne spolupracovať s konkurenčnými mocnosťami a zároveň zachovať pevný postoj k základným právam a slobodám, presadzovať sociálny a politický model spočívajúci na univerzálnych hodnotách a nadviazať užšiu spoluprácu a koordináciu s podobne zmýšľajúcimi krajinami s cieľom posilniť nadradenosť univerzálnych hodnôt a základných práv a napredovať v účinných riešeniach globálnych výziev; keďže parlamentná diplomacia bude kľúčovým prvkom posilňovania inkluzívneho, prepojeného a účinného multilateralizmu založeného na pravidlách;

| U. | keďže EÚ a jej členské štáty sú naďalej plne odhodlané presadzovať multilateralizmus, globálnu správu, podporu základných hodnôt OSN ako neoddeliteľnú súčasť vonkajšej politiky EÚ a tri piliere systému OSN: ľudské práva, mier a bezpečnosť a rozvoj; |
| --- | --- |

U.

keďže EÚ a jej členské štáty sú naďalej plne odhodlané presadzovať multilateralizmus, globálnu správu, podporu základných hodnôt OSN ako neoddeliteľnú súčasť vonkajšej politiky EÚ a tri piliere systému OSN: ľudské práva, mier a bezpečnosť a rozvoj;

| V. | keďže EÚ a OSN naďalej úzko spolupracujú vo viac ako 170 krajinách s cieľom zlepšiť ochranu ľudských práv pre všetkých, znížiť hlad a podvýživu, predchádzať krízam a prekonávať ich, budovať demokratické a inkluzívne spoločnosti, poskytovať základné služby, podporovať ekologický rast a dôstojné pracovné miesta a zabezpečiť udržateľné riadenie prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

V.

keďže EÚ a OSN naďalej úzko spolupracujú vo viac ako 170 krajinách s cieľom zlepšiť ochranu ľudských práv pre všetkých, znížiť hlad a podvýživu, predchádzať krízam a prekonávať ich, budovať demokratické a inkluzívne spoločnosti, poskytovať základné služby, podporovať ekologický rast a dôstojné pracovné miesta a zabezpečiť udržateľné riadenie prírodných zdrojov;

| W. | keďže úloha a nástroje Európskeho parlamentu v oblasti parlamentnej diplomacie, mediácie a dialógu môžu aktívne prispieť k posilneniu multilateralizmu; |
| --- | --- |

W.

keďže úloha a nástroje Európskeho parlamentu v oblasti parlamentnej diplomacie, mediácie a dialógu môžu aktívne prispieť k posilneniu multilateralizmu;

| X. | keďže nový Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (finančný nástroj Globálna Európa) spolu s prístupom Tím Európa a stratégiou Global Gateway poskytuje EÚ a jej členským štátom možnosť spájať zdroje synergickým spôsobom a lepšie koordinovať pomoc a vytvárať pozitívny vplyv na vonkajšiu činnosť EÚ, a to aj na multilaterálnych fórach, pričom sa zohľadňujú potreby partnerských krajín, okrem iného prostredníctvom neustálej a posilnenej spolupráce s OSN na mieste; keďže EÚ by mala pri poskytovaní pomoci uprednostňovať krajiny s dobrou správou vecí verejných dodržiavajúce demokratické zásady a ľudské práva; keďže nový finančný nástroj Globálna Európa umožňuje politický dialóg na vysokej úrovni medzi Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Európskym parlamentom o programovacích prioritách, pričom má Európsky parlament možnosť opätovne spojiť túto politiku a programový dialóg so svojou politickou osvetou a konzultáciami s tretími krajinami, čím sa prostredníctvom jeho parlamentnej diplomacie a dosahu posilní schopnosť EÚ pomáhať príslušným tretím krajinám a pozitívne na ne vplývať; |
| --- | --- |

X.

keďže nový Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (finančný nástroj Globálna Európa) spolu s prístupom Tím Európa a stratégiou Global Gateway poskytuje EÚ a jej členským štátom možnosť spájať zdroje synergickým spôsobom a lepšie koordinovať pomoc a vytvárať pozitívny vplyv na vonkajšiu činnosť EÚ, a to aj na multilaterálnych fórach, pričom sa zohľadňujú potreby partnerských krajín, okrem iného prostredníctvom neustálej a posilnenej spolupráce s OSN na mieste; keďže EÚ by mala pri poskytovaní pomoci uprednostňovať krajiny s dobrou správou vecí verejných dodržiavajúce demokratické zásady a ľudské práva; keďže nový finančný nástroj Globálna Európa umožňuje politický dialóg na vysokej úrovni medzi Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Európskym parlamentom o programovacích prioritách, pričom má Európsky parlament možnosť opätovne spojiť túto politiku a programový dialóg so svojou politickou osvetou a konzultáciami s tretími krajinami, čím sa prostredníctvom jeho parlamentnej diplomacie a dosahu posilní schopnosť EÚ pomáhať príslušným tretím krajinám a pozitívne na ne vplývať;

| Y. | keďže na to, aby EÚ vystupovala jednotne, sa musia vykonať zásadné zmeny v rozhodovacom procese týkajúcom sa zahraničných vecí; keďže jednomyseľné rozhodovanie len bráni schopnosti EÚ pôsobiť v medzinárodnej sfére ako silný aktér, a keďže ESVČ spolu s členskými štátmi by sa mala dohodnúť na rozhodovaní kvalifikovanou väčšinou o otázkach zahraničnej politiky ako na najúčinnejšej forme rozhodovania; |
| --- | --- |

Y.

keďže na to, aby EÚ vystupovala jednotne, sa musia vykonať zásadné zmeny v rozhodovacom procese týkajúcom sa zahraničných vecí; keďže jednomyseľné rozhodovanie len bráni schopnosti EÚ pôsobiť v medzinárodnej sfére ako silný aktér, a keďže ESVČ spolu s členskými štátmi by sa mala dohodnúť na rozhodovaní kvalifikovanou väčšinou o otázkach zahraničnej politiky ako na najúčinnejšej forme rozhodovania;

Obnovenie multilateralizmu zakotveného v základných hodnotách EÚ

| 1. | víta spoločné oznámenie Komisie a VP/PK Európskeho parlamentu a Rade o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách; domnieva sa, že toto oznámenie veľmi priamo prispieva k úvahám o smerovaní zahraničnej politiky EÚ od jej dôležitého, ale všeobecnejšieho záväzku k účinnému multilateralizmu, ako sa vymedzuje v európskej bezpečnostnej stratégii z roku 2003, k realizácii potreby prepájať hodnotu a cieľ účinného multilateralizmu so zásadným pragmatizmom a potreby podporovať a chrániť záujmy a hodnoty EÚ, ako sa uvádza v globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ z roku 2016, a ďalej tieto úvahy rozvíja; pripomína, že najlepšou stratégiou na obranu multilateralizmu je jeho prebudovanie tak, aby bol relevantnejší, odolnejší a účinnejší; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podporuje vyhlásenie v spoločnom oznámení, že „bude môcť rýchlejšie a účinnejšie prijímať rozhodnutia, ak využije aj tie ustanovenia zmluvy, ktoré umožňujú konštruktívne zdržanie sa hlasovania a prijímanie rozhodnutí spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky hlasovaním kvalifikovanou väčšinou“; zdôrazňuje potrebu zakotviť hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v otázkach zahraničnej politiky v budúcich zmenách zmlúv EÚ, čo by EÚ umožnilo stať sa účinnejším globálnym aktérom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | súhlasí s Komisiou a VP/PK, že je potrebné, aby EÚ bola asertívnejšia pri presadzovaní svojich záujmov a univerzálnych hodnôt, na ktorých je založená, a preto súhlasí s tým, že EÚ musí obhajovať a posilňovať tieto hodnoty, poriadok založený na pravidlách a multilateralizmus ako prostriedok na zabezpečenie rovnakých podmienok pre medzinárodné spoločenstvo, poskytnutie platformy pre inkluzívny politický dialóg, spoluprácu a konvergenciu a na dosiahnutie politických reakcií s podporou medzinárodného spoločenstva vo všeobecnosti, ktoré môžu skutočne viesť k výsledkom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité, aby EÚ posilnila svoj súbor nástrojov vonkajšej činnosti a diplomacie vlastnými autonómnymi nástrojmi, zvýšila svoju schopnosť byť globálnym aktérom a vystupovať jednotne s cieľom lepšie brániť multilateralizmus, čo by malo zahŕňať aj vytvorenie európskej diplomatickej akadémie, ako to nedávno žiadal Európsky parlament; opakuje svoju výzvu na zaradenie „Nového európskeho Bauhausu“ ako nového nástroja do súboru nástrojov vonkajšej činnosti EÚ a ako užitočného nástroja kultúrnej a verejnej diplomacie, čo má zásadný význam z hľadiska podpory multilaterálneho poriadku založeného na hodnotách a posilnenia medzinárodných partnerstiev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na schopnosť EÚ vypracovať veľmi efektívne a inkluzívne regulačné normy pre svoj jednotný trh a domnieva sa, že EÚ by sa mala usilovať o podporu týchto noriem v rámci svojej vonkajšej činnosti ako paradigmy a príspevku k diskusii o účinných globálnych regulačných normách; pripomína článok 24 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), v ktorom sa uvádza, že „členské štáty aktívne a bezpodmienečne podporujú zahraničnú a bezpečnostnú politiku v duchu lojálnosti a vzájomnej solidarity“, a že „sa zdržia akéhokoľvek konania, ktoré je v rozpore so záujmami Únie alebo ktoré by mohlo znížiť účinnosť jej pôsobenia ako súdržnej sily v medzinárodných vzťahoch“; vyjadruje znepokojenie nad aktivitami niektorých členských štátov, ako je napríklad uskutočňovanie bilaterálnych diplomatických iniciatív s tretími krajinami, ktoré môžu byť v rozpore s ustanoveniami článku 24 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje presvedčenie, že EÚ musí naďalej vystupovať ako spoľahlivý a kľúčový obhajca multilateralizmu vo svete a vyhýbať sa krokom, ktoré by tieto ciele oslabovali; konštatuje však, že EÚ musí reagovať na globálne sily, ako je zvýšená fragmentácia, využívanie obchodu ako zbrane a protekcionizmus, aby si zachovala svoje konkurenčné výhody. |
| --- | --- |

6.

| 7. | zastáva názor, že EÚ by mala využiť úsilie na nájdenie riešení globálnych problémov, ako je zmena klímy, alebo na podporu stability a mieru ako východiskového bodu pre rozvoj širších diplomatických vzťahov s tretími krajinami, s ktorými nie je vždy okamžite možné nadviazať dialóg a spoluprácu v iných oblastiach politiky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva EÚ, aby sa stala asertívnejšou a strategickejšou pri riešení rastúcich globálnych hrozieb; zdôrazňuje, že v kontexte rýchlo sa meniacej geopolitickej situácie sa svet nachádza na križovatke a hrozí, že multilaterálne inštitúcie budú ovládnuté nedemokratickými režimami; vyzýva k silnému, na činnosti založenému záväzku chrániť demokraciu a základné práva na multilaterálnych fórach; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že EÚ je v takmer všetkých medzinárodných organizáciách a multilaterálnych fórach len pozorovateľom a že táto situácia neodráža ani rozsah právomocí EÚ, ani rastúci význam nadnárodných regionálnych organizácií v globálnom rozhodovaní; domnieva sa, že účinnosť EÚ na svetovej scéne je úzko prepojená s jej postavením na multilaterálnych fórach a v multilaterálnych organizáciách; vyzýva preto členské štáty, aby získali politickú vôľu na posilnenie postavenia EÚ v multilaterálnych organizáciách a na multilaterálnych fórach a aby získali podporu tretích krajín pre takúto zmenu štatútu, aby EÚ mohla skutočne splniť svoj záväzok účinne brániť multilateralizmus; |
| --- | --- |

9.

Posilnenie Organizácie Spojených národov a účasti Európskej únie v jej systéme

| 10. | opätovne zdôrazňuje svoju maximálnu podporu programu reforiem, ktorý predstavil generálny tajomník OSN António Guterres, a poukazuje na potrebu ďalšieho pokroku, najmä pokiaľ ide o začlenenie žien, mladých ľudí a osôb v zraniteľnej situácii, ako aj o zvyšovanie informovanosti o prierezovom charaktere v štruktúrach OSN; zdôrazňuje význam systému OSN, ktorý môže naďalej účinne prinášať výsledky; poukazuje na hodnotu vízie generálneho tajomníka OSN o „jednej OSN“, pokiaľ ide o systém OSN, v ktorom rôzne agentúry a zložky OSN môžu byť skutočne prepojené a fungovať spoločne na základe jednotnej rozpočtovej a riadiacej štruktúry a môžu posilniť dosiahnutie cieľov OSN; poukazuje najmä na posilnenú úlohu miestnych koordinátorov OSN, ktorú stanovuje reforma rozvojového systému OSN, a domnieva sa, že títo miestni koordinátori OSN, ktorí v súčasnosti pôsobia vo viac ako 130 krajinách, by mali nielen prevziať vedúcu úlohu pri koordinovaní vykonávania programov OSN na mieste s cieľom posilniť jednotu činnosti OSN, ale mali by tiež úzko spolupracovať a konzultovať s delegáciami EÚ v príslušnom členskom štáte OSN v snahe o dosiahnutie synergie a vzájomného posilnenia s tematickými a geografickými programami EÚ pre danú krajinu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opätovne potvrdzuje, že EÚ a OSN by mali úzko spolupracovať na úrovni ústredia a v regiónoch a krajinách, kde poskytujú pomoc pri výmene analýz a zosúlaďovaní politického a programového plánovania s cieľom maximalizovať vplyv na blaho ľudí a planéty; pripomína, že EÚ môže výrazne posilniť dosah a vplyv programov OSN v tretích krajinách a synergickým spôsobom môže vymedziť svoje vlastné programy a pomoc, vďaka čomu sa posilní ich vplyv v súlade s cieľmi OSN; zdôrazňuje preto význam úzkych konzultácií a spolupráce medzi EÚ a OSN a vyzýva Komisiu, ESVČ a delegácie EÚ v tretích krajinách, aby aktívne oslovovali OSN a konzultovali s ňou o politických a programových činnostiach OSN na roky 2021 – 2027 a ďalšie obdobie; vyzýva OSN, aby pravidelne konzultovala s EÚ v ústredí OSN, ale aj v teréne v tretích krajinách; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastáva názor, že EÚ a OSN by mali organizovať výročné samity s možnosťou, aby generálny tajomník OSN rokoval s Radou, Komisiou, ESVČ a Európskym parlamentom; vyzýva OSN, aby zabezpečila stálu prítomnosť partnerov OSN na vysokej úrovni v Európskom parlamente s cieľom pokračovať v štruktúrovanom a konzistentnom politickom dialógu a zviditeľniť úsilie OSN; zdôrazňuje potrebu zlepšiť politické fungovanie OSN a vyzýva na posilnenie prepojenia medzi OSN a regionálnymi organizáciami, ako to zdôraznil generálny tajomník OSN Guterres; zdôrazňuje potrebu posilniť koordináciu agentúr OSN s medzinárodnými finančnými inštitúciami prostredníctvom Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC); podporuje návrhy generálneho tajomníka OSN Guterresa na posilnenie hlasu mladých ľudí a občianskej spoločnosti v rámci systému OSN; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že na to, aby sa EÚ stala účinnejším globálnym partnerom schopným brániť multilaterálny poriadok, je potrebné posilniť jej schopnosť konať rázne a pohotovo ako spoľahlivý garant bezpečnosti; vyzýva preto Radu a Komisiu, aby dôkladne posúdili, preskúmali a vypracovali možnosti vytvorenia stálych mnohonárodných vojenských jednotiek, ktoré by boli trvalo umiestnené a mali by spoločný výcvik; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva generálneho tajomníka OSN, aby zintenzívnil svoje úsilie pri vykonávaní stratégie OSN pre rodovú paritu ako základného nástroja na zabezpečenie rovnakého zastúpenia žien v systéme OSN na všetkých hierarchických úrovniach; pripomína, že od vzniku OSN v roku 1945 nebola do funkcie generálneho tajomníka OSN vymenovaná žiadna žena; poukazuje na všeobecnú potrebu spravodlivého zastúpenia žien a marginalizovaných skupín, ako aj na potrebu väčšej rozmanitosti v medzinárodných organizáciách; dôrazne podporuje program Mládež, mier a bezpečnosť a jeho cieľ, aby mládež získala silnejší hlas pri rozhodovaní na miestnej, vnútroštátnej, regionálnej aj medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zastáva názor, že EÚ by mala určiť orgány OSN a iné multilaterálne organizácie, ktoré sú kľúčové pre podporu politického dialógu, konvergencie a politických riešení globálnych výziev a stanovovania noriem; zároveň by mala vymedziť jasné ciele a jasné priority pre dialóg s takýmito orgánmi a organizáciami a pre ich podporu vrátane rozpočtovej podpory; v tejto súvislosti pripomína, že EÚ a jej členské štáty sú už teraz hlavnými finančnými prispievateľmi OSN a mnohých jej agentúr a programov, ale že tento záväzok a podpora tejto organizácii sa nie vždy premietajú do väčšieho vplyvu EÚ, jej členských štátov a podobne zmýšľajúcich partnerov na kľúčových pozíciách agentúr OSN a na multilaterálnych fórach, čo je obzvlášť znepokojujúce v čase rastúcej asertivity nedemokratických režimov, ako je Rusko, na týchto fórach; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na rastúci geopolitický význam noriem, najmä v oblasti technológií, a nalieha na EÚ, aby konala strategicky s cieľom stať sa veľmocou v oblasti stanovovania noriem na multilaterálnych fórach; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, ako aj podobne zmýšľajúcich partnerov, aby ďalej zlepšovali svoju koordináciu, pokiaľ ide o zavedenie spoločnej podpory kandidatúr na vedúce pozície na multilaterálnych fórach; poukazuje na potrebu koordinácie s podobne zmýšľajúcimi partnermi v iných regiónoch sveta, pričom treba zohľadniť význam zásady spravodlivého geografického rozdelenia vedúcich pozícií a dôrazne sa zamerať na demokratické hodnoty; |
| --- | --- |

17.

| 18. | v tejto súvislosti zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ďalej len „OBSE“) ako pilier európskej bezpečnosti, a vyzýva na ďalšie posilnenie komplexného bezpečnostného prístupu tejto organizácie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva EÚ, aby pri riešení aktuálnych a budúcich globálnych výziev spolupracovala s OSN, regionálnymi organizáciami, medzinárodnými fórami, ako sú G7 a G20, a ad hoc koalíciami, ako aj v rámci nich; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu a VP/PK, aby ďalej rozvíjali svoju stratégiu na podporu multilateralizmu, a to i prostredníctvom pravidelne aktualizovaných usmernení, ako postupovať na rôznych fórach, vrátane otázok ako reforma systému OSN a významnejšia úloha alebo formálne zastúpenie EÚ a vízia nového globálneho poriadku s cieľom formovať ho spôsobom, ktorý by mohol oživiť multilateralizmus; domnieva sa, že EÚ bude musieť vytvárať aliancie s podobne zmýšľajúcimi partnermi s cieľom zabezpečiť rozvoj multilaterálnej spolupráce na rôznych fórach, ale tieto aliancie nebudú vždy zahŕňať tých istých aktérov, pričom cieľom musí byť vždy podpora účinného systému globálneho riadenia založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opakuje svoju pozíciu k vojenskej agresii Ruska voči Ukrajine, ktorú vyjadril v predchádzajúcich uzneseniach; |
| --- | --- |

21.

| 22. | čo najdôraznejšie odsudzuje útočnú vojnu Ruskej federácie proti Ukrajine, ako aj zapojenie Bieloruska do tejto vojny a žiada, aby Rusko okamžite ukončilo všetky vojenské činnosti na Ukrajine a bezpodmienečne stiahlo všetky vojská a vojenské vybavenie z celého medzinárodne uznaného územia Ukrajiny; zdôrazňuje, že táto vojenská agresia a invázia predstavujú závažné porušenie medzinárodného práva; považuje ruskú inváziu na Ukrajinu nielen za útok na zvrchovanú krajinu, ale aj za útok proti zásadám a mechanizmu spolupráce a bezpečnosti v Európe a medzinárodnému poriadku založenému na pravidlách, ako sa vymedzujú v Charte OSN; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta pozastavenie členstva Ruska v Rade OSN pre ľudské práva (ďalej len „RĽP“); víta rozhodnutia medzinárodných organizácií, a to aj v oblasti kultúry a športu, o pozastavení účasti Ruska; vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ a ostatných štátov, aby vylúčili Rusko zo skupiny G20 a ďalších multilaterálnych organizácií spolupráce, ako sú Svetová obchodná organizácia, UNESCO a ďalšie, čo by bolo dôležitým signálom, že medzinárodné spoločenstvo sa nevráti k bežnému fungovaniu s agresorským štátom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že teraz musí byť prioritou úplné a účinné uplatňovanie existujúcich sankcií v celej EÚ a medzinárodnými spojencami EÚ; vyzýva EÚ, aby využila multilaterálne fóra na zabezpečenie účinnosti týchto sankcií; |
| --- | --- |

24.

| 25. | požaduje okamžité úplné embargo na dovoz ropy, uhlia, jadrového paliva a zemného plynu z Ruska, úplné upustenie od projektov Nordstream 1 a 2 a predloženie plánu na ďalšie zaistenie bezpečnosti dodávok energie do EÚ v krátkodobom horizonte; vyzýva EÚ, aby prostredníctvom multilaterálnych fór zabezpečila podporu tretím krajinám, ktoré chcú zaviesť embargo na dovoz energie z Ruska; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta schopnosť EÚ a jej členských štátov pracovať koordinovaným spôsobom a prezentovať jednotné pozície v systéme OSN, najmä pokiaľ ide o Valné zhromaždenie OSN, Bezpečnostnú radu OSN a Radu OSN pre ľudské práva; v tejto súvislosti oceňuje cenné koordinačné úsilie delegácií EÚ pri OSN v New Yorku a Ženeve; domnieva sa, že tento jednotný a synergický prístup by sa mal uplatniť v každom orgáne, agentúre alebo inej medzinárodnej organizácii OSN, aby EÚ mohla jednotne konať a dosahovať výsledky na všetkých multilaterálnych fórach; vyjadruje poľutovanie nad tým, že vzhľadom na rozsiahle právo veta je Bezpečnostná rada OSN trvale neschopná prijímať rozhodnutia a následne účinne reagovať na krízy, ako sú kríza na Ukrajine, v Sýrii, Etiópii a Sudáne, tak ako to bolo v prípade iných kríz v minulosti, čo malo negatívny vplyv na možnosť predchádzať týmto krízam, zvládať ich a riešiť; zdôrazňuje, že je neospravedlniteľné, aby jeden štát mohol zastaviť úsilie v prípade páchania genocídy, zločinov proti ľudskosti alebo vojnových zločinov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naliehavo vyzýva OSN, aby vymenovala svojho osobitného vyslanca pre Líbyu, keďže táto pozícia je od novembra 2021 neobsadená a demokratický proces v Líbyi sa nachádza v zlomovom bode; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v roku 2022 budú v Bezpečnostnej rade OSN len dva členské štáty EÚ; domnieva sa, že EÚ a členské štáty by mali podporovať úvahy o podmienkach reformy Bezpečnostnej rady OSN, ktorá môže obnoviť jej schopnosť riešiť krízy včas a účinne, dôkladne obmedziť právo veta a zmeniť zloženie Bezpečnostnej rady OSN tak, aby lepšie odrážalo súčasný svet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v tejto súvislosti opakuje svoj postoj, že EÚ a jej členské štáty by mali pracovať na dosiahnutí širokého konsenzu o reforme Bezpečnostnej rady OSN, okrem iného prostredníctvom zriadenia stáleho kresla pre EÚ popri kreslách, ktoré už obsadzujú členské štáty EÚ; nabáda členské štáty EÚ, aby medzi sebou nesúťažili o miesto v Bezpečnostnej rade; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje znepokojenie nad eróziou existujúceho systému kontroly zbraní a odzbrojovania a jeho právnych nástrojov; podporuje všetko úsilie o opätovné začlenenie agendy kontroly zbraní a odzbrojovania do medzinárodného programu, a to aj oživením Konferencie o odzbrojení; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby preskúmali a aktualizovali stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, aby sa zohľadnil nedávny geopolitický, technologický a právny vývoj a aby sa vytvoril aktuálny a ambiciózny základ na multilaterálnu angažovanosť EÚ v oblasti nešírenia zbraní a odzbrojenia; vyjadruje znepokojenie nad vývojom nových vojenských technológií, ako sú umelá inteligencia, vesmírne zbrane, biotechnológie a hypersonické zbrane, a aktívne podporuje úsilie a nové iniciatívy na zastavenie súvisiacich prebiehajúcich programov vyzbrojovania niektorých členských štátov OSN; podporuje prácu pracovnej skupiny pre kozmický priestor Komisie OSN pre odzbrojenie, pokiaľ ide o praktické vykonávanie opatrení na zvýšenie transparentnosti a budovanie dôvery pri činnostiach vo vesmíre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podporuje iniciatívu generálneho tajomníka OSN nazvanú Akcia na udržiavanie mieru, ktorá je založená na aktualizácii partnerstva EÚ – OSN pre krízové riadenie a mierové operácie a preskúmaní možností nových partnerstiev vrátane partnerstva EÚ – OSN – Africká únia a spolupráce s inými regionálnymi organizáciami; pripomína kľúčovú úlohu, ktorú ženy zohrávajú pri mediácii konfliktov a v mierových misiách, a pripomína ich nedostatočné zastúpenie na všetkých úrovniach v rámci OSN, EÚ a iných multilaterálnych organizácií a misií; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zlepšili svoju schopnosť vymieňať si informácie, konzultovať a koordinovať svoje stratégie, politiky a pozície, a to aj v riadiacich orgánoch a radách multilaterálnych orgánov, v ktorých EÚ nie je priamo zastúpená, začínajúc Bezpečnostnou radou OSN; súhlasí s názorom VP/PK a Komisie, že EÚ by mala zaviesť koordinačné mechanizmy vo všetkých medzinárodných inštitúciách vrátane finančných inštitúcií; domnieva sa, že rovnaká koordinačná schopnosť by sa mala rozšíriť na rady všetkých orgánov OSN; |
| --- | --- |

32.

| 33. | domnieva sa, že nový finančný nástroj Globálna Európa a prístup Tím Európa ku geografickej a tematickej pomoci a programovaniu, ako aj stratégia Global Gateway týkajúca sa rozvoja spojovacej infraštruktúry poskytujú jedinečnú príležitosť na vymedzenie spoločného medziinštitucionálneho programu, ktorý náležite odzrkadľuje a oceňuje príspevky členských štátov EÚ spôsobom, ktorý zabezpečuje pridanú hodnotu multilaterálneho prístupu k výzvam a krízam vo svete a posilňuje schopnosť EÚ a jej členských štátov dosiahnuť väčší vplyv, a to i na multilaterálnych fórach; opätovne potvrdzuje svoj záväzok uplatňovať geograficky vyvážený a na prioritách založený prístup v opatreniach, pomoci a programoch EÚ, ktoré sa začali realizovať za hranicami EÚ; |
| --- | --- |

33.

| 34. | varuje, že pokusy neliberálnych vlád alebo autoritárskych a totalitných režimov, ako je Čína, o dosiahnutie a upevnenie vplyvu prostredníctvom financovania medzinárodných organizácií nastoľujú otázku finančného antagonizmu na multilaterálnych fórach a nabádajú na to, aby sa na globálnej úrovni i na úrovni EÚ uvažovalo o tom, ako zabezpečiť nezávislosť a účinnosť príslušných medzinárodných organizácií a multilaterálnych fór využitím celej škály nástrojov, ktoré majú inštitúcie EÚ k dispozícii, vrátane primeraného a udržateľného financovania z EÚ, ako aj z iných zdrojov, ak je to je to potrebné a relevantné; pripomína, že oneskorenia pri vyplácaní stanovených príspevkov niekoľkými členskými štátmi majú mimoriadne negatívny vplyv na prácu medzinárodných organizácií, a sú preto neprijateľné; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína, že humanitárna a rozvojová pomoc EÚ tretím krajinám sa veľmi často poskytuje prostredníctvom systému OSN; podporuje toto partnerstvo medzi EÚ a OSN, ale vyzýva EÚ, aby zabezpečila lepšie zviditeľnenie svojej osobitnej úlohy a príspevkov v rámci OSN; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa na úrovni EÚ vykonalo hĺbkové hodnotenie súčasných aj plánovaných partnerstiev medzi EÚ a OSN s cieľom posúdiť, či je príspevok EÚ dostatočne zviditeľnený, či je hodnotou za peniaze daňových poplatníkov v súlade s hodnotami EÚ a či sú vedúce úlohy zverené EÚ a jej členským štátom úmerné silnému záväzku EÚ voči systému OSN a jej oddanosti tomuto systému; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby vykonali toto preskúmanie a informovali Európsky parlament o svojich zisteniach a o ďalšom postupe s cieľom zabezpečiť, aby sa príspevok EÚ, finančné rozdelenie, záväzok a oddanosť systému OSN primerane cenili; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že podpora EÚ medzinárodným organizáciám a jej účasť na multilaterálnych fórach by mali byť pre občanov v členských štátoch EÚ viditeľné; vyzýva VP/PK, aby v celej EÚ spustila informačnú kampaň o podpore, ktorú EÚ poskytuje medzinárodným organizáciám a o jej angažovanosti, cieľoch a činnostiach na multilaterálnych fórach; zároveň vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali aktívnu úlohu EÚ na multilaterálnych fórach a poskytovali viac informácií o príspevkoch a úspechoch EÚ v medzinárodných organizáciách, a to aj prostredníctvom spoločnej rétoriky, pozícií a vyhlásení k rezolúciám OSN; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty EÚ zintenzívnili koordináciu v oblasti fondov a programov OSN a určili kľúčové ciele a spoločný prístup k orientácii výkonných rád; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť transparentnosť a zodpovednosť pri financovaní a výdavkoch multilaterálnych organizácií; |
| --- | --- |

37.

| 38. | oceňuje prácu Aliancie pre multilateralizmus ako neformálnej siete krajín, ktoré sú zjednotené vo svojom presvedčení, že multilaterálny poriadok založený na pravidlách je jedinou spoľahlivou zárukou medzinárodnej stability a mieru a že naše spoločné výzvy možno vyriešiť len prostredníctvom spolupráce; |
| --- | --- |

38.

Obnovenie multilateralizmu prostredníctvom posilnených globálnych partnerstiev na dosiahnutie spoločných cieľov

| 39. | zdôrazňuje potrebu pracovať na účinnom a inkluzívnom multilateralizme orientovanom na výsledky a založenom na hodnotách, v rámci ktorého môžu vlády, občianska spoločnosť, náboženské subjekty, súkromný sektor, akademická obec a iné príslušné zainteresované strany účinne spolupracovať na presadzovaní globálnych hodnôt a záujmov a dosahovaní globálnych cieľov; uznáva, že je dôležité zosúladiť dva kľúčové ciele EÚ, ktorými sú zviditeľnenie EÚ a posilnenie jej vplyvu ako globálneho aktéra a podpora úlohy multilaterálnych fór; pripomína, že treba riešiť a zvládnuť toto napätie a zaujať zásadový a asertívny postoj k týmto dvom cieľom v súlade so základnými hodnotami, myšlienkami a záujmami EÚ; poukazuje na to, že napriek zjavnému napätiu medzi týmito dvoma kľúčovými európskymi cieľmi poskytujú aj nové príležitosti, keďže posilnená strategická autonómia EÚ môže EÚ umožniť uzatvárať spojenectvá s jej bilaterálnymi partnermi v rámci multilaterálnych rokovaní a tiež podporovať a obhajovať multilaterálne záväzky počas bilaterálnych rokovaní; vyzýva EÚ a členské štáty, aby dôsledne a aktívne bránili multilateralizmus a príslušné multilaterálne inštitúcie vždy, keď sú akýmkoľvek spôsobom alebo formou oslabované; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje význam pokračujúcej multilaterálnej spolupráce v otázkach bezpečnosti a obrany; zdôrazňuje prácu partnerstva medzi EÚ a NATO a spoluprácu medzi EÚ a OBSE založené na spoločnej podpore spoločných základných hodnôt demokracie, slobody, dodržiavania ľudských práv a ľudskej dôstojnosti, zásad právneho štátu a podpory mieru a medzinárodnej spolupráce, ktoré zároveň chránia medzinárodný poriadok založený na pravidlách; vyzýva členské štáty EÚ a členov NATO, ktorí tak ešte neurobili, aby sa pripojili k európskym bezpečnostným a obranným iniciatívam s cieľom ďalej dopĺňať a posilňovať spoločnú spoluprácu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že multilateralizmus a akákoľvek reforma súčasného systému by sa mali zamerať na zvýšenú transparentnosť a zodpovednosť, ako aj na zapojenie neštátnych aktérov, aby pomohli obnoviť dôveru ľudí v tieto inštitúcie a dodali im väčšiu legitimitu; zdôrazňuje potrebu riešiť výzvy súvisiace s predchádzaním nezákonným finančným tokom a bojom proti nim a posilňovaním medzinárodnej spolupráce a osvedčenými postupmi v oblasti vrátenia a vymáhania prostriedkov, a to aj účinnejšími opatreniami na vykonávanie existujúcich záväzkov podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii a Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu; zdôrazňuje potrebu vykonávať účinné, inkluzívne a udržateľné opatrenia na predchádzanie korupcii a boj proti nej v rámci Agendy 2030; zdôrazňuje, že boj proti nezákonným finančným tokom sa musí zefektívniť na globálnej úrovni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že je dôležité pokračovať v oslovovaní spojencov a podobne zmýšľajúcich partnerov v medzinárodných organizáciách a na multilaterálnych fórach s cieľom budovať koalíciu podobne zmýšľajúcich krajín, ktoré chcú dodržiavať spoločné hodnoty a ciele, ako aj politický dialóg a účinnú spoluprácu na celom svete; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa dohoda o zahraničnej politike a spolupráci v oblasti bezpečnosti medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom pridala ako príloha k Dohode o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, čo by obom stranám umožnilo lepšie čeliť výzvam spoločnej globálnej bezpečnosti a zahraničnej politiky; zdôrazňuje, že takáto dohoda by tiež slúžila na uľahčenie spolupráce v multilaterálnych organizáciách, najmä v OSN, vzhľadom na mnohé spoločné hodnoty a záujmy oboch strán; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na osobitný význam nielen tradičných transatlantických alebo európskych partnerov, ako sú USA a Kanada, ako aj Spojené kráľovstvo, západný Balkán a ďalšie krajiny južného a východného susedstva, ale aj iných podobne zmýšľajúci demokratických spojencov v Latinskej Amerike, indicko-tichomorskom regióne a Afrike, ktorí môžu v partnerstve vytvoriť širšiu oblasť spoločných hodnôt a noriem a záväzok podporovať globálne reakcie na globálne výzvy, ako aj význam širšej medzinárodnej koalície podobne zmýšľajúcich partnerov; zdôrazňuje v tejto súvislosti význam posilneného dialógu a spolupráce s podobne zmýšľajúcimi africkými krajinami a význam ich podpory pri budovaní budúcej Afriky založenej na demokracii, inkluzívnosti a prosperite, pričom treba mať na zreteli potrebu vyrovnať sa s výzvami a bezpečnostnými hrozbami vyplývajúcimi zo zmeny klímy, terorizmu a organizovaného zločinu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že vzťahy EÚ s Africkou úniou (ďalej len „AÚ“) a Latinskou Amerikou a Karibikom majú samy o sebe vlastnú hodnotu a majú kľúčový význam z hľadiska obnoveného multilateralizmu; pripomína, že vo svojom spoločnom vyhlásení s názvom Afrika a Európa: dva kontinenty so spoločnou víziou do roku 2030 sa EÚ a AÚ zaviazali spolupracovať na presadzovaní účinného multilateralizmu v rámci medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, ktorého jadrom je OSN, a prisľúbili pracovať na zbližovaní pozícií na multilaterálnych fórach s cieľom znížiť globálne nerovnosti, posilňovať solidaritu, bojovať proti zmene klímy a zlepšiť poskytovanie „celosvetových verejných statkov“ v súlade s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj a Agendou 2063 AÚ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podporuje preto úsilie VP/PK, Rady a Komisie o ďalšie posilnenie partnerstva EÚ s AÚ a Spoločenstvom štátov Latinskej Ameriky a Karibiku; poukazuje na význam ďalšieho zbližovania pozícií v rámci OSN a iných multilaterálnych fór medzi EÚ a pristupujúcimi aj partnerskými krajinami; vyzýva EÚ, aby rozšírila svoju schopnosť pomáhať partnerským a podobne zmýšľajúcim krajinám, a to aj prostredníctvom budovania kapacít, výmeny poznatkov, odbornej prípravy a vytvárania partnerstiev, aby sa mohli účinnejšie zapojiť do multilaterálneho systému, ako aj prostredníctvom výmeny najlepších postupov, aby sme sa poučili aj z ich skúseností; opätovne zdôrazňuje, že je dôležité podporiť existujúce multilaterálne fóra s podobne zmýšľajúcimi partnermi, najmä samity EÚ a Spoločenstva štátov Latinskej Ameriky a Karibiku; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje potrebu spolupráce medzi EÚ a Združením národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) ako spôsobu čeliť spoločným problémom v ázijsko-tichomorskom regióne; zdôrazňuje potrebu posilniť úlohu regionálnych organizácií v systéme OSN navrhnutím každoročného samitu vedúcich predstaviteľov regionálnych organizácií; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naliehavo vyzýva Komisiu a ESVČ, aby navrhli nové iniciatívy s cieľom reagovať na bezpečnostné riziká súvisiace s klímou a zároveň presadzovať Európsku zelenú dohodu na medzinárodných fórach; domnieva sa, že EÚ by mala podporovať ambiciózne ciele znižovania CO2 v tretích krajinách, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa diplomacia v oblasti klímy stala stredobodom jej vonkajšej činnosti s cieľom podporovať celosvetový mier a bezpečnosť; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podporuje neúnavnú podporu a obranu všeobecných ľudských práv a základných slobôd zo strany EÚ, jej neochvejnú podporu všeobecnému uplatňovaniu medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, aktívnu podporu fór OSN pre ľudské práva a ich využívanie na riešenie naliehavých otázok v oblasti ľudských práv, jej neochvejnú podporu väčšej zodpovednosti a medzinárodných súdnych mechanizmov, ako aj jej boj proti beztrestnosti a dodržiavanie suverenity a územnej celistvosti štátov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že EÚ podporuje stanovené a uznané medzinárodné hranice a odmieta akékoľvek pokusy o ich násilnú zmenu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podporuje VP/PK a Komisiu v ich úsilí zabezpečiť, aby Rada OSN pre ľudské práva konala efektívnejšie, rýchlejšie, účinne, dôveryhodne a nezaujato riešila všetky otázky ľudských práv a situácie v jednotlivých krajinách a aby zabezpečila synergie s inými multilaterálnymi fórami o ľudských právach; |
| --- | --- |

49.

| 50. | žiada, aby sa v organizáciách pôsobiacich v oblasti ochrany ľudských práv vynakladala snaha o čo najväčšiu nestrannosť a aby sa chránili pred možným zasahovaním tých štátov, o ktorých je známe, že porušujú ľudské práva; trvá preto na tom, že je potrebné vymedziť jasné normy týkajúce sa dodržiavania ľudských práv, zásad právneho štátu a základných práv, ktoré musia splniť na to, aby mohli byť prijaté za člena Rady OSN pre ľudské práva, a zastáva názor, že EÚ by mala byť v tejto súvislosti aktívnejšia a mala by podporovať komplexnú reformu Rady pre ľudské práva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | oceňuje prácu vysokej komisárky OSN pre ľudské práva a zastáva názor, že Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva poskytuje jedinečnú príležitosť zapojiť sa do účinného dialógu a spolupráce o tom, ako zefektívniť a posilniť schopnosť systému OSN v oblasti ochrany ľudských práv dosahovať výsledky, a to aj zvýšenou verejnou kontrolou členov Rady OSN pre ľudské práva, ako aj povinností a povinných darcovských konferencií na Valnom zhromaždení OSN s kandidátmi do Rady pre ľudské práva podľa návrhu VP/PK a Komisie v ich spoločnom oznámení; víta začatie každoročného strategického dialógu s OSN 12. októbra 2021; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konštatuje, že finančné zdroje vyčlenené na prácu komisárky OSN pre ľudské práva sú obzvlášť nedostatočné a mnohé krajiny sa ich snažia znížiť, zatiaľ čo dlhodobou požiadavkou EÚ je zvýšiť financovanie Úradu vysokého komisára pre ľudské práva; víta iniciatívy a činnosti EÚ týkajúce sa ľudských práv v Treťom výbore Valného zhromaždenia OSN a Bezpečnostnej rade OSN, ako aj spoluprácu medzi EÚ a OSN vo viacerých tematických oblastiach týkajúcich sa ľudských práv v jednotlivých krajinách; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva na vytvorenie väčšej synergie medzi odporúčaniami mechanizmu všeobecného pravidelného preskúmania a dobrovoľnými národnými preskúmaniami uskutočnenými v rámci cieľov udržateľného rozvoja a na ich prepojenie s tvorbou programu špecializovaných projektov EÚ v oblasti ľudských práv; nabáda EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie proti pokusom autoritárskych krajín rozvinúť protiargumentáciu s cieľom zmeniť chápanie ľudských práv zdôrazňovaním kolektívnych práv pred individuálnymi právami; vyzýva EÚ, aby v RĽP podporila prácu mimovládnych organizácií a obhajcov ľudských práv, na ktorých autoritárske štáty vyvíjajú čoraz väčší nátlak a ohrozujú ich; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyjadruje poľutovanie nad zneužívaním RĽP autoritárskymi a totalitnými režimami, ktoré ju naďalej zneužívajú na vlastné účely, najmä na oslabenie jej fungovania a narúšanie režimu noriem v oblasti ľudských práv; žiada EÚ a jej členské štáty, aby podporili komplexnú reformu RĽP; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje naliehavú potrebu plne vykonávať a systematicky integrovať uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III (GAP III) do všetkých svojich vonkajších činností EÚ; vyzýva EÚ a členské štáty, aby prevzali vedúcu úlohu pri vykonávaní rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti; zdôrazňuje, že ženy zohrávajú kľúčovú úlohu pri predchádzaní konfliktom, mierových rokovaniach, budovaní mieru, udržiavaní mieru, humanitárnych opatreniach a rekonštrukcii po skončení konfliktu; zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby EÚ zabezpečila rovnakú účasť žien a ich plné zapojenie do všetkých snáh o udržanie mieru a bezpečnosti, a aby do všetkých svojich vonkajších činností zahrnula rodovú perspektívu; |
| --- | --- |

55.

Lepšie zapojenie Európskeho parlamentu

| 56. | pripomína, že na to, aby sa účinný, sieťovo prepojený multilateralizmus, ktorý je založený na pravidlách a partnerstve a orientovaný na výsledky, ďalej rozvíjal, je dôležité zapojiť demokraticky zvolené parlamenty s cieľom zabezpečiť širší prístup k celému spektru zainteresovaných strán a rozšíriť dialóg a spoluprácu na neštátne subjekty, ako sú regionálne vlády, samosprávy, akademická obec, občianska spoločnosť a ekonomický sektor; podporuje medzinárodné iniciatívy, ktoré požadujú plnú účasť Taiwanu ako pozorovateľa na zasadnutiach, mechanizmoch a činnostiach multilaterálnych orgánov vrátane Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO), Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), Medzinárodnej organizácie kriminálnej polície (Interpol) a Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC); pripomína, že demokraticky zvolené parlamenty môžu zviditeľniť a posilniť hlasy podporujúce multilateralizmus ako spôsob účinných politických reakcií v prospech celého ľudstva a ďalej zabezpečiť potrebné prepojenie medzi medzinárodnými organizáciami a multilaterálnymi fórami, ktoré prijímajú rozhodnutia, a občanmi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zastáva názor, že EÚ by sa mala zasadzovať za zriadenie orgánu v rámci systému OSN s cieľom zvýšiť demokratický charakter, demokratickú zodpovednosť a transparentnosť globálneho riadenia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poukazuje na synergickú úlohu, ktorú môže Európsky parlament zohrávať svojím pravidelným politickým dosahom na parlamenty členských štátov EÚ a tretích krajín, keďže tento dosah môže posilniť a ďalej rozšíriť koalíciu podobne zmýšľajúcich krajín v medzinárodných organizáciách a na multilaterálnych fórach a zvýšiť jej schopnosť pozitívneho vplyvu; domnieva sa, že by sa mala zvážiť možnosť vytvorenia delegácie Európskeho parlamentu pri OSN s osobitným zameraním na Valné zhromaždenie OSN a iné parlamentné rozmery medzinárodných organizácií a multilaterálnych fór s cieľom posilniť parlamentné prepojenie a dialóg so systémom OSN a inými relevantnými multilaterálnymi fórami a zabezpečiť demokratický dialóg a strategické diskusie na medziinštitucionálnej úrovni EÚ; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že EÚ by mala podporovať iniciatívy zamerané na lepšie začlenenie názorov občianskej spoločnosti do rozhodovacieho procesu OSN; vyzýva na vytvorenie nových fór v rámci systému OSN, ktoré by občianskej spoločnosti umožnili zapojiť sa do politického dialógu s OSN, a na účinné využívanie tých fór, ktoré už existujú; |
| --- | --- |

59.

| 60. | domnieva sa, že kancelárie Európskeho parlamentu v mestách, kde sídlia orgány OSN alebo medzinárodné organizácie, ktoré sú relevantné pre vonkajšiu činnosť EÚ, by mali osloviť a sledovať činnosť týchto orgánov a organizácií s cieľom vytvoriť užšie prepojenie s ich prácou, záväzkami a víziami v oblasti multilateralizmu EÚ a Európskemu parlamentu; zastáva názor, že by sa malo zvážiť, ako môže Európsky parlament maximalizovať synergie medzi medziparlamentnými delegáciami, výbormi a útvarmi Európskeho parlamentu, ktoré sa venujú pozorovaniu volieb a podpore demokracie, s cieľom ďalej posilňovať vonkajšiu činnosť EÚ prostredníctvom činností týchto parlamentných orgánov; zdôrazňuje význam práce Medziparlamentnej únie (IPU); |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyjadruje svoju podporu úlohe Európskeho parlamentu pri posilňovaní parlamentných činností, budovaní kapacít, podpore globálnej demokracie a jeho osobitnej úlohe v parlamentnej mediácii a dialógu, okrem iného prostredníctvom dialógu Jeana Monneta; zdôrazňuje pridanú hodnotu osobitnej úlohy, ktorú Európsky parlament zohráva pri podpore dialógu a výmene najlepších postupov a demokratických noriem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripomína kľúčovú úlohu Európskeho parlamentu ako demokratickej inštitúcie, ktorá zasadá a môže poskytnúť jedinečné verejné fórum a jedinečnú perspektívu na podporu multilateralizmu; domnieva sa, že Európsky parlament by mal aj naďalej pravidelne pozývať vedúcich predstaviteľov na vysokej úrovni z príslušných medzinárodných organizácií, aby diskutovali o spoločných záujmoch a prioritách; domnieva sa, že na posilnenie parlamentného rozmeru multilaterálnych fór by mal Európsky parlament každoročne usporiadať vo svojich priestoroch konferenciu rečníkov z krajín G7 a G20; vyzýva na posilnenie štruktúrovaného dialógu medzi Európskym parlamentom a systémom OSN; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam pravidelných stretnutí zameraných na výmenu názorov medzi Výborom pre zahraničné veci a inými relevantnými výbormi a vedúcimi delegácií EÚ pri OSN v New Yorku a Ženeve a medzi týmito výbormi a vedúcimi misií členských štátov EÚ, ktoré sú buď stálymi alebo rotujúcimi členmi Bezpečnostnej rady OSN; zdôrazňuje pozitívne príspevky každoročných delegácií Výboru pre zahraničné veci a jeho podvýborov do sídla OSN v New Yorku; vyzýva na formalizáciu niektorých neformálnych zasadnutí medzi EÚ a Bezpečnostnou radou OSN; nabáda na vytvorenie formálneho pridruženia Európskeho parlamentu k Valnému zhromaždeniu OSN; |
| --- | --- |

62.

Multilateralizmus ako hnacia sila pri riešení naliehavých globálnych výziev

| 63. | zdôrazňuje kľúčový prínos multilaterálneho systému pri riešení zmeny klímy; vyzýva na ďalšie rozšírenie, posilnenie a inštitucionalizáciu súčasných mnohostranných rámcov zameraných na boj proti zmene klímy, ako je UNFCCC, ktorý má 197 zmluvných strán vrátane všetkých členských štátov OSN, t. j. takmer všetky krajiny sveta, a to vytvorením mechanizmov zodpovednosti a konkrétnych zásad na zabezpečenie účinnosti ich mandátov; zdôrazňuje potrebu posilniť globálne opatrenia proti zmene klímy, keďže len prostredníctvom kolektívnych, okamžitých a ambicióznych globálnych opatrení dokáže svet obmedziť zvýšenie teploty o najviac 1,5 oC v porovnaní s úrovňou z predindustriálneho obdobia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | domnieva sa, že v boji proti globálnemu otepľovaniu by mali priemyselné krajiny podporovať rozvojové krajiny pri prechode od fosílnych palív k zelenej energii, a to nielen prevodom finančných prostriedkov, ale aj poskytnutím odborných znalostí a technológií; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pripomína, že je dôležité zamerať sa na vykonávanie na vnútroštátnej úrovni prijatím a vykonávaním vnútroštátne stanovených príspevkov (NDC) a zároveň zabezpečiť, aby medzinárodné spoločenstvo bolo ako celok na dobrej ceste k splneniu cieľov Parížskej dohody na multilaterálnej úrovni; vyzýva vlády, aby si nastavili ambiciózne vnútroštátne stanovené príspevky, bez ktorých nebude možné dosiahnuť cieľ 1,5 oC, a žiada ich, aby sa navzájom povzbudzovali k tomu, aby sa ho držali; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripomína, že je dôležité úzko spolupracovať s hlavnými producentmi emisií, krajinami zraniteľnými z hľadiska klímy a transatlantickými partnermi s cieľom dosiahnuť pokrok pri plnení cieľa do roku 2030 na konferencii OSN o zmene klímy v roku 2022; vyzýva na pokračovanie multilaterálneho úsilia o mobilizáciu finančných prostriedkov na ciele udržateľného rozvoja a klímu vrátane vyčlenenia 50 % financovania opatrení v oblasti zmeny klímy na adaptáciu na zmenu klímy; víta úsilie v rámci konferencie OSN o zmene klímy (COP 26) v roku 2021 zamerané na vymedzenie definície dezinformácií súvisiacich so zmenou klímy; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pripomína, že porušovanie environmentálnych práv má závažný vplyv na širokú škálu ľudských práv vrátane práva na život, sebaurčenie, potraviny, vodu, zdravie, kultúrne, občianske a politické práva; zdôrazňuje, že biodiverzita a ľudské práva sú vzájomne prepojené a vzájomne závislé, a pripomína povinnosti štátov v oblasti ľudských práv, aby chránili biodiverzitu, od ktorej tieto práva závisia, a to aj umožnením účasti občanov na rozhodnutiach súvisiacich s biodiverzitou a poskytnutím prístupu k účinným nápravám v prípadoch straty a degradácie biodiverzity; vyjadruje svoju podporu vznikajúcemu normatívnemu úsiliu na medzinárodnej úrovni, ktoré sa týka trestných činov proti životnému prostrediu; v tejto súvislosti nabáda EÚ a členské štáty, aby presadzovali uznanie ekocídy za trestný čin v rámci medzinárodného práva podľa Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pripomína kľúčovú úlohu multilaterálnych fór pri riešení výziev spojených s pandémiou ochorenia COVID-19 a zdôrazňuje to ako príklad ich významu pri podpore a ochrane verejného zdravia a všeobecnej zdravotnej starostlivosti na celom svete; oceňuje rozvoj nástroja globálneho prístupu k vakcínam proti ochoreniu ochorenia COVID-1 (COVAX), ktorý predstavuje bezprecedentný prejav medzinárodnej solidarity, a ďakuje jej darcom a prispievateľom, pričom zdôrazňuje, že treba naďalej pokračovať v darcovstve a zvyšovaní zdrojov, ako aj budovať kapacity na výrobu a distribúciu vakcín s cieľom poskytnúť všetkým krajinám skutočne včasný a bezplatný prístup k vakcínam a liečebným postupom; |
| --- | --- |

68.

| 69. | oceňuje prácu WHO v boji proti pandémii prostredníctvom jej rozhodnutí založených na vedeckých poznatkoch a dôkazoch a zároveň zabezpečenie nezávislej kontroly a zodpovednosti riadenia pandémie ochorenia COVID-19 zo strany WHO; zdôrazňuje, že treba posilniť jej mandát a výkonnú kapacitu, najmä pokiaľ ide o spoločné využívanie údajov a mobilizáciu zdrojov, ako aj reformovať rozhodovací proces jej výboru pre núdzové situácie a vytvoriť mechanizmy presadzovania jej rozhodnutí a usmernení; |
| --- | --- |

69.

| 70. | víta začatie prác na novej medzinárodnej zmluve o pandémiách po prijatí rozhodnutia 31. mája 2021 všetkými 194 členmi WHO; naliehavo vyzýva EÚ, aby pracovala v rámci multilaterálnych organizácií s cieľom zlepšiť globálne mechanizmy na predchádzanie pandémiám a boj proti nim, a to s využitím skúseností získaných z medzinárodnej reakcie na pandémiu ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva na posilnenie legislatívnych a regulačných rámcov a žiada podporu súdržnosti politík v záujme dosiahnutia účinného prístupu k službám zdravotnej starostlivosti, a to aj prijatím právnych predpisov a vykonávacích politík, ktorými sa zabezpečí lepší prístup k zdravotníckym službám, výrobkom a vakcínam, najmä pre najviac znevýhodnené osoby; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzýva na medzinárodnú spoluprácu pri uplatňovaní rodovej perspektívy na celosystémovom základe pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní politík v oblasti zdravia, pričom je potrebné zohľadniť osobitné potreby všetkých žien a dievčat s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien pri vykonávaní politik v oblasti zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | žiada, aby EÚ podporovala prácu OSN v oblasti boja proti terorizmu, a to vykonávaním a aktualizáciou štyroch pilierov Globálnej stratégie OSN pre boj proti terorizmu schválenej Valným zhromaždením v septembri 2006; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva na prijatie osobitných opatrení na ochranu detí, ktorých zraniteľnosť by mohla pandémia ochorenia COVID-19 obzvlášť zhoršiť, a to aj pokiaľ ide o ich prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, dostupným potravinám, čistej vode, hygienickým zariadeniam a primeranému bývaniu; opätovne zdôrazňuje negatívny vplyv zmeny klímy a poškodzovania životného prostredia na výkon práv detí; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje potrebu ďalších mnohostranných opatrení v oblasti správy hospodárskych záležitostí, najmä pokiaľ ide o zdaňovanie; víta smerovanie, ktoré stanovila skupina OBSE/G2 v inkluzívnom rámci pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS), a jej najnovší návrh na zavedenie minimálnej sadzby dane z príjmov právnických osôb vo výške 15 % a budúci pilier umožňujúci spravodlivejšie prerozdelenie daňových práv; berie na vedomie návrh Komisie na vlastný zdroj vo výške 15 % podielu zostatkových ziskov najväčších a najziskovejších nadnárodných podnikov, ktoré by boli v rámci tejto dohody prerozdelené členským štátom EÚ; nabáda medzinárodné spoločenstvo, aby sa usilovalo o ďalšiu integráciu v tejto oblasti s cieľom zabrániť nekalým praktikám a zneužívaniu; vyzýva na rozšírenie vykonávania medzinárodných štandardov a noriem v tejto oblasti politiky; pripomína kľúčový význam Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) pri regulácii a podpore svetového obchodu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | konštatuje, že je potrebné, aby EÚ úzko spolupracovala s podobne zmýšľajúcimi partnermi s cieľom modernizovať WTO a vybaviť ju nástrojmi na riešenie obchodných výziev 21. storočia vrátane digitálnej revolúcie a zelenej, spravodlivej a udržateľnej transformácie; vyzýva EÚ, aby spolupracovala so všetkými členmi WTO s cieľom predložiť pozitívny program reforiem a konkrétny pracovný plán na 12. ministerskej konferencii; uznáva, že spolupráca medzi EÚ a USA je hnacou silou pokroku v multilaterálnych obchodných rokovaniach; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zdôrazňuje, že je dôležité podnikať a podporovať iniciatívy zamerané na boj proti daňovým únikom, praniu špinavých peňazí a korupcii; podporovať prácu na úrovni OSN v daňových otázkach s cieľom zabezpečiť vypočutie názoru rozvojových krajín v daňových záležitostiach; pracovať na urýchlení rokovaní o účinnom kódexe správania v boji proti medzinárodným daňovým únikom prostredníctvom využívania dohôd o výmene daňových informácií (TIEA); |
| --- | --- |

77.

| 78. | poukazuje na význam multilateralizmu pri riešení nových výziev a skutočností, ako sú strata biodiverzity, kybernetická bezpečnosť, biotechnológia, digitalizácia, geopolitické aktivity a riadenia v polárnych oblastiach, umelá inteligencia a vznikajúce hrozby, napríklad šírenie falošných správ, falošnej vedy a dezinformácií pomocou technológie; tvrdí, že odborníci, vedci a príslušní zástupcovia občianskej spoločnosti by mali byť stranami mnohostranných dohôd viacerých zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

78.

| 79. | víta zriadenie Rady EÚ – USA pre obchod a technológie (TTC); |
| --- | --- |

79.

| 80. | pripomína význam uplatňovania hľadiska a cieľa rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach politiky; |
| --- | --- |

80.

| 81. | víta úsilie generálneho tajomníka OSN o zlepšenie a koordináciu digitalizácie Organizácie Spojených národov, aby internet slúžil pilierom OSN, ktorými sú mier a bezpečnosť, ľudské práva a rozvoj; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdôrazňuje, že obnovený multilateralizmus môže mať pozitívny vplyv na presadzovanie digitálnej transformácie, a to nielen ako silná páka na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja, ale aj vzhľadom na naliehavú potrebu stanoviť základné štandardy a normy a riešiť jej riziká a výzvy. |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripomína, že s ohľadom na čoraz ambicióznejšiu, asertívnejšiu a agresívnejšiu Čínou by sa EÚ a jej demokratický podobne zmýšľajúci partneri mali koordinovať na multilaterálnych fórach v rámci aliancie technologických demokracií s cieľom udržať medzinárodný systém založený na pravidlách, bojovať proti autoritárskej koordinácii zameranej na ovládnutie medzinárodných fór a prostredníctvom stanovovania noriem a globálnych pravidiel zabezpečiť, aby nové technológie zostali zamerané na človeka; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poukazuje na to, že digitálny svet by sa mal takisto považovať za veľmi dôležitý nový zdroj zdaňovania; |
| --- | --- |

84.

| 85. | trvá na tom, že multilateralizmus má zásadný význam pre účinné udržiavanie poriadku vo vesmíre a na potrebe prehĺbiť súčasné iniciatívy a začať nové, s cieľom zachovať mierové využívanie vesmíru; zdôrazňuje, že využívanie vesmíru by sa malo riadiť vylepšeným súborom medzinárodných pravidiel a noriem a systémom, ktorého cieľom je zaručiť dlhodobé, udržateľné, zodpovedné a mierové využívanie vesmíru; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzýva EÚ, aby sa aktívnejšie podieľala na rozvoji medzinárodného rámca pre dôveryhodné technológie umelej inteligencie zamerané na človeka, najmä pokiaľ ide o autonómne zbraňové systémy; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdôrazňuje význam multilaterálnej spolupráce medzi podobne zmýšľajúcimi partnermi v boji proti škodlivým a manipulatívnym dezinformáciám šíreným štátnymi a neštátnymi aktérmi; zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ prevzala celosvetové vedenie pri stanovovaní medzinárodných vymedzení, noriem a zásad pri riešení týchto otázok, a to aj pokiaľ ide o zahraničné zasahovanie do volieb; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdôrazňuje dôležitú úlohu Európskeho parlamentu pri podrobnom monitorovaní a podpore procesu vykonávania cieľov udržateľného rozvoja a cieľov Parížskej dohody prostredníctvom ochrany biodiverzity, prírodného prostredia a jeho zdrojov, a to nielen snahou o monitorovanie pokroku, ale aj o zlepšenie prideľovania zdrojov a navrhnutie zlepšení alebo konkrétnych návrhov; zdôrazňuje dve kľúčové strategické myšlienky návrhu generálneho tajomníka OSN Antónia Guterresa „Náš spoločný program“, ktorými sú potreba novej globálnej dohody a novej sociálnej zmluvy; poukazuje na to, že by sa to mohlo premietnuť do veľmi konkrétnych opatrení, ako je silnejší globálny zelený fond a mechanizmus finančnej podpory pre vysoko zadlžené krajiny za predpokladu, že vykonávajú ciele udržateľného rozvoja a konajú proti chudobe; |
| --- | --- |

88.

| 89. | naliehavo vyzýva Úniu, aby zabezpečila ochranu, zachovanie a obranu európskeho kultúrneho a historického dedičstva na všetkých multilaterálnych fórach, ako je UNESCO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | zdôrazňuje zásadnú potrebu riešiť rodovú rovnosť a bojovať za nediskrimináciu a základné práva žien, dievčat a marginalizovaných skupín na celosvetovej úrovni vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv; očakáva, že Komisia, členské štáty a ESVČ budú systematicky začleňovať akčný plán EÚ GAP III do všetkých vonkajších činností vrátane ich angažovanosti na multilaterálnej úrovni a že budú úzko spolupracovať s partnerskými vládami, občianskou spoločnosťou, súkromným sektorom a ďalšími kľúčovými zainteresovanými stranami; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby posilnili synergie s partnermi s cieľom spoločne presadzovať uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a úspešne plniť medzinárodné ciele týkajúce sa rodovej rovnosti; zdôrazňuje, že EÚ by mala byť lídrom medzinárodného spoločenstva pri zintenzívnení úsilia o odstránenie sexuálneho a rodovo motivovaného násilia ako zbrane v ozbrojenom konflikte; |
| --- | --- |

90.

| 91. | požaduje všeobecnú ratifikáciu a účinné vykonávanie Medzinárodného dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie; naliehavo vyzýva na odstránenie všetkých foriem rasovej diskriminácie všetkými vhodnými prostriedkami vrátane právnych predpisov; uznáva prvoradú úlohu vzdelávania a kultúry pri presadzovaní ľudských práv a prierezovom boji proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a súvisiacej intolerancii, najmä pri presadzovaní zásad znášanlivosti, začlenenia a rešpektovania etnickej, náboženskej a kultúrnej rozmanitosti a pri predchádzaní šíreniu extrémistických rasistických a xenofóbnych hnutí a myšlienok; opätovne potvrdzuje potrebu zabezpečiť rovnakú ochranu práva a rovnosť pred súdmi, posilnenie postavenia a plnú a účinnú účasť pôvodného obyvateľstva vrátane žien a dievčat na rozhodovacích procesoch a politickom, hospodárskom, sociálnom a kultúrnom živote; vyzýva na posilnenie ochrany osôb so zdravotným postihnutím a zameranie pozornosti na tých, ktorí čelia prierezovej diskriminácii, najmä pokiaľ ide o ženy a pôvodných obyvateľov so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

91.

| 92. | žiada EÚ, aby zintenzívnila mnohostrannú spoluprácu v oblasti medzinárodnej spravodlivosti vzhľadom na rastúci počet prípadov porušovania medzinárodných ľudských práv a humanitárneho práva; vyzýva EÚ a jej partnerov, aby rozvíjali a využívali nástroje, ktoré sú k dispozícii v rámci medzinárodných orgánov, ako sú RĽP, mimoriadne postupy OSN, osobitní spravodajcovia OSN, mechanizmy OBSE, Rada Európy alebo medzinárodné súdy, s cieľom posilniť dodržiavanie medzinárodného práva zo strany štátnych a neštátnych aktérov a podporovať zásadu univerzálnej jurisdikcie, ktorá sa má uplatňovať vo vnútroštátnych právnych systémoch; vyzýva EÚ, aby posilnila úlohu Medzinárodného trestného súdu a zvýšila počet jeho zamestnancov tak, že mu poskytne silnú diplomatickú, politickú a finančnú podporu; žiada Komisiu, VP/PK a členské štáty, aby vyzvali všetky členské štáty multilaterálnych inštitúcií, ktoré ešte neratifikovali Rímsky štatút, aby tak urobili; |
| --- | --- |

92.

| 93. | vyzýva Komisiu, aby urýchlene dokončila prípravu rámca náležitej starostlivosti podnikov a spolupracovala s podobne zmýšľajúcimi partnermi na riešení hrubého porušovania ľudských práv zo strany autoritárskych a totalitných režimov, a tým zabezpečila udržateľné globálne dodávateľské reťazce, ktoré sú odolné voči škodlivým vplyvom autoritárskych a totalitných režimov; |
| --- | --- |

93.

| 94. | požaduje medzinárodnú politiku na poskytovanie ochrany a podpory ohrozeným obhajcom ľudských práv; odsudzuje odvetné opatrenia, ktoré prijali niektoré vlády proti organizáciám občianskej spoločnosti, aktivistom a obhajcom ľudských práv v reakcii na ich legitímnu interakciu s medzinárodnými orgánmi, a vyzýva Radu a VP/PK, aby systematicky a dôrazne reagovali na každý takýto prípad; vyzýva EÚ, aby podporila výzvu na vytvorenie stáleho mechanizmu OSN pre vyšetrovanie trestných činov proti novinárom a prijatie cielených sankcií voči tým, ktorí sú zodpovední za vyhrážanie sa násilnými činmi voči novinárom alebo ich objednávanie, a to s cieľom ukončiť beztrestnosť, predchádzať násiliu voči novinárom a podporovať opatrenia na zvýšenie ich bezpečnosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opätovne zdôrazňuje svoju výzvu EÚ, aby presadzovala silnejšie multilaterálne záväzky s cieľom nájsť udržateľné politické riešenia súčasných konfliktov a zabezpečiť, aby ľudské práva boli stredobodom politík v oblasti predchádzania konfliktom a mediácie; pripomína význam medzinárodného udržiavania mieru a riešenia konfliktov, ako aj podporu EÚ príslušným misiám; zdôrazňuje potrebu jasných cieľov, jasnej schopnosti plnenia a účinných mechanizmov vrátane perspektív žien v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 a všetkými nasledujúcimi rezolúciami; vyzýva na reformu príslušných štruktúr tak, aby sa skoncovalo s beztrestnosťou zamestnancov, ktorí sa dopustili zneužívania a sexuálneho násilia v rámci svojho pôsobenia vo vojenských operáciách a civilných misiách, ako aj zamestnancov v iných multilaterálnych agentúrach, úradoch a orgánoch, a aby sa vytvorili fungujúce a transparentné mechanizmy dohľadu a zodpovednosti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | zdôrazňuje, že úspech multilaterálnych organizácií zohráva kľúčovú úlohu pri obnove dôvery verejnosti v demokraciu, liberalizmus a význam svetového poriadku založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

96.

| 97. | zdôrazňuje, že otvorený, inkluzívny a nediskriminačný multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách musí byť kľúčovou hnacou silou liberalizácie svetového obchodu a musí viesť k vyššiemu hospodárskemu rastu, konkurencieschopnosti a inovácii, tvorbe pracovných miest, zlepšovaniu životných podmienok, rastu príjmov, podpore udržateľného hospodárskeho rozvoja a boju proti zmene klímy, čím sa posilní prosperita, mier a bezpečnosť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja; pripomína ďalej úlohu multilaterálneho obchodného systému pri podpore predvídateľného obchodného prostredia vytváraním recipročných, transparentnejších a spravodlivejších obchodných pravidiel a predpisov vykonávaných konzistentným, vykonateľným a súdržným spôsobom; pripomína zistenia správy z novembra 2021 s názvom Vývoz EÚ do sveta: vplyv na zamestnanosť, podľa ktorej vývoz podporuje viac ako 38 miliónov pracovných miest v EÚ; vyzýva Komisiu, aby aj naďalej komunikovala tieto zistenia a aby zvyšovala informovanosť o výhodách a pozitívnych aspektoch medzinárodného obchodu; domnieva sa však, že je potrebné obnoviť dôveru v multilaterálne inštitúcie s ohľadom na globálne výzvy, najmä pokiaľ ide o realizáciu spoločných iniciatív na zabezpečenie globálnych verejných statkov v kontexte meniacej sa dynamiky svetovej moci; pripomína úlohu, ktorú v tomto procese zohráva EÚ; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vyjadruje poľutovanie nad rastúcim trendom prikláňať sa k protekcionizmu a využívaniu obchodu ako nástroja na donucovanie, čo môžeme pozorovať v niektorých oblastiach svetového hospodárstva a čo vedie k narušeniam a geopolitickému napätiu; pripomína, že nacionalistické hospodárske politiky, ktoré zahŕňajú porušovanie zavedených pravidiel medzinárodného obchodného práva a podnecujú odvetné opatrenia zo strany obchodných partnerov, sú protikladom globalizovaného obchodného systému; vyzýva na ďalšie posilnenie úsilia EÚ, pokiaľ ide o presadzovanie práva v oblasti obchodu a vývoj súboru autonómnych obchodných nástrojov, ako je nástroj na boj proti nátlaku, nástroj pre subvencie narúšajúce hospodársku súťaž a nástroj medzinárodného obstarávania, ako aj zriadenie funkcie hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu ako reakcie na tieto nové výzvy; berie na vedomie, že cieľom je vytvoriť reformovaný a dobre fungujúci multilaterálny súbor pravidiel s účinne fungujúcim systémom riešenia sporov v jeho jadre v rámci WTO; zdôrazňuje však, že sa treba aj naďalej plne usilovať o reformu WTO s cieľom zvýšiť jej účinnosť, inkluzívnosť, transparentnosť a legitímnosť ako základného piliera otvoreného, spravodlivého a udržateľného globálneho hospodárstva založeného na pravidlách a riešiť výzvy a riziká, ktoré predstavujú netrhové hospodárstva; v tejto súvislosti víta prílohu k preskúmaniu obchodnej politiky z februára 2021, v ktorej sa načrtáva komplexný prístup k modernizácii WTO; zdôrazňuje, že v záujme rozvoja globálneho obchodu založeného na pravidlách musí byť skutočná angažovanosť EÚ založená na prístupe k obchodu orientovanom na budúcnosť; |
| --- | --- |

98.

| 99. | víta úspešné ukončenie 12. ministerskej konferencie WTO a opakuje svoju plnú podporu obchodnému systému založenému na pravidlách, ktorý by mal prispieť k riešeniu globálnych výziev a k podpore zelenej transformácie, digitálnej revolúcie a boja proti nerovnosti; naliehavo vyzýva krajiny WTO, aby bezodkladne vykonali prijaté rozhodnutia a pracovali na reforme organizácie pred 13. ministerskou konferenciou s cieľom zabezpečiť plnú funkčnosť WTO a vhodnosť na daný účel; vyjadruje poľutovanie nad tým, že 12. ministerská konferencia nezahŕňala rodový a obchodný rozmer, a žiada, aby sa táto otázka stala ústrednou témou 13. ministerskej konferencie; |
| --- | --- |

99.

| 100. | zdôrazňuje, že do demokratickej, legitímnej, zodpovednej a transparentnej globálnej správy by mali byť vo väčšej miere zahrnuté parlamentné orgány, keďže priamo volení poslanci môžu zabezpečovať kľúčové prepojenie medzi občanmi a multilaterálnym systémom; zdôrazňuje význam horizontálneho a koherentného multilateralizmu, ako aj práce spoločnej parlamentnej konferencie Európskeho parlamentu a Medziparlamentnej únie o WTO na tento účel; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby poslanci mali lepší prístup k obchodným rokovaniam a aby boli zapojení do formulovania mandátov a vykonávania rozhodnutí WTO, ako aj do rokovaní o záležitostiach súvisiacich s obchodom v rámci iných multilaterálnych orgánov a inštitúcií; opakuje, že je potrebné, aby EÚ a všetci členovia WTO posilnili výmenu so zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti, podnikateľských organizácií a širšej podnikateľskej komunity; vyzýva Komisiu, aby prehĺbila spoluprácu so všetkými príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako sú Medzinárodná organizácia práce, systém OSN, G7, OECD, Svetová banka a Medzinárodný menový fond, a zdôrazňuje ich úlohu pri presadzovaní otvoreného obchodného systému založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

100.

| 101. | víta úzku spoluprácu WTO so Svetovou zdravotníckou organizáciou a ďalšími medzinárodnými organizáciami, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby obchod zohrával pozitívnu úlohu pri riešení pandémií a následnej krízy a pri podpore obnovy svetového hospodárstva; zdôrazňuje, že pandémia COVID-19 ukázala, že naše medzinárodné inštitúcie vykazujú nedostatky; vyzýva Komisiu, aby preskúmala skúsenosti získané z pandémie ochorenia COVID-19 a aby sa spolu s globálnymi partnermi zaoberala týmito skúsenosťami v rámci reformnej agendy; žiada dokončenie ambicióznej iniciatívy v oblasti obchodu a zdravia; berie na vedomie ambície WTO rozšíriť svoj mandát s cieľom zohrávať významnejšiu úlohu vo verejnej sfére širším pôsobením v otázkach, ako je zdravie, udržateľnosť a nerovnosť bohatstva, rodová rovnosť a zlepšenie postavenia žien, a to v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a Parížskou dohodou; domnieva sa, že to budú dôležité kroky v rámci jej reformného procesu popri jej hlavných funkciách, ktorými sú stanovovanie multilaterálnych obchodných pravidiel, odstraňovanie obchodných prekážok a poskytovanie prostriedkov na regulované urovnávanie obchodných sporov medzi jej členmi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva Radu, aby bola odvážnejšia v úsilí o uzavretie dohôd o voľnom obchode s tretími krajinami; konštatuje, že dohody o voľnom obchode zvyšujú hospodársku interakciu a závislosť medzi krajinami, a preto môžu slúžiť ako predstupeň aktívnejšieho a ambicióznejšieho pôsobenia na multilaterálnej úrovni; |
| --- | --- |

102.

| 103. | vyzýva Radu, Komisiu a VP/PK, aby túto správu náležite zohľadnili pri vymedzovaní priorít EÚ pre 77. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ako aj v iných medzinárodných organizáciách a multilaterálnych fórach; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Komisii a pre informáciu Valnému zhromaždeniu Organizácie Spojených národov a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 65, 19.2.2016, s. 120.

(2)  Ú. v. EÚ C 316, 6.8.2021, s. 2.

(3)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 150.

(4)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 170.

(5)  Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 86.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0052.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Riešenie potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o riešení potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv a článok 11 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, v ktorých sa uznáva právo na výživu ako súčasť práva na primeranú životnú úroveň, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv a článok 11 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, v ktorých sa uznáva právo na výživu ako súčasť práva na primeranú životnú úroveň,

| — | so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa opätovne potvrdzuje, že Únia musí zohľadniť ciele rozvojovej spolupráce v politikách, ktoré uskutočňuje a ktoré môžu mať vplyv na rozvojové krajiny, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa opätovne potvrdzuje, že Únia musí zohľadniť ciele rozvojovej spolupráce v politikách, ktoré uskutočňuje a ktoré môžu mať vplyv na rozvojové krajiny,

| — | so zreteľom na článok 214 ZFEÚ, v ktorom sa stanovujú zásady a ciele operácií humanitárnej pomoci EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 214 ZFEÚ, v ktorom sa stanovujú zásady a ciele operácií humanitárnej pomoci EÚ,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010 o humanitárnej potravinovej pomoci (COM(2010)0126) a o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010 o humanitárnej potravinovej pomoci (COM(2010)0126) a o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (COM(2010)0127),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2012 s názvom Prístup EÚ k zvyšovaniu odolnosti: poučenie z kríz v oblasti potravinovej bezpečnosti (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2012 s názvom Prístup EÚ k zvyšovaniu odolnosti: poučenie z kríz v oblasti potravinovej bezpečnosti (COM(2012)0586),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. marca 2013 s názvom Zlepšenie výživy matiek a detí v rámci vonkajšej pomoci: politický rámec EÚ (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. marca 2013 s názvom Zlepšenie výživy matiek a detí v rámci vonkajšej pomoci: politický rámec EÚ (COM(2013)0141),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2021 o humanitárnej činnosti EÚ: nové výzvy, rovnaké zásady (COM(2021)0110), v ktorom sa okrem iného počíta s kľúčovými opatreniami na posilnenie prepojenia medzi humanitárnou oblasťou, rozvojom a mierom s cieľom lepšie prepojiť naliehavú pomoc a dlhodobé riešenia, a na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2021 o novom smerovaní humanitárnej činnosti EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2021 o humanitárnej činnosti EÚ: nové výzvy, rovnaké zásady (COM(2021)0110), v ktorom sa okrem iného počíta s kľúčovými opatreniami na posilnenie prepojenia medzi humanitárnou oblasťou, rozvojom a mierom s cieľom lepšie prepojiť naliehavú pomoc a dlhodobé riešenia, a na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2021 o novom smerovaní humanitárnej činnosti EÚ (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. marca 2022 s názvom Zaistenie potravinovej bezpečnosti a posilnenie odolnosti potravinových systémov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. marca 2022 s názvom Zaistenie potravinovej bezpečnosti a posilnenie odolnosti potravinových systémov (COM(2022)0133),

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ na roky 2021 – 2025 (GAP III) a na uznesenie Európskeho parlamentu o ňom (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ na roky 2021 – 2025 (GAP III) a na uznesenie Európskeho parlamentu o ňom (4),

| — | so zreteľom na akčný plán Komisie v oblasti výživy z 3. júla 2014 zameraný na zníženie počtu detí mladších ako päť rokov so spomaleným rastom o 7 miliónov do roku 2025 (SWD(2014)0234) a na súvisiacu šiestu správu o pokroku z 12. augusta 2021 (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán Komisie v oblasti výživy z 3. júla 2014 zameraný na zníženie počtu detí mladších ako päť rokov so spomaleným rastom o 7 miliónov do roku 2025 (SWD(2014)0234) a na súvisiacu šiestu správu o pokroku z 12. augusta 2021 (SWD(2021)0229),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia o potravinovej bezpečnosti a výžive, najmä uznesenie z 27. novembra 2014 o nedostatočnej výžive a podvýžive detí v rozvojových krajinách (5), uznesenie zo 7. júna 2016 o Novej aliancii pre potravinovú bezpečnosť a výživu (6) a uznesenie z 5. októbra 2016 o ďalších krokoch zameraných na splnenie globálnych cieľov a záväzkov EÚ v oblasti výživy a potravinovej bezpečnosti vo svete (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia o potravinovej bezpečnosti a výžive, najmä uznesenie z 27. novembra 2014 o nedostatočnej výžive a podvýžive detí v rozvojových krajinách (5), uznesenie zo 7. júna 2016 o Novej aliancii pre potravinovú bezpečnosť a výživu (6) a uznesenie z 5. októbra 2016 o ďalších krokoch zameraných na splnenie globálnych cieľov a záväzkov EÚ v oblasti výživy a potravinovej bezpečnosti vo svete (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zaistenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zaistenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (8),

| — | so zreteľom na závery Rady z 28. mája 2013 o potravinovej a výživovej bezpečnosti v rámci vonkajšej pomoci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 28. mája 2013 o potravinovej a výživovej bezpečnosti v rámci vonkajšej pomoci,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. novembra 2018 o posilnení globálnej potravinovej a výživovej bezpečnosti, z 25. novembra 2019 o štvrtej správe o pokroku v súvislosti s akčným plánom pre výživu, z 20. mája 2021 o prioritách EÚ na samit OSN o potravinových systémoch v roku 2021 a zo 14. júna 2021 o posilnení záväzku Tímu Európa v oblasti ľudského rozvoja a z 19. novembra 2021 o problematike vody vo vonkajšej činnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. novembra 2018 o posilnení globálnej potravinovej a výživovej bezpečnosti, z 25. novembra 2019 o štvrtej správe o pokroku v súvislosti s akčným plánom pre výživu, z 20. mája 2021 o prioritách EÚ na samit OSN o potravinových systémoch v roku 2021 a zo 14. júna 2021 o posilnení záväzku Tímu Európa v oblasti ľudského rozvoja a z 19. novembra 2021 o problematike vody vo vonkajšej činnosti,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie – Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci v roku 2008 (9) a so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie – Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci v roku 2008 (9) a so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2017,

| — | so zreteľom na šesť globálnych cieľov stanovených Svetovým zdravotníckym zhromaždením v roku 2012 a týkajúcich sa výživy matiek, dojčiat a malých detí do roku 2025, a to i) zníženie počtu detí mladších ako päť rokov so spomaleným rastom o 40 %, ii) zníženie výskytu anémie u žien v reprodukčnom veku o 50 %, iii) zníženie výskytu nízkej pôrodnej hmotnosti o 30 %, iv) žiadne zvýšenie výskytu nadváhy detí, v) zvýšenie miery výlučného dojčenia počas prvých šiestich mesiacov aspoň o 50 % a vi) zníženie miery chradnutia detí na menej ako 5 %, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šesť globálnych cieľov stanovených Svetovým zdravotníckym zhromaždením v roku 2012 a týkajúcich sa výživy matiek, dojčiat a malých detí do roku 2025, a to i) zníženie počtu detí mladších ako päť rokov so spomaleným rastom o 40 %, ii) zníženie výskytu anémie u žien v reprodukčnom veku o 50 %, iii) zníženie výskytu nízkej pôrodnej hmotnosti o 30 %, iv) žiadne zvýšenie výskytu nadváhy detí, v) zvýšenie miery výlučného dojčenia počas prvých šiestich mesiacov aspoň o 50 % a vi) zníženie miery chradnutia detí na menej ako 5 %,

| — | so zreteľom na správy o stave potravinovej bezpečnosti a výživy vo svete, globálnu správu o potravinových krízach a správu o celosvetovej výžive vrátane vydaní z roku 2021, usmernenia o práve na výživu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), dobrovoľné usmernenia Výboru FAO pre svetovú potravinovú bezpečnosť o potravinových systémoch a výžive, 10 prvkov agroekológie usmerňujúcich prechod na udržateľné potravinové a poľnohospodárske systémy (FAO) a akčný rámec pre potravinovú bezpečnosť a výživu počas dlhotrvajúcich kríz z roku 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy o stave potravinovej bezpečnosti a výživy vo svete, globálnu správu o potravinových krízach a správu o celosvetovej výžive vrátane vydaní z roku 2021, usmernenia o práve na výživu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), dobrovoľné usmernenia Výboru FAO pre svetovú potravinovú bezpečnosť o potravinových systémoch a výžive, 10 prvkov agroekológie usmerňujúcich prechod na udržateľné potravinové a poľnohospodárske systémy (FAO) a akčný rámec pre potravinovú bezpečnosť a výživu počas dlhotrvajúcich kríz z roku 2014,

| — | so zreteľom na správu o stave svetového rybolovu a akvakultúry za rok 2020, ktorú vypracovala Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o stave svetového rybolovu a akvakultúry za rok 2020, ktorú vypracovala Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) (10),

| — | so zreteľom na dohody o partnerstvách v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a príslušnými tretími krajinami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohody o partnerstvách v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a príslušnými tretími krajinami,

| — | so zreteľom na Globálnu sieť proti potravinovým krízam, teda alianciu humanitárnych a rozvojových aktérov, ktorí prostredníctvom spoločnej analýzy a výmeny vedomostí pracujú na posilňovaní koordinácie kombinovaného humanitárneho, rozvojového a mierového úsilia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu sieť proti potravinovým krízam, teda alianciu humanitárnych a rozvojových aktérov, ktorí prostredníctvom spoločnej analýzy a výmeny vedomostí pracujú na posilňovaní koordinácie kombinovaného humanitárneho, rozvojového a mierového úsilia,

| — | so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP) z 13. septembra 2007 a Deklaráciu OSN o právach roľníkov a iných ľudí pracujúcich vo vidieckych oblastiach z 28. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP) z 13. septembra 2007 a Deklaráciu OSN o právach roľníkov a iných ľudí pracujúcich vo vidieckych oblastiach z 28. septembra 2018,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 25. septembra 2015 s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 25. septembra 2015 s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 1. apríla 2016 s názvom Dekáda OSN pre opatrenia v oblasti výživy (2016 – 2025), ktorej cieľom je podnietiť intenzívnejšie opatrenia na odstránenie hladu a podvýživy a zabezpečiť všeobecný prístup k zdravšiemu a udržateľnejšiemu stravovaniu pre všetkých ľudí, bez ohľadu na to, kto sú a kde žijú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 1. apríla 2016 s názvom Dekáda OSN pre opatrenia v oblasti výživy (2016 – 2025), ktorej cieľom je podnietiť intenzívnejšie opatrenia na odstránenie hladu a podvýživy a zabezpečiť všeobecný prístup k zdravšiemu a udržateľnejšiemu stravovaniu pre všetkých ľudí, bez ohľadu na to, kto sú a kde žijú,

| — | so zreteľom na ciele udržateľného rozvoja OSN a na ich úzko prepojenú a integrovanú povahu, najmä cieľ č. 1 odstrániť chudobu vo všetkých jej formách všade, cieľ č. 2 odstrániť hlad, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a podporovať udržateľné poľnohospodárstvo, cieľ č. 3 zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku, cieľ č. 5 dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat, cieľ č. 6 zabezpečiť prístup k vode a sanitácii pre všetkých, cieľ č. 10 znížiť nerovnosť v rámci krajín a medzi nimi, cieľ č. 12 zabezpečiť udržateľné modely spotreby a výroby, cieľ č. 13 prijať naliehavé opatrenia na boj proti zmene klímy a jej vplyvom a cieľ č. 17 posilniť prostriedky vykonávania a oživiť globálne partnerstvo pre udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele udržateľného rozvoja OSN a na ich úzko prepojenú a integrovanú povahu, najmä cieľ č. 1 odstrániť chudobu vo všetkých jej formách všade, cieľ č. 2 odstrániť hlad, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a podporovať udržateľné poľnohospodárstvo, cieľ č. 3 zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku, cieľ č. 5 dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat, cieľ č. 6 zabezpečiť prístup k vode a sanitácii pre všetkých, cieľ č. 10 znížiť nerovnosť v rámci krajín a medzi nimi, cieľ č. 12 zabezpečiť udržateľné modely spotreby a výroby, cieľ č. 13 prijať naliehavé opatrenia na boj proti zmene klímy a jej vplyvom a cieľ č. 17 posilniť prostriedky vykonávania a oživiť globálne partnerstvo pre udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2417 z roku 2018, v ktorej sa odsudzuje vyhladovanie civilistov ako spôsob vedenia boja a nezákonné odopieranie prístupu humanitárnej pomoci civilnému obyvateľstvu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2417 z roku 2018, v ktorej sa odsudzuje vyhladovanie civilistov ako spôsob vedenia boja a nezákonné odopieranie prístupu humanitárnej pomoci civilnému obyvateľstvu,

| — | so zreteľom na správu Medzivládnej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) (11) z júna 2020, v ktorej sa zdôrazňuje prepojenie medzi bojom proti zmene klímy a zachovaním biodiverzity, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzivládnej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) (11) z júna 2020, v ktorej sa zdôrazňuje prepojenie medzi bojom proti zmene klímy a zachovaním biodiverzity,

| — | so zreteľom na dobrovoľné usmernenia CFS pre zodpovednú správu držby pôdy, rybolovných zdrojov a lesov v kontexte národnej potravinovej bezpečnosti (2012) a na zásady zodpovedného investovania do poľnohospodárstva a potravinových systémov (CFS) (2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dobrovoľné usmernenia CFS pre zodpovednú správu držby pôdy, rybolovných zdrojov a lesov v kontexte národnej potravinovej bezpečnosti (2012) a na zásady zodpovedného investovania do poľnohospodárstva a potravinových systémov (CFS) (2015),

| — | so zreteľom na hnutie Scaling Up Nutrition a jeho činnosť zameranú na odstránenie podvýživy vo všetkých jej formách prostredníctvom podpory iniciatív pod vedením vlády a priorít zapojených krajín v spolupráci s občianskou spoločnosťou, OSN, darcami, podnikmi a výskumníkmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hnutie Scaling Up Nutrition a jeho činnosť zameranú na odstránenie podvýživy vo všetkých jej formách prostredníctvom podpory iniciatív pod vedením vlády a priorít zapojených krajín v spolupráci s občianskou spoločnosťou, OSN, darcami, podnikmi a výskumníkmi,

| — | so zreteľom na prísľub Komisie prijatý na samite Výživa v záujme rastu, ktorý sa konal v decembri 2021 v Tokiu, vyčleniť 2,5 miliardy EUR na boj proti podvýžive počas obdobia 2021 – 2024 a na trvalý záväzok EÚ znížiť do roku 2025 výskyt spomaleného rastu u detí aspoň o 7 miliónov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prísľub Komisie prijatý na samite Výživa v záujme rastu, ktorý sa konal v decembri 2021 v Tokiu, vyčleniť 2,5 miliardy EUR na boj proti podvýžive počas obdobia 2021 – 2024 a na trvalý záväzok EÚ znížiť do roku 2025 výskyt spomaleného rastu u detí aspoň o 7 miliónov,

| — | so zreteľom na pakt skupiny G7 o predchádzaní hladomoru a humanitárnych krízach, ktorý bol schválený na samite G7 13. júna 2021 v Cornwalle, kde sa členovia G7 zaviazali bojovať proti hladu a predchádzať hladomoru prostredníctvom spoločných opatrení; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pakt skupiny G7 o predchádzaní hladomoru a humanitárnych krízach, ktorý bol schválený na samite G7 13. júna 2021 v Cornwalle, kde sa členovia G7 zaviazali bojovať proti hladu a predchádzať hladomoru prostredníctvom spoločných opatrení;

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A9-0195/2022),

| A. | keďže mierna alebo závažná potravinová neistota sa od roku 2014 pomaly zvyšuje, pričom v roku 2020 nemal takmer každý tretí človek (2,37 miliardy) žiadny prístup k primeranej výžive (12); |
| --- | --- |

A.

keďže mierna alebo závažná potravinová neistota sa od roku 2014 pomaly zvyšuje, pričom v roku 2020 nemal takmer každý tretí človek (2,37 miliardy) žiadny prístup k primeranej výžive (12);

| B. | keďže závažnosť a rozsah potravinových kríz od roku 2020 vzrástli v dôsledku konfliktov, hospodárskych otrasov a extrémnych javov počasia alebo kombinácie týchto faktorov, pričom takmer 193 miliónov ľudí v roku 2021 akútne trpí potravinovou neistotou a potrebujú naliehavú potravinovú pomoc, čo je najvyšší počet ľudí s akútnou potravinovou neistotou na celom svete zaznamenaný počas šesťročnej existencie globálnej správy o potravinových krízach; keďže 720 až 811 miliónov ľudí čelí hladu a piatim krajinám hrozí hladomor, vrátane Južného Sudánu, Etiópie, Madagaskaru, Nigérie (16 štátov a federálne územie hlavného mesta) a Jemenu (13); |
| --- | --- |

B.

keďže závažnosť a rozsah potravinových kríz od roku 2020 vzrástli v dôsledku konfliktov, hospodárskych otrasov a extrémnych javov počasia alebo kombinácie týchto faktorov, pričom takmer 193 miliónov ľudí v roku 2021 akútne trpí potravinovou neistotou a potrebujú naliehavú potravinovú pomoc, čo je najvyšší počet ľudí s akútnou potravinovou neistotou na celom svete zaznamenaný počas šesťročnej existencie globálnej správy o potravinových krízach; keďže 720 až 811 miliónov ľudí čelí hladu a piatim krajinám hrozí hladomor, vrátane Južného Sudánu, Etiópie, Madagaskaru, Nigérie (16 štátov a federálne územie hlavného mesta) a Jemenu (13);

| C. | keďže právo na výživu sa vzťahuje na rozmer dostupnosti, prístupnosti a primeranosti (dostatočné množstvo a stabilita prístupu); |
| --- | --- |

C.

keďže právo na výživu sa vzťahuje na rozmer dostupnosti, prístupnosti a primeranosti (dostatočné množstvo a stabilita prístupu);

| D. | keďže podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) je potravinová bezpečnosť stav, keď „všetci ľudia majú v súlade so svojimi výživovými potrebami a stravovacími návykmi neustále fyzický a ekonomický prístup k bezpečným a výživným potravinám v dostatočnom množstve pre aktívny a zdravý život (14); |
| --- | --- |

D.

keďže podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) je potravinová bezpečnosť stav, keď „všetci ľudia majú v súlade so svojimi výživovými potrebami a stravovacími návykmi neustále fyzický a ekonomický prístup k bezpečným a výživným potravinám v dostatočnom množstve pre aktívny a zdravý život (14);

| E. | keďže nezákonná, nevyprovokovaná a neospravedlniteľná ruská vojna agresie na Ukrajine ešte viac destabilizovala už aj tak krehké poľnohospodárske trhy a zhoršila už aj tak vážnu situáciu spôsobenú ochorením COVID-19 a vyvinula ďalší tlak na prebiehajúce potravinové krízy a celosvetovú potravinovú bezpečnosť, čím sa medzinárodné ceny potravín a krmív zvýšili nad ich už aj tak vysokú úroveň; keďže to pravdepodobne zvýši potravinovú neistotu, chudobu, sociálne nepokoje a nestabilitu v mnohých rozvojových krajinách, ktoré sú vo veľkej miere závislé od dovozu pšenice z Ukrajiny a Ruska, keďže štyridsať percent vývozu pšenice a kukurice z Ukrajiny smeruje na Blízky východ a do Afriky; |
| --- | --- |

E.

keďže nezákonná, nevyprovokovaná a neospravedlniteľná ruská vojna agresie na Ukrajine ešte viac destabilizovala už aj tak krehké poľnohospodárske trhy a zhoršila už aj tak vážnu situáciu spôsobenú ochorením COVID-19 a vyvinula ďalší tlak na prebiehajúce potravinové krízy a celosvetovú potravinovú bezpečnosť, čím sa medzinárodné ceny potravín a krmív zvýšili nad ich už aj tak vysokú úroveň; keďže to pravdepodobne zvýši potravinovú neistotu, chudobu, sociálne nepokoje a nestabilitu v mnohých rozvojových krajinách, ktoré sú vo veľkej miere závislé od dovozu pšenice z Ukrajiny a Ruska, keďže štyridsať percent vývozu pšenice a kukurice z Ukrajiny smeruje na Blízky východ a do Afriky;

| F. | keďže podľa FAO sa takmer 50 krajín spolieha na Rusko a Ukrajinu pri plnení najmenej 30 % svojich potrieb dovozu pšenice, pričom 26 krajín získava viac ako 50 % dovozu pšenice z oboch krajín; keďže Svetový potravinový program nakupoval takmer polovicu svojich svetových zásob pšenice z Ukrajiny a poukázal na to, že najviac zasiahnuté budú súčasné potravinové krízy v krajinách ako Afganistan, Etiópia, Sýria a Jemen; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa FAO sa takmer 50 krajín spolieha na Rusko a Ukrajinu pri plnení najmenej 30 % svojich potrieb dovozu pšenice, pričom 26 krajín získava viac ako 50 % dovozu pšenice z oboch krajín; keďže Svetový potravinový program nakupoval takmer polovicu svojich svetových zásob pšenice z Ukrajiny a poukázal na to, že najviac zasiahnuté budú súčasné potravinové krízy v krajinách ako Afganistan, Etiópia, Sýria a Jemen;

| G. | keďže Ukrajina aj Rusko sú čistými vývozcami poľnohospodárskych výrobkov a obe zohrávajú vedúcu úlohu v dodávkach na svetové trhy s potravinami a hnojivami, kde sa vývozné dodávky často pochádzajú len z niekoľkých krajín; keďže táto koncentrácia by mohla trhy vystaviť zvýšenej zraniteľnosti a nestálosti; keďže Rusko je popredným vývozcom syntetických dusíkatých hnojív a ich zložiek a Bielorusko je významným vývozcom draselných hnojív; keďže ceny dusíkatých hnojív sú do značnej miery závislé od cien zemného plynu, produktu, v prípade ktorého má Rusko významné postavenie na trhu; keďže mnohé rozvojové krajiny už pred konfliktom zápasili s negatívnymi účinkami vysokých medzinárodných cien potravín a hnojív; |
| --- | --- |

G.

keďže Ukrajina aj Rusko sú čistými vývozcami poľnohospodárskych výrobkov a obe zohrávajú vedúcu úlohu v dodávkach na svetové trhy s potravinami a hnojivami, kde sa vývozné dodávky často pochádzajú len z niekoľkých krajín; keďže táto koncentrácia by mohla trhy vystaviť zvýšenej zraniteľnosti a nestálosti; keďže Rusko je popredným vývozcom syntetických dusíkatých hnojív a ich zložiek a Bielorusko je významným vývozcom draselných hnojív; keďže ceny dusíkatých hnojív sú do značnej miery závislé od cien zemného plynu, produktu, v prípade ktorého má Rusko významné postavenie na trhu; keďže mnohé rozvojové krajiny už pred konfliktom zápasili s negatívnymi účinkami vysokých medzinárodných cien potravín a hnojív;

| H. | keďže index cien potravín FAO, ktorý sleduje medzinárodné ceny potravín a krmív, stúpol na nový historický rekord a po ďalších nárastoch cien a inflácii potravín sú pravdepodobne výrazne nad ich už aj tak vysokými úrovňami; |
| --- | --- |

H.

keďže index cien potravín FAO, ktorý sleduje medzinárodné ceny potravín a krmív, stúpol na nový historický rekord a po ďalších nárastoch cien a inflácii potravín sú pravdepodobne výrazne nad ich už aj tak vysokými úrovňami;

| I. | keďže podľa FAO dosiahol index cien potravín vo februári 2022 rekordnú výšku; keďže uvádza, že faktory ovplyvňujúce infláciu potravín sa neobmedzujú len na podmienky plodín a dostupnosť vývozu, ale oveľa väčší tlak na infláciu cien potravín má pôvod mimo potravinárskej výroby, najmä v odvetviach energetiky, hnojív a krmív; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa FAO dosiahol index cien potravín vo februári 2022 rekordnú výšku; keďže uvádza, že faktory ovplyvňujúce infláciu potravín sa neobmedzujú len na podmienky plodín a dostupnosť vývozu, ale oveľa väčší tlak na infláciu cien potravín má pôvod mimo potravinárskej výroby, najmä v odvetviach energetiky, hnojív a krmív;

| J. | keďže v Afrike bola v roku 2020 najviac rozšírená potravinová neistota, pričom 60 % afrického obyvateľstva (799 miliónov ľudí) bolo postihnutých miernou alebo závažnou potravinovou neistotou (15); |
| --- | --- |

J.

keďže v Afrike bola v roku 2020 najviac rozšírená potravinová neistota, pričom 60 % afrického obyvateľstva (799 miliónov ľudí) bolo postihnutých miernou alebo závažnou potravinovou neistotou (15);

| K. | keďže Európska únia by mala venovať osobitnú pozornosť krajinám, ktoré čelia hladomoru zhoršovanému prírodnými katastrofami, ako je Madagaskar, ktorý nedávno zasiahli intenzívne cyklóny a kde sú dvaja z piatich obyvateľov postihnutí akútnou potravinovou neistotou, najmä v regióne Veľkého Juhu, kde viac ako 300 000 detí trpí vážnou podvýživou; |
| --- | --- |

K.

keďže Európska únia by mala venovať osobitnú pozornosť krajinám, ktoré čelia hladomoru zhoršovanému prírodnými katastrofami, ako je Madagaskar, ktorý nedávno zasiahli intenzívne cyklóny a kde sú dvaja z piatich obyvateľov postihnutí akútnou potravinovou neistotou, najmä v regióne Veľkého Juhu, kde viac ako 300 000 detí trpí vážnou podvýživou;

| L. | keďže mnohí drobní poľnohospodári v rozvojových krajinách nemajú prístup k zdravej, výživnej a udržateľnej strave vzhľadom na odľahlosť, nízke príjmy a nedostatočný prístup k zdrojom rôznych potravín; keďže z dôkazov vyplýva, že investície do sektora drobných poľnohospodárov a regionálnych štruktúr prinášajú najlepšiu návratnosť, pokiaľ ide o znižovanie chudoby a rast, čím sa zdôrazňuje potreba zamerať úsilie na zvýšenie príjmov drobných poľnohospodárov, a najmä žien, a posilniť odolnosť zraniteľných komunít; |
| --- | --- |

L.

keďže mnohí drobní poľnohospodári v rozvojových krajinách nemajú prístup k zdravej, výživnej a udržateľnej strave vzhľadom na odľahlosť, nízke príjmy a nedostatočný prístup k zdrojom rôznych potravín; keďže z dôkazov vyplýva, že investície do sektora drobných poľnohospodárov a regionálnych štruktúr prinášajú najlepšiu návratnosť, pokiaľ ide o znižovanie chudoby a rast, čím sa zdôrazňuje potreba zamerať úsilie na zvýšenie príjmov drobných poľnohospodárov, a najmä žien, a posilniť odolnosť zraniteľných komunít;

| M. | keďže v roku 2020 si približne 3 miliardy ľudí na svete nemohli dovoliť zdravo sa stravovať a keďže miera obezity sa vo všetkých regiónoch prudko zvyšuje (16); |
| --- | --- |

M.

keďže v roku 2020 si približne 3 miliardy ľudí na svete nemohli dovoliť zdravo sa stravovať a keďže miera obezity sa vo všetkých regiónoch prudko zvyšuje (16);

| N. | keďže nesprávna výživa je abnormálny fyziologický stav spôsobený podvýživou, ako aj nadváha a obezita; keďže zdravie žien a dievčat úzko súvisí s telesným a duševným zdravím, ako aj s nutričným stavom ich budúcich detí; keďže podvýživa tehotných žien a matiek zvyšuje riziko komplikácií počas tehotenstva, úmrtnosť matiek a podvýživu a úmrtnosti detí; keďže podvýživou stále trpí neprijateľne veľký počet detí: zo všetkých detí mladších ako päť rokov má 22 % spomalený rast v dôsledku chronickej podvýživy, 6,7 % je postihnutých chradnutím – čo je forma akútnej podvýživy – a 5,7 % trpí nadváhou (17) a očakáva sa, že skutočné čísla spomaleného rastu a chradnutia budú v dôsledku účinkov pandémie vyššie; |
| --- | --- |

N.

keďže nesprávna výživa je abnormálny fyziologický stav spôsobený podvýživou, ako aj nadváha a obezita; keďže zdravie žien a dievčat úzko súvisí s telesným a duševným zdravím, ako aj s nutričným stavom ich budúcich detí; keďže podvýživa tehotných žien a matiek zvyšuje riziko komplikácií počas tehotenstva, úmrtnosť matiek a podvýživu a úmrtnosti detí; keďže podvýživou stále trpí neprijateľne veľký počet detí: zo všetkých detí mladších ako päť rokov má 22 % spomalený rast v dôsledku chronickej podvýživy, 6,7 % je postihnutých chradnutím – čo je forma akútnej podvýživy – a 5,7 % trpí nadváhou (17) a očakáva sa, že skutočné čísla spomaleného rastu a chradnutia budú v dôsledku účinkov pandémie vyššie;

| O. | keďže zaistenie bezpečného a zabezpečeného prístupu k vode je úzko spojené so zlepšovaním potravinovej bezpečnosti a výživy; keďže nedostatok vody postihuje viac ako 40 % svetovej populácie, pričom podľa najnovšej svetovej správy OSN o rozvoji vodných zdrojov (2021) viac ako 2 miliardy ľudí nemajú priamy a zabezpečený prístup k bezpečnej pitnej vode na celom svete; |
| --- | --- |

O.

keďže zaistenie bezpečného a zabezpečeného prístupu k vode je úzko spojené so zlepšovaním potravinovej bezpečnosti a výživy; keďže nedostatok vody postihuje viac ako 40 % svetovej populácie, pričom podľa najnovšej svetovej správy OSN o rozvoji vodných zdrojov (2021) viac ako 2 miliardy ľudí nemajú priamy a zabezpečený prístup k bezpečnej pitnej vode na celom svete;

| P. | keďže prežitie viac ako 10 % svetovej populácie závisí od rybolovu a akvakultúry (18) a keďže podľa OSN viac ako 3 miliardy ľudí závisia od oceánov, pokiaľ ide o ich hlavné zdroje bielkovín predovšetkým z rýb a morských plodov; keďže maloobjemový rybolov predstavuje viac ako 90 % svetových rybárov a pracovníkov v oblasti rybolovu; |
| --- | --- |

P.

keďže prežitie viac ako 10 % svetovej populácie závisí od rybolovu a akvakultúry (18) a keďže podľa OSN viac ako 3 miliardy ľudí závisia od oceánov, pokiaľ ide o ich hlavné zdroje bielkovín predovšetkým z rýb a morských plodov; keďže maloobjemový rybolov predstavuje viac ako 90 % svetových rybárov a pracovníkov v oblasti rybolovu;

| Q. | keďže systémy zdravotnej starostlivosti, ktoré nie sú veľmi odolné a silné, sú ohrozené pravidelným výskytom epidémií, najmä pokiaľ ide o ich schopnosť zabezpečiť kontinuitu najzákladnejšej starostlivosti; keďže za posledné dva roky boli zdroje systému zdravotnej starostlivosti odklonené od rôznych nutrične dôležitých funkcií a základných zdravotníckych služieb súvisiacich s podvýživou – vrátane predpôrodnej starostlivosti, doplňovania mikroživín a prevencie a liečby detskej hnačky, infekcií a akútnej podvýživy – k boju proti ochoreniu COVID-19 a keďže liečba a preventívne služby súvisiace s podvýživou sú naďalej nedostatočne začlenené do základných balíkov zdravotnej starostlivosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a spravodlivý prístup k službám starostlivosti je naďalej nedostatočný; |
| --- | --- |

Q.

keďže systémy zdravotnej starostlivosti, ktoré nie sú veľmi odolné a silné, sú ohrozené pravidelným výskytom epidémií, najmä pokiaľ ide o ich schopnosť zabezpečiť kontinuitu najzákladnejšej starostlivosti; keďže za posledné dva roky boli zdroje systému zdravotnej starostlivosti odklonené od rôznych nutrične dôležitých funkcií a základných zdravotníckych služieb súvisiacich s podvýživou – vrátane predpôrodnej starostlivosti, doplňovania mikroživín a prevencie a liečby detskej hnačky, infekcií a akútnej podvýživy – k boju proti ochoreniu COVID-19 a keďže liečba a preventívne služby súvisiace s podvýživou sú naďalej nedostatočne začlenené do základných balíkov zdravotnej starostlivosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a spravodlivý prístup k službám starostlivosti je naďalej nedostatočný;

| R. | keďže chronická chudoba, vysoká a pretrvávajúca miera nerovnosti a neudržateľné potravinové systémy spolu s častejšími prírodnými katastrofami spojenými najmä so zmenou klímy sú základnými príčinami potravinovej neistoty a podvýživy; |
| --- | --- |

R.

keďže chronická chudoba, vysoká a pretrvávajúca miera nerovnosti a neudržateľné potravinové systémy spolu s častejšími prírodnými katastrofami spojenými najmä so zmenou klímy sú základnými príčinami potravinovej neistoty a podvýživy;

| S. | keďže podľa šiestej správy IPCC z roku 2022 zmena klímy vrátane zvýšenia frekvencie a intenzity extrémov znižuje potravinovú bezpečnosť a bezpečnosť vody, znižuje výnosy plodín, mení pasienky a sezónne presuny zvierat a znižuje výživovú hodnotu potravín, čím brzdí úsilie o splnenie Agendy 2030 a jej cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

S.

keďže podľa šiestej správy IPCC z roku 2022 zmena klímy vrátane zvýšenia frekvencie a intenzity extrémov znižuje potravinovú bezpečnosť a bezpečnosť vody, znižuje výnosy plodín, mení pasienky a sezónne presuny zvierat a znižuje výživovú hodnotu potravín, čím brzdí úsilie o splnenie Agendy 2030 a jej cieľov udržateľného rozvoja;

| T. | keďže zmena klímy ďalej vystavuje ženy rizikám a zraniteľnostiam; keďže zmena klímy zhoršuje existujúce výzvy, ako je náhla strata výroby potravín a prístupu k potravinám, a základné zraniteľné miesta vrátane zhoršujúcej sa chudoby a potravinovej neistoty, ktoré znamenajú viacnásobné krízy pre obyvateľov; keďže znížená rozmanitosť stravy v dôsledku toho zvýšila podvýživu v mnohých komunitách, najmä v prípade domorodého obyvateľstva, malých poľnohospodárov a domácností s nízkymi príjmami, pričom sa to osobitne týka detí, starších ľudí a tehotných žien; |
| --- | --- |

T.

keďže zmena klímy ďalej vystavuje ženy rizikám a zraniteľnostiam; keďže zmena klímy zhoršuje existujúce výzvy, ako je náhla strata výroby potravín a prístupu k potravinám, a základné zraniteľné miesta vrátane zhoršujúcej sa chudoby a potravinovej neistoty, ktoré znamenajú viacnásobné krízy pre obyvateľov; keďže znížená rozmanitosť stravy v dôsledku toho zvýšila podvýživu v mnohých komunitách, najmä v prípade domorodého obyvateľstva, malých poľnohospodárov a domácností s nízkymi príjmami, pričom sa to osobitne týka detí, starších ľudí a tehotných žien;

| U. | keďže FAO odhaduje, že na celom svete sa stratilo približne 75 % genetickej rozmanitosti rastlín; keďže rozsiahla genetická erózia zvyšuje našu zraniteľnosť voči zmene klímy a výskytu nových škodcov a chorôb; |
| --- | --- |

U.

keďže FAO odhaduje, že na celom svete sa stratilo približne 75 % genetickej rozmanitosti rastlín; keďže rozsiahla genetická erózia zvyšuje našu zraniteľnosť voči zmene klímy a výskytu nových škodcov a chorôb;

| V. | keďže biodiverzita a s ňou súvisiace služby – opeľovanie, predátori škodcov, zvýšená odolnosť agroekosystémov voči erózii, suchám a záplavám, tvorba pôdy a zachytávanie uhlíka – sú nevyhnutné na zabezpečenie udržateľnej výroby potravín; |
| --- | --- |

V.

keďže biodiverzita a s ňou súvisiace služby – opeľovanie, predátori škodcov, zvýšená odolnosť agroekosystémov voči erózii, suchám a záplavám, tvorba pôdy a zachytávanie uhlíka – sú nevyhnutné na zabezpečenie udržateľnej výroby potravín;

| W. | keďže budovanie odolnosti biodiverzity a podpora integrity ekosystémov môžu zachovať prínosy pre ľudí vrátane živobytia, ľudského zdravia a blahobytu a poskytovania potravín; |
| --- | --- |

W.

keďže budovanie odolnosti biodiverzity a podpora integrity ekosystémov môžu zachovať prínosy pre ľudí vrátane živobytia, ľudského zdravia a blahobytu a poskytovania potravín;

| X. | keďže počet ľudí, ktorí naliehavo potrebujú pomoc v oblasti potravín, výživy a živobytia, sa zvyšuje (19); keďže hlavnými príčinami nedostatočnej potravinovej a výživovej neistoty a podvýživy, ktoré sa zhoršujú, sú konflikty, zmena klímy a extrémne výkyvy počasia, zhoršovanie stavu životného prostredia, rastúce ceny energie, obmedzený prístup k vode, hospodárske otrasy, chronická chudoba a vysoká a pretrvávajúca úroveň nerovnosti vrátane rodovej nerovnosti, nedostatočný prístup k základným sociálnym a zdravotníckym službám, celosvetový populačný rast a neúspešná správa vecí verejných, ktoré môžu následne viesť k potrebe migrácie; |
| --- | --- |

X.

keďže počet ľudí, ktorí naliehavo potrebujú pomoc v oblasti potravín, výživy a živobytia, sa zvyšuje (19); keďže hlavnými príčinami nedostatočnej potravinovej a výživovej neistoty a podvýživy, ktoré sa zhoršujú, sú konflikty, zmena klímy a extrémne výkyvy počasia, zhoršovanie stavu životného prostredia, rastúce ceny energie, obmedzený prístup k vode, hospodárske otrasy, chronická chudoba a vysoká a pretrvávajúca úroveň nerovnosti vrátane rodovej nerovnosti, nedostatočný prístup k základným sociálnym a zdravotníckym službám, celosvetový populačný rast a neúspešná správa vecí verejných, ktoré môžu následne viesť k potrebe migrácie;

| Y. | keďže konflikty narúšajú prístup k potravinám a základným sociálnym službám, ktoré ovplyvňujú stabilné zdravie vrátane služieb v oblasti výživy, vody, sanitácie a hygieny a poškodzujú prírodné zdroje, infraštruktúru, výrobné prostriedky a hospodárske zvieratá; keďže potravinová neistota môže byť zdrojom konfliktov medzi postihnutými komunitami, čím sa prehlbujú existujúce výzvy a napätia spojené s nedostatkom zdrojov; |
| --- | --- |

Y.

keďže konflikty narúšajú prístup k potravinám a základným sociálnym službám, ktoré ovplyvňujú stabilné zdravie vrátane služieb v oblasti výživy, vody, sanitácie a hygieny a poškodzujú prírodné zdroje, infraštruktúru, výrobné prostriedky a hospodárske zvieratá; keďže potravinová neistota môže byť zdrojom konfliktov medzi postihnutými komunitami, čím sa prehlbujú existujúce výzvy a napätia spojené s nedostatkom zdrojov;

| Z. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla k narušeniu hodnotových reťazcov od výroby a prepravy až po skladovanie a predaj potravín a obmedzenia pohybu obmedzili prístup poľnohospodárov a spotrebiteľov na trhy, čím ešte viac bránili spravodlivému prístupu k primeraným potravinám a výžive pre všetkých, a odhalili neodolnosť potravinových systémov založených na dovoze a význam udržateľných agropotravinových systémov; |
| --- | --- |

Z.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla k narušeniu hodnotových reťazcov od výroby a prepravy až po skladovanie a predaj potravín a obmedzenia pohybu obmedzili prístup poľnohospodárov a spotrebiteľov na trhy, čím ešte viac bránili spravodlivému prístupu k primeraným potravinám a výžive pre všetkých, a odhalili neodolnosť potravinových systémov založených na dovoze a význam udržateľných agropotravinových systémov;

| AA. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla k zvýšeniu chudoby v prípade neexistencie minima všeobecnej sociálnej ochrany; keďže obmedzenia ovplyvnili každodennú hospodársku činnosť, od ktorej sú závislé mnohé domácnosti, čo viedlo k ťažkostiam pri prístupe k zdravým a výživným potravinám alebo pri pokrytí zdravotných potrieb; keďže prístup ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti je v mnohých rozvojových krajinách mimoriadne obmedzený, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejšie a marginalizované osoby; |
| --- | --- |

AA.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla k zvýšeniu chudoby v prípade neexistencie minima všeobecnej sociálnej ochrany; keďže obmedzenia ovplyvnili každodennú hospodársku činnosť, od ktorej sú závislé mnohé domácnosti, čo viedlo k ťažkostiam pri prístupe k zdravým a výživným potravinám alebo pri pokrytí zdravotných potrieb; keďže prístup ku kvalitnej zdravotnej starostlivosti je v mnohých rozvojových krajinách mimoriadne obmedzený, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejšie a marginalizované osoby;

| AB. | keďže inkluzívne, efektívne, odolné a udržateľné potravinové systémy majú zásadný význam pre dosiahnutie Agendy 2030 a jej cieľov udržateľného rozvoja; keďže pandémia ochorenia COVID-19 odhalila nedostatky v globálnych potravinových systémoch, prehĺbila nerovnosti a ohrozila životy a živobytia najzraniteľnejších osôb; keďže Desaťročie opatrení OSN vyzýva na urýchlenie revolučných riešení globálnych výziev pre ľudí a planétu, od chudoby a rodovej rovnosti až po zmenu klímy, nerovnosť a odstraňovanie rozdielov vo financovaní; |
| --- | --- |

AB.

keďže inkluzívne, efektívne, odolné a udržateľné potravinové systémy majú zásadný význam pre dosiahnutie Agendy 2030 a jej cieľov udržateľného rozvoja; keďže pandémia ochorenia COVID-19 odhalila nedostatky v globálnych potravinových systémoch, prehĺbila nerovnosti a ohrozila životy a živobytia najzraniteľnejších osôb; keďže Desaťročie opatrení OSN vyzýva na urýchlenie revolučných riešení globálnych výziev pre ľudí a planétu, od chudoby a rodovej rovnosti až po zmenu klímy, nerovnosť a odstraňovanie rozdielov vo financovaní;

| AC. | keďže výživa je dôležitou otázkou, ktorá je základom a hnacou silou dosiahnutia aspoň 12 zo 17 cieľov udržateľného rozvoja, a je neoddeliteľne spätá s inými kľúčovými otázkami udržateľného rozvoja, a to buď preto, že od nich závisí (t. j. voda, sanitácia a hygiena a poľnohospodárstvo), pretože ich umožňuje (t. j. zdravie, zamestnanosť), alebo preto, že robí obe (t. j. rodová rovnosť a vzdelávanie); |
| --- | --- |

AC.

keďže výživa je dôležitou otázkou, ktorá je základom a hnacou silou dosiahnutia aspoň 12 zo 17 cieľov udržateľného rozvoja, a je neoddeliteľne spätá s inými kľúčovými otázkami udržateľného rozvoja, a to buď preto, že od nich závisí (t. j. voda, sanitácia a hygiena a poľnohospodárstvo), pretože ich umožňuje (t. j. zdravie, zamestnanosť), alebo preto, že robí obe (t. j. rodová rovnosť a vzdelávanie);

| AD. | keďže Marrákešská dohoda z roku 1994, a najmä Dohoda Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o poľnohospodárstve, prispeli k špecializácii poľnohospodárskych regiónov; keďže táto špecializácia viedla k vzniku regiónov s vysokou úrovňou vývozu a iných, ktoré sú takmer úplne závislé od dovozu: keďže táto situácia nie je odolná voči krízam, ako sú vojny, a je jedným z faktorov, ktoré prispievajú k súčasnej celosvetovej potravinovej nestabilite; |
| --- | --- |

AD.

keďže Marrákešská dohoda z roku 1994, a najmä Dohoda Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o poľnohospodárstve, prispeli k špecializácii poľnohospodárskych regiónov; keďže táto špecializácia viedla k vzniku regiónov s vysokou úrovňou vývozu a iných, ktoré sú takmer úplne závislé od dovozu: keďže táto situácia nie je odolná voči krízam, ako sú vojny, a je jedným z faktorov, ktoré prispievajú k súčasnej celosvetovej potravinovej nestabilite;

| AE. | keďže vysoká závislosť od dovozu potravín vo veľkej miere vystavuje obyvateľstvo výkyvom na svetovom trhu, najmä osoby, ktoré vynakladajú významný podiel svojich príjmov na každodenné potravinové potreby; |
| --- | --- |

AE.

keďže vysoká závislosť od dovozu potravín vo veľkej miere vystavuje obyvateľstvo výkyvom na svetovom trhu, najmä osoby, ktoré vynakladajú významný podiel svojich príjmov na každodenné potravinové potreby;

| AF. | keďže nestabilita medzinárodných trhov vedie k potravinovej neistote v krajinách, v ktorých chýba silná poľnohospodárska politika, keďže obdobia nízkych cien majú negatívny vplyv na výrobné kapacity a vedú k nárastu dovozu, čo spôsobuje zraniteľnosť mestského obyvateľstva v prípade nárastu svetových cien; |
| --- | --- |

AF.

keďže nestabilita medzinárodných trhov vedie k potravinovej neistote v krajinách, v ktorých chýba silná poľnohospodárska politika, keďže obdobia nízkych cien majú negatívny vplyv na výrobné kapacity a vedú k nárastu dovozu, čo spôsobuje zraniteľnosť mestského obyvateľstva v prípade nárastu svetových cien;

| AG. | keďže poľnohospodárske politiky sú primárnou makroekonomickou politikou a v dôsledku nedostatočnej ochrany pred extrémnou volatilitou svetových cien sú škody spôsobené infláciou pre rozvíjajúce sa ekonomiky ničivé; |
| --- | --- |

AG.

keďže poľnohospodárske politiky sú primárnou makroekonomickou politikou a v dôsledku nedostatočnej ochrany pred extrémnou volatilitou svetových cien sú škody spôsobené infláciou pre rozvíjajúce sa ekonomiky ničivé;

| AH. | keďže potravinová sebestačnosť je právom ľudí a krajín definovať vlastné poľnohospodárske a potravinové politiky; keďže cieľom tejto koncepcie je umožniť každej krajine, aby uživila svoje vlastné obyvateľstvo a bola sebestačná a nezávislá; keďže zámer stratégie Z farmy na stôl, ktorým je znížiť závislosť poľnohospodárov od externých výstupov, je v súlade s týmto vymedzením; |
| --- | --- |

AH.

keďže potravinová sebestačnosť je právom ľudí a krajín definovať vlastné poľnohospodárske a potravinové politiky; keďže cieľom tejto koncepcie je umožniť každej krajine, aby uživila svoje vlastné obyvateľstvo a bola sebestačná a nezávislá; keďže zámer stratégie Z farmy na stôl, ktorým je znížiť závislosť poľnohospodárov od externých výstupov, je v súlade s týmto vymedzením;

| AI. | keďže v Európskej zelenej dohode a stratégii Z farmy na stôl sa prijímajú holistické prístupy k poľnohospodárstvu nielen s cieľom zabrániť klimatickej kríze a kríze biodiverzity v Európe, ale aj k zaisteniu potravinovej bezpečnosti, zlepšeniu výživy a verejného zdravia; keďže slúži ako vzor pre investície v oblasti financovania rozvoja s cieľom využiť odolnosť a potravinovú sebestačnosť rozvojových krajín; |
| --- | --- |

AI.

keďže v Európskej zelenej dohode a stratégii Z farmy na stôl sa prijímajú holistické prístupy k poľnohospodárstvu nielen s cieľom zabrániť klimatickej kríze a kríze biodiverzity v Európe, ale aj k zaisteniu potravinovej bezpečnosti, zlepšeniu výživy a verejného zdravia; keďže slúži ako vzor pre investície v oblasti financovania rozvoja s cieľom využiť odolnosť a potravinovú sebestačnosť rozvojových krajín;

| AJ. | keďže cieľom stratégie Z farmy na stôl je znížiť používanie poľnohospodárskych vstupov, a najmä znížiť do roku 2030 celkové používanie chemických pesticídov o 50 %, najnebezpečnejších pesticídov o 50 % a hnojív aspoň o 20 %; |
| --- | --- |

AJ.

keďže cieľom stratégie Z farmy na stôl je znížiť používanie poľnohospodárskych vstupov, a najmä znížiť do roku 2030 celkové používanie chemických pesticídov o 50 %, najnebezpečnejších pesticídov o 50 % a hnojív aspoň o 20 %;

| AK. | keďže výživa je dôležitou investíciou, pretože dobrá výživa počas prvých tisíc dní života dieťaťa je nevyhnutná na dosiahnutie plného fyzického, intelektuálneho a ľudského potenciálu; keďže hlad a podvýživa negatívne ovplyvňujú schopnosť detí učiť sa a vedú ich k tomu, aby predčasne ukončili školskú dochádzku, predstavujú celoživotnú záťaž pre jednotlivcov a spoločnosti a majú nepriaznivý vplyv na ľudský a národný hospodársky rozvoj; keďže dobrá výživa je preto základom prosperity spoločností; |
| --- | --- |

AK.

keďže výživa je dôležitou investíciou, pretože dobrá výživa počas prvých tisíc dní života dieťaťa je nevyhnutná na dosiahnutie plného fyzického, intelektuálneho a ľudského potenciálu; keďže hlad a podvýživa negatívne ovplyvňujú schopnosť detí učiť sa a vedú ich k tomu, aby predčasne ukončili školskú dochádzku, predstavujú celoživotnú záťaž pre jednotlivcov a spoločnosti a majú nepriaznivý vplyv na ľudský a národný hospodársky rozvoj; keďže dobrá výživa je preto základom prosperity spoločností;

| AL. | keďže na vrchole pandémie ochorenia COVID-19 zostalo po zatvorení škôl 370 miliónov detí bez prístupu k zabezpečenému školskému jedlu, často ich jedinému teplému jedlu dňa, keďže programy školskej stravy sú dôležitým prvkom boja proti hladu detí a viacerým formám podvýživy; keďže na druhej strane potravinová neistota narúša fungovanie spoločnosti vrátane schopnosti rodín vysielať svoje deti do školy a tým, že zvyšuje tlak na rodiny, môže byť hnacou silou domáceho a rodovo motivovaného násilia; keďže za každý dolár investovaný do intervencií v oblasti výživy možno vytvoriť výnos 16 dolárov; |
| --- | --- |

AL.

keďže na vrchole pandémie ochorenia COVID-19 zostalo po zatvorení škôl 370 miliónov detí bez prístupu k zabezpečenému školskému jedlu, často ich jedinému teplému jedlu dňa, keďže programy školskej stravy sú dôležitým prvkom boja proti hladu detí a viacerým formám podvýživy; keďže na druhej strane potravinová neistota narúša fungovanie spoločnosti vrátane schopnosti rodín vysielať svoje deti do školy a tým, že zvyšuje tlak na rodiny, môže byť hnacou silou domáceho a rodovo motivovaného násilia; keďže za každý dolár investovaný do intervencií v oblasti výživy možno vytvoriť výnos 16 dolárov;

| AM. | keďže tak ako v iných oblastiach humanitárnej a rozvojovej pomoci, rastúce potreby nie sú sprevádzané primeranými zdrojmi, čo vedie k rýchlo rastúcej medzere vo financovaní, čo si vyžaduje inteligentnejšie a systematickejšie prístupy, systémovú transformáciu smerom k sociálne spravodlivým potravinovým systémom, keďže naše súčasné potravinové systémy prehlbujú sociálno-ekonomické a rodové nerovnosti, ktoré bránia prístupu k zdravej, spravodlivej a udržateľnej výžive; |
| --- | --- |

AM.

keďže tak ako v iných oblastiach humanitárnej a rozvojovej pomoci, rastúce potreby nie sú sprevádzané primeranými zdrojmi, čo vedie k rýchlo rastúcej medzere vo financovaní, čo si vyžaduje inteligentnejšie a systematickejšie prístupy, systémovú transformáciu smerom k sociálne spravodlivým potravinovým systémom, keďže naše súčasné potravinové systémy prehlbujú sociálno-ekonomické a rodové nerovnosti, ktoré bránia prístupu k zdravej, spravodlivej a udržateľnej výžive;

| AN. | keďže ženy zohrávajú pri zabezpečovaní výživy pre ľudstvo kľúčovú úlohu ako poľnohospodárky, opatrovateľky a výrobkyne – vyrábajú 60 – 80 % potravín v rozvojových krajinách –, nemajú však rovnaký prístup k potravinám a zdrojom, službám a statkom, ktoré zvyšujú výnosy a príjmy; keďže ženy vykonávajú 75 % neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti a ženy vo vidieckych komunitách a krajinách s nízkymi príjmami trávia opatrovateľskou prácou až 14 hodín denne; |
| --- | --- |

AN.

keďže ženy zohrávajú pri zabezpečovaní výživy pre ľudstvo kľúčovú úlohu ako poľnohospodárky, opatrovateľky a výrobkyne – vyrábajú 60 – 80 % potravín v rozvojových krajinách –, nemajú však rovnaký prístup k potravinám a zdrojom, službám a statkom, ktoré zvyšujú výnosy a príjmy; keďže ženy vykonávajú 75 % neplatenej starostlivosti a práce v domácnosti a ženy vo vidieckych komunitách a krajinách s nízkymi príjmami trávia opatrovateľskou prácou až 14 hodín denne;

| AO. | keďže rodová nerovnosť ovplyvňuje rozdelenie práce a vedie k neprimeranej a neplatenej záťaži žien a dievčat v oblasti starostlivosti; |
| --- | --- |

AO.

keďže rodová nerovnosť ovplyvňuje rozdelenie práce a vedie k neprimeranej a neplatenej záťaži žien a dievčat v oblasti starostlivosti;

| AP. | keďže je potrebné zabezpečiť ochranu práv žien a dievčat na všetkých úrovniach a poskytnúť im priestor v rozhodovacích procesoch; keďže ženy a dievčatá sú najviac postihnuté zmenou klímy a katastrofami, čo vedie k zvýšenej zraniteľnosti v dôsledku narastajúcich rizík; |
| --- | --- |

AP.

keďže je potrebné zabezpečiť ochranu práv žien a dievčat na všetkých úrovniach a poskytnúť im priestor v rozhodovacích procesoch; keďže ženy a dievčatá sú najviac postihnuté zmenou klímy a katastrofami, čo vedie k zvýšenej zraniteľnosti v dôsledku narastajúcich rizík;

| AQ. | keďže rodové nerovnosti majú priamy vplyv na výživu a formujú dynamiku potravín v domácnosti a v komunite spôsobmi, ktoré ovplyvňujú produkciu žien a dievčat, prístup k nim, ich schopnosť dovoliť si a poskytovať potraviny, starostlivosť a zdravotnícke a sanitačné služby pre seba; a môže ich vystaviť riziku zvýšeného rodovo motivovaného násilia a partnerského násilia; |
| --- | --- |

AQ.

keďže rodové nerovnosti majú priamy vplyv na výživu a formujú dynamiku potravín v domácnosti a v komunite spôsobmi, ktoré ovplyvňujú produkciu žien a dievčat, prístup k nim, ich schopnosť dovoliť si a poskytovať potraviny, starostlivosť a zdravotnícke a sanitačné služby pre seba; a môže ich vystaviť riziku zvýšeného rodovo motivovaného násilia a partnerského násilia;

| AR. | keďže odstránenie rodových rozdielov medzi poľnohospodármi a poľnohospodárkami by mohlo zvýšiť poľnohospodársku produkciu o 2,5 až 4 % v najchudobnejších regiónoch a znížiť celosvetový hlad o 17 %; |
| --- | --- |

AR.

keďže odstránenie rodových rozdielov medzi poľnohospodármi a poľnohospodárkami by mohlo zvýšiť poľnohospodársku produkciu o 2,5 až 4 % v najchudobnejších regiónoch a znížiť celosvetový hlad o 17 %;

| AS. | keďže ženy tvoria 43 % pracovnej sily v poľnohospodárstve v partnerských krajinách, pričom tento podiel v niektorých krajinách Ázie a subsaharskej Afriky dosahuje 50 % alebo viac, ale ženy predstavujú len menej ako 20 % držiteľov poľnohospodárskej pôdy; |
| --- | --- |

AS.

keďže ženy tvoria 43 % pracovnej sily v poľnohospodárstve v partnerských krajinách, pričom tento podiel v niektorých krajinách Ázie a subsaharskej Afriky dosahuje 50 % alebo viac, ale ženy predstavujú len menej ako 20 % držiteľov poľnohospodárskej pôdy;

| AT. | keďže na celom svete existuje 608 miliónov rodinných poľnohospodárskych podnikov, ktoré zaberajú 70 až 80 % poľnohospodárskej pôdy na svete, predstavujú viac ako 90 % všetkých poľnohospodárskych podnikov na celom svete a produkujú približne 80 % svetových potravín z hľadiska hodnoty; |
| --- | --- |

AT.

keďže na celom svete existuje 608 miliónov rodinných poľnohospodárskych podnikov, ktoré zaberajú 70 až 80 % poľnohospodárskej pôdy na svete, predstavujú viac ako 90 % všetkých poľnohospodárskych podnikov na celom svete a produkujú približne 80 % svetových potravín z hľadiska hodnoty;

| AU. | keďže tretina potravín vyrobených na celom svete je sa stratí alebo vyplytvá; keďže zvýšené úsilie o zníženie potravinových strát a plytvania potravinami zavedením obehového hospodárstva do systémov poľnohospodárskej výroby s cieľom zvýšiť udržateľnosť a efektívnosť využívania zdrojov poľnohospodárskej výroby je kľúčom k riešeniu potravinovej neistoty, podvýživy a ochrany biodiverzity na celom svete; |
| --- | --- |

AU.

keďže tretina potravín vyrobených na celom svete je sa stratí alebo vyplytvá; keďže zvýšené úsilie o zníženie potravinových strát a plytvania potravinami zavedením obehového hospodárstva do systémov poľnohospodárskej výroby s cieľom zvýšiť udržateľnosť a efektívnosť využívania zdrojov poľnohospodárskej výroby je kľúčom k riešeniu potravinovej neistoty, podvýživy a ochrany biodiverzity na celom svete;

| AV. | keďže riešenie potravinovej a výživovej bezpečnosti si vyžaduje nielen viac finančných prostriedkov, ale aj rozhodné politické zameranie a úsilie; |
| --- | --- |

AV.

keďže riešenie potravinovej a výživovej bezpečnosti si vyžaduje nielen viac finančných prostriedkov, ale aj rozhodné politické zameranie a úsilie;

| AW. | keďže niektoré tretie krajiny vytvorili niekoľko inovačných projektov, ako je napríklad africká iniciatíva Veľký zelený môr, ktorá podporuje agroekologické projekty; |
| --- | --- |

AW.

keďže niektoré tretie krajiny vytvorili niekoľko inovačných projektov, ako je napríklad africká iniciatíva Veľký zelený môr, ktorá podporuje agroekologické projekty;

| AX. | keďže Výbor pre svetovú potravinovú bezpečnosť je najdôležitejšou inkluzívnou medzinárodnou a medzivládnou platformou pre spoluprácu všetkých zainteresovaných strán na spoločnom cieli, ktorým je zabezpečenie potravinovej bezpečnosti a výživy pre všetkých; |
| --- | --- |

AX.

keďže Výbor pre svetovú potravinovú bezpečnosť je najdôležitejšou inkluzívnou medzinárodnou a medzivládnou platformou pre spoluprácu všetkých zainteresovaných strán na spoločnom cieli, ktorým je zabezpečenie potravinovej bezpečnosti a výživy pre všetkých;

| AY. | keďže 20. decembra 2017 Valné zhromaždenie OSN prijalo projekt, prostredníctvom ktorého vyhlásilo roky 2019 – 2028 za desaťročie rodinného poľnohospodárstva OSN; |
| --- | --- |

AY.

keďže 20. decembra 2017 Valné zhromaždenie OSN prijalo projekt, prostredníctvom ktorého vyhlásilo roky 2019 – 2028 za desaťročie rodinného poľnohospodárstva OSN;

| AZ. | keďže práva poľnohospodárov boli v roku 2004 zakotvené v Medzinárodnej zmluve FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo, ale pravidlá duševného vlastníctva sú s nimi často v rozpore, čo ohrozuje miestne, tradičné a pôvodné systémy osív; |
| --- | --- |

AZ.

keďže práva poľnohospodárov boli v roku 2004 zakotvené v Medzinárodnej zmluve FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo, ale pravidlá duševného vlastníctva sú s nimi často v rozpore, čo ohrozuje miestne, tradičné a pôvodné systémy osív;

| BA. | keďže aktívna úloha EÚ v boji proti potravinovej neistote je nevyhnutná, keďže poskytuje takmer polovicu celosvetovej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA); |
| --- | --- |

BA.

keďže aktívna úloha EÚ v boji proti potravinovej neistote je nevyhnutná, keďže poskytuje takmer polovicu celosvetovej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA);

Potravinová bezpečnosť a výživa ako ústredný prvok obnovy po pandémii ochorenia COVID-19

| 1. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že nie sme na dobrej ceste a je veľmi nepravdepodobné, že sa dosiahnu ciele v oblasti výživy do roku 2025 či odstrániť hlad do roku 2030, čo sú ambície cieľa udržateľného rozvoja 2: Nulový hlad; pripomína, že hlad a potravinová neistota na celom svete opäť narastajú; so znepokojením konštatuje, že približne 660 miliónov ľudí môže do roku 2030 naďalej čeliť hladu, a to aj z dôvodu dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19; pripomína, že sú potrebné odvážne opatrenia, najmä pokiaľ ide o nerovnosti v prístupe k potravinám, aby sa urýchlil pokrok smerom k splneniu cieľa nulového hladu; pripomína, že ukončenie podvýživy vo všetkých jej formách a cieľ udržateľného rozvoja č. 2 by sa mali vo všetkých politikách považovať za priority, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať ľuďom v najzraniteľnejších situáciách; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že potravinové systémy zohrávajú kľúčovú úlohu pri odstraňovaní chudoby a dosahovaní cieľa udržateľného rozvoja č. 1 a zároveň riešia podvýživu a koexistenciu nadmernej výživy a podvýživy, čo bude mať zásadný význam pre splnenie cieľov v oblasti zdravia v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 3; zdôrazňuje, že udržateľné hospodárenie s vodnými zdrojmi na dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja č. 6 nebude možné bez toho, aby poľnohospodárstvo zohrávalo ústrednú úlohu, a že udržateľné riadenie rybárstva má zásadný význam pre ochranu a udržateľné využívanie oceánov a morí a dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja č. 14; pripomína preto, že potravinové systémy musia vo všeobecnosti odrážať aj naše záväzky týkajúce sa udržateľnej spotreby a výroby v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 12, adaptácie na zmenu klímy a zmierňovania zmeny klímy v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 13 a ochrany, obnovy a udržateľného riadenia suchozemských ekosystémov v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 15; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína rozhodujúcu úlohu maloobjemového rybolovu v oblasti potravinovej bezpečnosti a výživy; zdôrazňuje, že dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva musia byť v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami a nesmú narúšať miestnu potravinovú bezpečnosť ani ohrozovať maloobjemový rybolov v tretích krajinách tým, že ich vystavia priamej hospodárskej súťaži s plavidlami EÚ; žiada, aby sa dohody zosúladili s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj a s environmentálnymi záväzkami EÚ a cieľmi spoločnej rybárskej politiky zvýšením odvetvovej podpory a ustanoveniami o udržateľnosti týkajúcimi sa prebytkov, odhadzovania úlovkov a prístupu predbežnej opatrnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 s následnou hospodárskou krízou a uzavretím hraníc a súčasný konflikt na Ukrajine odhalili zraniteľnosť celosvetového potravinového systému; zdôrazňuje a pripomína Európskej komisii a členským štátom význam vytvorenia silnejších väzieb medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými politikami s cieľom zabezpečiť inkluzívnosť plánov obnovy po pandémii ochorenia COVID-19 a zároveň venovania osobitnej pozornosti najzraniteľnejším skupinám, ako sú deti, mládež, ženy, starší ľudia a domorodé obyvateľstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naliehavo vyzýva EÚ, aby chránila právo rozvojových krajín na výživu a sebestačnosť ako prostriedok na dosiahnutie výživovej bezpečnosti, znižovania chudoby a inkluzívnych, udržateľných a spravodlivých globálnych dodávateľských reťazcov a udržateľnejších potravinových systémov; a aby tiež podporovala miestne a regionálne trhy s osobitným dôrazom na ženy a rodinné poľnohospodárske podniky s cieľom zabezpečiť dodávky cenovo dostupných a prístupných potravín a silnejšie sociálne záchranné siete na zabezpečenie toho, aby najzraniteľnejšie osoby mali naďalej prístup k potravinám aj v núdzových alebo krízových situáciách; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína, že Ukrajina a Rusko sú dôležitými aktérmi na svetovom vývoznom trhu s potravinami; v dôsledku toho majú na mnohé krajiny s vysokým hladom Ukrajina a Rusko obrovský vplyv, keďže dovážajú značnú časť svojej pšenice z Ukrajiny alebo Ruska; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že vlády by sa v tejto súvislosti mali vyhýbať zákazom vývozu a identifikovať opatrenia na podporu reštrukturalizácie poľnohospodárskych trhov a ich regulácie zvýšením ich transparentnosti a stanovením nových pravidiel na zabránenie nadmerným finančným špekuláciám, ktoré podnecujú nestálosť cien potravín, najmä v kontexte vojny, môžu umelo zvyšovať veľkoobchodné ceny a viesť k nestálosti trhu a postihujú najmä rozvojové krajiny a najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad finančnými špekuláciami s poľnohospodárskymi a potravinovými komoditami a vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila návrhy na ukončenie týchto špekulácií, najmä v súvislosti s vojnou, aby sa tak zabezpečila stabilita trhu a poľnohospodárskej výroby; v tejto súvislosti pripomína, že štrukturálna nestabilita medzinárodných poľnohospodárskych trhov predstavuje hrozbu pre celosvetovú potravinovú bezpečnosť a politickú stabilitu v mnohých rozvojových krajinách; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali medzinárodné pravidlá zamerané na zastavenie finančných špekulácií s poľnohospodárskymi a potravinovými komoditami a špekulatívnych praktík; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že právo na jedlo je ľudské právo; požaduje komplexné a dôrazné opatrenia EÚ, ktoré by sprevádzali úplné a postupné uplatňovanie tohto práva ako prostriedku na dosiahnutie potravinovej bezpečnosti pre všetkých; je veľmi znepokojený prudkým nárastom potravinovej neistoty v posledných rokoch; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že energetická kríza a nepriaznivé klimatické udalosti pred vojnou na Ukrajine viedli k prudkému nárastu cien poľnohospodárskych komodít na svetovom trhu, a v tejto súvislosti vyzýva na zvýšenú a účinnejšiu potravinovú pomoc v snahe lepšie prepojiť naliehavú pomoc a dlhodobé riešenia; vyzýva najmä Európsku komisiu a členské štáty EÚ, aby zvýšili svoje príspevky do Svetového potravinového programu a aby prijali opatrenia zamerané na transformáciu našich potravinových systémov prostredníctvom podpory rozmanitosti a kvality poľnohospodárskej výroby a spracovania v partnerských krajinách a opatrení na riešenie štrukturálnej chudoby a pretrvávajúcich nerovností ako základných príčin potravinovej neistoty; |
| --- | --- |

10.

| 11. | so znepokojením konštatuje, že invázia Ruska na Ukrajinu bude mať obrovský vplyv v širšom zmysle, ktorý ešte viac prehĺbi existujúcu potravinovú neistotu a dôsledky pandémie ochorenia COVID-19; s ešte väčším znepokojením konštatuje, že Ukrajina je kľúčovým výrobcom základných potravín, ako sú pšenica, kukurica a rastlinné oleje; vyzýva Komisiu, aby vypracovala ďalekosiahle opatrenia v oblasti potravinovej bezpečnosti a aby ich vykonávala v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte; pripomína, že EÚ musí zabezpečiť, aby právo na potraviny pre všetkých nebolo trhovou komoditou; pripomína, že hladomory sú jedným z možných dôsledkov, ktoré treba brať do úvahy ako výsledok vojny, ak svetoví lídri neprijmú protiopatrenia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že vojna na Ukrajine ukazuje, do akej miery sú krajiny s nízkymi príjmami závislé od svetového trhu, pokiaľ ide o ich základné dodávky potravín, pričom ich potravinová bezpečnosť sa zakladá na niekoľkých krajinách vyvážajúcich obilie, čo spôsobuje, že tieto krajiny sú mimoriadne zraniteľné voči narušeniam trhu a zvyšovaniu cien; pripomína, že 14 krajín s nízkymi alebo nižšími strednými príjmami dováža viac ako 50 % svojej pšenice z Ruska a Ukrajiny, pričom niektoré z nich už čelia podmienkam pripomínajúcim hladomor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že v záujme absorbovania otrasov spôsobených konfliktom a zachovania odolnosti by krajiny, ktoré sú závislé od dovozu potravín z Ukrajiny a Ruskej federácie, mali diverzifikovať zdroje svojich dodávok potravín cez iné vyvážajúce krajiny, existujúce zásoby potravín alebo zvýšením rozmanitosti svojich domácich výrobných základní; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby okamžite vyplnili medzeru vo financovaní v humanitárnych výziev OSN na rok 2022 pre východnú Afriku a Blízky východ, pretože podpora pre tieto dva regióny je v súčasnosti o 99 % podfinancovaná; pripomína, že WFP už musel znížiť prídel utečencom a iným zraniteľným skupinám obyvateľstva v celej východnej Afrike a na Blízkom východe z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov, zvýšenia cien a zníženej ponuky komodít na trhoch, a to aj v dôsledku vojny na Ukrajine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že ambiciózne financované programovanie v oblasti potravín a výživy by malo byť ústredným prvkom plánov obnovy po pandémii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naliehavo vyzýva EÚ, aby vo svojich medzinárodných rozvojových programoch uprednostňovala potraviny a udržateľné poľnohospodárstvo a aby miestnym komunitám a organizáciám zabezpečila prístup k financovaniu; vyzýva EÚ, aby investovala do opatrení a intervencií v partnerstvách s rozvojovými krajinami, ktoré poskytujú prístup k rozmanitým, cenovo dostupným, bezpečným, udržateľným a dostatočne výživným potravinám, pretože investície do potravín a výživy sú kľúčovým prvkom budovania ľudského kapitálu, ako aj konkurencieschopnosti a dosahovania cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa politiky riadili jednotlivými krajinami, zakladali sa na potrebách a zodpovedali jednotlivým situáciám, keďže potravinové systémy sú veľmi rozmanité; pripomína, že prioritou by mala byť miestna výroba potravín prostredníctvom financovania drobných poľnohospodárov, ochrany ľudských práv, posilnenia systémov rodinného poľnohospodárstva, družstiev a regionálnych dodávateľských reťazcov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že drobní poľnohospodári sú hlavnými výrobcami potravín v rozvojových krajinách a zohrávajú kľúčovú úlohu v oblasti potravinovej bezpečnosti a výživy týchto krajín; vyzýva EÚ, aby vo svojej rozvojovej pomoci osobitne podporovala a posilňovala malé poľnohospodárske podniky, rodinné poľnohospodárske podniky a družstvá a zároveň sa zamerala na dôstojnú prácu; zdôrazňuje, že posilnenie poľnohospodárskej výroby drobných poľnohospodárov sa premieta do väčšieho počtu potravín na svetovom trhu, čo vedie k nižším cenám potravín a lepšiemu stravovaniu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že miestne poľnohospodárske tradície doplnené modernými technológiami môžu zlepšiť výrobu zdravých a výživných potravín; domnieva sa, že rozvojové krajiny by mali byť dokázať chrániť svoje verejné poľnohospodárske politiky; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že miestna výroba potravín a miestna spotreba, ktoré podporujú malé poľnohospodárstvo a zaručujú spravodlivé ceny pre výrobcov a spotrebiteľov, znižujú závislosť krajín od dovozu a ich zraniteľnosť voči medzinárodným cenovým výkyvom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že strategické investície do udržateľných poľnohospodárskych postupov môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní odolnejších a udržateľnejších agropotravinárskych systémov; trvá na tom, že investície EÚ sú v súlade s Agendou 2030, Parížskou dohodou o zmene klímy a Dohovorom o biologickej diverzite; víta a podporuje investície EÚ do partnerstva s rozvojovými krajinami do agroekológie, agrolesníctva a diverzifikácie plodín a opakuje, že investície podporované EÚ do poľnohospodárstva, lesného hospodárstva alebo rybolovu alebo do podnikov, ktoré majú vplyv na pôdu, trávne porasty, lesy, vodu alebo more, musia byť okrem iného v súlade s dobrovoľnými usmerneniami FAO/CFS o zodpovednom riadení držby pôdy, rybárstva a lesov v kontexte národnej potravinovej bezpečnosti (VGGT) a so zásadami FAO/CFS pre zodpovedné investície do poľnohospodárstva a potravinových systémov; podporuje európske financovanie výrobcov a agropotravinárskych podnikov, aby mohli uskutočniť potrebné investície na dosiahnutie súladu s požiadavkami analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodov zavedením opatrení na odstránenie akéhokoľvek potenciálneho rizika pre potravinovú bezpečnosť; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že krátke dodávateľské reťazce majú značný potenciál riešiť súčasné zlyhania v potravinovom systéme, a pripomína, že poľnohospodárstvo šetrné ku klíme znamená okrem iného zníženie závislosti od energie z fosílnych palív a od používania chemických pesticídov a hnojív; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta všetky iniciatívy na vykonávanie alebo posilnenie poľnohospodárskych politík na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ktorých cieľom je zabezpečiť väčšiu potravinovú sebestačnosť, a podporuje prechod rozvojových krajín k väčšej sebestačnosti, ktorá poľnohospodárom dáva zodpovednosť, vlastníctvo a nezávislosť pri vytváraní udržateľných agropotravinárskych systémov a sebestačnejších výrobných systémov; vyzýva, aby sa sústredilo úsilie v oblasti poľnohospodárstva na ochranu práva afrických krajín na potravinovú sebestačnosť (20) a na zvýšenie ich schopnosti uspokojovať výživové potreby vlastného obyvateľstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje význam ochrany a podpory práva miestnych komunít na prístup k prírodným zdrojom, ako sú pôda a voda, a na kontrolu nad nimi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v mnohých rozvojových krajinách je rozšírené zaberanie pôdy; pripomína, že zaberanie pôdy je brutálnou praktikou, ktorá narúša potravinovú bezpečnosť a sebestačnosť a ohrozuje prežitie vidieckych komunít; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poznamenáva, že napríklad práva na pastvu a spoločné pastviny sú tradičné práva na využívanie pôdy založené na obyčajovom práve, a nie na zaručených vlastníckych právach; zdôrazňuje však zásadný význam ochrany týchto spoločných práv pre vidiecke obyvateľstvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žiada, aby sa riešilo sociálne napätie medzi usídleným obyvateľstvom venujúcim sa poľnohospodárstvu a kočovnými pastierskymi komunitami, najmä v regiónoch s prekrývajúcimi sa etnicko-náboženskými konfliktami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vysokou závislosťou rozvojových krajín od dovozu potravín, najmä z Európskej únie, najmä ak tento dovoz tvoria subvencované produkty, ktorých nízka cena predstavuje škodlivú hospodársku súťaž pre drobné poľnohospodárstvo v Afrike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje potrebu chrániť práva poľnohospodárov na zachovanie genetických zdrojov na účely potravinovej bezpečnosti a adaptácie na zmenu klímy; vyzýva Komisiu, aby v rámci svojej rozvojovej pomoci a obchodnej a investičnej politiky podporovala poľnohospodárske systémy, ktoré sú v súlade s ustanoveniami Medzinárodnej zmluvy o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo (ITPGRFA), ktorá zaručuje práva roľníkov na zachovanie, kontrolu, ochranu a vývoj vlastných osív a tradičných poznatkov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že je potrebné dôsledne spolupracovať s krajinami, medzinárodnými a regionálnymi organizáciami, súkromným sektorom, poľnohospodármi a drobnými poľnohospodármi, ako aj s miestnou občianskou spoločnosťou a miestnymi komunitami s cieľom podporovať navrhovanie, vykonávanie a monitorovanie vnútroštátnych cieľov v oblasti výživy, ktoré sú špecifické pre daný kontext, realizovateľné a spoľahlivé; uznáva kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti najmä pri oslovovaní drobných poľnohospodárov ich prepojením s odbornou prípravou, zdrojmi, trhmi a hodnotovými reťazcami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zastáva názor, že prioritizácia potrieb v oblasti výživy matiek a dojčiat má zásadný význam pre zaručenie pevnej a odolnej potravinovej bezpečnosti, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali vnútroštátne orgány v rozvojových krajinách pri začleňovaní služieb v oblasti výživy do systémov zdravotnej starostlivosti s cieľom riešiť podvýživu vo všetkých jej formách a zabezpečiť kontinuitu služieb v oblasti výživy, najmä pokiaľ ide o včasné zistenie akútnej podvýživy a stravovanie detí a malých detí na úrovni komunít, ako aj súvisiace programy výživy matiek; v tejto súvislosti víta úspechy a prácu hnutia SUN; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva EÚ, aby chránila prístup malých výrobcov k pôde a iným zdrojom a ich kontrolu nad nimi vrátane osív poľnohospodárov, prístupu k vode, ako aj prístupu k infraštruktúre na prepojenie vidieckych komunít s územnými trhmi vrátane mestských oblastí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva EÚ, aby zabezpečila primerané financovanie a spoločné vytváranie znalostí a technických inovácií prostredníctvom výskumu vedeného poľnohospodármi vrátane podpory organizácií malých výrobcov a združení žien a ich kolektívnych činností spracovania a uvádzania na trh; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila úzke väzby s partnerskými krajinami na účely výmeny poznatkov o poľnohospodárstve; zdôrazňuje odborné znalosti európskeho odvetvia poľnohospodárstva a poukazuje na potrebu uprednostniť partnerstvá v oblasti výskumu a inovácií v poľnohospodárstve, a to aj prostredníctvom programu Horizont Európa, a posilniť zodpovedné a etické inovácie s cieľom presadzovať udržateľné poľnohospodárske postupy v záujme zvýšenia výnosov a produkcie poľnohospodárskych podnikov; v tejto súvislosti vyzýva na väčšie spoliehanie sa na prínos tradičných miestnych znalostí pri spravodlivej transformácii, najmä pokiaľ ide o poľnohospodárske postupy, rybárstvo a ochranu lesov, čím sa posilní postavenie miestnych ľudí a komunít; |
| --- | --- |

33.

| 34. | berie na vedomie pozitívne výsledky rozpočtovej podpory, ktoré sa preukázali v 6. správe o pokroku v súvislosti s akčným plánom pre výživu ako mechanizmom pre udržateľné, účinné investície do výživy relevantné pre jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva EÚ, aby začlenila globálne a národné ciele v oblasti výživy do príslušných rozvojových programov a stratégií pre jednotlivé krajiny; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby mobilizovali dlhodobé finančné investície do potravinovej a výživovej bezpečnosti a udržateľného poľnohospodárstva, rybolovu a akvakultúry a aby nabádali partnerské krajiny, aby viac investovali do týchto odvetví prostredníctvom svojich vnútroštátnych rozpočtov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naliehavo vyzýva EÚ, aby vo svojich medzinárodných rozvojových programoch s partnerskými krajinami uprednostňovala potravinovú bezpečnosť, ochranu biodiverzity a udržateľné poľnohospodárstvo s ohľadom na konkrétne miestne potreby a zároveň zabezpečila prístup k financovaniu miestnych komunít a organizácií, ktoré ich podporujú; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby za účasti občianskej spoločnosti posúdili a monitorovali svoje investície s cieľom zabezpečiť, aby konkrétne bojovali proti chudobe a potravinovej neistote; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje úlohu EÚ ako faktora umožňujúceho transformáciu globálnych potravinových systémov, aby sa mohli stať odolnejšími, udržateľnejšími a spravodlivejšími; zdôrazňuje, že stratégia Z farmy na stôl je ambiciózny politický rámec EÚ, ktorý presadzuje udržateľnejší a odolnejší agropotravinársky systém EÚ a podporuje globálny a spravodlivý prechod na udržateľné agropotravinárske systémy, ktoré predstavujú prínos pre ľudí, prírodu a hospodársky rast a ktoré chránia prírodné zdroje podľa cieľov stratégie biodiverzity; pripomína, že zámer stratégie Z farmy na stôl je znížiť závislosť poľnohospodárov od externých výstupov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa naďalej plne angažovali vo svojej medzinárodnej angažovanosti v oblasti klímy a biodiverzity, zelenej dohode a stratégii „z farmy na stôl“ a aby zodpovedajúcim spôsobom vykonávali odporúčania IPCC týkajúce sa adaptácie na zmenu klímy, najmä v situácii, keď kríza spôsobená pandémiou a vojna na Ukrajine poukazujú na zraniteľnosť globálneho potravinového trhu voči narušeniu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlila úsilie podporiť partnerské krajiny pri znižovaní počtu detí vo veku menej ako päť rokov so spomaleným rastom o 7 miliónov do roku 2025, k čomu sa zaviazala v akčnom pláne EÚ pre výživu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Európsku úniu, aby naďalej podporovala partnerské krajiny pri obnove dostupnosti rozmanitých a výživných potravín pre školopovinné deti prostredníctvom programov školského stravovania a zároveň podporovala miestne a udržateľne vyrábané potraviny a venovala osobitnú pozornosť najzraniteľnejším deťom; okrem toho zdôrazňuje užitočnosť programov verejného obstarávania pri podpore nákupu od drobných poľnohospodárov a miestnych výrobcov pri zabezpečovaní výživných potravín na distribúciu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta podporu Európskej komisie a viacerých členských štátov koalícii školského stravovania v nadväznosti na samit o potravinových systémoch; konštatuje, že je dôležité zabezpečiť, aby prístupy zohľadňujúce výživu boli prepojené s intervenciami v oblasti výživy a inými intervenciami v oblasti zdravia v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína, že až 811 miliónov ľudí vo svete hladuje a že približne 2 miliardy ľudí sú chronicky podvyživené, najmä v subsaharskej Afrike a Ázii, pričom im chýbajú dôležité vitamíny a minerály; pripomína, že tieto účinky sú obzvlášť ničivé pre deti počas prvých 1 000 dní života, pretože ak im chýbajú základné mikroživiny, ako sú vitamín A, železo alebo zinok, dôsledky trvajú celý život, čo spôsobuje znížený rast a zhoršenie duševných schopností, ktoré ovplyvňujú nielen jednotlivcov, ale aj celé hospodárstva; zdôrazňuje, že hlad a podvýživa preto patria medzi najväčšie prekážky rozvoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta záväzok EÚ prijatý na samite Výživa v záujme rastu investovať 2,5 miliardy EUR v rokoch 2021 – 2024 do boja proti podvýžive; naliehavo vyzýva EÚ, aby pri plnení tohto cieľa zaujala vodcovský postoj; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konštatuje, že pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na vzájomné prepojenia medzi zdravím ľudí, rastlín a zvierat, zdravím životného prostredia a potravinovou bezpečnosťou; poukazuje na to, že choroby, ktoré postihujú zvieratá a rastliny, takisto naďalej narúšajú potravinovú bezpečnosť tým, že prerušujú dodávky potravín na celom svete; vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby spojili úsilie s medzinárodným spoločenstvom v súvislosti so zásadou „jedno zdravie“ s cieľom prepracovať potravinové systémy, zlepšiť ich odolnosť a dosiahnuť lepšie zdravie a potravinovú bezpečnosť pre všetkých; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripomína, že z výskumu vyplýva, že transformácia potravinových systémov by mohla navrátiť 12 biliónov USD, ktoré svet vynakladá na skryté náklady na potraviny, a že presmerovaním niektorých z týchto finančných prostriedkov by sa mohlo zabrániť ďalším škodám na životnom prostredí a zdraví ľudí, a namiesto toho by to mohlo pomôcť získať viac prísľubov na financovanie adaptácie, ako to požadovali členské štáty a vedúci predstavitelia na konferencii COP 26 v Glasgowe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripomína, že zmena klímy bude čoraz viac vyvíjať tlak na produkciu potravín a prístup k nim, najmä v zraniteľných regiónoch, čo ohrozí potravinovú bezpečnosť a výživu; zdôrazňuje závery správy IPCC z roku 2022, podľa ktorej globálne otepľovanie postupne oslabí zdravie pôdy a ekosystémové služby, ako napríklad opeľovanie, zvýši tlak škodcov a chorôb a zníži biomasu moských zvierat, čo zníži produktivitu potravín v mnohých regiónoch na pevnine a v oceánoch; víta svoje odporúčania na prispôsobenie sa zmene klímy prostredníctvom podpory agroekologických zásad a postupov, agrolesníctva, komunitnej adaptácie, ekosystémového riadenia rybolovu a akvakultúry a iných prístupov, ktoré pracujú s prírodnými procesmi na podpore potravinovej bezpečnosti, výživy, zdravia a dobrých životných podmienok; |
| --- | --- |

46.

Budovanie odolnosti voči budúcim otrasom

| 47. | pripomína, že pri budovaní odolnosti sa treba zaoberať zvyšujúcim sa výskytom a intenzitou konfliktov a prírodných katastrof, najmä sucha, cyklónov a záplav, ako aj zdravotných kríz, straty biodiverzity, štrukturálnych nerovností a hospodárskych otrasov, ktoré často majú rôznorodý a kumulatívny vplyv na najzraniteľnejšie osoby; zdôrazňuje, že strategické investície do udržateľných poľnohospodárskych postupov môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní odolnejších a udržateľnejších agropotravinárskych systémov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naliehavo vyzýva EÚ, aby podporovala predvídateľné, konkrétne a cielené financovanie predvídavých a včasných opatrení s cieľom predchádzať potravinovej neistote; znížiť jej následky a zvýšiť pozornosť a financovanie adaptácie a odolnosti pod miestnym vedením; vyzýva EÚ, aby posilnila programy živobytia s cieľom podporiť potravinovú bezpečnosť a zabezpečiť schopnosť ľudí vytvárať a udržiavať si prostriedky na živobytie, zlepšovať ich vlastné životné podmienky, ako aj životné podmienky budúcich generácií; vyzýva EÚ, aby chránila prístup malých výrobcov k pôde a iným zdrojom a ich kontrolu nad nimi vrátane osív poľnohospodárov, infraštruktúry na prepojenie vidieckych komunít s územnými trhmi vrátane mestských oblastí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poukazuje na to, že potravinová bezpečnosť má pozitívny vplyv na odolnosť celkovej populácie a pomáha ľuďom lepšie zvládať otrasy, extrémne udalosti a dlhotrvajúce krízy; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala existujúce plány krízového riadenia, najmä pokiaľ ide o výrobu potravín; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že stratégie na prispôsobenie sa zmene klímy by mali byť zamerané na zníženie potravinových strát a plytvania potravinami; pripomína, že najmenej rozvinuté krajiny a krajiny s nízkymi príjmami vykazujú veľký potenciál na zníženie plytvania potravinami prostredníctvom väčších investícií do infraštruktúry skladovania, balenia a dopravy; zdôrazňuje význam zavádzania obehového hospodárstva do poľnohospodárskych výrobných systémov s cieľom zvýšiť ich udržateľnosť a efektívnosť využívania zdrojov a čo najviac znížiť potravinové straty a plytvanie potravinami; vyzýva Európsku komisiu a všetky členské štáty, aby vytvorili a vykonávali programy predchádzania plytvaniu potravinami, ktoré zahŕňajú podporu krátkych potravinových dodávateľských reťazcov, ktoré znižujú riziko vzniku potravinového odpadu; zdôrazňuje význam vytvorenia a aktualizácie celosvetovej databázy, ktorá by bola prístupná príslušným orgánom a v ktorej by sa viedli záznamy o zásobách, najmä zásobách obilnín, s cieľom vytvoriť základ systému, ktorý by zabezpečil trvalú potravinovú bezpečnosť na primeranej úrovni a minimalizoval plytvanie potravinami; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že potravinová bezpečnosť závisí od dosiahnutia cieľov v oblasti klímy, boja proti strate biodiverzity a zabezpečenia zdravých pôdnych, pobrežných a morských ekosystémov; poukazuje na to, že je preto nevyhnutné bojovať proti plastovému a difúznemu znečisteniu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že výroba biopalív má vplyv na potravinovú bezpečnosť, pretože odkláňa poľnohospodárske komodity, ako sú zrná, sójové bôby, repkový olej, kukurica a cukrová trstina z výroby potravín; domnieva sa, že zabezpečenie pružnejších a lepšie koordinovaných politík v oblasti biopalív na medzinárodnej úrovni má zásadný význam, pokiaľ ide o optimalizáciu využívania potravín, pričom sa využije stabilizačný potenciál tejto alternatívnej príležitosti; vyzýva EÚ, aby uprednostnila výrobu potravín pred výrobou biopalív z plodín, pričom bude rešpektovať hierarchiu odpadového hospodárstva a zohľadní zásadu kaskádového využívania s cieľom zabezpečiť dodatočné dodávky potravín a stabilizovať svetové trhy s potravinovými komoditami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | berie na vedomie význam strategických prepojení medzi Afrikou a Európou, ktoré vychádzajú z pokroku dosiahnutého v akčnom programe Africkej únie (AÚ) a EÚ v oblasti transformácie vidieka; pripomína uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o bezpečnostnej spolupráci EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu, v ktorom sa pripomína, že potravinová neistota je často základnou príčinou terorizmu a ozbrojeného konfliktu; vyzýva preto na úplné začlenenie prístupu prepojenia medzi humanitárnou oblasťou, rozvojom a mierom do bezpečnostných stratégií v tretích krajinách, čo si vyžaduje podporu poskytovania základných služieb vrátane potravinovej bezpečnosti so zapojením miestnych komunít; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripomína, že cieľom iniciatívy Veľký zelený múr v africkom regióne Sahel je do roku 2030 obnoviť 100 miliónov hektárov v súčasnosti znehodnotenej pôdy, zachytiť 250 miliónov ton uhlíka a vytvoriť 10 miliónov pracovných miest vo vidieckych oblastiach, čo by spolu malo podporiť 15 zo 17 cieľov udržateľného rozvoja, znížiť chudobu a hlad, vybudovať miestnu odolnosť voči zmene klímy, zlepšiť zdravie a blahobyt, vytvoriť pracovné miesta a podporiť hospodársky rast; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva EÚ, aby rozšírila podporu pre vnútroštátne systémy sociálnej ochrany vrátane hotovostnej sociálnej pomoci schopnej reagovať na otrasy s cieľom riešiť príjmovú nerovnosť citlivým spôsobom, pokiaľ ide o konflikty, a v súlade so zásadou „nespôsobovať škodu“, a chránila prístup k potravinám pre najzraniteľnejších ľudí zvýšením ich kúpnej sily; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podporuje vytvorenie finančného nástroja na pomoc africkým krajinám pre preklenutí medzery vo financovaní, aby mohli urýchlene vypracovať plány sociálnej ochrany, či už prostredníctvom nadchádzajúceho globálneho akcelerátora pre pracovné miesta a sociálnu ochranu, alebo prostredníctvom vytvorenia Globálneho fondu pre sociálnu ochranu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje význam podpory a presadzovania výmeny poznatkov a partnerského učenia, napríklad medzi farmármi a podnikateľmi, v oblasti výroby, spracovania a marketingu; poukazuje na ústredný význam poľnohospodárstva a potravinárstva v hospodárstve krajiny a pri poskytovaní dôstojných a udržateľných pracovných príležitostí vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje, že vo väčšine prípadov ide o malé a rodinné poľnohospodárske podniky; berie na vedomie význam podpory a posilnenia opatrení a nástrojov na podporu zvýšenia kvality a diverzifikácie výrobkov, udržateľnej modernizácie poľnohospodárskych postupov, bezpečných pracovných podmienok a opatrení na posilnenie odolnosti poľnohospodárov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | konštatuje, že rodové nerovnosti obmedzujú poľnohospodársku produktivitu a efektívnosť, a preto oslabujú rozvoj; pripomína, že posilnenie postavenia žien a dievčat má zásadný význam pre výživu, zachovanie zdravia, potravinovú bezpečnosť a budovanie odolnosti; poukazuje na to, že posilnenie úlohy žien a dievčat zostáva výzvou pre poľnohospodárstvo a potravinovú a výživovú bezpečnosť; vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby podporovali podnikanie, zamestnanosť a politické zastúpenie žien, zabezpečili začlenenie rodového hľadiska do riadenia potravinovej bezpečnosti a zabezpečili účasť žien na rozhodovacom procese týkajúcom sa tejto oblasti vrátane žien patriacich k diskriminovaným menšinám; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa usilovali, najmä prostredníctvom rozvojovej pomoci, o pomoc pri riešení diskriminácie, ktorej čelia ženy, najmä pokiaľ ide o prístup poľnohospodárok k pôde, výrobným zdrojom a finančným službám; pripomína, že napríklad v Afrike takmer polovicu poľnohospodárskej práce vykonávajú ženy, zatiaľ čo poľnohospodárky sú väčšinou malé poľnohospodárky alebo samozásobiteľky, ktoré nemajú potrebný prístup k informáciám, úverom, pôde, zdrojom alebo technológiám; nabáda na presadzovanie dedičských práv žien a dievčat a vyzýva EÚ, aby podporovala partnerské krajiny, najmä pokiaľ ide o uznanie plného nároku žien na pozemkové práva; naliehavo vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby podporovali rodovo transformačné prístupy k poľnohospodárskym, rybolovným a potravinovým systémom prostredníctvom budovania kapacít pre ženy na vidieku, osobitných politických reforiem s cieľom zaviesť spravodlivejšie zákony o držbe pôdy, ako aj osobitných iniciatív zameraných na posilnenie hospodárskeho postavenia a na prístup k financovaniu, ako sa uvádza v akčnom pláne pre rodovú rovnosť III; |
| --- | --- |

60.

| 61. | konštatuje, že ženy na vidieku produkujú viac ako polovicu svetových potravín napriek štrukturálnym znevýhodneniam; zdôrazňuje naliehavú potrebu zlepšiť prístup žien na vidieku k pôde, výrobným zdrojom, aktívam a trhom a kontrolu nad nimi ako nevyhnutnú podmienku na zlepšenie potravinovej bezpečnosti na celom svete; naliehavo vyzýva Európsku úniu, aby venovala osobitnú pozornosť vidieckym ženám a posilneniu ich hospodárskeho, sociálneho a politického postavenia; pripomína dobrovoľné usmernenia CFS o zodpovednom riadení držby pôdy ako dobrý nástroj na riešenie prekážok v zvykových a tradičných dedičských systémoch a na zabezpečenie lepšej informovanosti žien o ich zákonných právach (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripomína strategický význam investovania do poľnohospodárskej biodiverzity na úrovni poľnohospodárskych podnikov pri zabezpečovaní zdravého stravovania, kvality a diverzifikácii stravy, ako aj primeraného príjmu živín; zdôrazňuje najmä, že ženy a dievčatá s väčšou pravdepodobnosťou dosiahnu minimálne rozmanitú a primeranú stravu s mikroživinami prostredníctvom poľnohospodárskej diverzifikácie a samozásobiteľskej výroby rôznych potravinárskych plodín (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje význam transformácie vidieka a posilňovania miestnych, regionálnych a transparentných hodnotových reťazcov s cieľom vytvárať udržateľné pracovné miesta, predchádzať porušovaniu ľudských práv a zmierňovať zmenu klímy; zdôrazňuje potrebu podporovať mladých ľudí a ženy, najmä prostredníctvom odbornej prípravy, prístupu k úverom a prístupu na trhy; vyzýva na ich zapojenie do formulovania poľnohospodárskych politík a na podporu kolektívnych opatrení prostredníctvom malých organizácií výrobcov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pripomína, že vzhľadom na podvýživu sú vzdelávanie a zvyšovanie povedomia základným predpokladom udržateľného životného štýlu a úspešnej spoločnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | víta prebiehajúcu prácu Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť na jeho dobrovoľných usmerneniach pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien a dievčat v kontexte potravinovej bezpečnosti a výživy; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripomína, že zmena klímy a strata biodiverzity okrem iných faktorov ohrozujú našu schopnosť zaistiť celosvetovú potravinovú bezpečnosť a vytvárajú dodatočný tlak na už aj tak krehké potravinové systémy; vyzýva na výrobu potravín šetrnú k životnému prostrediu, ako je agroekológia a adaptácia odolná voči zmene klímy, ako aj na ochranu a obnovu prírodných ekosystémov s cieľom znížiť klimatické riziká, čeliť klimatickej kríze, zastaviť stratu biodiverzity, a tým posilniť odolnosť udržateľných agropotravinárskych systémov; v tejto súvislosti žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali partnerské krajiny pri prijímaní udržateľných poľnohospodárskych postupov a inovačných riešení vrátane využívania príjmov získaných z aukcií ETS a certifikátov CBAM pri posilňovaní ich kapacity v oblasti odolnosti voči zmene klímy, adaptácie na ňu a zmierňovania zmeny klímy s cieľom vytvoriť udržateľnejšie potravinové systémy; |
| --- | --- |

66.

| 67. | žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že financovanie v rámci nového nástroja NDICI bude zahŕňať prístup založený na ľudských právach, v rámci ktorého sa miestne komunity a pôvodné obyvateľstvo stanú stredobodom úsilia v oblasti klímy, životného prostredia a rozvoja; považuje za dôležité venovať osobitnú pozornosť drobným poľnohospodárom, ktorí majú vo všeobecnosti nižšiu schopnosť prispôsobiť sa účinkom zmeny klímy; v tejto súvislosti víta nadchádzajúci akčný plán OSN na dosiahnutie všeobecného pokrytia služieb včasného varovania pred extrémnym počasím a zmenou klímy v nadchádzajúcich piatich rokoch, ktorý predloží Svetová meteorologická organizácia na konferencii OSN o zmene klímy (COP 27) v Egypte; pripomína, že osobitný vyslanec pre samit OSN o potravinových systémoch zdôraznil podstatný prienik medzi klímou a potravinami; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Komisiu, aby poskytla rozvojovým krajinám podporu, aby mohli rozvíjať a chrániť svoje citlivé a začínajúce priemyselné odvetvia, podporovať potravinovú bezpečnosť, zmierňovať zmenu klímy v poľnohospodárstve a plniť normy EÚ a medzinárodné normy udržateľnosti pre vývoz poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | domnieva sa, že je dôležité pomôcť rozvojovým krajinám pri zavádzaní verejných politík v oblasti poľnohospodárstva a potravín, ktoré dokážu uspokojiť potreby ich rýchlo rastúceho obyvateľstva; zdôrazňuje, že hlavným cieľom politiky potravinovej bezpečnosti musí byť udržateľné poskytovanie dostatočných, výživných, bezpečných a cenovo dostupných potravín občanom počas celého roka a zároveň zaručenie spravodlivého príjmu a životnej úrovne poľnohospodárov; konštatuje, že v celej histórii spoločnej poľnohospodárskej politiky sa zrušením vývozných subvencií a oddelením priamych platieb výrazne znížilo riziko dumpingových praktík na trhoch tretích krajín; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby viac podporovali rozvoj poľnohospodárstva schopného zabezpečiť potravinovú bezpečnosť v rozvojových krajinách a rozhodne zvýšili svoje investície do územného rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje, že potravinové systémy sú dôležitou hnacou silou emisií skleníkových plynov; konštatuje, že budovanie odolnosti potravinových systémov proti zmene klímy si bude vyžadovať začlenenie adaptácie na zmenu klímy a znižovania a riadenia rizika katastrof do krátkodobých, strednodobých a dlhodobých politík; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tomto procese sprevádzali rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva EÚ, aby chránila prístup malých poľnohospodárov k pôde a iným zdrojom vrátane osív, infraštruktúry a vody a ich kontrolu nad nimi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že verejné obstarávanie bude uprednostňovať miestnu agroekologickú výrobu, pravidlá bezpečnosti potravín, ktoré sú vhodné pre malú výrobu, ochranu domácich trhov pred dovozom za nízke ceny, ako aj vzdelávanie spotrebiteľov a sociálnu ochranu s cieľom zvýšiť spotrebu výživných miestnych potravín; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzýva EÚ, aby prispôsobila svoje programovanie v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa tak, aby aktívne podporoval globálnu transformáciu na udržateľné potravinové systémy, ktoré dokážu poskytnúť cenovo dostupnú zdravú a výživnú stravu, ktoré sú spravodlivé, odolné, založené na právach, environmentálne udržateľné, venujú osobitnú pozornosť potrebám žien a znížia tlak výroby potravín na využívanie pôdy a vody; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdôrazňuje, že účinky zmeny klímy majú kritický negatívny vplyv na potravinovú bezpečnosť v rozvojových krajinách a že adaptácia na zmenu klímy je nevyhnutná na zabezpečenie odolných udržateľných potravinových systémov; vyjadruje poľutovanie nad porušením záväzku rozvinutých krajín z Kodanskej dohody z roku 2009, podľa ktorého mali poskytnúť predvídateľné a primerané finančné prostriedky na opatrenia v oblasti klímy v rozvojových krajinách, najmä na potreby adaptácie, ktoré mali v roku 2020 dosiahnuť 100 miliárd dolárov; vyzýva EÚ, aby zvýšila financovanie opatrení v oblasti klímy nad rámec nástroja NDICI – Globálna Európa, a to aj prostredníctvom ambiciózneho využívania príjmov získaných z aukcií ETS a certifikátov CBAM; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala agroekologický prechod v partnerských krajinách s cieľom zabezpečiť výživné, bezpečné, rozmanité a cenovo dostupné potraviny pre všetkých počas celého roka, zachovať biodiverzitu, zvýšiť odolnosť proti zmene klímy a posilniť sociálnu súdržnosť znižovaním sociálnych nerovností; vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj miestnych potravinových sietí na zabezpečenie miestnej výroby a spotreby, ktoré podporujú vytváranie miestnych pracovných miest, zaručujú sa spravodlivé ceny pre výrobcov a spotrebiteľov, znižujú závislosť krajín od dovozu a ich zraniteľnosť voči medzinárodným cenovým výkyvom; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje, že investície a intervencie EÚ by sa mali zakladať na prísnom predbežnom posúdení, úplnej transparentnosti a začlenení tých zainteresovaných strán, ktorých sa investície a intervencie týkajú, vrátane organizácií občianskej spoločnosti, s cieľom navrhnúť spravodlivé opatrenia a posilniť kapacity na vnútroštátnej a miestnej úrovni vrátane neštátnych orgánov; trvá na uznaní potreby kontextovo špecifických opatrení na dosiahnutie udržateľnejších poľnohospodárskych a potravinových systémov v partnerských krajinách; |
| --- | --- |

76.

| 77. | požaduje revíziu akčného plánu EÚ v oblasti výživy s cieľom riešiť všetky formy podvýživy v humanitárnych a rozvojových kontextoch a zahrnúť nové ambiciózne politické a finančné záväzky; |
| --- | --- |

77.

| 78. | konštatuje, že 45 miliónov detí vo veku do piatich rokov trpí chradnutím, ktoré je definované ako nízky pomer hmotnosti a výšky, v dôsledku akútnej podvýživy v ranom veku; pripomína, že nadváha a obezita dospelých, dospievajúcich a detí rastie na rekordné úrovne, keď postihujú 2 miliardy ľudí na celom svete, z ktorých 70 % žije v krajinách s nízkymi a strednými príjmami; pripomína, že nadváha a obezita sú spojené s rizikom chorôb súvisiacich so stravovaním vrátane neprenosných chorôb, pretože nesprávna výživa je výzvou pre všetky národy bez ohľadu na štádium ich vývoja; v dôsledku toho mnohé krajiny v súčasnosti čelia „dvojitej záťaži“ najmenej dvoch druhov nesprávnej výživy, keď vedľa seba existujú podvýživa, nadváha a obezita; vyzýva Európsku komisiu, aby zrevidovala politický rámec pre potravinovú bezpečnosť z roku 2010 a politický rámec pre výživu z roku 2013, ako to požadovali členské štáty EÚ v záveroch Rady z roku 2018 o posilnení celosvetovej potravinovej a výživovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila plné zohľadnenie výživy vždy, keď EÚ investuje do poľnohospodárstva, hospodárskeho rozvoja, ochrany klímy a adaptácie na zmenu klímy, ochrany zdravia, zdravia a iných odvetví; podporuje revíziu globálnej stratégie v oblasti zdravia z roku 2010 a vyzýva na začlenenie boja proti podvýžive do revidovaného dokumentu; vyzýva na väčšiu finančnú podporu na vybudovanie silných a odolných systémov zdravotnej starostlivosti, aby sa prelomil medzigeneračný začarovaný kruh podvýživy a podvýživy; |
| --- | --- |

79.

Doplnkové opatrenia EÚ v rámci humanitárnej a rozvojovej politiky

| 80. | trvá na tom, že humanitárna pomoc by sa mala zintenzívniť pre krajiny, ktoré čelia potravinovým krízam alebo sú postihnuté konfliktom; konštatuje, že medzinárodné spoločenstvo vrátane Európskej únie sa musí zamerať na zmenšovanie rastúcich rozdielov medzi humanitárnymi potrebami a zdrojmi dostupnými na celom svete; odsudzuje všetky kroky, pri ktorých sa prístup k potravinám využíva ako nástroj útlaku alebo vojnovej zbrane, a pripomína štyri humanitárne zásady: ľudskosť, neutralitu, nestrannosť a nezávislosť; |
| --- | --- |

80.

| 81. | zdôrazňuje, že ak nestačia existujúce kapacity, možno na riešenie situácií, v ktorých dochádza k bezprostrednému ohrozeniu života, mobilizovať humanitárnu pomoc, a zároveň je potrebné súčasne predchádzať problému faktorov potravinovej neistoty a podvýživy a hľadať riešenia financované z iných druhov pomoci; |
| --- | --- |

81.

| 82. | víta oslavy prvého Európskeho humanitárneho fóra, ktorého cieľom je ešte viac zvýšiť vplyv humanitárnej reakcie a zabezpečiť účinnosť a efektívnosť pri poskytovaní pomoci, a oceňuje rozhodnutie urobiť z neho každoročné podujatie v humanitárnom kalendári; zdôrazňuje význam spolupráce v rámci Tímu Európa pri riešení celosvetovej humanitárnej krízy v oblasti potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva vlády členských štátov EÚ, aby diplomaticky predchádzali konfliktom, odstránili všetky formy podvýživy a viac investovali do predchádzania konfliktom s osobitným zameraním na ženy a dievčatá pri dôkladnom uplatňovaní rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325; pripomína, že humanitárna pomoc je oslobodená od medzinárodných sankcií; zdôrazňuje potrebu nájsť udržateľné strednodobé a dlhodobé riešenia v rámci rozvojovej spolupráce s cieľom riešiť základné príčiny potravinovej neistoty; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pripomína, že Ukrajina a Rusko predstavujú približne 30 % svetového obchodu s pšenicou, 32 % s jačmeňom, 17 % s kukuricou a viac ako 50 % so slnečnicovým olejom a 20 % so slnečnicovými semenami; zdôrazňuje, že zníženie alebo strata ukrajinského vývozu bude mať vplyv na krajiny, ktoré sú vo veľkej miere závislé od ich výroby, vrátane krajín, ktoré už čelia potravinovej neistote a sú zraniteľné voči otrasom v dodávkach a zvyšovaniu cien, ako je to v prípade Afriky; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v koordinácii so svojimi medzinárodnými partnermi a príslušnými medzinárodnými inštitúciami urýchlene vyhodnotili všetky dostupné prostriedky na zabránenie akémukoľvek zlyhaniu platobnej bilancie krajín dovozu potravín vrátane priameho financovania a reštrukturalizácie ich dlhu; zdôrazňuje, že je dôležité uprednostniť financovanie založené na grantoch ako štandardnú možnosť, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podporuje prebiehajúcu realizáciu kombinovaného humanitárneho, rozvojového a mierového úsilia; zdôrazňuje, že táto zásada by sa mala naďalej začleňovať do humanitárnej pomoci, ako aj do programovania potravinovej bezpečnosti a výživy, pričom by sa mala opierať o jasné usmernenia o osvedčených postupoch založených na dôkazoch; |
| --- | --- |

85.

| 86. | víta prácu EÚ a agentúr OSN so sídlom v Ríme, konkrétne FAO, WFP a IFAD, zameraných na vykonávanie anticipačných opatrení v záujme prevencie kríz skôr, ako postihnú najzraniteľnejšie skupiny, a ochranu najzraniteľnejších skupín pred klimatickými katastrofami a katastrofami spôsobenými človekom; vyzýva na posilnenie koordinačných mechanizmov s miestnymi aktérmi v teréne a na hľadanie väčšieho prepojenia medzi krátkodobými anticipačnými opatreniami a dlhodobými vládnymi programami; pripomína, že inkluzívne anticipačné opatrenia by mali byť špecifické pre daný kontext a riadené na miestnej úrovni a mali by zabezpečiť, aby najzraniteľnejšie osoby mali možnosť vyjadriť sa aj na úrovni rozhodovania s cieľom riešiť svoje osobitné potreby; |
| --- | --- |

86.

| 87. | podporuje aktívnu úlohu EÚ v rámci Globálnej siete proti potravinovým krízam a vyzýva na ďalšie sfunkčnenie siete, najmä na regionálnej a vnútroštátnej úrovni; vyzýva členské štáty, aby posilnili Globálnu sieť proti potravinovým krízam v jej práci na riešení potravinových kríz prostredníctvom mnohostranných a viacodvetvových intervencií, budovaním odolnosti a znalostí a zavádzaním prepojenia medzi humanitárnou oblasťou, rozvojom a mierom; v tejto súvislosti vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s rozvojovými krajinami pri navrhovaní a vykonávaní inovačných politík a stratégií vedených jednotlivými krajinami na riešenie potravinovej neistoty, podporu hospodárskeho začlenenia a dosiahnutie udržateľnejších potravinových systémov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vyzýva, že je potrebné zlepšiť systémy včasného varovania, protokoly včasných opatrení a mechanizmy dohľadu s cieľom zabezpečiť, aby sa včasné reakcie spustili dostatočne včas na zmiernenie vplyvu nebezpečenstiev na potravinovú bezpečnosť a prechod od reaktívnych k proaktívnym zásahom na záchranu života prostredníctvom anticipačných humanitárnych opatrení; podporuje Výbor pre potravinovú bezpečnosť ako najdôležitejšiu inkluzívnu medzinárodnú a medzivládnu politickú platformu pre potravinovú bezpečnosť a výživu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila viacodvetvový prístup k výžive a uprednostnila začlenenie bezpečnosti potravín a výživy do opatrení v oblasti zdravia, vzdelávania, vody, sanitácie a hygieny s cieľom zabezpečiť, aby aspoň 20 % oficiálnej rozvojovej pomoci prostredníctvom Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa bolo určených na sociálne začlenenie a ľudský rozvoj; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzýva na začlenenie výživy do všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, pretože je nevyhnutná na odstránenie podvýživy a všeobecne dostupná zdravotná starostlivosť sa nedosiahne, pokiaľ sa základné opatrenia v oblasti výživy účinne nezačlenia ako základné zdravotnícke služby a neuprednostnia sa v systémoch zdravotnej starostlivosti; pripomína, že všeobecne dostupná zdravotná starostlivosť je kritická pre ľudí počas celého života so zameraním na najodkázanejšie a marginalizované osoby a mala by byť prispôsobená zdravotným potrebám obyvateľstva; pripomína, že ju možno podporiť zabezpečením optimálnej a bezpečnej výživy dojčiat a malých detí, a to aj dojčením, úsilím o zabezpečenie vyváženej a zdravej stravy, a to aj prostredníctvom školskej stravy, poskytovaním kvalifikovaného vzdelávania v oblasti výživy a poradenstva pre súvisiacu zmenu správania, zaradením výživy do rozpočtu odvetvia zdravotníctva, budovaním zdravotníckych informačných systémov na prijímanie včasných opatrení a podporou prístupu k účinným a cenovo dostupným výrobkom súvisiacim s výživou a zároveň obmedzením uvádzania nezdravých potravín na trh; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uznáva, že výživa by mala byť ústredným prvkom stratégií, plánov a rozpočtov systémov zdravotnej starostlivosti na dosiahnutie všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti; požaduje väčšiu finančnú podporu pre zdravotníctvo s cieľom vybudovať silné a odolné systémy zdravotnej starostlivosti na prelomenie medzigeneračného začarovaného kruhu podvýživy a na predchádzanie zdravotným krízam a reagovanie na ne; podporuje začlenenie liečby podvýživy a preventívnych služieb, ako aj zdravotníckych intervencií, ako je plánovanie rodiny, duševné zdravie a predpôrodná a popôrodná starostlivosť, do základných balíkov zdravotnej starostlivosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti s cieľom dosiahnuť všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť; |
| --- | --- |

91.

| 92. | konštatuje, že potravinová bezpečnosť úzko súvisí s prístupom k vode; vyzýva preto Európsku komisiu, aby do svojich opatrení potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách začlenila právo na vodu a rozvoj infraštruktúry na vodu a čistenie vôd; |
| --- | --- |

92.

| 93. | konštatuje, že potravinová a poľnohospodárska biodiverzita zvyšuje odolnosť voči otrasom a uľahčuje adaptáciu, zachováva stabilitu a podporuje obnovu; pripomína, že schopnosť agroekológie zosúladiť hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer udržateľnosti bola všeobecne uznaná v prelomových správach najmä IPCC a IPBES a v globálnom poľnohospodárskom hodnotení (IAASTD) pod vedením FAO a Svetovej banky; zdôrazňuje význam podpory agroekológie, agrolesníctva, miestnej výroby a udržateľných potravinových systémov, ktoré sa zameriavajú na rozvoj krátkych dodávateľských reťazcov tak vo vnútroštátnych politikách, ako aj na medzinárodných fórach, s cieľom zabezpečiť potravinovú a výživovú bezpečnosť pre všetkých, ako aj zvýšiť udržateľnú produktivitu poľnohospodárskeho odvetvia a jeho odolnosť voči zmene klímy; |
| --- | --- |

93.

| 94. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala partnerské krajiny pri rozvoji udržateľných poľnohospodárskych postupov vrátane agroekológie s cieľom zvýšiť úrodnosť pôdy, maximalizovať biodiverzitu a zlepšiť efektívnosť využívania vody ako kľúčové prvky lepšej potravinovej bezpečnosti; berie na vedomie výzvy, ktoré predstavujú zmena klímy a strata biodiverzity a ich nepriaznivé vplyvy na potravinovú a výživovú bezpečnosť, ako aj potrebu poskytnúť potrebné zdroje na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie; |
| --- | --- |

94.

| 95. | konštatuje, že existuje mnoho agronomických a agroekologických prístupov, ktoré môžu byť prospešné pre iné podnebia a situácie, ako sú miešanie plodín, polykultúry, agrolesníctvo vrátane využívania strukovinových drevín, ktoré sú obzvlášť vhodné na zabezpečenie tienenia a ochranu iných plodín a zvierat, a priťahovanie a/alebo zvyšovanie kolobehu a/alebo zadržiavania vody; |
| --- | --- |

95.

| 96. | upozorňuje na to, že ničenie tropických lesov je nezvratnou stratou v oblasti biodiverzity a kapacity na sekvestráciu uhlíka, ako aj v súvislosti s prostredím a spôsobom života komunít pôvodného obyvateľstva žijúcich v týchto lesoch; pripomína, že lesy významne prispievajú k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy, k ochrane biodiverzity a predchádzaniu dezertifikácii a extrémnej pôdnej erózii; domnieva sa, že úsilie v oblasti ochrany zamerané napríklad na lesy, voľne žijúce živočíchy a morské a pobrežné ekosystémy sa musí zintenzívniť využívaním regulačných rámcov, dostatočných zdrojov a vedeckých údajov a sprevádzaním opatrení na obnovu a riadenie ekosystémov; |
| --- | --- |

96.

| 97. | požaduje, aby sa zohľadnilo prepojenie medzi verejným zdravím a biodiverzitou v súlade s prístupom „jedno zdravie“; naliehavo žiada EÚ a všetky partnerské krajiny, aby uznali a chránili práva pôvodného obyvateľstva na vlastníctvo a kontrolu svojej pôdy a prírodných zdrojov, ako sa stanovuje v Deklarácii OSN o právach pôvodného obyvateľstva a v Dohovore Medzinárodnej organizácie práce č. 169, a aby dodržiavali zásadu slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pripomína, že neudržateľné postupy intenzifikácie poľnohospodárstva sú hlavnými príčinami degradácie biodiverzity na celom svete vrátane genetickej erózie odrôd plodín a hospodárskych zvierat; pripomína, že cieľom stratégie Z farmy na stôl je do roku 2030 postupne znížiť celkové používanie a riziko chemických a nebezpečných pesticídov v poľnohospodárstve a podporovať alternatívne postupy; zdôrazňuje, že chudobné krajiny sú príjemcami významnej časti nebezpečných látok; víta preto zámer Komisie predložiť návrh na ukončenie tejto praxe v rámci stratégie EÚ Chemikálie – stratégia udržateľnosti; nalieha však na Komisiu, aby podporovala hľadanie udržateľných a cenovo dostupných alternatív k používaniu týchto pesticídov, aby sa predišlo vážnemu narušeniu potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách, čo by prehĺbilo hlad medzi najzraniteľnejšími skupinami obyvateľstva; požaduje osobitnú podporu vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti udržateľných prístupov k ochrane rastlín a alternatív pesticídov, ako aj na minimalizáciu expozície nebezpečným látkam; |
| --- | --- |

98.

| 99. | odsudzuje dvojaký štandard EÚ, pokiaľ ide o pesticídy, ktorý umožňuje vyvážať z EÚ nebezpečné látky, pričom tie isté látky sú v EÚ zakázané; zdôrazňuje, že používanie niektorých pesticídov v intenzívnom poľnohospodárstve v rozvojových krajinách okrem poškodzovania životného prostredia ovplyvňuje aj zdravie pracovníkov; vyzýva na vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti udržateľnej ochrany rastlín, agroekologických a ekologických postupov; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pripomína, že v nedávnych správach sa zistilo, že potravinové systémy prispievajú až k tretine emisií skleníkových plynov, čo predstavuje až 80 % straty biodiverzity a využívania až 70 % sladkej vody; zdôrazňuje však, že udržateľné systémy výroby potravín by sa mali považovať za zásadné riešenie týchto existujúcich výziev a že je možné živiť rastúcu svetovú populáciu a zároveň chrániť planétu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | vyzýva EÚ, aby aktívne plnila záväzky Akčného roka výživy 2021, najmä tie, ktoré vyplývajú zo samitu OSN o potravinových systémoch a zo samitu Výživa v záujme rastu, a aby zohrávala ústrednú úlohu v spolupráci s domorodými spoločenstvami v tomto úsilí v súlade s vlastnou stratégiou Z farmy na stôl; víta rozhodnutie Európskej komisie stať sa významným partnerom v ôsmich koalíciách samitu OSN o potravinových systémoch; |
| --- | --- |

101.

| 102. | žiada Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s Africkou úniou s cieľom zabezpečiť väčšie odhodlanie a investície s cieľom riešiť pretrvávajúce výzvy v oblasti výživy v regióne a podporiť rok výživy Africkej únie: „Posilnenie odolnosti v oblasti výživy a potravinovej bezpečnosti na africkom kontinente: posilnenie poľnohospodárskych potravinových systémov, systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany s cieľom urýchliť rozvoj ľudského, sociálneho a hospodárskeho kapitálu“; |
| --- | --- |

102.

| 103. | zdôrazňuje, že digitálne technológie a inteligentné a presné poľnohospodárstvo ponúkajú významné príležitosti na rozvoj udržateľných agropotravinárskych systémov a na podporu spravodlivého a inkluzívneho hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach rozvojových krajín; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poukazuje na potrebu zlepšiť potravinovú bezpečnosť a výživu v rozvojových krajinách prostredníctvom celostného a udržateľného prístupu k potravinovému systému; vyzýva Komisiu, aby prijala inkluzívnu multilaterálnu stratégiu založenú na právach; vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, aby investície EÚ do poľnohospodárstva, hospodárskeho rozvoja, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, vody, sanitácie a hygieny (WASH), zdravotníctva a iných odvetví plne zohľadňovali výživu, a to začlenením merateľných výsledkov v oblasti výživy do fázy plánovania; |
| --- | --- |

104.

| 105. | zdôrazňuje, že EÚ musí presadzovať ľudské práva a právo na primeranú výživu ako hlavnú zásadu a prioritu potravinových systémov, zabezpečiť práva najviac marginalizovaných osôb na prístup k výživným potravinám a uznáva význam Deklarácie OSN o právach roľníkov a ostatných osôb pracujúcich vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

105.

| 106. | podporuje rozvoj obchodných príležitostí medzi EÚ a rozvojovými krajinami, ktoré sú schopné posilniť miestne poľnohospodárstvo; pripomína, že rodinní poľnohospodári a drobní poľnohospodári preukázali svoju schopnosť poskytovať diverzifikované výrobky a zvyšovať udržateľnosť výroby potravín; |
| --- | --- |

106.

| 107. | zdôrazňuje, že treba uznať vedúcu úlohu poľnohospodárov, organizácií výrobcov a ich zástupcov v každej stratégii na zvýšenie potravinovej bezpečnosti, a upozorňuje, že treba podporovať zakladanie družstiev a skupín výrobcov v rozvojových krajinách s cieľom posilniť ich kolektívnu kapacitu účinnejšie sa organizovať, mať prospech z lepšieho postavenia v potravinovom reťazci, ako aj spoločne využívať pridanú hodnotu vyvážaných výrobkov; |
| --- | --- |

107.

| 108. | zdôrazňuje, že liberalizácia obchodu môže mať vplyv na odlesňovanie, zmenu klímy a stratu biodiverzity, ako aj na produkciu potravín a prístup k potravinám; domnieva sa, že obchodná a investičná politika EÚ voči rozvojovým krajinám by mala byť založená na obchodnej politike, ktorá podporuje ochranu lesov a biodiverzity, rozvoj miestneho poľnohospodárstva a miestnych výrobcov a poľnohospodárov, na podporu úplnej potravinovej sebestačnosti a na obmedzenie fenoménu zaberania pôdy a odlesňovania na účely vývozu poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

108.

| 109. | domnieva sa, že Únia a členské štáty by mali podporovať rôzne iniciatívy v oblasti spravodlivého obchodu a komplexne a holisticky integrovať environmentálne a sociálne ciele do ustanovení všetkých obchodných dohôd; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pripomína, že rozmanitosť osiva je nevyhnutná na budovanie odolnosti poľnohospodárstva voči zmene klímy; pripomína, že podľa odhadov predstavuje osivo uskladnené v poľnohospodárskych podnikoch viac ako 80 % celkových potrieb osiva poľnohospodárov v niektorých afrických krajinách; vyzýva preto EÚ, aby podporovala režimy práv duševného vlastníctva v obchodných dohodách, ktoré posilňujú rozvoj miestne prispôsobených odrôd osív a osív uskladnených poľnohospodármi, ale aby sa vyhla ovplyvňovania reformy právneho predpisu o osivách, najmä v Afrike, prijatím ustanovení UPOV z roku 1991, pokiaľ je to nezlučiteľné s ustanoveniami Medzinárodnej zmluvy o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo (ITPGRFA); |
| --- | --- |

110.

| 111. | zdôrazňuje, že produkty rybolovu a akvakultúry patria medzi najzdravšie potraviny a majú najmenší vplyv na prírodné prostredie; poukazuje na to, že môžu pomôcť dosiahnuť viaceré ciele trvalo udržateľného rozvoja, najmä cieľ č. 2, ktorým je „odstrániť hlad“; vyzýva preto Komisiu, aby do prijímania stratégií potravinovej bezpečnosti začlenila produkty rybolovu a akvakultúry, a to aj pre rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

111.

| 112. | nabáda EÚ, aby pokračovala v práci na uzavretí mnohostranných rokovaní o dotáciách v odvetví rybárstva v rámci Svetovej obchodnej organizácie, ktorými sa vykonáva cieľ udržateľného rozvoja 14.6 – zakázať určité formy dotácií na rybolov, ktoré prispievajú k nadmernej kapacite a nadmernému rybolovu, odstrániť dotácie, ktoré prispievajú k nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, a nezavádzať takéto nové dotácie, a to v plnom súlade s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode, 8. environmentálnom akčnom programe a Parížskej dohode; |
| --- | --- |

112.

| 113. | požaduje, aby globálny rozmer stratégie biodiverzity podporoval právo na primeranú výživu, vykonávanie Deklarácie OSN o právach roľníkov a ostatných osôb pracujúcich vo vidieckych oblastiach s cieľom riešiť opatrenia na globálne zlepšenie pracovných podmienok poľnohospodárskych pracovníkov a príjmov drobných poľnohospodárov, ktorí sú súčasťou medzinárodných potravinových dodávateľských reťazcov, alebo na zabezpečenie toho, aby sa zásada predbežnej opatrnosti vzťahovala na všetky požiadavky na bezpečnosť potravín; vyzýva tiež EÚ, aby zosúladila svoju obchodnú politiku s cieľmi stratégie Z farmy na stôl a stratégie biodiverzity a s cieľom uhlíkovej neutrality Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdôrazňuje, že úspešné plnenie cieľov udržateľnosti si vyžaduje, aby tretie krajiny pôsobiace na globálnej úrovni prispeli svojím dielom; |
| --- | --- |

114.

| 115. | zdôrazňuje hodnotu potravín, ktorú treba chápať aj ako oveľa viac než len komoditu, ale ako právo ľudí, ktoré sa musí realizovať, a hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv a externality sa musia lepšie posúdiť a podľa potreby zmierniť alebo využiť; |
| --- | --- |

115.

| 116. | vyzýva na posilnenie opatrení na medzinárodnej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby základom politického rozhodovania bola potravinová bezpečnosť, s cieľom zabrániť nedostatku a zaistiť výživovú bezpečnosť v najzraniteľnejších krajinách; |
| --- | --- |

116.

| 117. | žiada, aby sa pokračovalo v úsilí o zabezpečenie konzistentnosti politík EÚ v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme udržateľného rozvoja; naliehavo žiada, aby európsky vývoz nepoškodzoval rozvoj miestnej výroby a miestnych trhov; zdôrazňuje, že dohody EÚ o voľnom obchode by nemali narúšať miestne poľnohospodárstvo, poškodzovať malých výrobcov ani zvyšovať závislosť od dovozu potravín; naliehavo vyzýva na podporu miestnej výroby a spotreby, ktorá môže zabezpečiť tvorbu miestnych pracovných miest, spravodlivé ceny, ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov a znížiť závislosť krajín od dovozu a ich zraniteľnosť voči medzinárodným výkyvom cien; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poukazuje na potrebu jasných usmernení týkajúcich sa spôsobu, ako dosiahnuť súdržnosť politík v záujme rozvoja na úrovni EÚ a zároveň riešiť potenciálne protichodné politické ciele; naliehavo vyzýva EÚ, aby zaručila súdržnosť európskych poľnohospodárskych a obchodných politík s cieľom podpory potravinovej bezpečnosti a suverenity a ochrany miestnych a regionálnych trhov; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(2)  Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_SK.html

(5)  Ú. v. EÚ C 289, 9.8.2016, s. 71.

(6)  Ú. v. EÚ C 86, 6.3.2018, s. 10.

(7)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 10.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0099.

(9)  Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1.

(10)  FAO, Stav svetového rybolovu a akvakultúry 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  Seminár pod záštitou IPBES-IPCC, Biodiverzita a zmena klímy, správa zo seminára.

(12)  The State of Food Security and Nutrition in the World (Stav potravinovej bezpečnosti a výživy vo svete), 2021.

(13)  Global Report on Food Crises 2021, aktualizácia zo septembra.

(14)  Dobrovoľné usmernenia na podporu postupnej realizácie práva na primeranú výživu v kontexte vnútroštátnej potravinovej bezpečnosti.

(15)  The State of Food Security and Nutrition in the World (Stav potravinovej bezpečnosti a výživy vo svete), 2021: https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  The State of Food Security and Nutrition in the World (Stav potravinovej bezpečnosti a výživy vo svete), 2021.

(17)  UNICEF, Svetová zdravotnícka organizácia a Svetová banka, spoločné odhady podvýživy detí, Levels and trends in child malnutrition, 2021.

(18)  FAO, Stav svetového rybolovu a akvakultúry 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  Global Report on Food Crises 2021.

(20)  Potravinová sebestačnosť, ktorú Via Campesina definuje ako „právo národov na zdravé a kultúrne vhodné potraviny vyrobené ekologicky vhodnými a udržateľnými metódami a ich právo definovať vlastné potravinové a poľnohospodárske systémy.“ Potravinová bezpečnosť vymedzená Výborom OSN pre svetovú potravinovú bezpečnosť existuje, „keď majú všetci ľudia vždy fyzický a ekonomický prístup k dostatočným, bezpečným a výživným potravinám na uspokojenie svojich stravovacích potrieb a potravinových preferencií pre aktívny a zdravý život“.

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot; a Ganoza, Lizette. 2018. Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet. Journal of Nutrition 148(10): 1625-1637.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

Akčný plán EÚ pre sociálne hospodárstvo

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o akčnom pláne EÚ pre sociálne hospodárstvo (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2021 s názvom Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2021 s názvom Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo (COM(2021)0778),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ktorý podpísala a ratifikovala EÚ a všetky jej členské štáty, a najmä na jeho článok 27 o práci a zamestnávaní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ktorý podpísala a ratifikovala EÚ a všetky jej členské štáty, a najmä na jeho článok 27 o práci a zamestnávaní,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov, (COM(2020)0620) a návrh odporúčania Rady z 12. marca 2021 o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov, (COM(2020)0620) a návrh odporúčania Rady z 12. marca 2021 o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov (2021/C 93/01),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2021 s názvom Koordinácia hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2021 s názvom Koordinácia hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva (COM(2021)0500),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. októbra 2011 s názvom Iniciatíva pre sociálne podnikanie – vytvárať priaznivé prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. októbra 2011 s názvom Iniciatíva pre sociálne podnikanie – vytvárať priaznivé prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií (COM(2011)0682),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. februára 2004 o podpore družstiev v Európe (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. februára 2004 o podpore družstiev v Európe (COM(2004)0018),

| — | so zreteľom na európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť z 1. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť z 1. júla 2020,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní (1) (ďalej len „smernica o verejnom obstarávaní“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní (1) (ďalej len „smernica o verejnom obstarávaní“),

| — | so zreteľom na sociálny záväzok z Porta, ktorý podpísalo portugalské predsedníctvo Rady, predseda Európskeho parlamentu a zástupcovia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na sociálny záväzok z Porta, ktorý podpísalo portugalské predsedníctvo Rady, predseda Európskeho parlamentu a zástupcovia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti,

| — | so zreteľom na Portské vyhlásenie z 8. mája 2021, ktoré schválila Európska rada, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Portské vyhlásenie z 8. mája 2021, ktoré schválila Európska rada,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 7. decembra 2015 nazvané Podpora sociálneho hospodárstva ako kľúčovej hybnej sily hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 7. decembra 2015 nazvané Podpora sociálneho hospodárstva ako kľúčovej hybnej sily hospodárskeho a sociálneho rozvoja v Európe,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. januára 2022 s názvom Inovačné finančné nástroje v kontexte rozvoja podnikov so sociálnym dosahom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. januára 2022 s názvom Inovačné finančné nástroje v kontexte rozvoja podnikov so sociálnym dosahom,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 s názvom Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 s názvom Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 22. septembra 2016 s názvom Vonkajší rozmer sociálneho hospodárstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 22. septembra 2016 s názvom Vonkajší rozmer sociálneho hospodárstva,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 23. decembra 2009 s názvom Rôzne typy podnikov (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 23. decembra 2009 s názvom Rôzne typy podnikov (2009/C 318/05),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. júla 2021 s názvom Akčný plán pre sociálne hospodárstvo (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. júla 2021 s názvom Akčný plán pre sociálne hospodárstvo (CDR 5860/2020),

| — | so zreteľom na politický dokument Európskej komisie a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z roku 2022 s názvom Čo najlepšie využitie príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politický dokument Európskej komisie a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z roku 2022 s názvom Čo najlepšie využitie príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu,

| — | so zreteľom na usmernenia pre miestne samosprávy týkajúce sa politík pre sociálne a solidárne hospodárstvo, ktoré uverejnil Výskumný ústav OSN pre sociálny rozvoj v roku 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia pre miestne samosprávy týkajúce sa politík pre sociálne a solidárne hospodárstvo, ktoré uverejnil Výskumný ústav OSN pre sociálny rozvoj v roku 2021,

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní zo 4. apríla 2019 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní zo 4. apríla 2019 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte pre európske cezhraničné združenia a neziskové organizácie (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte pre európske cezhraničné združenia a neziskové organizácie (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o starnutí starého kontinentu – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o starnutí starého kontinentu – možnosti a výzvy súvisiace s politikou starnutia po roku 2020 (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2018 o úlohe finančnej účasti zamestnancov pri vytváraní pracovných miest a opätovnej aktivácii nezamestnaných (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. októbra 2018 o úlohe finančnej účasti zamestnancov pri vytváraní pracovných miest a opätovnej aktivácii nezamestnaných (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2020 o riešení miery bezdomovectva v EÚ (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2020 o riešení miery bezdomovectva v EÚ (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2018 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte sociálnych a solidárnych podnikov (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2018 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte sociálnych a solidárnych podnikov (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Sociálne podnikanie a sociálna inovácia v boji proti nezamestnanosti (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. septembra 2015 s názvom Sociálne podnikanie a sociálna inovácia v boji proti nezamestnanosti (10),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 2. júla 2013 o prínose družstiev k prekonaniu krízy (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 2. júla 2013 o prínose družstiev k prekonaniu krízy (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2013 o návrhu nariadenia Rady o štatúte európskej nadácie (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2013 o návrhu nariadenia Rady o štatúte európskej nadácie (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte európskej vzájomnej spoločnosti (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte európskej vzájomnej spoločnosti (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. novembra 2012 o Iniciatíve pre sociálne podnikanie – Vytvárať prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. novembra 2012 o Iniciatíve pre sociálne podnikanie – Vytvárať prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 1987 o neziskových združeniach v Európskych spoločenstvách (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 1987 o neziskových združeniach v Európskych spoločenstvách (16),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0192/2022),

| A. | keďže sociálne hospodárstvo zahŕňa rôzne typy súkromných subjektov nezávislých od verejných orgánov, ako sú družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia (vrátane charitatívnych organizácií), nadácie, sociálne podniky a iné právne formy, pričom všetky z nich sa vyznačujú rôznymi prevádzkovými a organizačnými zásadami a charakteristikami, ako sú uprednostňovanie ľudí a sociálneho či environmentálneho účelu pred ziskom, preinvestovanie väčšiny ziskov/prebytkov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť subjektu a všeobecný záujem poskytovania tovaru a služieb svojim členom alebo spoločnosti celkovo, ako aj demokratické alebo participatívne riadenie; |
| --- | --- |

A.

keďže sociálne hospodárstvo zahŕňa rôzne typy súkromných subjektov nezávislých od verejných orgánov, ako sú družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia (vrátane charitatívnych organizácií), nadácie, sociálne podniky a iné právne formy, pričom všetky z nich sa vyznačujú rôznymi prevádzkovými a organizačnými zásadami a charakteristikami, ako sú uprednostňovanie ľudí a sociálneho či environmentálneho účelu pred ziskom, preinvestovanie väčšiny ziskov/prebytkov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť subjektu a všeobecný záujem poskytovania tovaru a služieb svojim členom alebo spoločnosti celkovo, ako aj demokratické alebo participatívne riadenie;

| B. | keďže napriek tomu, že v krajinách EÚ treba zaviesť porovnateľné mechanizmy zberu údajov o odvetví sociálneho hospodárstva, sociálne hospodárstvo podľa akčného plánu pre sociálne hospodárstvo predstavuje 2,8 milióna subjektov v Európskej únii a zamestnáva približne 13,6 milióna pracovníkov (od 0,6 do 9,9 % pracovnej sily v závislosti od krajiny); keďže počet subjektov sociálneho hospodárstva a odvetvová miera zamestnanosti v EÚ sa líšia v závislosti od definície subjektov sociálneho hospodárstva, odhadov a národných štatistík; keďže viac ako tretina platených pracovných miest v odvetví sociálneho hospodárstva je v odvetví sociálnych služieb; keďže sociálne hospodárstvo ponúka nevyužitý potenciál tvorby pracovných miest a je dôležitým nástrojom na boj proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe, v neposlednom rade prostredníctvom iniciatív v oblasti aktívnej zamestnanosti zavedených vo viacerých členských štátoch, ako sú územia s nulovou dlhodobou nezamestnanosťou, keďže Komisia by mala zostaviť zoznam súčasných iniciatív a zmapovať ich s cieľom lepšie pochopiť ich fungovanie a efektívnosť a mala by si vymieňať najlepšie postupy s členskými štátmi; |
| --- | --- |

B.

keďže napriek tomu, že v krajinách EÚ treba zaviesť porovnateľné mechanizmy zberu údajov o odvetví sociálneho hospodárstva, sociálne hospodárstvo podľa akčného plánu pre sociálne hospodárstvo predstavuje 2,8 milióna subjektov v Európskej únii a zamestnáva približne 13,6 milióna pracovníkov (od 0,6 do 9,9 % pracovnej sily v závislosti od krajiny); keďže počet subjektov sociálneho hospodárstva a odvetvová miera zamestnanosti v EÚ sa líšia v závislosti od definície subjektov sociálneho hospodárstva, odhadov a národných štatistík; keďže viac ako tretina platených pracovných miest v odvetví sociálneho hospodárstva je v odvetví sociálnych služieb; keďže sociálne hospodárstvo ponúka nevyužitý potenciál tvorby pracovných miest a je dôležitým nástrojom na boj proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe, v neposlednom rade prostredníctvom iniciatív v oblasti aktívnej zamestnanosti zavedených vo viacerých členských štátoch, ako sú územia s nulovou dlhodobou nezamestnanosťou, keďže Komisia by mala zostaviť zoznam súčasných iniciatív a zmapovať ich s cieľom lepšie pochopiť ich fungovanie a efektívnosť a mala by si vymieňať najlepšie postupy s členskými štátmi;

| C. | keďže zásada subsidiarity je jedným zo základných kameňov fungovania Európskej únie; keďže sociálne hospodárstvo je jedným z najlepších príkladov jej uplatňovania; |
| --- | --- |

C.

keďže zásada subsidiarity je jedným zo základných kameňov fungovania Európskej únie; keďže sociálne hospodárstvo je jedným z najlepších príkladov jej uplatňovania;

| D. | keďže sociálne hospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri zmierňovaní a riešení krátkodobých a dlhodobých vplyvov ochorenia COVID-19 na sociálny trh, spoločnosť a hospodárstvo EÚ a vďaka udržateľnosti tohto modelu stimuluje sociálnu a hospodársku odolnosť a prispieva k nej; |
| --- | --- |

D.

keďže sociálne hospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri zmierňovaní a riešení krátkodobých a dlhodobých vplyvov ochorenia COVID-19 na sociálny trh, spoločnosť a hospodárstvo EÚ a vďaka udržateľnosti tohto modelu stimuluje sociálnu a hospodársku odolnosť a prispieva k nej;

| E. | keďže sociálne hospodárstvo prispieva k dobre fungujúcim systémom sociálneho zabezpečenia a má z nich prospech; keďže konečnú zodpovednosť za zabezpečenie všeobecného, cenovo dostupného a rovnakého prístupu občanov k vysokej úrovni verejných služieb a blahobytu nesú štáty a verejné orgány; keďže organizácie sociálneho hospodárstva zohrávajú doplnkovú úlohu a mali by v tom pokračovať, ale nie sú náhradou za poskytovanie služieb v prvej línii štátnymi alebo regionálnymi verejnými orgánmi; |
| --- | --- |

E.

keďže sociálne hospodárstvo prispieva k dobre fungujúcim systémom sociálneho zabezpečenia a má z nich prospech; keďže konečnú zodpovednosť za zabezpečenie všeobecného, cenovo dostupného a rovnakého prístupu občanov k vysokej úrovni verejných služieb a blahobytu nesú štáty a verejné orgány; keďže organizácie sociálneho hospodárstva zohrávajú doplnkovú úlohu a mali by v tom pokračovať, ale nie sú náhradou za poskytovanie služieb v prvej línii štátnymi alebo regionálnymi verejnými orgánmi;

| F. | keďže subjekty sociálneho hospodárstva preukázali veľkú odolnosť a inováciu tvárou v tvár nepriaznivým podmienkam, ale počas pandémie ochorenia COVID-19 čelili ťažkostiam, napríklad poklesu činnosti, obmedzeným peňažným rezervám alebo potrebe preniesť svoju podnikateľskú činnosť na internet; |
| --- | --- |

F.

keďže subjekty sociálneho hospodárstva preukázali veľkú odolnosť a inováciu tvárou v tvár nepriaznivým podmienkam, ale počas pandémie ochorenia COVID-19 čelili ťažkostiam, napríklad poklesu činnosti, obmedzeným peňažným rezervám alebo potrebe preniesť svoju podnikateľskú činnosť na internet;

| G. | keďže nové environmentálne, hospodárske a sociálne výzvy, ktorých naliehavosť zvýšila pandémia, podporili hlbšie zamyslenie sa nad úlohou sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

G.

keďže nové environmentálne, hospodárske a sociálne výzvy, ktorých naliehavosť zvýšila pandémia, podporili hlbšie zamyslenie sa nad úlohou sociálneho hospodárstva;

| H. | keďže subjekty sociálneho hospodárstva majú dlhú, no nesúrodú históriu vo väčšine členských štátov, z ktorých väčšina zároveň prijala osobitné právne predpisy v tejto oblasti; keďže subjekty sociálneho hospodárstva sa etablovali ako kľúčoví sociálni a hospodárski aktéri, ktorí môžu zohrávať dôležitú úlohu na trhu; keďže stále čelia významným prekážkam, ktoré obmedzujú ich hospodársky a celkový sociálny vplyv; keďže členské štáty musia prijať osobitné právne predpisy s cieľom prekonať tieto prekážky a umožniť konsolidáciu a rozvoj sociálneho hospodárstva a musia zabezpečiť, aby subjekty sociálneho hospodárstva mohli účinne konkurovať vo všetkých hospodárskych odvetviach; |
| --- | --- |

H.

keďže subjekty sociálneho hospodárstva majú dlhú, no nesúrodú históriu vo väčšine členských štátov, z ktorých väčšina zároveň prijala osobitné právne predpisy v tejto oblasti; keďže subjekty sociálneho hospodárstva sa etablovali ako kľúčoví sociálni a hospodárski aktéri, ktorí môžu zohrávať dôležitú úlohu na trhu; keďže stále čelia významným prekážkam, ktoré obmedzujú ich hospodársky a celkový sociálny vplyv; keďže členské štáty musia prijať osobitné právne predpisy s cieľom prekonať tieto prekážky a umožniť konsolidáciu a rozvoj sociálneho hospodárstva a musia zabezpečiť, aby subjekty sociálneho hospodárstva mohli účinne konkurovať vo všetkých hospodárskych odvetviach;

| I. | keďže organizácie sociálneho hospodárstva pôsobia v kľúčových odvetviach, ako je zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť, sociálna starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, kultúra a podpora kultúrneho dedičstva, pokročilé technológie, bývanie, voľný čas, obehové hospodárstvo, energia z obnoviteľných zdrojov a nakladanie s odpadom; keďže vďaka svojmu miestnemu ukotveniu a sociálnemu a integračnému charakteru sú neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu; |
| --- | --- |

I.

keďže organizácie sociálneho hospodárstva pôsobia v kľúčových odvetviach, ako je zdravotníctvo, dlhodobá starostlivosť, sociálna starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, kultúra a podpora kultúrneho dedičstva, pokročilé technológie, bývanie, voľný čas, obehové hospodárstvo, energia z obnoviteľných zdrojov a nakladanie s odpadom; keďže vďaka svojmu miestnemu ukotveniu a sociálnemu a integračnému charakteru sú neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu;

| J. | keďže sociálne hospodárstvo je základnou zložkou sociálneho trhového hospodárstva EÚ a hnacou silou implementácie Európskeho piliera sociálnych práv a jeho cieľov; keďže organizácie sociálneho hospodárstva zohrávajú úlohu v aktualizovanej priemyselnej stratégii (17), pretože vytvárajú základ pre udržateľnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ, v ktorom sa na nikoho nezabúda; |
| --- | --- |

J.

keďže sociálne hospodárstvo je základnou zložkou sociálneho trhového hospodárstva EÚ a hnacou silou implementácie Európskeho piliera sociálnych práv a jeho cieľov; keďže organizácie sociálneho hospodárstva zohrávajú úlohu v aktualizovanej priemyselnej stratégii (17), pretože vytvárajú základ pre udržateľnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ, v ktorom sa na nikoho nezabúda;

| K. | keďže digitálna transformácia ponúka sociálnemu hospodárstvu množstvo príležitostí; keďže subjekty sociálneho hospodárstva potrebujú odbornú prípravu, aby udržali krok s rýchlo sa rozvíjajúcimi a konkurenčnými digitálnymi trhmi; |
| --- | --- |

K.

keďže digitálna transformácia ponúka sociálnemu hospodárstvu množstvo príležitostí; keďže subjekty sociálneho hospodárstva potrebujú odbornú prípravu, aby udržali krok s rýchlo sa rozvíjajúcimi a konkurenčnými digitálnymi trhmi;

| L. | keďže subjekty sociálneho hospodárstva tradične zohrávajú dôležitú úlohu pri integrácii a zamestnávaní znevýhodnených pracovníkov, ako aj pri poskytovaní služieb týmto pracovníkom, najmä osobám so zdravotným postihnutím, a to aj prostredníctvom sociálnych podnikov pre pracovnú integráciu (WISE) podľa dohovoru UNCRPD, čím zlepšujú ich pohodu a duševné zdravie; |
| --- | --- |

L.

keďže subjekty sociálneho hospodárstva tradične zohrávajú dôležitú úlohu pri integrácii a zamestnávaní znevýhodnených pracovníkov, ako aj pri poskytovaní služieb týmto pracovníkom, najmä osobám so zdravotným postihnutím, a to aj prostredníctvom sociálnych podnikov pre pracovnú integráciu (WISE) podľa dohovoru UNCRPD, čím zlepšujú ich pohodu a duševné zdravie;

| M. | keďže odvetvie sociálnych služieb, ktoré je súčasťou sociálneho hospodárstva, čelí výzvam, ako sú nízke mzdy a neisté pracovné podmienky, ktoré je potrebné účinne riešiť; |
| --- | --- |

M.

keďže odvetvie sociálnych služieb, ktoré je súčasťou sociálneho hospodárstva, čelí výzvam, ako sú nízke mzdy a neisté pracovné podmienky, ktoré je potrebné účinne riešiť;

| N. | keďže družstvá môžu zohrávať úlohu pri demokratizácii digitálnej práce, napríklad vytváraním pracovných platforiem vo vlastníctve pracovníkov; |
| --- | --- |

N.

keďže družstvá môžu zohrávať úlohu pri demokratizácii digitálnej práce, napríklad vytváraním pracovných platforiem vo vlastníctve pracovníkov;

| O. | keďže viac ako 82,2 milióna dobrovoľníkov zohráva aktívnu a zásadnú úlohu v sociálnom hospodárstve (18); keďže dobrovoľníctvo je dôležité pre mladšiu generáciu, ako aj pre starších ľudí, pre ktorých v niektorých prípadoch predstavuje významnú príležitosť zohrávať aktívnu úlohu v spoločnosti; |
| --- | --- |

O.

keďže viac ako 82,2 milióna dobrovoľníkov zohráva aktívnu a zásadnú úlohu v sociálnom hospodárstve (18); keďže dobrovoľníctvo je dôležité pre mladšiu generáciu, ako aj pre starších ľudí, pre ktorých v niektorých prípadoch predstavuje významnú príležitosť zohrávať aktívnu úlohu v spoločnosti;

| P. | keďže súčasná situácia spôsobená vojnou na Ukrajine ukázala význam miestnych spoločenstiev a solidarity v Európskej únii a v krajinách, ktoré susedia s Ukrajinou; keďže sociálne hospodárstvo nie je v týchto krajinách vo všeobecnosti dobre rozvinuté; keďže väčšie zastúpenie podnikov sociálneho hospodárstva mohlo byť veľkou výhodou pri koordinácii podpory ukrajinským utečencom; |
| --- | --- |

P.

keďže súčasná situácia spôsobená vojnou na Ukrajine ukázala význam miestnych spoločenstiev a solidarity v Európskej únii a v krajinách, ktoré susedia s Ukrajinou; keďže sociálne hospodárstvo nie je v týchto krajinách vo všeobecnosti dobre rozvinuté; keďže väčšie zastúpenie podnikov sociálneho hospodárstva mohlo byť veľkou výhodou pri koordinácii podpory ukrajinským utečencom;

| Q. | keďže sociálne hospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri podpore inkluzívnej zelenej a digitálnej transformácie; |
| --- | --- |

Q.

keďže sociálne hospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri podpore inkluzívnej zelenej a digitálnej transformácie;

| R. | keďže Európsky parlament v predchádzajúcich uzneseniach zdôraznil význam uľahčenia rozvoja cezhraničných činností a prístupu na vnútorný trh pre vzájomné spoločnosti, združenia a nadácie; |
| --- | --- |

R.

keďže Európsky parlament v predchádzajúcich uzneseniach zdôraznil význam uľahčenia rozvoja cezhraničných činností a prístupu na vnútorný trh pre vzájomné spoločnosti, združenia a nadácie;

| S. | keďže k úspešnému prevodu podnikov na zamestnancov prispieva právny a politický rámec, ktorý primerane chráni a podporuje družstevné podniky, súbor politických opatrení zameraných na uľahčenie prevodu podnikov na zamestnancov a vysoká úroveň organizácie a konsolidácie družstiev v organizáciách/federáciách; |
| --- | --- |

S.

keďže k úspešnému prevodu podnikov na zamestnancov prispieva právny a politický rámec, ktorý primerane chráni a podporuje družstevné podniky, súbor politických opatrení zameraných na uľahčenie prevodu podnikov na zamestnancov a vysoká úroveň organizácie a konsolidácie družstiev v organizáciách/federáciách;

| T. | keďže model sociálneho hospodárstva má veľký potenciál pri oslovovaní najzraniteľnejších a najviac znevýhodnených komunít, ako sú Rómovia, a výrazne zlepšuje ich prístup k právam, zdrojom a službám, ako aj ich profesionálnu, sociálnu a občiansku účasť; |
| --- | --- |

T.

keďže model sociálneho hospodárstva má veľký potenciál pri oslovovaní najzraniteľnejších a najviac znevýhodnených komunít, ako sú Rómovia, a výrazne zlepšuje ich prístup k právam, zdrojom a službám, ako aj ich profesionálnu, sociálnu a občiansku účasť;

| U. | keďže investori vnímajú organizácie sociálneho hospodárstva ako vysoko rizikové (19); |
| --- | --- |

U.

keďže investori vnímajú organizácie sociálneho hospodárstva ako vysoko rizikové (19);

| 1. | víta akčný plán Komisie pre sociálne hospodárstvo, hlavné zásady vymedzujúce sociálne hospodárstvo, ktoré sú v ňom stanovené, politický impulz, ktorý tento plán poskytuje na rozvoj sociálneho hospodárstva, a množstvo ohlásených opatrení; konštatuje však, že niektoré aspekty týkajúce sa zamestnanosti a sociálnych vecí v sociálnom hospodárstve by sa mohli ďalej posilniť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje pluralitu cieľov sociálneho hospodárstva a dôležitú úlohu, ktorú zohráva pri zlepšovaní odolnosti hospodárstva, zabezpečovaní spravodlivej transformácie, znižovaní nerovností, poskytovaní kvalitných pracovných príležitostí zraniteľným skupinám, podpore nezávislého života, posilňovaní pocitu komunity, boji proti vyľudňovaniu a posilňovaní rozvoja vidieckych oblastí, vykonávaní zásad Európskeho piliera sociálnych práv a dosahovaní vzostupnej sociálnej konvergencie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nabáda členské štáty, aby využívali systémy sociálneho hospodárstva na vykonávanie zásad Európskeho piliera sociálnych práv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potvrdzuje, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na zásadnú úlohu organizácií sociálneho hospodárstva, ktoré pomáhajú ľuďom čeliť mnohým ťažkostiam, čím zaručujú sociálnu súdržnosť, a že ukázala ich význam a odolnosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že intervencie Európskej únie a vnútroštátne intervencie na podporu rozvoja sociálneho hospodárstva sú obzvlášť dôležité v súčasnom kontexte, v ktorom sa v dôsledku hospodárskej a sociálnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 musí zmobilizovať plný potenciál sociálneho hospodárstva na oživenie hospodárstva, podporu sociálneho podnikania a vytváranie kvalitných pracovných miest; zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva zohrávajú zásadnú úlohu pri zvyšovaní odolnosti hospodárstva a spoločnosti po pandémii ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že napriek tomu, že sociálne hospodárstvo je významným zdrojom hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest, je potrebné urobiť viac na podporu tohto modelu vrátane zásad solidarity, sociálneho začlenenia a sociálnych investícií, ktoré sú jeho základom; nabáda preto Komisiu a členské štáty, ako aj regionálne a miestne orgány, aby zintenzívnili úsilie o ďalšiu podporu sociálneho hospodárstva a začleňovanie jeho rozmeru do príslušných politík, programov a postupov, ktoré sú relevantné pre prebiehajúce procesy transformácie, napríklad pre zelenú a digitálnu transformáciu, ako aj globálne prostredníctvom vonkajšej činnosti EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nabáda členské štáty, aby podporovali aktérov sociálneho hospodárstva pri vytváraní programov sociálnej inovácie, ktoré zlepšujú rozvoj a poskytovanie sociálnych služieb a zlepšujú dostupnosť služieb pre najzraniteľnejšie skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím a starších ľudí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje svoje výzvy (20), aby sa zásada „najskôr myslieť na malých“ stanovila ako hlavná zásada pri navrhovaní budúcich právnych predpisov a prijímaní politík bez toho, aby sa oslabili súčasné pravidlá, normy a práva, ako je ochrana životného prostredia a spotrebiteľa, na jednej strane s cieľom nastaviť regulačné rámce priaznivejšie pre mikrosubjekty a malé a stredné subjekty pri uplatňovaní súčasných pravidiel a nariadení a na druhej strane s cieľom posilniť rozvoj, udržateľnosť a rast sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je presvedčený, že by sa mali navrhnúť konkrétne stratégie a následné opatrenia na dosiahnutie cieľov akčného plánu pre sociálne hospodárstvo, pričom by sa mali zohľadniť vnútroštátne právne predpisy a postupy; zdôrazňuje, že sa musia podrobnejšie rozpracovať prepojenia medzi akčným plánom pre sociálne hospodárstvo a inými iniciatívami EÚ, ako je Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, európska stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím alebo európska platforma na boj proti bezdomovectvu; považuje za potrebné stanoviť harmonogram pre všetky opatrenia zahrnuté do akčného plánu pre sociálne hospodárstvo a ich monitorovanie a hodnotenie s cieľom usmerniť príslušné orgány pri vykonávaní tohto plánu a zabezpečiť súdržnosť politík; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva konajú vo všeobecnom záujme, a teda vytvárajú pracovné miesta, poskytujú inovačné sociálne služby a tovar, uľahčujú sociálne začlenenie a podporujú udržateľnejšie a miestne ukotvené hospodárstvo; zdôrazňuje, že ak sa úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní a udržiavaní pracovných miest týka znevýhodnených pracovníkov a znevýhodnených regiónov, je potrebná primeraná podpora, aby sa týmto subjektom dostalo náležitého uznania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že 11,6 % pracovníkov v súkromnom sektore členských štátov pracuje načierno, a zdôrazňuje potrebu politických opatrení na boj proti nedeklarovanej práci a účinné presadzovanie práv pracovníkov; vyzdvihuje prínos organizácií sociálneho hospodárstva, najmä družstiev, v boji proti nelegálnej práci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje potrebu podporovať možnosti priameho verejného financovania vo forme grantov, napr. prostredníctvom fondov EÚ, ako aj súkromné investície do sektora sociálneho hospodárstva, najmä vzhľadom na zvýšený dopyt po službách poskytovaných organizáciami sociálneho hospodárstva počas pandémie ochorenia COVID-19 a v období po jej skončení; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opakuje, že v záujme dosiahnutia plného potenciálu akčného plánu pre sociálne hospodárstvo Komisia a členské štáty musia zaručiť, že sa pri jeho vykonávaní na nikoho nezabudne a zabezpečí sa plné partnerstvo so všetkými zainteresovanými stranami v oblasti sociálneho hospodárstva vrátane neziskových poskytovateľov sociálnych služieb a občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach, a to aj cirkevných charitatívnych organizácií, pričom sa zabezpečí zrozumiteľnosť a koordinácia medzi všetkými aktérmi; |
| --- | --- |

13.

Vytváranie priaznivého prostredia pre sociálne hospodárstvo

| 14. | pripomína členským štátom, že smernica o verejnom obstarávaní umožňuje verejným obstarávateľom využívať verejné obstarávanie na dosiahnutie environmentálnych a sociálnych cieľov, a najmä umožňuje uplatňovať postupy verejného obstarávania vyhradené pre organizácie, ktoré zodpovedajú kvalitatívnym kritériám a ktorých hlavným cieľom je začlenenie osôb so zdravotným postihnutím alebo iných skupín ohrozených rizikom vylúčenia; vyzýva verejné orgány, aby uznali sociálne a environmentálne zodpovedné verejné obstarávanie za investíciu do sociálno-ekonomickej štruktúry s veľkým potenciálom spájať sociálne ciele s cieľmi hospodárskej súťaže; poukazuje na to, že začlenenie environmentálnych a sociálnych požiadaviek do verejných súťaží môže mať zásadný význam pre rozvoj odvetvia sociálneho hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby ďalej podporovala sociálne zodpovedné verejné obstarávanie a osvedčené postupy s cieľom posilniť sociálne zodpovedné obchodné postupy, a nabáda členské štáty, aby sa zamerali na to, aby sa všetky verejné finančné prostriedky vyplácané vo forme verejných zákaziek podmienili dodržiavaním platných povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva stanovených na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva, kolektívnych zmlúv alebo medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nabáda členské štáty, aby systematicky prijímali stratégie zamerané na rozvoj sociálne zodpovedného verejného obstarávania, čím sa prepojí poskytovanie služieb a výrobkov s prispievaním k sociálnym cieľom vo všetkých oblastiach politiky; domnieva sa, že transpozícia smernice o verejnom obstarávaní musí byť sprevádzaná iniciatívami na zvýšenie informovanosti o vzťahu medzi verejnými výdavkami a ich príspevkom k dosiahnutiu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a na budovanie kapacít úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie a subjektov sociálneho hospodárstva; nabáda úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie, aby pred vypracovaním súťažných podkladov uskutočnili predbežné konzultácie na trhu s cieľom lepšie pochopiť, čo môžu organizácie sociálneho hospodárstva ponúknuť a ako môžu splniť súťažné požiadavky; vyzýva obstarávateľov, aby zákazky nezadávali len na základe najnižšej ceny, ale na základe najlepšej hodnoty, čím sa začlenia kritériá kvality a hľadiská sociálneho vplyvu; vyzýva členské štáty, aby zvýšili transparentnosť a zabránili korupcii vo verejnom obstarávaní; zdôrazňuje, že je potrebné, aby príslušné orgány preskúmali spoluprácu a partnerstvá, pokiaľ ide o prístup subjektov sociálneho hospodárstva k verejnému obstarávaniu, ako je to v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že odkúpenie pracovníkmi môže byť možným riešením, ako zabrániť stratám pracovných miest v dôsledku reštrukturalizácie; víta súčasné iniciatívy v členských štátoch zamerané na poskytovanie štruktúr na podporu podnikania vrátane právneho poradenstva, finančnej podpory, pomoci pri príprave podnikateľských plánov a poskytovania údajov, ktoré vyžadujú externí investori, pracovníkom, ktorí sa zaujímajú o proces odkúpenia podniku, a družstvám, ktoré sú výsledkom odkúpenia podniku pracovníkmi; nabáda ďalšie členské štáty, aby realizovali podobné iniciatívy a zahrnuli túto tému do odporúčania Rady na rok 2023 s cieľom ďalej podporovať tieto iniciatívy na regionálnej a vnútroštátnej úrovni; zdôrazňuje úlohu zástupcov pracovníkov vrátane odborových zväzov pri podpore a prepojení s federáciami družstiev, ktoré pomáhajú pracovníkom pri odkúpení podnikov, s cieľom zlepšiť ich šance na úspech; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia naďalej úzko spolupracovala s členskými štátmi s cieľom nájsť nástroje a riešenia na odstránenie prekážok a urýchlenie právnych postupov na prevod vlastníctva podniku na zamestnancov prostredníctvom zamestnaneckých družstiev alebo iných foriem podnikov sociálneho hospodárstva vo vlastníctve zamestnancov; vyzýva Komisiu, aby vytvorila platformu EÚ na výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a sieťami sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje význam podpory modelu spolupráce a jeho zásad účasti pracovníkov a demokracie; nabáda členské štáty, aby vytvorili priaznivé právne prostredie pre zakladanie a fungovanie družstiev vrátane družstiev zamestnancov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzdvihuje súčasnú prácu EÚ zameranú na rozšírenie taxonómie udržateľného financovania na sociálne ciele; domnieva sa, že taxonómia EÚ musí byť relevantná zo sociálneho hľadiska a zároveň zohľadňovať situáciu mikropodnikov a MSP, keďže môže byť hnacou silou investícií do sociálneho hospodárstva, ak je táto investícia riadne v súlade so zásadami a prvkami sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje význam posilnenia zručností subjektov sociálneho hospodárstva v oblasti obchodného plánovania, vykonávania a hodnotenia, ako aj relevantnej mediálnej gramotnosti, riadiacich zručností, participatívneho vedenia, celoživotného vzdelávania, odolnosti a zručností potrebných na prebiehajúcu transformáciu vrátane zelenej a digitálnej transformácie, a to podporou Aliancie zručností pre sociálne hospodárstvo a blízkosť; očakáva, že pripravovaný „Pakt zručností pre sociálne hospodárstvo“ bude investovať do týchto zručností; vyzýva zainteresované strany v oblasti sociálneho hospodárstva, aby sa v plnej miere prispôsobili cieľom Európskeho piliera sociálnych práv tým, že zabezpečia, aby do roku 2030 každoročne absolvovalo odbornú prípravu aspoň 60 % ich zamestnancov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby podporovala investovanie so sociálnym vplyvom a posúdila existujúce opatrenia na zvýšenie účasti občanov na iniciatívach financovania so sociálnym vplyvom s cieľom zvýšiť financovanie subjektov sociálneho hospodárstva a ich zviditeľnenie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby spolu so zainteresovanými stranami v oblasti sociálneho hospodárstva a akademickou obcou dôkladne preskúmala uskutočniteľnosť a praktickosť dlhopisov so sociálnym vplyvom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že subjekty sociálneho hospodárstva sa dostatočne nespomínajú v učebných osnovách v rámci bežného školského vzdelávania a vysokoškolského vzdelávania (21); v tejto súvislosti vyzýva zastupiteľské odvetvové orgány a príslušné verejné orgány, aby v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami preskúmali a vyhodnotili učebné osnovy na všetkých úrovniach vzdelávania od základného po vysokoškolské vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy a aby predložili politické odporúčania; zdôrazňuje potrebu propagovať sociálne hospodárstvo medzi mladými ľuďmi; žiada Komisiu, aby zabezpečila nepretržitú spoluprácu medzi Európskym kompetenčným centrom pre sociálnu inováciu a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania vo všetkých členských štátoch s cieľom rozvíjať spoločné projekty a zvyšovať informovanosť o možnostiach, ktoré sociálne hospodárstvo ponúka budúcim mladým podnikateľom a nedostatočne zastúpeným skupinám, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, ženy, staršie osoby a sociálne zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva sú už desaťročia lídrami v zavádzaní obehových obchodných modelov, najmä v oblasti opätovného používania, opráv a recyklácie, čím urýchľujú prechod na obehové hospodárstvo a posilňujú zameranie na pozitívny sociálny vplyv (22), podporuje iniciatívu Komisie zameranú na posilnenie kapacity sociálneho hospodárstva pri ďalšom rozvoji ekologickejších služieb a výrobkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje osobitý charakter družstiev na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v sociálnom hospodárstve ako súčasti energetických spoločenstiev v energetickom systéme, pretože podporujú udržateľné postupy výroby a spotreby energie, posilňujú komunitné vlastníctvo a sociálne inovácie, prinášajú rozsiahle výhody a môžu sa využívať na zaistenie bezpečnosti dodávok v odľahlých lokalitách a na niektorých ostrovoch; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú subjekty sociálneho hospodárstva vrátane vzájomných spoločností v odvetví starostlivosti, a zdôrazňuje významný rastový potenciál sociálneho hospodárstva v tejto oblasti, ktorý môže reagovať na zvýšený dopyt po službách starostlivosti a riešiť pretrvávajúce výzvy, ako je starnutie obyvateľstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali kvalitný sektor starostlivosti vhodnými politikami a aby zabezpečili, že nadchádzajúcou revíziou štátnej pomoci sa zabezpečí väčšia flexibilita pre subjekty sociálneho hospodárstva, ktoré poskytujú sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že je dôležité venovať väčšiu pozornosť metodikám a postupom merania a riadenia sociálneho vplyvu; vyzýva Komisiu, aby s podporou európskych zainteresovaných strán v oblasti sociálneho hospodárstva dôkladne posúdila vývoj metodík merania sociálneho vplyvu, ktoré by vyhovovali rozmanitosti subjektov sociálneho hospodárstva a ďalej prilákali sociálne investície; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje význam sociálneho hospodárstva pri podpore rodovej rovnosti a poskytovaní pracovných príležitostí ženám, najmä tým, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej situácii; zdôrazňuje, že môže byť vstupným bodom, ktorý uľahčuje prechod z neformálneho na formálne zamestnanie; konštatuje, že ženy často tvoria viac ako 60 % pracovnej sily v sociálnom hospodárstve a že rozdiely v odmeňovaní a v ich zastúpení na vedúcich pozíciách sú podľa údajov nižšie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby odstránili všetky prekážky pre ženy s cieľom dosiahnuť rodovú rovnosť; vyzýva na posilnenie rodového rozmeru v politikách a prístupu k financovaniu pre ženy pôsobiace v subjektoch sociálneho hospodárstva vzhľadom na väčšie ťažkosti, s ktorými sa stretávajú ženy pri prístupe k financovaniu v porovnaní s mužmi; žiada Komisiu, aby určila jasnú úlohu sociálneho hospodárstva v nadchádzajúcej európskej stratégii v oblasti starostlivosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili národné, nadnárodné a medziregionálne partnerstvá na budovanie kapacít a formálne dohody so sieťami sociálneho hospodárstva a ich zastupujúcimi organizáciami; poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť podmienky pre ďalší rozvoj a profesionalizáciu subjektov sociálneho hospodárstva, čo možno dosiahnuť poskytovaním poradenských služieb, ako je napríklad individualizované mentorstvo a koučing, financovanie budovania kapacít, odbornej prípravy a vzdelávania, získavanie zručností a zvyšovanie kvalifikácie alebo rekvalifikácia, služby podnikateľského inkubátora, ako aj prístup k právnemu poradenstvu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že ak sú nové technológie a umelá inteligencia dostupné pre všetkých, môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní pracovných miest a rozvoji a rozširovaní sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť podnikateľom a zamestnancom v oblasti sociálneho hospodárstva, predovšetkým zraniteľným pracovníkom, lepší prístup k programom odbornej prípravy v oblasti digitálnych zručností a pokročilých technológií na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali, ako môžu bežné podniky, verejný sektor a subjekty sociálneho hospodárstva spolupracovať na dosiahnutí tohto cieľa; konštatuje, že digitálna transformácia v sociálnom hospodárstve by sa mala podporovať okrem iného prostredníctvom daní, verejného obstarávania a štátnej pomoci; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že sociálne hospodárstvo je spôsob, ako riešiť mestské výzvy; žiada, aby sa financovanie nasmerovalo na miestnu úroveň vrátane mestských oblastí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | víta skutočnosť, že mnohé miestne a regionálne orgány už majú ambiciózne stratégie a akčné plány na podporu sociálneho hospodárstva; uznáva, že je potrebné budovať kapacity na miestnej a regionálnej úrovni a riešiť osobitné potreby cezhraničných organizácií sociálneho hospodárstva vo vidieckych, ostrovných a odľahlých oblastiach: vyzýva členské štáty, aby podporovali vypracovanie regionálnych stratégií sociálneho hospodárstva vo všetkých regiónoch a aby prideľovali finančné prostriedky podľa priorít stanovených na miestnej úrovni; vyzýva Komisiu, aby zverejnila prehľad rozmanitých existujúcich právnych foriem sociálneho hospodárstva v jednotlivých členských štátoch, aby sa na ne miestne a regionálne orgány mohli zamerať pri príprave svojich stratégií; |
| --- | --- |

32.

Využitie plného potenciálu nástrojov EÚ na podporu sociálneho hospodárstva

| 33. | vyzýva členské štáty, aby poskytli cielené financovanie subjektom sociálneho hospodárstva, aby v plnej miere využívali súčasné finančné prostriedky Únie na podporu odvetvia sociálneho hospodárstva a aby zintenzívnili svoje úsilie o čerpanie finančných prostriedkov, ktoré majú k dispozícii na sociálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že je potrebné uľahčiť prístup podnikov sociálneho hospodárstva k európskym finančným prostriedkom, a to aj v súvislosti s verejno-súkromnými partnerstvami, bez toho, aby bolo nutné narušiť ich právnu povahu, a podporiť ich aktívnu účasť na určovaní európskeho politického programu, napríklad v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv; |
| --- | --- |

34.

| 35. | víta návrh na spustenie novej jednotnej brány sociálneho hospodárstva EÚ v roku 2023; zdôrazňuje, že táto iniciatíva má potenciál podporiť subjekty sociálneho hospodárstva pri poskytovaní dôležitých informácií a usmernení o príslušných finančných prostriedkoch, politikách, sieťach a platformách Únie, ako aj o súvisiacich iniciatívach; |
| --- | --- |

35.

| 36. | berie na vedomie možnosti podpory sociálneho hospodárstva, ktoré ponúka Program InvestEU; naliehavo vyzýva Komisiu a implementujúcich partnerov, aby navrhli finančné produkty prispôsobené potrebám podnikov sociálneho hospodárstva v rámci segmentu sociálnych investícií a zručností a aby na tieto produkty vyčlenili dostatočné zdroje s dôrazom na podniky, ktoré sa súbežne venujú digitálnej aj zelenej transformácii; poznamenáva, že by sa mali vypracovať spoľahlivé kritériá oprávnenosti s cieľom zamerať sa na finančných sprostredkovateľov, ktorí osobitne podporujú sociálne hospodárstvo, a domnieva sa, že poradenské služby by sa mali sprístupniť v rámci Poradenského centra InvestEU s cieľom maximalizovať potenciál týchto finančných sprostredkovateľov pri využívaní Programu InvestEU; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že subjektom sociálneho hospodárstva, z ktorých väčšinu tvoria mikrosubjekty a malé a stredné subjekty, sa sprístupnia ďalšie finančné produkty Programu InvestEU, napríklad produkty zamerané na MSP, s cieľom umožniť vypracovanie súboru projektov týkajúcich sa kľúčových tém a zlepšiť dlhodobú hospodársku udržateľnosť subjektov sociálneho hospodárstva, ako aj mieru, v akej zavádzajú inovačné riešenia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | berie na vedomie najmä kľúčovú úlohu fondov politiky súdržnosti vrátane Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu pri financovaní projektov sociálneho hospodárstva; pripomína osobitné ciele ESF+ pri zlepšovaní prístupu všetkých osôb, ktoré si hľadajú prácu, a najmä mladých ľudí, k zamestnaniu, ako aj pri podporovaní samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva; pripomína členským štátom, že finančné prostriedky z ESF+ môžu verejní obstarávatelia použiť na financovanie „sprostredkovateľov sociálnych doložiek“, t. j. odborníkov na propagáciu a podporu vykonávania sociálnych doložiek na miestnej úrovni, a na poskytovanie poradenstva pri vypracúvaní špecifikácií obstarávania, ktoré sú prístupné pre sociálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uznáva veľký potenciál sociálneho hospodárstva pri vytváraní kvalitných pracovných miest a platených stáží pre mladých ľudí, čo môže urýchliť ich integráciu do trhu práce; nabáda členské štáty, aby využívali finančné prostriedky dostupné v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí na podporu sociálneho hospodárstva v radoch mladšej generácie, keďže to môže posilniť integráciu mladšej generácie do trhu práce; víta iniciatívu Komisie na spustenie Akadémie pre politiku podnikania mladých ľudí v roku 2022 v rámci ESF+ s cieľom podporiť podnikanie mladých ľudí a vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť sociálnemu podnikaniu a vypracovala cielené iniciatívy na pomoc iným nedostatočne zastúpeným podnikateľom v sociálnom hospodárstve; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podporuje zriadenie národných kompetenčných centier pre sociálne inovácie zameraných na sociálnych podnikateľov a Európskeho kompetenčného centra pre sociálnu inováciu; pripomína však Komisii a členským štátom, že sociálnu inováciu vykonávajú všetky organizácie sociálneho hospodárstva vrátane neziskových poskytovateľov sociálnych služieb, ako aj sociálni podnikatelia; vyzýva členské štáty, aby sa zaoberali konkrétnymi výzvami neziskového sektora sociálnych služieb a umožnili tomuto sektoru pokračovať na svojej inovačnej ceste pri zachovaní grantov a dotácií ponúkaných v rámci ESF+ alebo projektu Erasmus+; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta využívanie cielených finančných prostriedkov EÚ na projekty zamerané na rozvoj a podporu prevodu podnikov na ich zamestnancov, a tým aj kontinuity činností, a to aj formou prevzatia podniku zamestnaneckým družstvom (23); |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva členské štáty, aby podporovali prístup subjektov sociálneho hospodárstva k financovaniu z nástroja NextGenerationEU v kontexte svojich národných plánov podpory obnovy a odolnosti, najmä na podporu kvalitnej zamestnanosti, sociálneho začlenenia a inkluzívnej digitálnej a zelenej transformácie pre všetkých; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby pri ďalšej revízii všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách rozšírila rozsah pôsobnosti nariadenia a primerane zohľadnila osobitné potreby subjektov sociálneho hospodárstva, pokiaľ ide o prístup k financovaniu a rozvoj trhu; vyzýva Komisiu, aby do oblasti štátnej pomoci lepšie začlenila sociálne aspekty, ako je podpora náboru znevýhodnených pracovníkov vrátane osôb so zdravotným postihnutím, najmä v súvislosti s obnovou po pandémii ochorenia COVID-19, aby po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami preskúmala rôzne možnosti podpory rozvoja subjektov sociálneho hospodárstva založené na dôkazoch a aby poskytla vnútroštátnym orgánom jasné informácie a usmernenia týkajúce sa právneho základu, ktorý sa má použiť na podporu subjektov sociálneho hospodárstva prostredníctvom štátnej pomoci; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta plány Komisie posúdiť zavedenie špecializovaných mechanizmov spoločného investovania s nadáciami a filantropickými organizáciami v cieľových oblastiach, ako je napríklad bezdomovectvo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naliehavo vyzýva vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby lepšie využívali potenciál súčasných pravidiel týkajúcich sa osobitných ustanovení týkajúcich sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s cieľom získať prístup k verejným financiám v rámci nariadenia EÚ o štátnej pomoci, a to aj plným využitím možnosti uznať v prípade potreby subjekty sociálneho hospodárstva vykonávajúce hospodársku činnosť za služby všeobecného hospodárskeho záujmu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta myšlienku začať novú iniciatívu v rámci Programu pre jednotný trh na rok 2022 na podporu vytvárania partnerstiev medzi subjektmi sociálneho hospodárstva a bežnými podnikmi, čo umožní „sociálne nakupovanie“ na trhu medzi podnikmi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je presvedčený, že súčasné značky a osvedčenia pre subjekty sociálneho hospodárstva by mohli slúžiť ako inšpirácia pre členské štáty; víta záväzok v rámci akčného plánu pre sociálne hospodárstvo začať štúdiu o národných značkách sociálneho hospodárstva a systémoch certifikácie s cieľom zvýšiť viditeľnosť sociálneho hospodárstva a umožniť dobre fungujúci jednotný trh a na základe výsledkov preskúmať možnosť prípravy pôdy pre štandardizovanejší systém na úrovni Únie; zdôrazňuje, že táto štúdia by mala vychádzať z predchádzajúcich zistení a zapojiť zainteresované strany sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti Európskej siete miest a regiónov za sociálne hospodárstvo s cieľom posilniť nové regionálne a miestne partnerstvá, a najmä podporiť digitálnu a zelenú transformáciu na mieste. |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi určila účinné nástroje na podporu a ochranu organizácií občianskeho priestoru, najmä subjektov sociálneho hospodárstva, v členských štátoch; zdôrazňuje, že program Občania, rovnosť, práva a hodnoty, ktorý je okrem iného zameraný na neziskové organizácie a disponuje rozpočtom 1,55 miliardy EUR, je významným príspevkom k výzvam, ktorým čelí občianska spoločnosť v EÚ; |
| --- | --- |

48.

| 49. | konštatuje, že financovanie neziskových organizácií si často vyžaduje spolufinancovanie a že požadovanie príliš vysokého podielu vlastných zdrojov môže byť neúnosné; zdôrazňuje preto, že by sa mal vyhodnotiť podiel vlastných zdrojov potrebných na spolufinancovanie a že je potrebné zohľadniť rôzne prostriedky, ktoré by sa mohli speňažiť, ako napríklad čas dobrovoľníkov alebo nepeňažné príspevky; |
| --- | --- |

49.

| 50. | s potešením konštatuje, že Komisia začala vypracúvať štúdiu, v ktorej poskytuje porovnávaciu analýzu právnych režimov a prostredí, v ktorých pôsobia združenia v EÚ; žiada Komisiu, aby na základe článku 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie predložila návrh nariadenia, ktorým sa ustanoví štatút európskeho združenia, vychádzajúci z odporúčaní, ktoré sú uvedené v uznesení Európskeho parlamentu zo 17. februára 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o štatúte pre európske cezhraničné združenia a neziskové organizácie a v časti I prílohy k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

50.

Smerom k účinnému vykonávaniu akčného plánu Komisie pre sociálne hospodárstvo

| 51. | dôrazne víta návrh odporúčania Rady o rámcových podmienkach sociálneho hospodárstva, ktoré sa má schváliť v roku 2023; zdôrazňuje, že odporúčanie by malo poskytnúť spoločné vymedzenie pojmu sociálneho hospodárstva na úrovni Únie založené na jeho hlavných zásadách a charakteristikách, ktoré sú uvedené v akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo, a že odporúčanie aj vymedzenie musia zohľadňovať rozmanitosť subjektov sociálneho hospodárstva v členských štátoch; zdôrazňuje, že hlavným cieľom odporúčania musí byť posilnenie právneho a politického rámca pre sociálne hospodárstvo, najmä v členských štátoch, v ktorých je ekosystém sociálneho hospodárstva menej rozvinutý; je presvedčený, že v odporúčaní by sa mali jasne zdôrazniť podporné nástroje, ktoré poskytuje EÚ, a poskytnúť usmernenia týkajúce sa konkrétnych politík, ako sú vhodné právne rámce pre rôzne druhy subjektov sociálneho hospodárstva, verejné obstarávanie, štátna pomoc, zamestnanosť, sociálne a zdravotné politiky, dane, vzdelávanie, zručnosti a odborná príprava a význam prepojenia prebiehajúcich transformácií s programom sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje význam účasti pracovníkov a demokratickej správy vecí verejných ako zásad, ktoré sú uznané v akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo, pri dosahovaní cieľov sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že všetci pracovníci v sociálnom hospodárstve musia mať dôstojné pracovné a zamestnanecké podmienky a kariérne vyhliadky, ktoré by mali v ideálnom prípade vychádzať z kolektívnych zmlúv; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva musia zabezpečiť dodržiavanie práv odborov, sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby bola finančná podpora EÚ určená subjektom sociálneho hospodárstva podmienená dodržiavaním platných pracovných a zamestnaneckých podmienok a/alebo záväzkov zamestnávateľa vyplývajúcich z práva a/alebo príslušných kolektívnych zmlúv; zdôrazňuje, že subjekty sociálneho hospodárstva majú dobré predpoklady na podporu sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, keďže ich model je založený na účasti pracovníkov; zdôrazňuje preto, že v sociálnom hospodárstve je potrebné ďalej rozvíjať sociálny dialóg na vnútroštátnej aj európskej úrovni a kolektívne vyjednávanie; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby podporovali sociálne hospodárstvo na medzinárodnej úrovni a zvýšili viditeľnosť tohto odvetvia vo vonkajšom rozmere politík Únie, okrem iného uznaním a zahrnutím jeho osobitej povahy do budúcich dohôd o pridružení, poskytovaním informácií a odbornej prípravy v oblasti sociálneho hospodárstva zamestnancom delegácií EÚ a posúdením toho, ako môžu tieto opatrenia prispieť k rozvoju sociálneho hospodárstva v tretích krajinách; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že minulé výzvy Európskeho parlamentu adresované Komisii, aby predložila návrhy, ktoré by umožnili vzájomným spoločnostiam, združeniam a nadáciám pôsobiť na európskej a cezhraničnej úrovni, neviedli k žiadnym legislatívnym zmenám, čo oslabuje európsky sociálny model a zabraňuje dobudovaniu jednotného trhu; opakuje výzvu Európskeho parlamentu na zavedenie spoločných minimálnych noriem pre neziskové organizácie v celej EÚ a na vytvorenie štatútu pre európske združenia a vyzýva Komisiu, aby verejne vysvetlila dôvody, prečo sa na výzvy Európskeho parlamentu nereagovalo; vzhľadom na príležitosť, ktorú ponúka akčný plán Komisie pre sociálne hospodárstvo, ako aj na činnosti monitorovacieho výboru Luxemburského vyhlásenia, ktorý spája väčšinu členských štátov, navrhuje, aby sa preskúmala posilnená spolupráca ako nástroj na prekonanie uvedených dlhoročných patových situácií; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poznamenáva, že plný potenciál sociálneho hospodárstva pri riešení sociálno-ekonomických výziev si vyžaduje jasné stanovenie sociálnych priorít verejnými orgánmi a subjektmi sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že projekty sociálneho hospodárstva si často vyžadujú úzke partnerstvo s verejnými subjektmi; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby v rámci makroekonomického riadenia na úrovni EÚ vypracovali novú stratégiu sociálnych investícií, v ktorej sa jasne určia sociálne priority v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv a ktorá môže poskytnúť rámec pre spoluprácu medzi verejnými orgánmi a subjektmi sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva Komisiu, aby využívala správy o jednotlivých krajinách a odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci procesu semestra na monitorovanie rozvoja sociálneho hospodárstva v Európe, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej iniciatívy budú ambicióznejšie a koherentnejšie a aby podľa možnosti navrhla právne opatrenia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Komisiu, aby monitorovala, či členské štáty prijímajú opatrenia v nadväznosti na záväzky týkajúce sa sociálneho hospodárstva stanovené v národných plánoch obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | víta oznámenie o tom, že sa bude realizovať nová štúdia na zber kvalitatívnych a kvantitatívnych informácií o sociálnom hospodárstve vo všetkých členských štátoch; žiada, aby táto štúdia zahŕňala rôzne typy subjektov sociálneho hospodárstva a aby sa v jej rámci zbierali rozčlenené údaje o pracovníkoch; konštatuje, že sú potrebné podrobné, štandardizované, porovnateľné a spoľahlivé údaje o rozsahu a vplyve sociálneho hospodárstva s cieľom uľahčiť politické rozhodnutia založené na dôkazoch, zabezpečiť nadčasovosť rozvoja sociálneho hospodárstva a prispieť k hospodárskym a sociálnym cieľom EÚ; vyzýva Komisiu, aby v rámci tejto práce aktualizovala štúdiu z roku 2012 o vzájomných spoločnostiach v Únii s cieľom identifikovať príležitosti a prekážky ich rozvoja, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti a poistenia; vyzýva Komisiu a vnútroštátne štatistické orgány, aby spolupracovali s Eurostatom na zbere štandardizovaných údajov a aby ich pravidelne aktualizovali a analyzovali; |
| --- | --- |

58.

| 59. | víta prácu, ktorú Komisia vykonala v záujme transformácie na priemyselný ekosystém sociálneho hospodárstva a blízkosti; konštatuje však, že sú potrebné dodatočné informácie na pochopenie toho, aká bude interakcia s inými regionálnymi a miestnymi iniciatívami, a na zabezpečenie účinného vykonávania v praxi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzýva členské štáty, aby určili koordinátorov sociálneho hospodárstva a zriadili lokálne kontaktné miesta pre sociálne hospodárstvo s cieľom šíriť osvetu a uľahčiť prístup k podpore a financovaniu vrátane finančných prostriedkov EÚ; vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednotnú online platformu EÚ na výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a sieťami sociálneho hospodárstva; zdôrazňuje, že táto platforma musí byť riadená v spolupráci s európskymi sieťami sociálneho hospodárstva a expertnou skupinou Komisie pre sociálne hospodárstvo a sociálne podniky (GECES); domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť úzku koordináciu medzi národnými koordinátormi, miestnymi kontaktnými miestami, online platformou EÚ a bránou sociálneho hospodárstva EÚ s cieľom maximalizovať výmenu poznatkov a synergie, ako aj zviditeľniť príležitosti pre aktérov v rámci sociálneho hospodárstva a zabrániť prípadnej duplicite práce; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva Komisiu, aby ďalej spolupracovala s GECES a zriadila pracovnú skupinu pre vykonávanie akčného plánu pre sociálne hospodárstvo, ktorá bude zahŕňať GECES aj národných koordinátorov zodpovedných za monitorovanie a pravidelné podávanie správ Európskemu parlamentu, Rade a príslušným zainteresovaným stranám vrátane sociálnych partnerov, a aby informovala o jeho zložení a o harmonograme opatrení; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2)  Ú. v. EÚ C 116, 31.3.2021, s. 162.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0044.

(4)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 53.

(5)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 122.

(6)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 110.

(7)  Ú. v. EÚ C 345, 16.10.2020, s. 2.

(8)  Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 2.

(9)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 145.

(10)  Ú. v. EÚ C 316, 22.9.2017, s. 224.

(11)  Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 34.

(12)  Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 11.

(13)  Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 111.

(14)  Ú. v. EÚ C 419, 16.12.2015, s. 42.

(15)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(16)  Ú. v. ES C 99, 13.4.1987, s. 205.

(17)  OECD/Európska únia, Policy brief on making the most of the Social Economy's contribution to the Circular Economy (Politický prehľad o maximálnom využití príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu), 2022.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Receptár pre sociálne financie: praktická príručka o navrhovaní a vykonávaní iniciatív na rozvoj nástrojov a trhov sociálneho financovania), Úrad pre publikácie, 2017.

(20)  Okrem iného vo svojich uzneseniach zo 16. decembra 2020 o novej stratégii pre európske MSP (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 2) a z 24. júna 2021 o vhodnosti právnych predpisov Európskej únie a subsidiarite a proporcionalite – správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za roky 2017, 2018 a 2019 (Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 74).

(21)  Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries (Zmena na trhu práce. Družstvá a sociálne podniky: práca a zamestnanosť vo vybraných krajinách), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2019.

(22)  OECD/Európska komisia, Policy brief on the maximum of the social economy’s contribution to the circular economy (Politický dokument o maximálnom využití príspevku sociálneho hospodárstva k obehovému hospodárstvu), OECD: Miestny ekonomický rozvoj a rozvoj zamestnanosti, dokument č. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23)  Napr. inovačné modely prevodu podnikov pre MSP v Pobaltí financované v rámci iniciatívy Interreg, využívanie finančných prostriedkov z Európskeho sociálneho fondu a programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), pilotné projekty podporované Európskym parlamentom, prevod na družstvá a záchrana pracovných miest.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Prierezová diskriminácia v EÚ: sociálno-ekonomická situácia žien afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o prierezovej diskriminácii v Európskej únii: sociálno-ekonomická situácia žien afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na článok 8, článok 153 ods. 1 a článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 8, článok 153 ods. 1 a článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 23 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 23 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä cieľ 5, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä cieľ 5,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,

| — | so zreteľom na Pekinskú deklaráciu a na Pekinskú akčnú platformu z 15. septembra 1995 a na výsledky jej hodnotiacich konferencií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pekinskú deklaráciu a na Pekinskú akčnú platformu z 15. septembra 1995 a na výsledky jej hodnotiacich konferencií,

| — | so zreteľom na článok 26 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach z roku 1966 a na článok 2 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 26 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach z roku 1966 a na článok 2 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. novembra 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť (GAP) III – ambiciózny program pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ na roky 2021 – 2025 (JOIN(2020)0017) a na sprievodný spoločný pracovný dokument útvarov s názvom Ciele a ukazovatele na vymedzenie vykonávania akčného plánu pre rodovú rovnosť III (2021 – 2025) (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. novembra 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť (GAP) III – ambiciózny program pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ na roky 2021 – 2025 (JOIN(2020)0017) a na sprievodný spoločný pracovný dokument útvarov s názvom Ciele a ukazovatele na vymedzenie vykonávania akčného plánu pre rodovú rovnosť III (2021 – 2025) (SWD(2020)0284),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. septembra 2020 s názvom Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. septembra 2020 s názvom Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0565),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov (COM(2020)0620),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (1) („smernica o rasovej rovnosti“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (1) („smernica o rasovej rovnosti“),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (2) („smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (2) („smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní“),

| — | so zreteľom na Fórum pre rovnosť generácií, ktoré sa konalo od 29. do 31. marca 2021 v Mexiku a od 30. júna do 2. júla 2021 v Paríži, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Fórum pre rovnosť generácií, ktoré sa konalo od 29. do 31. marca 2021 v Mexiku a od 30. júna do 2. júla 2021 v Paríži,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť III (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť III (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov: boj proti negatívnym postojom voči ľuďom rómskeho pôvodu v Európe (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov: boj proti negatívnym postojom voči ľuďom rómskeho pôvodu v Európe (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. marca 2019 o základných právach ľudí afrického pôvodu v Európe (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. marca 2019 o základných právach ľudí afrického pôvodu v Európe (7),

| — | so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) s názvom Prelínajúce sa nerovnosti: Index rodovej rovnosti 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) s názvom Prelínajúce sa nerovnosti: Index rodovej rovnosti 2019,

| — | so zreteľom na správu EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C) z 29. júna 2021 s názvom Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic (Odpor ako spôsob života: Životy lesieb počas pandémie COVID-19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C) z 29. júna 2021 s názvom Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic (Odpor ako spôsob života: Životy lesieb počas pandémie COVID-19),

| — | so zreteľom na správu EL*C z 1. októbra 2021 s názvom Lesbophobia: an intersectional form of violence (Lesbofóbia: Prierezová forma násilia), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EL*C z 1. októbra 2021 s názvom Lesbophobia: an intersectional form of violence (Lesbofóbia: Prierezová forma násilia),

| — | so zreteľom na správu Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) zo 14. mája 2020 s názvom Dlhá cesta k rovnosti osôb LGBTI (druhý prieskum agentúry FRA LGBTI), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) zo 14. mája 2020 s názvom Dlhá cesta k rovnosti osôb LGBTI (druhý prieskum agentúry FRA LGBTI),

| — | so zreteľom na správu EL*C zo 7. februára 2022 s názvom A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians (Horká pilulka na prehltnutie: nedostatky a diskriminácia v prístupe lesieb k zdravotnej starostlivosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EL*C zo 7. februára 2022 s názvom A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians (Horká pilulka na prehltnutie: nedostatky a diskriminácia v prístupe lesieb k zdravotnej starostlivosti),

| — | so zreteľom na správu Európskej siete proti rasizmu (ENAR) zo 14. septembra 2020 s názvom Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward (Prierezová diskriminácia v Európe: význam, výzvy a ďalšie kroky), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej siete proti rasizmu (ENAR) zo 14. septembra 2020 s názvom Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward (Prierezová diskriminácia v Európe: význam, výzvy a ďalšie kroky),

| — | so zreteľom na Usmernenie Komisie o zhromažďovaní a používaní údajov o rovnosti na základe rasového alebo etnického pôvodu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Usmernenie Komisie o zhromažďovaní a používaní údajov o rovnosti na základe rasového alebo etnického pôvodu (8),

| — | so zreteľom na správu európskej siete vnútroštátnych orgánov pre otázky rovnosti s názvom Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies (Zhromažďovanie a využívanie údajov o sťažnostiach orgánmi pre rovnosť) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu európskej siete vnútroštátnych orgánov pre otázky rovnosti s názvom Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies (Zhromažďovanie a využívanie údajov o sťažnostiach orgánmi pre rovnosť) (9),

| — | so zreteľom na príručku European Handbook on Equality Data (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príručku European Handbook on Equality Data (10),

| — | so zreteľom na spoločné hlavné zásady Komisie pre národné akčné plány boja proti rasizmu a rasovej diskriminácii z marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné hlavné zásady Komisie pre národné akčné plány boja proti rasizmu a rasovej diskriminácii z marca 2022,

| — | so zreteľom na tieňovú správu siete ENAR s názvom Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017 (Rasizmus a diskriminácia v zamestnaní v Európe 2013 – 2017) (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tieňovú správu siete ENAR s názvom Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017 (Rasizmus a diskriminácia v zamestnaní v Európe 2013 – 2017) (11),

| — | so zreteľom na Medzinárodnú dekádu ľudí afrického pôvodu OSN 2015 – 2024, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodnú dekádu ľudí afrického pôvodu OSN 2015 – 2024,

| — | so zreteľom na správu agentúry FRA zo 4. apríla 2019 s názvom Druhý prieskum Európskej únie o menšinách a diskriminácii – rómske ženy v deviatich členských štátoch EÚ (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu agentúry FRA zo 4. apríla 2019 s názvom Druhý prieskum Európskej únie o menšinách a diskriminácii – rómske ženy v deviatich členských štátoch EÚ (12),

| — | so zreteľom na správu agentúry FRA z 15. novembra 2019 s názvom Druhý prieskum Európskej únie o menšinách a diskriminácii – Byť černochom v EÚ (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu agentúry FRA z 15. novembra 2019 s názvom Druhý prieskum Európskej únie o menšinách a diskriminácii – Byť černochom v EÚ (13),

| — | so zreteľom na informačný prehľad Centra pre prierezovú spravodlivosť z apríla 2020 s názvom Intersectionality at a Glance in Europe (Prehľad prierezovosti v Európe) (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačný prehľad Centra pre prierezovú spravodlivosť z apríla 2020 s názvom Intersectionality at a Glance in Europe (Prehľad prierezovosti v Európe) (14),

| — | so zreteľom na súbor zdrojov OSN Ženy a Partnerstvo OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím uverejnený v roku 2021 s názvom Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (Prierezové zdroje a súbor nástrojov: Prierezový prístup, aby sa na nikoho nezabudlo) (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súbor zdrojov OSN Ženy a Partnerstvo OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím uverejnený v roku 2021 s názvom Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (Prierezové zdroje a súbor nástrojov: Prierezový prístup, aby sa na nikoho nezabudlo) (15),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na list Výboru pre kultúru a vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre kultúru a vzdelávanie,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0190/2022),

| A. | keďže mnohé ženy v EÚ čelia vzájomne sa prelínajúcim nerovnostiam a diskriminácii; keďže prierezová diskriminácia sa vzťahuje na situáciu, v ktorej pôsobí a vzájomne sa ovplyvňuje niekoľko dôvodov diskriminácie, napríklad pohlavie a iné dôvody diskriminácie, ako sú okrem iného rasa, farba pleti, etnické alebo sociálno-ekonomické postavenie, vek, sexuálna orientácia, rodová identita a rodový prejav, pohlavné znaky, genetické vlastnosti, náboženstvo alebo viera, štátna príslušnosť, pobytový status, migračný pôvod alebo zdravotné postihnutie, ktoré sú neoddeliteľné a vytvárajú špecifické druhy diskriminácie; |
| --- | --- |

A.

keďže mnohé ženy v EÚ čelia vzájomne sa prelínajúcim nerovnostiam a diskriminácii; keďže prierezová diskriminácia sa vzťahuje na situáciu, v ktorej pôsobí a vzájomne sa ovplyvňuje niekoľko dôvodov diskriminácie, napríklad pohlavie a iné dôvody diskriminácie, ako sú okrem iného rasa, farba pleti, etnické alebo sociálno-ekonomické postavenie, vek, sexuálna orientácia, rodová identita a rodový prejav, pohlavné znaky, genetické vlastnosti, náboženstvo alebo viera, štátna príslušnosť, pobytový status, migračný pôvod alebo zdravotné postihnutie, ktoré sú neoddeliteľné a vytvárajú špecifické druhy diskriminácie;

| B. | keďže prierezová diskriminácia sa líši od viacnásobnej diskriminácie, ktorá vzniká vtedy, keď každý druh diskriminácie možno preukázať a zaobchádzať s ním nezávisle; keďže v prípade prierezovej diskriminácie sa dôvody diskriminácie prelínajú, čo vytvára jedinečný typ diskriminácie; keďže prierezovosť umožňuje perspektívu, ktorá zohľadňuje vzájomne sa prelínajúce dôvody bez uprednostňovania jedného pred druhým; keďže prierezový prístup zohľadňuje viacrozmernosť skúseností a identít ľudí a zahŕňa prístup zdola nahor; keďže používanie prierezového prístupu v analýzach a politikách si vyžaduje iné uvažovanie o identite, rovnosti a nerovnováhe moci; |
| --- | --- |

B.

keďže prierezová diskriminácia sa líši od viacnásobnej diskriminácie, ktorá vzniká vtedy, keď každý druh diskriminácie možno preukázať a zaobchádzať s ním nezávisle; keďže v prípade prierezovej diskriminácie sa dôvody diskriminácie prelínajú, čo vytvára jedinečný typ diskriminácie; keďže prierezovosť umožňuje perspektívu, ktorá zohľadňuje vzájomne sa prelínajúce dôvody bez uprednostňovania jedného pred druhým; keďže prierezový prístup zohľadňuje viacrozmernosť skúseností a identít ľudí a zahŕňa prístup zdola nahor; keďže používanie prierezového prístupu v analýzach a politikách si vyžaduje iné uvažovanie o identite, rovnosti a nerovnováhe moci;

| C. | keďže uplatňovanie prierezovej analýzy nám umožňuje riešiť a pochopiť sociálne nerovnosti, vylúčenie a diskrimináciu z komplexného, systémového a štrukturálneho hľadiska a zároveň prekonať jednoosový prístup k diskriminácii; keďže do politík EÚ sa doteraz nezahrnul prierezový prístup; keďže sa zameriavajú iba na individuálne rozmery diskriminácie, čo oslabuje ich inštitucionálny, štrukturálny a historický rozmer; |
| --- | --- |

C.

keďže uplatňovanie prierezovej analýzy nám umožňuje riešiť a pochopiť sociálne nerovnosti, vylúčenie a diskrimináciu z komplexného, systémového a štrukturálneho hľadiska a zároveň prekonať jednoosový prístup k diskriminácii; keďže do politík EÚ sa doteraz nezahrnul prierezový prístup; keďže sa zameriavajú iba na individuálne rozmery diskriminácie, čo oslabuje ich inštitucionálny, štrukturálny a historický rozmer;

| D. | keďže vplyv rasizmu a procesu rasizácie sa často prehliada ako dôležitý jav, ktorý bráni rovnosti v Európe; keďže prierezové politiky nemožno realizovať bez toho, aby sa rasovo kategorizované osoby sústredili na prierezové križovatky diskriminácie; |
| --- | --- |

D.

keďže vplyv rasizmu a procesu rasizácie sa často prehliada ako dôležitý jav, ktorý bráni rovnosti v Európe; keďže prierezové politiky nemožno realizovať bez toho, aby sa rasovo kategorizované osoby sústredili na prierezové križovatky diskriminácie;

| E. | keďže k dosiahnutiu rodovej rovnosti nemôže dôjsť, ak sa nevykorenia všetky rozmanité druhy diskriminácie, úmyselnej i neúmyselnej, v ich individuálnych, štrukturálnych, inštitucionálnych a historických formách; keďže cieľom uplatňovania prierezového prístupu je preskúmať priesečníky medzi rasizmom/kolonializmom, hospodárskou nerovnosťou a patriarchátom; keďže tradičné antidiskriminačné zákony nedokážu bojovať proti všetkým formám diskriminácie a ich znásobeným negatívnym účinkom na dotknuté ženy a nie všetky členské štáty sa vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch výslovne zaoberajú viacnásobnou diskrimináciou a prierezovou diskrimináciou (16); |
| --- | --- |

E.

keďže k dosiahnutiu rodovej rovnosti nemôže dôjsť, ak sa nevykorenia všetky rozmanité druhy diskriminácie, úmyselnej i neúmyselnej, v ich individuálnych, štrukturálnych, inštitucionálnych a historických formách; keďže cieľom uplatňovania prierezového prístupu je preskúmať priesečníky medzi rasizmom/kolonializmom, hospodárskou nerovnosťou a patriarchátom; keďže tradičné antidiskriminačné zákony nedokážu bojovať proti všetkým formám diskriminácie a ich znásobeným negatívnym účinkom na dotknuté ženy a nie všetky členské štáty sa vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch výslovne zaoberajú viacnásobnou diskrimináciou a prierezovou diskrimináciou (16);

| F. | keďže ženy nie sú homogénnou kategóriou a pochopenie ich rozmanitosti je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby sa pri tvorbe politiky nestalo, že sa bude pokračovať v priamej alebo nepriamej diskriminácii a/alebo že niektoré skupiny žien budú naďalej neviditeľné, napríklad sociálno-ekonomicky znevýhodnené ženy afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického, rómskeho a ázijského pôvodu; keďže ženy, najmä ženy so zdravotným postihnutím, migrantky a príslušníčky etnických menšín, černošské ženy, ženy s rôznou farbou pleti, rómske ženy, staršie ženy, ženy s nízkou úrovňou vzdelania, ženy so zdravotnými problémami a LGBTI+ ženy sú oveľa častejšie predmetom viacnásobných a prierezových foriem diskriminácie; |
| --- | --- |

F.

keďže ženy nie sú homogénnou kategóriou a pochopenie ich rozmanitosti je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby sa pri tvorbe politiky nestalo, že sa bude pokračovať v priamej alebo nepriamej diskriminácii a/alebo že niektoré skupiny žien budú naďalej neviditeľné, napríklad sociálno-ekonomicky znevýhodnené ženy afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického, rómskeho a ázijského pôvodu; keďže ženy, najmä ženy so zdravotným postihnutím, migrantky a príslušníčky etnických menšín, černošské ženy, ženy s rôznou farbou pleti, rómske ženy, staršie ženy, ženy s nízkou úrovňou vzdelania, ženy so zdravotnými problémami a LGBTI+ ženy sú oveľa častejšie predmetom viacnásobných a prierezových foriem diskriminácie;

| G. | keďže kľúčovou výzvou pri uvádzaní prierezovosti do praxe a riešení vzájomne sa prelínajúcich foriem diskriminácie je absencia údajov o prierezovej rovnosti; keďže nedostatok príslušných údajov vedie k závažným nedostatkom a bráni EÚ a členským štátom aktívne monitorovať stav nerovnosti a riešiť a analyzovať rozsah prierezovej diskriminácie v Európe vrátane situácie menšín a marginalizovaných skupín; keďže niektoré členské štáty v súčasnosti nezhromažďujú tento druh údajov, takže skupiny ľudí sú pri tvorbe politík neviditeľné; keďže zber takýchto údajov, najmä o rase, etnickom pôvode a zdravotnom postihnutí, by sa mal poskytovať dobrovoľne a anonymne v súlade s normami ochrany údajov a v súlade s Istanbulským dohovorom; |
| --- | --- |

G.

keďže kľúčovou výzvou pri uvádzaní prierezovosti do praxe a riešení vzájomne sa prelínajúcich foriem diskriminácie je absencia údajov o prierezovej rovnosti; keďže nedostatok príslušných údajov vedie k závažným nedostatkom a bráni EÚ a členským štátom aktívne monitorovať stav nerovnosti a riešiť a analyzovať rozsah prierezovej diskriminácie v Európe vrátane situácie menšín a marginalizovaných skupín; keďže niektoré členské štáty v súčasnosti nezhromažďujú tento druh údajov, takže skupiny ľudí sú pri tvorbe politík neviditeľné; keďže zber takýchto údajov, najmä o rase, etnickom pôvode a zdravotnom postihnutí, by sa mal poskytovať dobrovoľne a anonymne v súlade s normami ochrany údajov a v súlade s Istanbulským dohovorom;

| H. | keďže realizácia prierezovej politiky znamená dôkladné posúdenie vplyvu politík a právnych predpisov, odstránenie opatrení, ktoré poškodzujú diskriminované marginalizované skupiny, a zabezpečenie zmysluplnej účasti ľudí postihnutých nerovnosťami v celej ich rozmanitosti pri navrhovaní, prijímaní a realizácii politík a opatrení; |
| --- | --- |

H.

keďže realizácia prierezovej politiky znamená dôkladné posúdenie vplyvu politík a právnych predpisov, odstránenie opatrení, ktoré poškodzujú diskriminované marginalizované skupiny, a zabezpečenie zmysluplnej účasti ľudí postihnutých nerovnosťami v celej ich rozmanitosti pri navrhovaní, prijímaní a realizácii politík a opatrení;

| I. | keďže ženy, ktoré sú vystavené rôznym druhom diskriminácie, čelia viacerým prekážkam v prístupe na formálny trh práce, čím sú vystavené diskriminácii, chudobe, ekonomickému vykorisťovaniu, sociálnemu vylúčeniu a rodovo motivovanému násiliu vrátane sexuálneho obťažovania a zlého zaobchádzania; keďže v celej EÚ má 91 % černošských žien príliš vysokú kvalifikáciu v porovnaní so 48 % bielych žien a neustále sa stretávajú s diskrimináciou a mikroagresiou, čo vedie k vyššej miere vyhorenia; keďže uznávanie diplomov získaných v zahraničí môže stále predstavovať značnú výzvu; |
| --- | --- |

I.

keďže ženy, ktoré sú vystavené rôznym druhom diskriminácie, čelia viacerým prekážkam v prístupe na formálny trh práce, čím sú vystavené diskriminácii, chudobe, ekonomickému vykorisťovaniu, sociálnemu vylúčeniu a rodovo motivovanému násiliu vrátane sexuálneho obťažovania a zlého zaobchádzania; keďže v celej EÚ má 91 % černošských žien príliš vysokú kvalifikáciu v porovnaní so 48 % bielych žien a neustále sa stretávajú s diskrimináciou a mikroagresiou, čo vedie k vyššej miere vyhorenia; keďže uznávanie diplomov získaných v zahraničí môže stále predstavovať značnú výzvu;

| J. | keďže takmer tri štvrtiny (72 %) všetkých obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ a 92 % obetí obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania sú ženy a dievčatá; keďže ženy v neistých situáciách, ktoré čelia zlým podmienkam bývania, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, sú ešte zraniteľnejšie; |
| --- | --- |

J.

keďže takmer tri štvrtiny (72 %) všetkých obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ a 92 % obetí obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania sú ženy a dievčatá; keďže ženy v neistých situáciách, ktoré čelia zlým podmienkam bývania, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, sú ešte zraniteľnejšie;

| K. | keďže v oblasti zamestnania sú ženy naďalej nadmerne zastúpené v neistých a slabo platených odvetviach, čo môže viesť k tomu, že budú vystavené diskriminácii, sexuálnemu obťažovaniu a zlému zaobchádzaniu; keďže prekážky vstupu na trh práce a zotrvania na ňom sa často znásobujú prelínaním pohlavia s ďalšími faktormi, napríklad rasovým alebo etnickým pôvodom, náboženstvom alebo vierou, zdravotným postihnutím, vekom alebo sexuálnou orientáciou, a majú závažné škodlivé hospodárske a sociálne dôsledky pre členské štáty; keďže v dôsledku týchto prekážok majú rasovo kategorizované ženy tendenciu vykonávať prevažne povolania s vyšším rizikom vzniku chorôb z povolania; |
| --- | --- |

K.

keďže v oblasti zamestnania sú ženy naďalej nadmerne zastúpené v neistých a slabo platených odvetviach, čo môže viesť k tomu, že budú vystavené diskriminácii, sexuálnemu obťažovaniu a zlému zaobchádzaniu; keďže prekážky vstupu na trh práce a zotrvania na ňom sa často znásobujú prelínaním pohlavia s ďalšími faktormi, napríklad rasovým alebo etnickým pôvodom, náboženstvom alebo vierou, zdravotným postihnutím, vekom alebo sexuálnou orientáciou, a majú závažné škodlivé hospodárske a sociálne dôsledky pre členské štáty; keďže v dôsledku týchto prekážok majú rasovo kategorizované ženy tendenciu vykonávať prevažne povolania s vyšším rizikom vzniku chorôb z povolania;

| L. | keďže obeťami rasizmu a xenofóbie v celej EÚ bývajú migrantky; keďže to prispieva k chudobe a sociálnemu vylúčeniu a následne sťažuje prístup k zdrojom a základným sociálnym službám, ako sú zdravotná starostlivosť, bývanie a sociálne zabezpečenie, a prístup na trh práce, k vzdelávaniu, odbornej príprave a ku kariérnemu postupu; keďže takmer každá tretia žena narodená mimo EÚ pracuje v EÚ na neistých pracovných miestach a 18 % migrantiek je vystavených riziku chudoby; |
| --- | --- |

L.

keďže obeťami rasizmu a xenofóbie v celej EÚ bývajú migrantky; keďže to prispieva k chudobe a sociálnemu vylúčeniu a následne sťažuje prístup k zdrojom a základným sociálnym službám, ako sú zdravotná starostlivosť, bývanie a sociálne zabezpečenie, a prístup na trh práce, k vzdelávaniu, odbornej príprave a ku kariérnemu postupu; keďže takmer každá tretia žena narodená mimo EÚ pracuje v EÚ na neistých pracovných miestach a 18 % migrantiek je vystavených riziku chudoby;

| M. | keďže ženy z väčšiny marginalizovaných skupín tvoria väčšinu najnižšie platených pozícií v opatrovateľských službách, vykonávajú najťažšiu, nepriamu opatrovateľskú prácu alebo prácu v domácnosti, pričom sú často vystavené rodovej segregácii, rasizmu, zlým pracovným a platovým podmienkam, ako aj násiliu a obťažovaniu v práci (17); keďže neistá situácia, v ktorej sa ocitajú migrujúce pracovníčky v domácnosti, ktorými sú predovšetkým rasovo kategorizované ženy, a najmä mladí pracovníci, je príkladom, keď je viditeľná prierezovosť rasy, pohlavia, sociálno-ekonomického postavenia a štátnej príslušnosti; keďže vo väčšine krajín EÚ sú pracovné povolenia na dlhodobý pobyt často dostupné len pre vysokokvalifikované a dobre platené pracovné miesta, čo stredne a nízko kvalifikovaných pracovníkov odsúva k vykorisťovaniu a neistým zmluvám v podhodnotených odvetviach; |
| --- | --- |

M.

keďže ženy z väčšiny marginalizovaných skupín tvoria väčšinu najnižšie platených pozícií v opatrovateľských službách, vykonávajú najťažšiu, nepriamu opatrovateľskú prácu alebo prácu v domácnosti, pričom sú často vystavené rodovej segregácii, rasizmu, zlým pracovným a platovým podmienkam, ako aj násiliu a obťažovaniu v práci (17); keďže neistá situácia, v ktorej sa ocitajú migrujúce pracovníčky v domácnosti, ktorými sú predovšetkým rasovo kategorizované ženy, a najmä mladí pracovníci, je príkladom, keď je viditeľná prierezovosť rasy, pohlavia, sociálno-ekonomického postavenia a štátnej príslušnosti; keďže vo väčšine krajín EÚ sú pracovné povolenia na dlhodobý pobyt často dostupné len pre vysokokvalifikované a dobre platené pracovné miesta, čo stredne a nízko kvalifikovaných pracovníkov odsúva k vykorisťovaniu a neistým zmluvám v podhodnotených odvetviach;

| N. | keďže iba 20 % žien so zdravotným postihnutím je zamestnaných na plný úväzok v EÚ a má výrazne nižšie príjmy (18); keďže odhady naznačujú, že 22 % je ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže ženy so zdravotným postihnutím čelia výrazným prekážkam vo vzdelávaní, pričom 13 % žien so zdravotným postihnutím v EÚ má vysokoškolské vzdelanie v porovnaní s 29 % žien bez zdravotného postihnutia; |
| --- | --- |

N.

keďže iba 20 % žien so zdravotným postihnutím je zamestnaných na plný úväzok v EÚ a má výrazne nižšie príjmy (18); keďže odhady naznačujú, že 22 % je ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže ženy so zdravotným postihnutím čelia výrazným prekážkam vo vzdelávaní, pričom 13 % žien so zdravotným postihnutím v EÚ má vysokoškolské vzdelanie v porovnaní s 29 % žien bez zdravotného postihnutia;

| O. | keďže respondentky v druhom prieskume agentúry FRA LGBTI pri viacerých príležitostiach zdôrazňujú ďalšie dôvody diskriminácie, pričom 40 % z nich čelí ďalšej diskriminácii z dôvodu príslušnosti k etnickej menšine alebo prisťahovaleckého pôvodu, 15 % z dôvodu farby pleti, 36 % z dôvodu zdravotného postihnutia a 28 % z dôvodu náboženstva; keďže afrofóbia, islamofóbia, anticiganizmus a antisemitizmus sú v EÚ rozšírené formy rasizmu a sú často podporované populistickými a pravicovými diskurzmi; |
| --- | --- |

O.

keďže respondentky v druhom prieskume agentúry FRA LGBTI pri viacerých príležitostiach zdôrazňujú ďalšie dôvody diskriminácie, pričom 40 % z nich čelí ďalšej diskriminácii z dôvodu príslušnosti k etnickej menšine alebo prisťahovaleckého pôvodu, 15 % z dôvodu farby pleti, 36 % z dôvodu zdravotného postihnutia a 28 % z dôvodu náboženstva; keďže afrofóbia, islamofóbia, anticiganizmus a antisemitizmus sú v EÚ rozšírené formy rasizmu a sú často podporované populistickými a pravicovými diskurzmi;

| P. | keďže lesbofóbiu treba chápať ako násilie na priesečníku homofóbie a mizogýnie, predstavujúce typ násilia s vlastnými koreňmi, vzorcami, spôsobmi a dôsledkami, ktoré sa formujú na základe tejto priesečníkovej skúsenosti; keďže každá šiesta lesbická alebo bisexuálna žena (16 %) uviedla prípady diskriminácie pri prístupe k zdravotnej starostlivosti alebo sociálnym službám; |
| --- | --- |

P.

keďže lesbofóbiu treba chápať ako násilie na priesečníku homofóbie a mizogýnie, predstavujúce typ násilia s vlastnými koreňmi, vzorcami, spôsobmi a dôsledkami, ktoré sa formujú na základe tejto priesečníkovej skúsenosti; keďže každá šiesta lesbická alebo bisexuálna žena (16 %) uviedla prípady diskriminácie pri prístupe k zdravotnej starostlivosti alebo sociálnym službám;

| Q. | keďže vysokú mieru nezamestnanosti rómskych žien nemožno vysvetliť jedným faktorom, napríklad diskrimináciou na základe etnického pôvodu, pohlavia alebo sociálno-ekonomického zázemia, keďže tieto dôvody sa navzájom posilňujú; keďže v EÚ je zamestnaných len 16 % rómskych žien oproti 34 % rómskych mužov; keďže im takisto chýba primeraný prístup k vzdelávaniu a viac ako štvrtina (28 %) rómskych žien v porovnaní so 6 % rómskych mužov je zapojená do neplatenej práce v domácnosti vrátane starostlivosti o deti a príbuzných, čo ešte viac sťažuje prelomenie cyklu chudoby; |
| --- | --- |

Q.

keďže vysokú mieru nezamestnanosti rómskych žien nemožno vysvetliť jedným faktorom, napríklad diskrimináciou na základe etnického pôvodu, pohlavia alebo sociálno-ekonomického zázemia, keďže tieto dôvody sa navzájom posilňujú; keďže v EÚ je zamestnaných len 16 % rómskych žien oproti 34 % rómskych mužov; keďže im takisto chýba primeraný prístup k vzdelávaniu a viac ako štvrtina (28 %) rómskych žien v porovnaní so 6 % rómskych mužov je zapojená do neplatenej práce v domácnosti vrátane starostlivosti o deti a príbuzných, čo ešte viac sťažuje prelomenie cyklu chudoby;

| R. | keďže výskyt diskriminácie na základe rasového alebo etnického pôvodu je stále vysoký, a to v priebehu času aj v rôznych skupinách obyvateľstva v rôznych členských štátoch; keďže údaje z prieskumu agentúry FRA ukazujú, že ľudia s rasovým, etnicky menšinovým alebo migračným pôvodom (vrátane Rómov, moslimov, Židov a ľudí afrického pôvodu) sa pravidelne stretávajú s vysokou mierou diskriminácie na základe svojho etnického alebo rasového pôvodu, ako aj náboženstva alebo viery, v rôznych oblastiach života; keďže islamofóbia a antisemitizmus sú pretrvávajúcimi formami nenávisti a diskriminácie; keďže 71 % Židov sa aspoň občas vyhýba noseniu alebo vystavovaniu predmetov, ktoré prezrádzajú, že sú Židia; keďže viac ako tretina (39 %) všetkých moslimských žien, ktoré nosia náboženský odev na verejnosti, zažila nevhodné pohľady alebo urážlivé gestá; |
| --- | --- |

R.

keďže výskyt diskriminácie na základe rasového alebo etnického pôvodu je stále vysoký, a to v priebehu času aj v rôznych skupinách obyvateľstva v rôznych členských štátoch; keďže údaje z prieskumu agentúry FRA ukazujú, že ľudia s rasovým, etnicky menšinovým alebo migračným pôvodom (vrátane Rómov, moslimov, Židov a ľudí afrického pôvodu) sa pravidelne stretávajú s vysokou mierou diskriminácie na základe svojho etnického alebo rasového pôvodu, ako aj náboženstva alebo viery, v rôznych oblastiach života; keďže islamofóbia a antisemitizmus sú pretrvávajúcimi formami nenávisti a diskriminácie; keďže 71 % Židov sa aspoň občas vyhýba noseniu alebo vystavovaniu predmetov, ktoré prezrádzajú, že sú Židia; keďže viac ako tretina (39 %) všetkých moslimských žien, ktoré nosia náboženský odev na verejnosti, zažila nevhodné pohľady alebo urážlivé gestá;

| S. | keďže vysoká miera predsudkov a následné politiky týkajúce sa nosenia náboženských symbolov či odevov ďalej vedú k nerovnému zaobchádzaniu a znásobujú súvisiace prekážky, čo má obzvlášť negatívny vplyv na moslimské ženy pri prístupe na trh práce a k bývaniu, a vylučuje ich z verejnej sféry a z akejkoľvek formy zmysluplnej účasti na spoločenských procesoch a rozhodnutiach, v dôsledku čoho sú udržiavané v neistej sociálno-ekonomickej situácii; |
| --- | --- |

S.

keďže vysoká miera predsudkov a následné politiky týkajúce sa nosenia náboženských symbolov či odevov ďalej vedú k nerovnému zaobchádzaniu a znásobujú súvisiace prekážky, čo má obzvlášť negatívny vplyv na moslimské ženy pri prístupe na trh práce a k bývaniu, a vylučuje ich z verejnej sféry a z akejkoľvek formy zmysluplnej účasti na spoločenských procesoch a rozhodnutiach, v dôsledku čoho sú udržiavané v neistej sociálno-ekonomickej situácii;

| T. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila existujúce štrukturálne rodové nerovnosti, najmä v prípade dievčat a žien z marginalizovaných skupín, a keďže sa rapídne zvýšil počet hlásení o domácom násilí spôsobenom obmedzením pohybu; keďže pandémia mala neúmerný vplyv na stabilitu pracovných miest všetkých žien, najmä však černošiek, farebných žien a žien z etnických menšín, a keďže hospodárska obnova a obnova pracovných miest práve v prípade černošských žien v porovnaní s bielymi ženami zaostáva; |
| --- | --- |

T.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila existujúce štrukturálne rodové nerovnosti, najmä v prípade dievčat a žien z marginalizovaných skupín, a keďže sa rapídne zvýšil počet hlásení o domácom násilí spôsobenom obmedzením pohybu; keďže pandémia mala neúmerný vplyv na stabilitu pracovných miest všetkých žien, najmä však černošiek, farebných žien a žien z etnických menšín, a keďže hospodárska obnova a obnova pracovných miest práve v prípade černošských žien v porovnaní s bielymi ženami zaostáva;

| U. | keďže rasovo kategorizované ženy, ženy zo znevýhodneného socioekonomického prostredia, ženy so zdravotným postihnutím, migrantky a osoby LGBTIQ+ čelia v dôsledku diskriminačných právnych predpisov a politík, stigmatizácie a stereotypov ďalším prekážkam a násiliu v prístupe k zdravotnej starostlivosti a zdravotným informáciám, vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv; keďže je pravdepodobnejšie, že tieto ženy budú vystavené gynekologickému a pôrodnému násiliu počas tehotenstva a pôrodu a keďže na ne má neúmerný dosah nedostatok komplexného vzdelania a nedostupnosť metód antikoncepcie; keďže odborná príprava zdravotníckych pracovníkov môže byť v tomto ohľade prospešná, pretože zabezpečuje základné právo na prístup k službám zdravotnej starostlivosti, ktoré by malo zahŕňať aj prístup k vysokokvalitným a cieleným zariadeniam duševného zdravia; |
| --- | --- |

U.

keďže rasovo kategorizované ženy, ženy zo znevýhodneného socioekonomického prostredia, ženy so zdravotným postihnutím, migrantky a osoby LGBTIQ+ čelia v dôsledku diskriminačných právnych predpisov a politík, stigmatizácie a stereotypov ďalším prekážkam a násiliu v prístupe k zdravotnej starostlivosti a zdravotným informáciám, vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv; keďže je pravdepodobnejšie, že tieto ženy budú vystavené gynekologickému a pôrodnému násiliu počas tehotenstva a pôrodu a keďže na ne má neúmerný dosah nedostatok komplexného vzdelania a nedostupnosť metód antikoncepcie; keďže odborná príprava zdravotníckych pracovníkov môže byť v tomto ohľade prospešná, pretože zabezpečuje základné právo na prístup k službám zdravotnej starostlivosti, ktoré by malo zahŕňať aj prístup k vysokokvalitným a cieleným zariadeniam duševného zdravia;

| V. | keďže u rasovo kategorizovaných žien je väčšia pravdepodobnosť, že poskytovatelia lekárskej starostlivosti ich príznaky odmietnu, pretože lekárske vzdelávanie v mnohých členských štátoch sa nezaoberá chorobami a príznakmi, ktoré postihujú ženy afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu; keďže v niektorých európskych krajinách je pravdepodobnosť úmrtia černošských žien pri pôrode štyrikrát vyššia a u ázijských žien dvakrát vyššia než u bielych žien, a ženy afrického pôvodu majú vyššie riziko úmrtia na život ohrozujúce choroby, hoci sú medzi nimi menej rozšírené; keďže zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti, ako aj predchádzanie všetkým formám diskriminácie, ktoré obmedzujú prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetky ženy, ich odstraňovanie a postihovanie, sú nevyhnutné na posilnenie schopnosti žien uplatňovať svoje základné práva; |
| --- | --- |

V.

keďže u rasovo kategorizovaných žien je väčšia pravdepodobnosť, že poskytovatelia lekárskej starostlivosti ich príznaky odmietnu, pretože lekárske vzdelávanie v mnohých členských štátoch sa nezaoberá chorobami a príznakmi, ktoré postihujú ženy afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu; keďže v niektorých európskych krajinách je pravdepodobnosť úmrtia černošských žien pri pôrode štyrikrát vyššia a u ázijských žien dvakrát vyššia než u bielych žien, a ženy afrického pôvodu majú vyššie riziko úmrtia na život ohrozujúce choroby, hoci sú medzi nimi menej rozšírené; keďže zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti, ako aj predchádzanie všetkým formám diskriminácie, ktoré obmedzujú prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetky ženy, ich odstraňovanie a postihovanie, sú nevyhnutné na posilnenie schopnosti žien uplatňovať svoje základné práva;

| W. | keďže rómske ženy stále čelia rasizmu a diskriminácii, pokiaľ ide o prístup k zdravotnej starostlivosti a podporným službám v prípade násilia; keďže v niektorých členských štátoch rómske ženy stále zažívajú etnickú segregáciu v oblasti reprodukčnej zdravotnej starostlivosti a čelia zvýšenému výskytu foriem verbálneho, fyzického a psychického násilia a obťažovania počas pôrodu, a to aj počas pôrodu, a často sú obeťami obchodovania s ľuďmi a/alebo sexuálneho vykorisťovania; keďže rómske ženy a ženy so zdravotným postihnutím boli počas celej histórie vystavené systematickým praktikám nútenej a nátlakovej sterilizácie v EÚ a mnohým z nich boli odopreté účinné prostriedky nápravy; |
| --- | --- |

W.

keďže rómske ženy stále čelia rasizmu a diskriminácii, pokiaľ ide o prístup k zdravotnej starostlivosti a podporným službám v prípade násilia; keďže v niektorých členských štátoch rómske ženy stále zažívajú etnickú segregáciu v oblasti reprodukčnej zdravotnej starostlivosti a čelia zvýšenému výskytu foriem verbálneho, fyzického a psychického násilia a obťažovania počas pôrodu, a to aj počas pôrodu, a často sú obeťami obchodovania s ľuďmi a/alebo sexuálneho vykorisťovania; keďže rómske ženy a ženy so zdravotným postihnutím boli počas celej histórie vystavené systematickým praktikám nútenej a nátlakovej sterilizácie v EÚ a mnohým z nich boli odopreté účinné prostriedky nápravy;

| X. | keďže LGBTQI ľudia v celej Európe stále čelia diskriminácii pri prístupe k zdravotníckym službám, pričom 16 % respondentov prieskumu uviedlo, že sa cítili diskriminovaní zo strany zdravotníckeho personálu alebo pracovníkov sociálnych služieb pre svoju identitu, a keďže transrodoví ľudia uvádzajú obzvlášť vysokú mieru transfóbneho a neúctivého správania sa zdravotníckeho personálu voči nim; keďže vo viacerých členských štátoch sú transrodové osoby vystavené praxi nútenej sterilizácie alebo medikalizácie, ktoré sú v rozpore s normami v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

X.

keďže LGBTQI ľudia v celej Európe stále čelia diskriminácii pri prístupe k zdravotníckym službám, pričom 16 % respondentov prieskumu uviedlo, že sa cítili diskriminovaní zo strany zdravotníckeho personálu alebo pracovníkov sociálnych služieb pre svoju identitu, a keďže transrodoví ľudia uvádzajú obzvlášť vysokú mieru transfóbneho a neúctivého správania sa zdravotníckeho personálu voči nim; keďže vo viacerých členských štátoch sú transrodové osoby vystavené praxi nútenej sterilizácie alebo medikalizácie, ktoré sú v rozpore s normami v oblasti ľudských práv;

| Y. | keďže spoločenské a právne zmeny, ako aj výskum v lekárskej a biologickej oblasti, viedli k uznaniu rôznorodosti v definícii „pohlavia“, na dôvažok k ženám a mužom; keďže diskriminácia na základe pohlavia sa v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie vykladá širšie tak, že zahŕňa aj transrodové osoby, ktoré podstupujú operáciu zmeny pohlavia; |
| --- | --- |

Y.

keďže spoločenské a právne zmeny, ako aj výskum v lekárskej a biologickej oblasti, viedli k uznaniu rôznorodosti v definícii „pohlavia“, na dôvažok k ženám a mužom; keďže diskriminácia na základe pohlavia sa v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie vykladá širšie tak, že zahŕňa aj transrodové osoby, ktoré podstupujú operáciu zmeny pohlavia;

| Z. | keďže vzájomne sa prelínajúce druhy diskriminácie môžu mať vážny vplyv obetí rodovo motivovaného násilia, ako je napríklad mrzačenie ženských pohlavných orgánov alebo pohlavných orgánov intersexuálov, napríklad tým, že obmedzujú alebo sťažujú ich prístup k službám prevencie, podpory a ochrany, ktoré potrebujú v dôsledku kombinácie rôznych druhov diskriminácie a kultúrnych a jazykových bariér, čo vedie ku zvýšenému riziku komplikácií alebo negatívneho vplyvu na ich duševné zdravie; keďže odborníci, ktorí prichádzajú do kontaktu s obeťami rodovo motivovaného násilia, často nemajú dostatočnú odbornú prípravu, a to aj v oblasti prierezovosti; keďže rodovo motivované násilie je dôsledkom a jednou z príčin pretrvávajúcich rodových nerovností; |
| --- | --- |

Z.

keďže vzájomne sa prelínajúce druhy diskriminácie môžu mať vážny vplyv obetí rodovo motivovaného násilia, ako je napríklad mrzačenie ženských pohlavných orgánov alebo pohlavných orgánov intersexuálov, napríklad tým, že obmedzujú alebo sťažujú ich prístup k službám prevencie, podpory a ochrany, ktoré potrebujú v dôsledku kombinácie rôznych druhov diskriminácie a kultúrnych a jazykových bariér, čo vedie ku zvýšenému riziku komplikácií alebo negatívneho vplyvu na ich duševné zdravie; keďže odborníci, ktorí prichádzajú do kontaktu s obeťami rodovo motivovaného násilia, často nemajú dostatočnú odbornú prípravu, a to aj v oblasti prierezovosti; keďže rodovo motivované násilie je dôsledkom a jednou z príčin pretrvávajúcich rodových nerovností;

| AA. | keďže každá tretia transrodová osoba sa pri hľadaní zamestnania stretáva s diskrimináciou a v prípade transrodových žien je to každá druhá; keďže 26 % transrodových žien v EÚ niekedy v živote zažilo bezdomovectvo a 25 % uviedlo, že sú schopné vyžiť len s ťažkosťami alebo s veľkými ťažkosťami; keďže rasovo kategorizované transrodové ženy v EÚ zažívajú jedinečnú a mimoriadnu štrukturálnu a inštitucionálnu diskrimináciu, ktorá má vplyv na ich prístup ku vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu a ich schopnosť vyhnúť sa chudobe alebo sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

AA.

keďže každá tretia transrodová osoba sa pri hľadaní zamestnania stretáva s diskrimináciou a v prípade transrodových žien je to každá druhá; keďže 26 % transrodových žien v EÚ niekedy v živote zažilo bezdomovectvo a 25 % uviedlo, že sú schopné vyžiť len s ťažkosťami alebo s veľkými ťažkosťami; keďže rasovo kategorizované transrodové ženy v EÚ zažívajú jedinečnú a mimoriadnu štrukturálnu a inštitucionálnu diskrimináciu, ktorá má vplyv na ich prístup ku vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu a ich schopnosť vyhnúť sa chudobe alebo sociálnemu vylúčeniu;

| AB. | keďže kvalita bývania je pre marginalizované skupiny často horšia, čo vedie k vyššiemu vystaveniu škodlivým vplyvom na životné prostredie, čo u nich a ich detí za následok choroby; keďže súčasné zvýšenie cien energií bude mať väčší vplyv na ženy zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia; |
| --- | --- |

AB.

keďže kvalita bývania je pre marginalizované skupiny často horšia, čo vedie k vyššiemu vystaveniu škodlivým vplyvom na životné prostredie, čo u nich a ich detí za následok choroby; keďže súčasné zvýšenie cien energií bude mať väčší vplyv na ženy zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia;

| AC. | keďže u žien so zdravotným postihnutím je v porovnaní so ženami bez zdravotného postihnutia 10-krát vyššia pravdepodobnosť, že zažijú fyzické alebo sexuálne napadnutie; keďže transrodové ženy a intersexuálne osoby zažívajú viac fyzického násilia a sexuálnych napadnutí než ostatné kategórie LGBTQ+; keďže 27 % moslimiek afrického pôvodu, ktoré uviedli, že nosia náboženské oblečenie mimo domu, uviedlo, že sa stretli s nevhodnými pohľadmi alebo urážlivými gestami, 15 % zažilo slovné urážky alebo urážlivé komentáre a 2 % boli fyzicky napadnuté; |
| --- | --- |

AC.

keďže u žien so zdravotným postihnutím je v porovnaní so ženami bez zdravotného postihnutia 10-krát vyššia pravdepodobnosť, že zažijú fyzické alebo sexuálne napadnutie; keďže transrodové ženy a intersexuálne osoby zažívajú viac fyzického násilia a sexuálnych napadnutí než ostatné kategórie LGBTQ+; keďže 27 % moslimiek afrického pôvodu, ktoré uviedli, že nosia náboženské oblečenie mimo domu, uviedlo, že sa stretli s nevhodnými pohľadmi alebo urážlivými gestami, 15 % zažilo slovné urážky alebo urážlivé komentáre a 2 % boli fyzicky napadnuté;

| AD. | keďže príliš veľa žien, najmä migrantiek a žien z etnických menšín, černošiek, farebných žien a LGBTIQ+ žien, je naďalej vystavených sexuálnemu obťažovaniu na verejných priestranstvách a na pracovisku z dôvodu pretrvávajúcich stereotypov a sú vystavené vyššiemu riziku ekonomického a sexuálneho vykorisťovania; |
| --- | --- |

AD.

keďže príliš veľa žien, najmä migrantiek a žien z etnických menšín, černošiek, farebných žien a LGBTIQ+ žien, je naďalej vystavených sexuálnemu obťažovaniu na verejných priestranstvách a na pracovisku z dôvodu pretrvávajúcich stereotypov a sú vystavené vyššiemu riziku ekonomického a sexuálneho vykorisťovania;

| AE. | keďže počas pandémie ochorenia COVID-19 sa zvýšil počet nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti voči osobám ázijského pôvodu, najmä príslušníkom čínskych komunít alebo osobám, ktoré sú vnímané ako osoby ázijského pôvodu, vrátane rasistických útokov a bitia, násilného šikanovania, vyhrážok, rasistických nadávok a násilia na internete; |
| --- | --- |

AE.

keďže počas pandémie ochorenia COVID-19 sa zvýšil počet nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti voči osobám ázijského pôvodu, najmä príslušníkom čínskych komunít alebo osobám, ktoré sú vnímané ako osoby ázijského pôvodu, vrátane rasistických útokov a bitia, násilného šikanovania, vyhrážok, rasistických nadávok a násilia na internete;

| AF. | keďže systémy trestnej justície a presadzovania práva by mali vo svojich postupoch a rozhodnutiach zohľadňovať prierezový prístup ako právnu koncepciu, aby sa zabránilo prehlbovaniu diskriminácie, chudoby a vylúčenia, čo by mohlo mať nepriaznivý vplyv najmä na ženy zo zraniteľných skupín v celej ich rozmanitosti; |
| --- | --- |

AF.

keďže systémy trestnej justície a presadzovania práva by mali vo svojich postupoch a rozhodnutiach zohľadňovať prierezový prístup ako právnu koncepciu, aby sa zabránilo prehlbovaniu diskriminácie, chudoby a vylúčenia, čo by mohlo mať nepriaznivý vplyv najmä na ženy zo zraniteľných skupín v celej ich rozmanitosti;

| AG. | keďže nedostatočné nahlasovanie a zaznamenávanie trestných činov z nenávisti, násilia a verbálneho zneužívania zostáva problémom v dôsledku nedostatku dôvery vo verejné orgány a štrukturálnych prekážok; keďže to zahŕňa riziko, že vlády nevidia rozšírenosť, a teda nevidia štrukturálny problém, a preto nekonajú; keďže 88 % fyzických útokov na Rómov motivovaných nenávisťou nebolo nahlásených, rovnako ako 79 % najzávažnejších prípadov antisemitského obťažovania a 80 % prípadov fyzického alebo sexuálneho násilia voči LGBTIQ osobám; keďže táto beztrestnosť predstavuje nielen riziko opakovania a prehlbovania násilia, ale aj riziko, že sa obete budú cítiť spoločnosťou prehliadané a zabudnuté; |
| --- | --- |

AG.

keďže nedostatočné nahlasovanie a zaznamenávanie trestných činov z nenávisti, násilia a verbálneho zneužívania zostáva problémom v dôsledku nedostatku dôvery vo verejné orgány a štrukturálnych prekážok; keďže to zahŕňa riziko, že vlády nevidia rozšírenosť, a teda nevidia štrukturálny problém, a preto nekonajú; keďže 88 % fyzických útokov na Rómov motivovaných nenávisťou nebolo nahlásených, rovnako ako 79 % najzávažnejších prípadov antisemitského obťažovania a 80 % prípadov fyzického alebo sexuálneho násilia voči LGBTIQ osobám; keďže táto beztrestnosť predstavuje nielen riziko opakovania a prehlbovania násilia, ale aj riziko, že sa obete budú cítiť spoločnosťou prehliadané a zabudnuté;

| AH. | keďže LGBTIQ+ deti a deti s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom sú terčom diskriminácie, ktorá im bráni v prístupe ku kľúčovým službám, ako je vzdelávanie; keďže vo všetkých členských štátoch EÚ 80 % ľudí z komunity LGBTIQ+ zažilo šikanovanie v škole z dôvodu ich skutočnej alebo vnímanej sexuálnej orientácie a keďže rómske deti a deti so zdravotným postihnutím sú často vylúčené zo všeobecného inkluzívneho vzdelávania; keďže deti dúhových rodín sú často stigmatizované, a preto sú terčom diskriminácie a šikanovania, ktoré ovplyvňujú ich výsledky v oblasti vzdelávania a vyhliadky na zamestnanie, ich každodenný život a osobnú a rodinnú pohodu; |
| --- | --- |

AH.

keďže LGBTIQ+ deti a deti s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom sú terčom diskriminácie, ktorá im bráni v prístupe ku kľúčovým službám, ako je vzdelávanie; keďže vo všetkých členských štátoch EÚ 80 % ľudí z komunity LGBTIQ+ zažilo šikanovanie v škole z dôvodu ich skutočnej alebo vnímanej sexuálnej orientácie a keďže rómske deti a deti so zdravotným postihnutím sú často vylúčené zo všeobecného inkluzívneho vzdelávania; keďže deti dúhových rodín sú často stigmatizované, a preto sú terčom diskriminácie a šikanovania, ktoré ovplyvňujú ich výsledky v oblasti vzdelávania a vyhliadky na zamestnanie, ich každodenný život a osobnú a rodinnú pohodu;

| AI. | keďže vysokokvalitné, inkluzívne, komplexné a primerané vzdelávanie o rovnosti, rešpekte a tolerancii, ktoré sa začína už vo veľmi ranom veku, je najlepším nástrojom na boj proti rasizmu a diskriminácii z rôznych dôvodov a na budovanie inkluzívnej spoločnosti (19); |
| --- | --- |

AI.

keďže vysokokvalitné, inkluzívne, komplexné a primerané vzdelávanie o rovnosti, rešpekte a tolerancii, ktoré sa začína už vo veľmi ranom veku, je najlepším nástrojom na boj proti rasizmu a diskriminácii z rôznych dôvodov a na budovanie inkluzívnej spoločnosti (19);

| AJ. | keďže ženy, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, sú vystavené vyššiemu riziku, že ich deti budú zverené do starostlivosti štátu a že im bude odopretá primeraná finančná podpora na výchovu detí; |
| --- | --- |

AJ.

keďže ženy, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, sú vystavené vyššiemu riziku, že ich deti budú zverené do starostlivosti štátu a že im bude odopretá primeraná finančná podpora na výchovu detí;

| AK. | keďže spoločenské predsudky a štrukturálne nerovnosti môžu byť súčasťou nových technológií vrátane umelej inteligencie, čo vyvoláva obavy; |
| --- | --- |

AK.

keďže spoločenské predsudky a štrukturálne nerovnosti môžu byť súčasťou nových technológií vrátane umelej inteligencie, čo vyvoláva obavy;

| AL. | keďže aj napriek tomu, že skoncovanie s detskými manželstvami je považované za prioritu v akčnom pláne pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019, v akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2020 a v strategickom záväzku EÚ v oblasti rodovej rovnosti na roky 2016 – 2019, v niektorých členských štátoch sa stále vyskytujú; keďže tento problém je rozšírený v marginalizovaných komunitách s nízkou úrovňou vzdelania a vysokou mierou chudoby; keďže Istanbulský dohovor vyzýva na zavedenie trestnosti činu, ktorým sa dieťa núti vstúpiť do manželstva, niektoré členské štáty ho však stále odmietajú ratifikovať a vo svojich právnych predpisoch umožňujú uzatváranie manželstiev s deťmi; |
| --- | --- |

AL.

keďže aj napriek tomu, že skoncovanie s detskými manželstvami je považované za prioritu v akčnom pláne pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019, v akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2020 a v strategickom záväzku EÚ v oblasti rodovej rovnosti na roky 2016 – 2019, v niektorých členských štátoch sa stále vyskytujú; keďže tento problém je rozšírený v marginalizovaných komunitách s nízkou úrovňou vzdelania a vysokou mierou chudoby; keďže Istanbulský dohovor vyzýva na zavedenie trestnosti činu, ktorým sa dieťa núti vstúpiť do manželstva, niektoré členské štáty ho však stále odmietajú ratifikovať a vo svojich právnych predpisoch umožňujú uzatváranie manželstiev s deťmi;

| AM. | keďže ženské MVO a ich siete významne prispievajú k presadzovaniu práv žien a boju proti diskriminácii žien; |
| --- | --- |

AM.

keďže ženské MVO a ich siete významne prispievajú k presadzovaniu práv žien a boju proti diskriminácii žien;

Tvorba politiky v oblasti prierezovej diskriminácie

| 1. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa pri tvorbe politík EÚ riešili a odstraňovali prelínajúce sa formy diskriminácie, a to aj prostredníctvom právnych predpisov a politík EÚ v oblasti antidiskriminácie a rodovej rovnosti; žiada, aby sa politiky a činnosti v rámci Únie rovnosti posilnili, zlepšili a v prípade potreby prispôsobili a aby sa podporil rámec EÚ pre prierezovú diskrimináciu so vzájomne sa prelínajúcimi cieľmi a opatreniami; uznáva potrebu začleniť rovnosť a rodovú rovnosť do politík EÚ a vytvoriť inkluzívne riešenia, ktoré ochránia najviac marginalizovaných a tých, ktorí čelia prierezovej diskriminácii v našich komunitách; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva na vytvorenie mechanizmu pre spoluprácu a koordináciu politík EÚ a vnútroštátnych politík v oblasti rovnosti, ktorý by zabezpečil, že všetky druhy diskriminácie, najmä tie, ktoré sa navzájom prelínajú, budú zohľadnené pri revízii a prijímaní politík, a to aj prostredníctvom systematického posúdenia vplyvu na rodovú rovnosť a rovnosť; nabáda členské štáty, aby prijali alebo posilnili trestné a občianske právo zakazujúce prierezovú a viacnásobnú diskrimináciu, a vyzýva na vypracovanie usmernení EÚ vrátane výmeny osvedčených postupov pri prijímaní prierezového prístupu pri tvorbe politík; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva nadchádzajúce predsedníctva EÚ a v súčasnosti blokujúce členské štáty, aby stanovili rovnaké zaobchádzanie a boj proti diskriminácii vo všetkých jeho formách za kľúčovú prioritu s cieľom prekonať patovú situáciu a bezodkladne prijať antidiskriminačnú smernicu s cieľom dosiahnuť harmonizovanú ochranu všetkých ľudí v EÚ v oblasti sociálnej ochrany vrátane sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti, sociálnych výhod, vzdelávania a prístupu k tovaru a službám vrátane bývania a ich poskytovania; požaduje opatrenia na zabezpečenie toho, aby táto smernica dokázala riešiť prierezovú diskrimináciu, ktorá v súčasnom legislatívnom rámci chýba, a na zaistenie začlenenia a ochrany všetkých rasovo motivovaných žien; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili presadzovanie existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti nediskriminácie a rodovej rovnosti a aby začali konanie o nesplnení povinnosti, ak členské štáty netransponujú alebo plne neimplementujú tieto právne predpisy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na základe dobrovoľnej účasti, dôvernosti, anonymity, sebaidentifikácie a informovaného súhlasu podnikli kroky na zber spoľahlivých a porovnateľných údajov o rovnosti vrátane údajov rozčlenených podľa pohlavia, rasového a etnického pôvodu (ako sa vymedzuje v smernici EÚ o rasovej rovnosti), sexuálnej orientácie a identity, a to pri rešpektovaní kľúčových zásad a noriem EÚ v oblasti ochrany údajov a základných práv, s cieľom identifikovať základné príčiny, merať rozsah rasizmu a diskriminácie a bojovať proti nim v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi rámcami a pracovať na využívaní takýchto údajov na účely tvorby svojich politík; konštatuje, že údaje o rovnosti sú kľúčovým nástrojom na pochopenie a odhalenie všetkých typov a rozmerov diskriminácie, najmä prierezovej, štrukturálnej a inštitucionálnej, a boj proti nim; vyzýva EÚ, aby podporila zber takýchto údajov a poskytla technickú podporu na vykonávanie existujúcich usmernení Komisie v tejto oblasti a na podporu účasti dotknutých komunít v tomto procese; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie prebiehajúcu revíziu európskej štatistiky obyvateľstva; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby táto revízia zahŕňala čo najviac výslovných dôvodov, aby sa tak zabezpečil zber spoľahlivých údajov o rovnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta vymenovanie komisárky pre rovnosť a koordinátorov EÚ pre boj proti rasizmu, ako aj pre boj proti antisemitizmu a podporu židovského života a zriadenie funkcie koordinátora pre boj proti nenávisti voči moslimom; vyzýva na okamžité vymenovanie koordinátora pre boj proti nenávisti voči moslimom, ktorého pozícia zostáva už rok neobsadená; zdôrazňuje, že s cieľom inštitucionalizovať prístup, ktorý zohľadňuje prierezovosť, by Komisia mala vymenovať koordinátorov, ktorí budú v súlade so všetkými jednotlivými stratégiami pre rovnosť, a mala by vždy uplatňovať prístup založený na uplatňovaní hľadiska rodovej rovnosti, ktorý vytvára politiky pre ženy v celej ich rozmanitosti; verí, že spoločná práca týchto koordinátorov pomôže inštitucionalizovať prierezovosť, prispeje k dôležitej práci komisárky pre rovnosť a posilní implementáciu každej stratégie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žiada, aby sa posilnila úloha a spolupráca pracovnej skupiny Komisie pre rovnosť a aby sa zintenzívnila jej spolupráca s ďalšími orgánmi s cieľom zabezpečiť, aby všetky politické opatrenia zahŕňali prierezovú perspektívu založenú na posúdeniach vplyvu politík a právnych predpisov; konštatuje, že mandát tejto pracovnej skupiny musí byť inštitucionalizovaný, transparentnejší a musí úzko spolupracovať so skupinami, ktorých sa prierezová diskriminácia týka; vyzýva Komisiu, aby ďalej zvážila, ako čo najlepšie využiť strategický potenciál tejto iniciatívy; konštatuje, že je potrebné posilniť úlohu komisárky pre rovnosť, aby zaviedlo a monitorovalo účinné uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | považuje platformu Komisie pre otázky zdravotného postihnutia za hlavnú iniciatívu so strategickým potenciálom; vyzýva Komisiu, aby vytvorila podobné štruktúry na zabezpečenie úplného vykonávania všetkých stratégií v rámci tzv. Únie rovnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta rôzne nedávne príslušné stratégie Komisie, a najmä stratégiu EÚ pre rovnosť LGBTIQ+ osôb na roky 2020 – 2025 (20) a stratégiu EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (21), v ktorých sa uplatňuje prierezový prístup; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uplatňovali prierezovú perspektívu a zabezpečili, aby existujúce politiky a právne predpisy nemali žiadne nepriame a nezamýšľané nepriaznivé účinky, ako je opätovná marginalizácia určitých skupín, najmä rasovo kategorizovaných žien; v tejto súvislosti vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že v Novom pakte EÚ o migrácii a azyle (22) chýba prierezový rozmer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta skutočnosť, že v dokumentoch EÚ sa prierezovosť čoraz častejšie spomína, a to aj v návrhu smernice o transparentnosti odmeňovania, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že chýbajú jasne vymedzené ciele, ukazovatele a opatrenia na jej vykonávanie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že v posledných rokoch sa v judikatúre Súdneho dvora EÚ do určitej miery prejavil prierezový prístup, ktorý vychádza z rozsiahleho výkladu niektorých existujúcich dôvodov v rámci antidiskriminačných právnych predpisov EÚ, pričom sa opiera o model Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW) a Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím (CRPD), ktoré považujú ženy, resp. osoby so zdravotným postihnutím za osoby, u ktorých sa prejavujú prierezové znevýhodnenia; plne podporuje ďalší rozvoj a uľahčenie takéhoto prístupu, ak je to možné, aj vzhľadom na flexibilitu podľa článku 21 charty; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že zásadu rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami nemožno obmedziť na zákaz diskriminácie na základe prideleného pohlavia osoby a že sa vzťahuje aj na diskrimináciu vyplývajúcu z rodovej identity osoby; pripomína, že Súdny dvor Európskej únie vyložil diskrimináciu na základe pohlavia v rámci zásady rovnakého zaobchádzania tak, že zahŕňa transrodové osoby, ktoré podstúpili operáciu zmeny pohlavia, no poznamenáva, že neboli vydané žiadne takéto rozsudky týkajúce sa nebinárnych alebo intersexuálnych osôb, čo spochybňuje užitočnosť a spôsobilosť právnych predpisov EÚ o nediskriminácii pre veľkú populáciu transrodových osôb v Európe, ktoré nemôžu alebo nechcú mať prístup k zdravotnej starostlivosti v rámci ktorej sa vymedzuje rodová príslušnosť, alebo pre intersexuálne osoby; pripomína, že takéto osoby nebudú mať možnosť nápravy, ak budú diskriminované, na rozdiel od tých, ktoré si fyzicky zmenili telo; pripomína, že je potrebné, aby antidiskriminácia v EÚ prekročila rodovú binárnosť a uznala rodovú diskrimináciu; vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, ktorý by zabránil riziku právnej neistoty v tejto oblasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje potrebu komplexnej smernice o rodovo motivovanom násilí s prierezovým prístupom, ktorá by zahŕňala všetky ženy a dievčatá v celej ich rozmanitosti a LGBTIQ+ osoby na základe rodovej identity, rodového vyjadrenia alebo pohlavných znakov; zdôrazňuje, že v návrhu smernice o boji proti násiliu páchanému na ženách a domácemu násiliu sa spomína prierezový prístup, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že nebol primerane začlenený; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje potrebu uznať, ako sú rasovo kategorizované ženy vystavené zvýšenému riziku násilia a že vzájomne sa prelínajúce formy diskriminácie zhoršujú dôsledky rodovo motivovaného násilia, a to aj v dôsledku pretrvávajúcich predsudkov a stereotypov prevládajúcich v politikách a orgánoch presadzovania práva a opätovnej viktimizácie marginalizovaných ľudí; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že prípady rodovo motivovaného násilia budú riadne vyšetrené, stíhané a sankcionované a že služby na podporu obetí budú dostatočne komplexné na to, aby sa zaoberali všetkými formami násilia s prístupom zameraným na obeť, najmä tými, ktoré sú dôsledkom prierezovej diskriminácie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva všetky inštitúcie, orgány a agentúry EÚ a členské štáty, aby zintenzívnili svoju reakciu na fenomén obťažovania žien; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bojovali proti online obťažovaniu, ktoré neúmerne postihuje dievčatá a ženy, najmä dievčatá a ženy vo verejnom a politickom živote; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby v pripravovanej smernici uviedla do praxe prierezovosť s cieľom posilniť úlohu a nezávislosť orgánov pre rovnosť a aby zahrnula prierezovú perspektívu do kritérií hodnotenia a vykonávania smernice o právach obetí a smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi, a to posúdením vplyvu na najviac marginalizované skupiny, najmä rasovo kategorizované ženy, zaistením konzultácií s rôznorodými zainteresovanými subjektmi a vyžadovaním zhromažďovania rozčlenených údajov o rovnosti; zdôrazňuje, že ide o dôležité kroky smerom k vytvoreniu a posilneniu silnej a účinnej právnej ochrany na úrovni EÚ proti všetkým formám diskriminácie v celej EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že európske motto „Zjednotení v rozmanitosti“ sa nevzťahuje len na Úniu a jej členské štáty, ale aj na rozmanitosť, ktorá sa nachádza v populácii každého členského štátu a ktorá by sa mala spoločne podporovať ako sila a prínos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | požaduje osobitné zloženie Rady pre oblasť rovnosti a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že nové technológie vrátane umelej inteligencie môžu zhoršovať a prehlbovať existujúce nerovnosti a diskrimináciu; ďalej pripomína potenciálne riziká týchto technológií pre ženy v celej ich rozmanitosti, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, najmä rasovo kategorizované ženy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že systémy umelej inteligencie sa budú riadiť zásadami transparentnosti, vysvetliteľnosti, spravodlivosti a zodpovednosti a že sa prijmú opatrenia vrátane nezávislého auditu, ktorými sa zabráni tomu, aby tieto systémy prehlbovali diskrimináciu, rasizmus, vylúčenie a chudobu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje význam politík zohľadňujúcich zdravotné postihnutie, ktoré majú prierezový prístup; |
| --- | --- |

21.

Moc a zastúpenie

| 22. | víta záväzok Komisie dosiahnuť rodovú rovnosť na všetkých úrovniach, ale vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom cieľov v oblasti rozmanitosti a nad nedostatkom celkovej rozmanitosti v inštitúciách EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitú vzorovú funkciu verejných služieb a inštitúcií; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva na zvýšenú prítomnosť žien v celej ich rozmanitosti na vysokých úrovniach a na pozíciách s rozhodovacími právomocami a na prijatie pozitívnych opatrení, ako sú dočasné kvóty, stimulačné mechanizmy a mentorstvo, pre ženy, ktoré čelia prierezovej diskriminácii vo verejných inštitúciách vrátane inštitúcií EÚ, aby sa zaistilo spravodlivé zastúpenie rozmanitosti spoločnosti pri rozhodovaní; konštatuje, že na holistické riešenie štrukturálnej diskriminácie samotné kvóty nestačia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva členské štáty, aby v súlade so strategickými rámcami vypracovali a prijali národné akčné plány boja proti rasizmu a rasovej diskriminácii, proti diskriminácii Rómov a na podporu rovnosti LGBTIQ+ osôb; poznamenáva, že by sa to malo uskutočniť v úzkej spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti vrátane rasovo kategorizovaných žien a nebinárnych osôb; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa komplexné posúdenie právneho rámca, ako je uvedené v akčnom pláne boja proti rasizmu, bude vykonávať s prierezovým prístupom a bude výslovne zohľadňovať vplyv žien, ktoré sú vystavené vzájomne sa prelínajúcim formám diskriminácie, ako sú rasovo kategorizované ženy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva členské štáty a EÚ, aby vo svojich inštitúciách vrátane súdnych inštitúcií, centier na spracovanie a prijímanie žiadostí o azyl, vzdelávacích inštitúcií, polície, zdravotníckych pracovníkov a iných štátnych zamestnancov zabezpečili školenia a kampane zamerané na podvedomé predsudky a zvyšovanie povedomia o nich a aby sa zaoberali účinkami podvedomých predsudkov na rozhodnutia, konanie a interakcie, ktoré sú dôsledkom pretrvávajúcich stereotypov a nedostatočného zastúpenia určitých skupín v týchto sektoroch, aby sa zvýraznilo, že to vytvára základ pre diskrimináciu a vylúčenie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby v rámci programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty vyčlenila finančné prostriedky pre organizácie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni vedené ženami a pre ženy, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, a aby navrhla granty osobitne pre projekty zamerané na boj proti prierezovej diskriminácii v EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali cielené politiky a na podporu žien postihnutých prierezovou diskrimináciou čo najviac využívali finančné prostriedky EÚ z viacročného finančného rámca a z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa z rozpočtu EÚ určeného na obnovu v oblasti bývania a energetiky osobitne podporovali domácnosti s nízkymi príjmami, čo sú často domácnosti žien afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že je dôležité osloviť mladé ženy z diaspóry a marginalizovaných skupín, z ktorých mnohé pracujú v opatrovateľských službách a ktoré často čelia diskriminácii na trhu práce a sú na svoje pracovné miesta často nadmerne kvalifikované a nedostatočne zamestnané; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali slobodné matky afrického, blízkovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu s cieľom zabezpečiť ich plnohodnotné zapojenie do spoločnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje význam rôznych pohľadov v mediálnom a audiovizuálnom priemysle a ich úlohy ako tvorcov verejnej mienky; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia na podporu zviditeľnenia príspevkov žien z diaspóry, ich prítomnosti na všetkých úrovniach, najmä v rozhodovacích funkciách, a na boj proti diskriminácii a obťažovaniu; trvá na tom, že je dôležité zvyšovať informovanosť rôznymi prostriedkami vrátane odbornej prípravy novinárov a iných pracovníkov médií v oblasti diskriminácie a podvedomých predsudkov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje úlohu amatérskeho športu v sociálnom začleňovaní a zdravom životnom štýle, a tým aj negatívny vplyv nižšej miery účasti dievčat a žien z diaspóry, a preto naliehavo vyzýva Komisiu, členské štáty, medzinárodné, európske a národné športové riadiace orgány a zainteresované strany, aby zaviedli opatrenia na boj proti organizačným kultúram, ako je nízke zviditeľnenie v mediálnom pokrytí a rozdiely v mzdách, prémiách a oceneniach, ktoré bránia ženám z diaspór, aby sa začlenili do klubov a zúčastňovali sa na amatérskych a profesionálnych športoch a aby dosiahli vedúce pozície v športe; trvá na vytrvalom úsilí o riešenie všetkých foriem násilia, obťažovania a stereotypov; |
| --- | --- |

32.

Zabezpečenie rovnakého prístupu a rovnakých práv

| 33. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dôsledné vykonávanie rámcového rozhodnutia Rady o boji proti rasizmu a xenofóbii13, smernice o rasovej rovnosti a smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní; vyzýva Komisiu, aby pravidelne monitorovala a hodnotila uplatňovanie rovnakého zaobchádzania, zohľadňujúc pri tom názory Agentúry Európskej únie pre základné práva a Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť, a aby prijala príslušné opatrenia vrátane začatia konania o porušení právnych predpisov proti tým členským štátom, ktoré neodstránili segregačné praktiky; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva na informovanie rôznymi prostriedkami vrátane cielených kampaní a školení zameraných na boj proti diskriminácii, podvedomým predsudkom, rodovej segregácii a segregácii rozmanitosti na trhu práce s cieľom bojovať proti prevládajúcim predsudkom, ktoré sa prejavujú okrem iného v štrukturálnych prekážkach, ktorým čelia rómske a moslimské ženy, transrodové migrantky a žiadateľky o azyl a ženy so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje význam boja proti stereotypom a diskriminácii už v rannom veku, a preto vyzýva na analýzu predsudkov, stereotypného zobrazovania alebo chýbajúceho zobrazovania vo vyučovacích materiáloch, ich prípadnú revíziu a vzdelávanie bez predsudkov; vyzýva členské štáty a nabáda ich, aby zabezpečili vzdelávanie v oblasti ľudských práv, rozvíjali kampane na zvyšovanie informovanosti zamerané na mladých ľudí s cieľom bojovať proti prierezovej diskriminácii, bojovať proti rasizmu a podporovať rovnosť a nediskrimináciu vo vzdelávaní na všetkých úrovniach vzdelávania od útleho veku; uznáva úlohu škôl a učiteľov pri podpore rovnosti, rodovej rovnosti, rešpektu, zvyšovania povedomia a nediskriminácie a význam lepšej medzikultúrnej citlivosti medzi pracovníkmi škôl a inkluzívnejších vzdelávacích systémov v členských štátoch; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žiada, aby sa pre marginalizované dievčatá a mladé ženy v celej ich rozmanitosti zabezpečil prístup k inkluzívnemu, kvalitnému vzdelávaniu, odbornej príprave, rozvoju zručností a dôstojnému zamestnaniu, a vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty prostredníctvom cielených projektov programu Erasmus+, a to aj pre predmety STEAM, a tým, že im poskytne spravodlivé zviditeľnenie v učebniciach a iných didaktických materiáloch, ktoré by mohli slúžiť aj ako nástroj na posilnenie postavenia týchto dievčat a žien a uľahčenie ich prechodu na trh práce; zdôrazňuje zložitý vplyv vzdelávania detí na profesionálne a osobné úsilie žien a pripomína, že je potrebné, aby všetky deti mali účinný prístup k bezplatnému vzdelávaniu, ako sa uvádza v právnych predpisoch EÚ; vyzýva členské štáty, aby pri vykonávaní odporúčania o európskej záruke pre deti uplatňovali prierezový prístup a riešili osobitné potreby detí z marginalizovaných skupín; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vytvorili inkluzívnejšie vzdelávacie programy pre osoby so zdravotným postihnutím s cieľom riešiť rozdiely v oblasti vzdelávania a následného zamestnávania, keďže pretrvávajúci vysoký počet mladých ľudí so zdravotným postihnutím, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku, môže naznačovať ťažkosti v prístupe k vhodným vzdelávacím programom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzdvihuje vysoký potenciál a význam viacjazyčnosti pre našu spoločnosť, a zdôrazňuje, že každý jazyk treba hodnotiť rovnako a že teoretická hierarchia jazykov je založená na predsudkoch a stereotypoch; |
| --- | --- |

38.

| 39. | požaduje osobitnú pozornosť, najmä v sektore starostlivosti, ktorá by umožnila účinnú prevenciu pracovného vykorisťovania, rodovo motivovaného násilia a iných foriem zlého zaobchádzania a uľahčila by uplatňovanie pracovných práv a práv potenciálnych obetí vykorisťovania, z ktorých väčšinu tvoria ženy, a to vrátane žien z najviac marginalizovaných skupín a žien rôzneho pôvodu, ktorých zastúpenie je v sektore starostlivosti neprimerane vysoké; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva členské štáty, aby podporovali vytváranie nových opatrení vrátane právnych ciest naprieč odvetviami v závislosti od vnútroštátneho kontextu, ako aj pre stredne a nízkokvalifikované pracovníčky, ktorými sa podporí samostatnosť, dôstojná práca, základné práva pracovníkov a sociálne začlenenie žien vrátane žien z najviac marginalizovaných skupín alebo žien z diaspóry; žiada, aby sa v rámci súčasnej revízie azylovej a migračnej politiky EÚ uskutočnilo medzisektorové hodnotenie a aby sa v rámci politík, ktoré jednotlivcom priznávajú štatút migrácie, zohľadňoval štatút nezávislý od manželského partnera, partnera alebo zamestnávateľa s cieľom odstrániť väzby, ktoré obmedzujú možnosti a obmedzujú príležitosti a bezpečnosť; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že migrantky sú často obeťami obchodovania s ľuďmi a iných foriem násilia, ako sú rodovo podmienené násilie, nútené sobáše a mrzačenie pohlavných orgánov, ktoré sa stále príliš často neuznávajú v azylových konaniach; zdôrazňuje, že pri navrhovaní, vykonávaní a hodnotení politík v oblasti azylu, migrácie a integrácie je dôležité zohľadniť konkrétne skúsenosti žien, ktoré sa stali obeťami prierezovej diskriminácie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konštatuje, že ženy sú neprimerane kriminalizované z dôvodu svojej situácie alebo postavenia a nemajú rovnaký prístup k spravodlivosti v dôsledku rodových stereotypov, diskriminačných zákonov, prierezovej alebo kombinovanej diskriminácie a procedurálnych a dôkazných požiadaviek a postupov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že prístup k spravodlivosti bude fyzicky, ekonomicky, sociálne a kultúrne dostupný všetkým ženám; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva členské štáty, aby uplatňovali komplexný a prierezový prístup vo všetkých fázach systému trestnej justície a aby zabezpečili prístup k spravodlivosti pre ženy v celej ich rozmanitosti, ktoré čelia prierezovej diskriminácii, vrátane prístupu ku kvalitnej právnej pomoci a v jazyku, ktorému rozumejú; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva na holistické, na právach založené multidisciplinárne a na danú osobu sústredené prístupy k ochranným a podporným službám (vrátane oblastí rodovo motivovaného násilia a obchodovania s ľuďmi), ktoré by riešili inštitucionálne faktory, ktoré ženy dostávajú do situácie závislosti a zneužívania, a ktoré by poskytovali skutočné príležitosti na dôstojné a stabilné pobytové a pracovné povolenia, nediskriminačný prístup k službám, podporu a nápravu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | konštatuje, že v dôsledku nedostatku generačného bohatstva ženy afrického, stredovýchodného, latinskoamerického a ázijského pôvodu často zápasia s financovaním malých podnikov, a zdôrazňuje, že podpora podnikania medzi týmito skupinami môže ponúknuť veľké príležitosti na podporu ich hospodárskej nezávislosti a posilnenie ich postavenia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali osobitné opatrenia na zosúladenie pracovného a súkromného života s cieľom umožniť najviac marginalizovaným ženám zosúladiť prácu, vzdelávanie a profesionálny rast so svojimi rodinnými povinnosťami a bojovať proti diskriminácii a predsudkom, ktoré ich naďalej zasahujú na trhu práce, vo vzdelávaní a v každodennom živote; |
| --- | --- |

46.

| 47. | konštatuje, že prístup k zdravotnej starostlivosti môže byť narušený v dôsledku kombinovaného účinku prierezovej diskriminácie; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť vrátane špecializovaných služieb v oblasti duševného zdravia a aby urýchlene odstránili prekážky, ktoré existujú v prístupe k zdravotnej starostlivosti pre všetkých vrátane migrantov v neregulárnej administratívnej situácii a s osobitným zameraním na ženy v celej ich rozmanitosti; zdôrazňuje, že prístup ku zdravotnej starostlivosti by nikdy nemal byť narušený nevedomosťou, predsudkami alebo stigmatizáciou; zdôrazňuje, že je dôležité, aby zdravotnícki pracovníci poskytovali starostlivosť humánnym, nediskriminačným a neodsudzujúcim spôsobom, rešpektujúc slobodný, vopred udelený a informovaný súhlas a práva pacientov; konštatuje, že existuje značný nedostatok údajov o prístupe žien z marginalizovaných skupín a migrantiek k zdravotným službám, najmä k službám v oblasti duševného zdravia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva členské štáty, aby si všimli kombinovaný účinok prierezovej diskriminácie na diagnostiku prístupu k zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o reprodukčné zdravie a osobitne pre černošské ženy, ženy inej farby pleti a ženy z menšín; pripomína, že sexuálne a reprodukčné zdravie a práva sú základné ľudské práva, ku ktorým by mali mať bezpečný a legálny prístup všetci ľudia v ich rozmanitosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva členské štáty, aby prijali a vykonávali stratégie, politiky a programy na podporu sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv marginalizovaných skupín žien a na odstránenie systémových, finančných, právnych, praktických a sociálnych prekážok, ktorým čelia, a aby zaistili ochranu a rešpektovanie sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv vo všetkých členských štátoch; vyzýva členské štáty, aby podporovali plánované rodičovstvo a komplexnú sexuálnu výchovu primeranú veku a pomohli ženám v zraniteľných alebo neistých situáciách získať prístup k bezplatnej antikoncepcii vo všetkých jej rôznych formách a aby zabezpečili, že nebudú čeliť žiadnym diskriminačným praktikám v prístupe k zdraviu služby; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nabáda členské štáty, aby zabezpečili dostupné a transparentné postupy pre právne uznanie rodu založené na sebaurčení a v súlade s ICD-11 Svetovej zdravotníckej organizácie a aby právne uznali transrodové, nebinárne a intersexuálne osoby a aby zrušili prekážky ako povinné chirurgické zásahy alebo povinné psychologické poradenstvo; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zakázali mrzačenie pohlavných orgánov intersexuálnych detí a zabezpečili, aby intersexuálne deti neboli v dojčenskom alebo detskom veku podrobené nevitálnym lekárskym alebo chirurgickým zákrokom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva členské štáty, aby ukončili prax nútenej sterilizácie, nútených potratov a nútenej antikoncepcie, a to aj v prípade žien so zdravotným postihnutím a rómskych žien, a medikalizácie transrodových osôb, a aby rešpektovali ich fyzickú a telesnú integritu; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili účinné a včasné prostriedky nápravy pre všetky obete nútenej sterilizácie a nútených rozvodov, a to aj vytvorením účinných systémov reparácií; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pripomína, že zmena klímy a jej dôsledky sa neúmerne dotýkajú žien v celej ich rozmanitosti, najmä tých, ktoré čelia rôznym formám diskriminácie, v marginalizovaných situáciách a v konfliktných situáciách; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby všetky opatrenia v oblasti klímy zahŕňali prierezovú perspektívu, a to aj v oblasti rodu a rasy, aby sa na tento účel využívali cielené finančné prostriedky a opatrenia, a aby sa zaručila rovnaká účasť žien v celej ich rozmanitosti v rozhodovacích orgánoch na medzinárodnej, európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali rýchle, účinné a koordinované opatrenia na ochranu ľudských práv a riešenie potrieb v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia žien a dievčat a marginalizovaných skupín obyvateľstva postihnutých konfliktom na Ukrajine; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 191.

(4)  Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 43.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0073.

(6)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 104.

(7)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  Porovnávacia analýza právnych predpisov o rodovej rovnosti v Európe 2020.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/ IPOL_STU(2020)662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  Oznámenie Komisie z 12. novembra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698).

(21)  Oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152).

(22)  Oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 o Novom pakte o migrácii a azyle (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Veto členských štátov, ktoré ohrozuje globálnu daňovú dohodu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o vete členských štátov, ktoré ohrozuje globálnu daňovú dohodu (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na hlavu III a články 113, 115 , 116 a 326 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavu III a články 113, 115 , 116 a 326 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na články 4 a 20 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 4 a 20 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na vyhlásenie inkluzívneho rámca Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)/G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS) s názvom Dvojpilierové riešenie daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva, ku ktorému sa 4. novembra 2021 pripojilo a s ktorým súhlasilo 137 zo 141 členov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie inkluzívneho rámca Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)/G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS) s názvom Dvojpilierové riešenie daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva, ku ktorému sa 4. novembra 2021 pripojilo a s ktorým súhlasilo 137 zo 141 členov,

| — | so zreteľom na vzorové pravidlá pre vnútroštátne vykonávanie druhého piliera inkluzívneho rámca OECD/G20 pre BEPS, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vzorové pravidlá pre vnútroštátne vykonávanie druhého piliera inkluzívneho rámca OECD/G20 pre BEPS,

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 22. decembra 2021 na smernicu Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 22. decembra 2021 na smernicu Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii (COM(2021)0823),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu z 19. mája 2022 k návrhu smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu z 19. mája 2022 k návrhu smernice Rady o zabezpečení globálnej minimálnej úrovne zdaňovania nadnárodných skupín v Únii (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. januára 2019 s názvom Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v oblasti daňovej politiky EÚ (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. januára 2019 s názvom Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v oblasti daňovej politiky EÚ (COM(2019)0008),

| — | so zreteľom na analýzu daňového monitorovacieho strediska EÚ z 25. októbra 2021 s názvom Vplyv celosvetovej minimálnej dane na príjmy: odhady podľa jednotlivých krajín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analýzu daňového monitorovacieho strediska EÚ z 25. októbra 2021 s názvom Vplyv celosvetovej minimálnej dane na príjmy: odhady podľa jednotlivých krajín,

| — | so zreteľom na závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 5. apríla 2022 a na výsledky zasadnutia zo 17. júna 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 5. apríla 2022 a na výsledky zasadnutia zo 17. júna 2022,

| — | so zreteľom na záverečnú správu Konferencie o budúcnosti Európy a na svoje uznesenie zo 4. mája 2022 o opatreniach v nadväznosti na Konferenciu o budúcnosti Európy (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Konferencie o budúcnosti Európy a na svoje uznesenie zo 4. mája 2022 o opatreniach v nadväznosti na Konferenciu o budúcnosti Európy (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. apríla 2021 s názvom Zdaňovanie digitálneho hospodárstva: rokovania OECD, daňová rezidencia digitálnych spoločností a prípadná európska digitálna daň (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. apríla 2021 s názvom Zdaňovanie digitálneho hospodárstva: rokovania OECD, daňová rezidencia digitálnych spoločností a prípadná európska digitálna daň (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o spravodlivom a jednoduchom zdaňovaní na podporu stratégie obnovy (nadviazanie EP na júlový akčný plán Komisie a jej 25 iniciatív v oblasti DPH, zdaňovania podnikov a fyzických osôb) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o spravodlivom a jednoduchom zdaňovaní na podporu stratégie obnovy (nadviazanie EP na júlový akčný plán Komisie a jej 25 iniciatív v oblasti DPH, zdaňovania podnikov a fyzických osôb) (4),

| — | so zreteľom na štúdiu Medzinárodného menového fondu (MMF) z 25. mája 2021 s názvom Taxing Multinationals in Europe (Zdanenie nadnárodných spoločností v Európe), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Medzinárodného menového fondu (MMF) z 25. mája 2021 s názvom Taxing Multinationals in Europe (Zdanenie nadnárodných spoločností v Európe),

| — | so zreteľom na najnovšie odhady MMF vo fiškálnom monitore z apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na najnovšie odhady MMF vo fiškálnom monitore z apríla 2022,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2022 s názvom Sociálne a hospodárske dôsledky ruskej vojny na Ukrajine pre EÚ – posilnenie schopnosti EÚ konať (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2022 s názvom Sociálne a hospodárske dôsledky ruskej vojny na Ukrajine pre EÚ – posilnenie schopnosti EÚ konať (5),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 4. novembra 2021 sa 137 zo 141 členov inkluzívneho rámca OECD/G20 pre BEPS vrátane všetkých členských štátov EÚ dohodlo na reforme medzinárodného daňového systému, ktorá spočíva v dvojpilierovom systéme zameranom na riešenie daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva, vrátane stanovenia multilaterálne dohodnutých obmedzení presunu ziskov a daňovej súťaže prostredníctvom zavedenia globálnej minimálnej sadzby vo výške 15 %; keďže dohoda je výsledkom širokého kompromisu a vzišla z viacerých kôl rokovaní, ktoré prebiehali počas niekoľkých rokov; |
| --- | --- |

A.

keďže 4. novembra 2021 sa 137 zo 141 členov inkluzívneho rámca OECD/G20 pre BEPS vrátane všetkých členských štátov EÚ dohodlo na reforme medzinárodného daňového systému, ktorá spočíva v dvojpilierovom systéme zameranom na riešenie daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva, vrátane stanovenia multilaterálne dohodnutých obmedzení presunu ziskov a daňovej súťaže prostredníctvom zavedenia globálnej minimálnej sadzby vo výške 15 %; keďže dohoda je výsledkom širokého kompromisu a vzišla z viacerých kôl rokovaní, ktoré prebiehali počas niekoľkých rokov;

| B. | keďže zavedením globálnej minimálnej sadzby dane v rámci tejto dvojpilierovej reformy by krajiny získali ročne približne 150 miliárd USD nových príjmov (6); keďže historická dohoda dosiahnutá na zasadnutí členov inkluzívneho rámca OECD/G20 pre BEPS v októbri 2021, ktorá má širokú podporu krajín, ktoré predstavujú viac ako 90 % svetového hospodárstva, je veľkým politickým úspechom a treba ju rýchlo a v širokej miere zaviesť, aby sa premenila na sociálny a hospodársky úspech a podporila spravodlivé zdaňovanie; |
| --- | --- |

B.

keďže zavedením globálnej minimálnej sadzby dane v rámci tejto dvojpilierovej reformy by krajiny získali ročne približne 150 miliárd USD nových príjmov (6); keďže historická dohoda dosiahnutá na zasadnutí členov inkluzívneho rámca OECD/G20 pre BEPS v októbri 2021, ktorá má širokú podporu krajín, ktoré predstavujú viac ako 90 % svetového hospodárstva, je veľkým politickým úspechom a treba ju rýchlo a v širokej miere zaviesť, aby sa premenila na sociálny a hospodársky úspech a podporila spravodlivé zdaňovanie;

| C. | keďže podľa najnovších odhadov MMF minimálna daň zvýši celosvetové príjmy z dane z príjmov právnických osôb o 5,7 % prostredníctvom dodatočnej dane a potenciálne o ďalších 8,1 % prostredníctvom dohodnutého obmedzenia presunu ziskov a daňovej súťaže (7); |
| --- | --- |

C.

keďže podľa najnovších odhadov MMF minimálna daň zvýši celosvetové príjmy z dane z príjmov právnických osôb o 5,7 % prostredníctvom dodatočnej dane a potenciálne o ďalších 8,1 % prostredníctvom dohodnutého obmedzenia presunu ziskov a daňovej súťaže (7);

| D. | keďže samotná EÚ by mohla zvýšiť svoje príjmy z dane z príjmov právnických osôb približne o 64 miliárd EUR ročne, ak by v súlade s druhým pilierom tejto globálnej dohody zaviedla minimálnu efektívnu sadzbu dane z príjmov právnických osôb vo výške 15 % (8); |
| --- | --- |

D.

keďže samotná EÚ by mohla zvýšiť svoje príjmy z dane z príjmov právnických osôb približne o 64 miliárd EUR ročne, ak by v súlade s druhým pilierom tejto globálnej dohody zaviedla minimálnu efektívnu sadzbu dane z príjmov právnických osôb vo výške 15 % (8);

| E. | keďže daňové otázky v Únii podliehajú osobitnému legislatívnemu postupu a Rada o nich rozhoduje jednomyseľne; keďže základom návrhu Komisie na smernicu Rady z 22. decembra 2021 o vykonávaní druhého piliera inkluzívneho rámca je článok 115 ZFEÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže daňové otázky v Únii podliehajú osobitnému legislatívnemu postupu a Rada o nich rozhoduje jednomyseľne; keďže základom návrhu Komisie na smernicu Rady z 22. decembra 2021 o vykonávaní druhého piliera inkluzívneho rámca je článok 115 ZFEÚ;

| F. | keďže v októbri 2021 všetky krajiny OECD a G20 vrátane všetkých 27 členských štátov EÚ podporili dohodu o reforme medzinárodných daňových pravidiel; |
| --- | --- |

F.

keďže v októbri 2021 všetky krajiny OECD a G20 vrátane všetkých 27 členských štátov EÚ podporili dohodu o reforme medzinárodných daňových pravidiel;

| G. | keďže napriek tomuto záväzku bolo prijatie smernice EÚ na podporu a vykonávanie druhého piliera tejto medzinárodnej dohody (smernica o druhom pilieri) na zasadnutí Rady pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN) trikrát neúspešné, pretože sa nepodarilo dosiahnuť jednomyseľnosť; |
| --- | --- |

G.

keďže napriek tomuto záväzku bolo prijatie smernice EÚ na podporu a vykonávanie druhého piliera tejto medzinárodnej dohody (smernica o druhom pilieri) na zasadnutí Rady pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN) trikrát neúspešné, pretože sa nepodarilo dosiahnuť jednomyseľnosť;

| H. | keďže počas rokovaní v Rade si Poľsko uplatnilo národné veto, aby zabránilo prijatiu smernice o druhom pilieri v celej Únii, hoci ju podporilo všetkých ostatných 26 členských štátov; keďže Poľsko neskôr od svojho nesúhlasu upustilo; |
| --- | --- |

H.

keďže počas rokovaní v Rade si Poľsko uplatnilo národné veto, aby zabránilo prijatiu smernice o druhom pilieri v celej Únii, hoci ju podporilo všetkých ostatných 26 členských štátov; keďže Poľsko neskôr od svojho nesúhlasu upustilo;

| I. | keďže Maďarsko napriek tomu, že na predchádzajúcich zasadnutiach Rady ECOFIN súhlasilo s vykonávaním smernice, na zasadnutí Rady ECOFIN v júni 2022 uplatnilo svoje veto po tom, ako ho Poľsko stiahlo; |
| --- | --- |

I.

keďže Maďarsko napriek tomu, že na predchádzajúcich zasadnutiach Rady ECOFIN súhlasilo s vykonávaním smernice, na zasadnutí Rady ECOFIN v júni 2022 uplatnilo svoje veto po tom, ako ho Poľsko stiahlo;

| J. | keďže verejné príjmy vyplývajúce z vykonávania smernice o druhom pilieri v EÚ by boli mimoriadne významné vzhľadom na bezprecedentný vplyv, ktorý má ruská agresia na Ukrajine v kombinácii s narušením globálnych dodávateľských reťazcov, a na potrebu zabezpečiť hospodársku obnovu po pandémii a nevyhnutné investície na splnenie klimatických cieľov EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže verejné príjmy vyplývajúce z vykonávania smernice o druhom pilieri v EÚ by boli mimoriadne významné vzhľadom na bezprecedentný vplyv, ktorý má ruská agresia na Ukrajine v kombinácii s narušením globálnych dodávateľských reťazcov, a na potrebu zabezpečiť hospodársku obnovu po pandémii a nevyhnutné investície na splnenie klimatických cieľov EÚ;

| K. | keďže v posledných desaťročiach sa uskutočnilo mnoho pokusov o stanovenie minimálnej sadzby dane z príjmov právnických osôb v Únii; |
| --- | --- |

K.

keďže v posledných desaťročiach sa uskutočnilo mnoho pokusov o stanovenie minimálnej sadzby dane z príjmov právnických osôb v Únii;

| L. | keďže konečný výsledok Konferencie o budúcnosti Európy zahŕňal návrhy týkajúce sa fiškálnej a daňovej politiky, ako sa uvádza v príslušnej správe z 9. mája 2022; |
| --- | --- |

L.

keďže konečný výsledok Konferencie o budúcnosti Európy zahŕňal návrhy týkajúce sa fiškálnej a daňovej politiky, ako sa uvádza v príslušnej správe z 9. mája 2022;

| M. | keďže zapojenie Európskeho parlamentu prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu by posilnilo rozhodovanie v oblasti zdaňovania a viedlo by k účinnejším, relevantnejším a ambicióznejším výsledkom daňovej politiky EÚ; |
| --- | --- |

M.

keďže zapojenie Európskeho parlamentu prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu by posilnilo rozhodovanie v oblasti zdaňovania a viedlo by k účinnejším, relevantnejším a ambicióznejším výsledkom daňovej politiky EÚ;

Všeobecné úvahy

| 1. | tvrdí, že existujúce medzinárodné daňové pravidlá sú vo veľkej miere zastarané a nedokážu riešiť rastúcu digitalizáciu hospodárstva a účinne obmedziť daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam; zdôrazňuje naliehavú potrebu reformy pravidiel prostredníctvom prijatia globálnej daňovej dohody OECD/G20, aby sa zabezpečilo, že medzinárodné, únijné a vnútroštátne daňové systémy budú vyhovovať novým hospodárskym, sociálnym a technologickým výzvam 21. storočia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | s veľkým znepokojením berie na vedomie fragmentáciu vnútroštátnych sadzieb dane z príjmov právnických osôb v rámci EÚ, ktorá môže mať rušivý vplyv na jednotný trh a poškodiť hospodárstvo EÚ; okrem toho si všíma pokračujúci pokles priemerných sadzieb dane z príjmov právnických osôb v EÚ za posledné desaťročia; opätovne zdôrazňuje naliehavú potrebu vytvoriť široký daňový základ a obmedziť priestor pre daňové úniky, daňové podvody a agresívne daňové plánovanie, a to aj prostredníctvom vykonávania dohody OECD/G20 na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že existujúce daňové pravidlá a nesúlad medzi daňovými pravidlami v jednotlivých členských štátoch a mimo nich spolu s nedostatkom medzinárodnej spolupráce a ďalšími faktormi umožňujú nadnárodným spoločnostiam agresívne daňové plánovanie, ktoré výrazne znižuje ich efektívne daňové sadzby; pripomína, že táto situácia výrazne znevýhodňuje aj malé a stredné podniky (MSP) v hospodárskej súťaži, pretože platia podstatne vyššie efektívne daňové sadzby ako nadnárodné spoločnosti, čo je neprijateľné; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje svoju nedávno prijatú pozíciu k smernici o druhom pilieri, v ktorej vyzýva na jej rýchle zavedenie do januára 2023; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že deklarované požiadavky Maďarska, najmä v súvislosti s vyňatím ekonomickej podstaty, sa už vo veľkej miere zohľadnili v medzinárodnej dohode; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v tejto súvislosti pripomína členským štátom ich záväzok voči globálnej dohode OECD; zdôrazňuje, že pre globálny úspech tohto procesu bude rozhodujúce rýchle a rozsiahle vykonávanie dohody; zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ prevzala globálnu vedúcu úlohu v boji proti daňovým rajom a stala sa prvým regiónom, ktorý vykonáva dohodu OECD; zdôrazňuje riziká vyplývajúce z nevykonávania smernice o druhom pilieri v EÚ; zdôrazňuje, že nevykonávanie smernice o druhom pilieri v EÚ by mohlo ohroziť vykonávanie druhého piliera v USA a iných jurisdikciách; |
| --- | --- |

6.

Súčasný rozhodovací proces a vplyv národného veta

| 7. | pripomína členským štátom, že jednomyseľnosť stanovená v zmluvách musí byť vyvážená veľmi vysokou mierou zodpovednosti a musí byť v súlade so zásadou lojálnej spolupráce založenej na článku 4 ods. 3 ZEÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že jednomyseľné hlasovanie v Rade o daňovej politike neumožňuje zaviesť zmeny potrebné na riešenie súčasných problémov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že súčasná situácia často vedie k oneskoreniam a nedostatočnému pokroku v harmonizácii a koordinácii daňových pravidiel v celej Únii, ktoré by boli prospešné pre všetkých; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že vetá členských štátov neustále bránia pokroku v mnohých dôležitých oblastiach zdaňovania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrhy ako spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB), revízia smernice o výplate úrokov a licenčných poplatkov a reforma kódexu správania pri zdaňovaní podnikov sú v Rade stále zablokované; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odsudzuje skutočnosť, že niektoré členské štáty zneužívajú národné právo veta v daňových záležitostiach na dosiahnutie ústupkov v iných oblastiach politiky; zdôrazňuje, že existencia týchto viet prináša riziko pretrvávania škodlivých daňových praktík a sociálnej nespravodlivosti, ktoré oslabujú schopnosť Únie účinne fungovať, podporovať rovnaké podmienky a chrániť najlepšie záujmy svojich občanov a MSP; |
| --- | --- |

10.

Odporúčania pre opatrenia a oblasti reformy

| 11. | opätovne vyzýva Radu, aby urýchlene prijala smernicu o druhom pilieri a zabezpečila tak účinnosť dohody od januára 2023; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naliehavo vyzýva Maďarsko, aby okamžite ukončilo svoje blokovanie globálnej daňovej dohody v Rade; vyjadruje poľutovanie nad tým, že jeden členský štát je schopný paralyzovať realizáciu takejto historickej dohody aj ďalších 26 členských štátov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby sa nezapájali do politického vyjednávania s členskými štátmi, ktoré zneužívajú svoje národné právo veta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakuje svoju výzvu Komisii a Rade, aby trvali na dohodnutej podmienenosti politík EÚ a transparentnosti rozhodovania a neschválili maďarský národný plán obnovy a odolnosti, kým Maďarsko v plnej miere nesplní všetky kritériá stanovené v nariadení, najmä odporúčania pre jednotlivé krajiny v oblasti právneho štátu, nezávislosti súdnictva a predchádzania podvodom, konfliktom záujmov a korupcii, ich odhaľovania a boja proti nim; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že v súčasnej situácii by sa malo uvažovať o všetkých možných scenároch, pričom v prípade, že Maďarsko bude v nasledujúcich mesiacoch na svojom vete trvať, treba prijať urýchlené opatrenia; naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby preskúmali alternatívne možnosti, ktoré by EÚ umožnili splniť záväzky, ktoré prijala na úrovni OECD/G20; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili eventuálne krátkodobé opatrenia, ktoré by EÚ umožnili plniť si medzinárodné záväzky, napríklad aby určili, či by v krajnom prípade bolo vhodné vykonávať globálnu daňovú dohodu prostredníctvom postupu posilnenej spolupráce stanoveného v článku 20 Zmluvy o EÚ; domnieva sa, že v prípade, ak nie je možné dohodnúť sa na žiadnych iných alternatívach vykonávania na úrovni EÚ, by prijateľné výsledky mohlo priniesť jednostranné vykonávanie smernice o druhom pilieri všetkými členskými štátmi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby využila postup týkajúci sa určitých daňových politík stanovený v článku 116 ZFEÚ; v tejto súvislosti pripomína manifest Ursuly von der Leyenovej z obdobia jej kandidatúry na post predsedníčky Komisie, ktorý obsahoval záväzok „využiť ustanovenia zmlúv, ktoré umožňujú, aby sa návrhy v oblasti daní prijímali v rámci spolurozhodovania a aby sa o nich v Rade rozhodovalo kvalifikovanou väčšinou“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripomína prejav bývalého predsedu Komisie Jeana-Clauda Junckera o stave Únie v roku 2018, v ktorom žiadal, aby sa rozhodnutia o určitých daňových otázkach prijímali kvalifikovanou väčšinou; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že z dlhodobého hľadiska by členské štáty mali zvážiť pridanú hodnotu prechodu na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou, ako to odporúča Konferencia o budúcnosti Európy; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na svoje oznámenie z roku 2019 na túto tému a v reakcii na výstupy z Konferencie o budúcnosti Európy obnovila diskusiu o využívaní hlasovania kvalifikovanou väčšinou pri niektorých daňových otázkach prostredníctvom odstupňovaného prístupu; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0216.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0141.

(3)  Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 54.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0082.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  MMF, Fiscal Policy from Pandemic to War (Fiškálna politika od pandémie po vojnu), s. 28, https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022.

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf.

---

Štvrtok 7. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Zatknutie kardinála Zena a správcov Fondu núdzovej pomoci 612 v Hongkongu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o zatknutí kardinála Zena a správcov fondu humanitárnej pomoci 612 v Hongkongu (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 20. januára 2022 o porušovaní základných slobôd v Hongkongu (1), z 8. júla 2021 o Hongkongu, predovšetkým o prípade Apple Daily (2) a z 21. januára 2021 o zásahu proti demokratickej opozícii v Hongkongu (3), ako aj na svoje ďalšie a predchádzajúce uznesenia o Číne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 20. januára 2022 o porušovaní základných slobôd v Hongkongu (1), z 8. júla 2021 o Hongkongu, predovšetkým o prípade Apple Daily (2) a z 21. januára 2021 o zásahu proti demokratickej opozícii v Hongkongu (3), ako aj na svoje ďalšie a predchádzajúce uznesenia o Číne,

| — | so zreteľom na 24. výročnú správu Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 20. mája 2022 o politickom a hospodárskom vývoji v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong v roku 2021 (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 24. výročnú správu Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 20. mája 2022 o politickom a hospodárskom vývoji v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong v roku 2021 (JOIN(2022)0016),

| — | so zreteľom na zákon Čínskej ľudovej republiky o ochrane národnej bezpečnosti v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong (zákon o národnej bezpečnosti), ktorý je v platnosti od 30. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zákon Čínskej ľudovej republiky o ochrane národnej bezpečnosti v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong (zákon o národnej bezpečnosti), ktorý je v platnosti od 30. júna 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokého predstaviteľa v mene Európskej únie o voľbách najvyššieho predstaviteľa v Hongkongu, ktoré sa konali 8. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokého predstaviteľa v mene Európskej únie o voľbách najvyššieho predstaviteľa v Hongkongu, ktoré sa konali 8. mája 2022,

| — | so zreteľom na základný zákon osobitnej administratívnej oblasti Čínskej ľudovej republiky Hongkong prijatý 4. apríla 1990, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1997 (hongkonský základný zákon), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na základný zákon osobitnej administratívnej oblasti Čínskej ľudovej republiky Hongkong prijatý 4. apríla 1990, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1997 (hongkonský základný zákon),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie vlády Spojeného kráľovstva a vlády Čínskej ľudovej republiky o otázke Hongkongu z 19. decembra 1984, známe aj ako Spoločné vyhlásenie Číny a Spojeného kráľovstva, zaregistrované čínskou a britskou vládou v Organizácii Spojených národov 12. júna 1985, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie vlády Spojeného kráľovstva a vlády Čínskej ľudovej republiky o otázke Hongkongu z 19. decembra 1984, známe aj ako Spoločné vyhlásenie Číny a Spojeného kráľovstva, zaregistrované čínskou a britskou vládou v Organizácii Spojených národov 12. júna 1985,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo byť stredobodom politiky EÚ voči Číne, v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a so záväzkom Číny dodržiavať tieto hodnoty v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

A.

keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo byť stredobodom politiky EÚ voči Číne, v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a so záväzkom Číny dodržiavať tieto hodnoty v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce;

| B. | keďže v dňoch 11. a 12. mája 2022 polícia zatkla správcov fondu humanitárnej pomoci 612 v Hongkongu poskytujúceho humanitárnu a finančnú podporu osobám, ktoré boli zranené, zatknuté alebo ohrozované počas protestov novely zákona proti extradícii, medzi ktorými boli rímsko-katolícky biskup na dôchodku kardinál Joseph Zen, bývalý zákonodarca Cyd Ho, speváčka a aktivistka Denise Ho, akademik Hui Po-Keung a vysoká advokátka Margaret Ng, a to na základe obvinenia kolúzie so zahraničnými silami (článok 29 zákona o národnej bezpečnosti); |
| --- | --- |

B.

keďže v dňoch 11. a 12. mája 2022 polícia zatkla správcov fondu humanitárnej pomoci 612 v Hongkongu poskytujúceho humanitárnu a finančnú podporu osobám, ktoré boli zranené, zatknuté alebo ohrozované počas protestov novely zákona proti extradícii, medzi ktorými boli rímsko-katolícky biskup na dôchodku kardinál Joseph Zen, bývalý zákonodarca Cyd Ho, speváčka a aktivistka Denise Ho, akademik Hui Po-Keung a vysoká advokátka Margaret Ng, a to na základe obvinenia kolúzie so zahraničnými silami (článok 29 zákona o národnej bezpečnosti);

| C. | keďže od protestov v roku 2019 hongkonské orgány zatkli približne 10 000 ľudí; keďže bolo stíhaných 2 500 ľudí a viac ako 1 100 osôb bolo odsúdených; keďže k 28. marcu 2022 bolo podľa zákona o národnej bezpečnosti zatknutých takmer 200 ľudí; keďže na začiatku roka 2022 bolo v Hongkongu 721 politických väzňov; |
| --- | --- |

C.

keďže od protestov v roku 2019 hongkonské orgány zatkli približne 10 000 ľudí; keďže bolo stíhaných 2 500 ľudí a viac ako 1 100 osôb bolo odsúdených; keďže k 28. marcu 2022 bolo podľa zákona o národnej bezpečnosti zatknutých takmer 200 ľudí; keďže na začiatku roka 2022 bolo v Hongkongu 721 politických väzňov;

| D. | keďže v 24. výročnej správe Komisie a vysokého predstaviteľa o politickom a hospodárskom vývoji v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong za rok 2021 sa dospelo k záveru, že priestor pre občiansku spoločnosť sa naďalej zmenšuje; |
| --- | --- |

D.

keďže v 24. výročnej správe Komisie a vysokého predstaviteľa o politickom a hospodárskom vývoji v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong za rok 2021 sa dospelo k záveru, že priestor pre občiansku spoločnosť sa naďalej zmenšuje;

| E. | keďže prebieha preskúmanie Výboru OSN pre ľudské práva o dodržiavaní Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach zo strany Hongkongu a očakáva sa, že bude dokončené v júli 2022; |
| --- | --- |

E.

keďže prebieha preskúmanie Výboru OSN pre ľudské práva o dodržiavaní Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach zo strany Hongkongu a očakáva sa, že bude dokončené v júli 2022;

| 1. | odsudzuje zatknutia kardinála Josepha Zena, jedného z najsilnejších obhajcov prodemokratického hnutia mesta, a ďalších štyroch správcov fondu humanitárnej pomoci 612 v Hongkongu, ktoré predstavujú útok na slobody zaručené v hongkonskom základnom zákone vrátane slobody náboženského vyznania alebo viery, najmä po zatvorení viac ako 60 skupín občianskej spoločnosti, a sú príznakom pokračujúceho úsilia Čínskej ľudovej republiky systematicky ničiť posledné pozostatky autonómie a slobôd Hongkongu a potláčať prodemokratické hnutie; domnieva sa, že zatknutie je jasnou ukážkou deklarovaného zámeru Johna Leeho Ka-Chiua utláčať všetky kritické hlasy ešte výraznejšie a ďalej zintenzívniť zásahy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva orgány OAO Hongkong, aby stiahli všetky obvinenia proti kardinálovi Zenovi a ďalším štyrom správcom fondu humanitárnej pomoci 612, medzi ktorými boli Cyd Ho, Denise Ho, Hui Po-Keung a Margaret Ng, a prepustili Cyda Hoa; naliehavo vyzýva orgány OAO Hongkong, aby umožnili fondu humanitárnej pomoci 612 obnoviť finančnú, právnu a humanitárnu podporu tých, ktorí z neho mali prospech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o vykonávanie záverov Rady z júla 2020 vrátane tzv. systémov záchrany pre hongkonských prodemokratických aktivistov a politických lídrov, napríklad uľahčením vydávania núdzových víz a poskytnutím dočasného prístrešia; vyzýva Vatikán, aby v plnej miere podporil kardinála Zena a iných náboženských vodcov, ktorí čelia prenasledovaniu alebo riziku zadržania v rámci režimu národnej bezpečnosti v Hongkongu; ďalej vyzýva Vatikán, aby posilnil svoje diplomatické úsilie a svoj vplyv na čínske orgány a aby požadoval zrušenie všetkých obvinení proti kardinálovi Zenovi a ukončenie prenasledovania a porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že 25 rokov od odovzdania Hongkongu v roku 1997, keď čínske orgány prevzali zvrchovanosť, pričom sľubovali dodržiavanie slobôd a práv mesta chránených základným zákonom, a dva roky od zavedenia tzv. zákona o národnej bezpečnosti v Hongkongu, Čínska ľudová republika naďalej porušuje svoje záväzky vyplývajúce zo spoločného vyhlásenia Číny a Spojeného kráľovstva o dodržiavaní vysokého stupňa autonómie Hongkongu v rámci modelu jednej krajiny, dvoch systémov, právneho štátu a základných ľudských práv, ako sú zakotvené v hongkonskom základnom zákone a v súlade so svojimi domácimi a medzinárodnými záväzkami ako signatármi Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva čínske orgány, aby úplne zrušili zákon o národnej bezpečnosti a opätovne sa zaviazali dodržiavať hongkonský základný zákon, ktorý zaručuje slobodu združovania, slobodu zhromažďovania, slobodu prejavu a slobodu náboženského vyznania a viery; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že zvolenie Johna Leeho sa uskutočnilo v zjavnom rozpore s kľúčovými demokratickými zásadami a politickým pluralizmom a v rozpore s právom občanov Hongkongu na všeobecné voľby; zdôrazňuje, že volebné reformy Pekingu a skutočnosť, že bývalý minister bezpečnosti a policajt John Lee bol vybraný do pozície najvyššieho predstaviteľa, ukazujú, že hongkonská vláda už nie je nezávislá od Pekingu podľa predchádzajúceho modelu jednej krajiny, dvoch systémov, a že všetka politická opozícia bola potlačená; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím hongkonských orgánov zakázať už tretí rok po sebe každoročnú spomienku na udalosti z Námestia nebeského pokoja 4. júna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje svoju výzvu Rade, aby zaviedla cielené sankcie v rámci globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv (sankcie EÚ podľa vzoru Magnitského zákona) voči Johnovi Leeovi a všetkým ostatným predstaviteľom Hongkongu a ČĽR zodpovedným za pokračujúce zásahy v oblasti ľudských práv v meste; ďalej opakuje svoju naliehavú výzvu adresovanú zvyšným 10 členským štátom EÚ, ktoré tak neurobili, aby pozastavili aktívne zmluvy o vydávaní osôb s ČĽR a Hongkongom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opakuje svoju výzvu, aby Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) zabezpečila primerané zdroje pre Kanceláriu Európskej únie v Hongkongu (kancelária EÚ), aby mohla naďalej vykonávať a primerane zintenzívňovať pozorovanie súdnych procesov, návštevy väzníc a monitorovanie ľudských práv, a to vydávaním verejných vyhlásení, vymenovaním kontaktného miesta pre ľudské práva medzi svojimi zamestnancami pre obhajcov ľudských práv a informovaním orgánov na všetkých úrovniach o ich prípadoch; vyzýva ESVČ a kanceláriu EÚ, aby pravidelne podávali správy o najvýznamnejších súdnych procesoch, ako aj o vývoji situácie v oblasti ľudských práv v Hongkongu vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo vyzýva kanceláriu EÚ a diplomatický personál členských štátov, aby urobili všetko, čo je v ich silách, s cieľom poskytnúť aktivistom v oblasti ľudských práv v Hongkongu akúkoľvek podporu, ktorú potrebujú, a pomôcť chrániť ich práva, najmä návštevou politických väzňov vo väzení, vydávaním núdzových víz a poskytovaním dočasného prístrešia v členských štátoch osobám, ktoré utekajú z Hongkongu; vyjadruje poľutovanie nad atmosférou strachu, ktorú vytvoril zákon o národnej bezpečnosti v hongkonskej občianskej spoločnosti, a to aj v dôsledku zavedenia svojvoľného trestného činu „kolúzie so zahraničnými a vonkajšími silami“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje výzvu 50 expertov OSN na ľudské práva na vytvorenie osobitného mandátu v Rade OSN pre ľudské práva na monitorovanie a podávanie správ o podmienkach v oblasti ľudských práv v celej Číne vrátane Hongkongu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opakuje svoju výzvu Komisii a členským štátom, aby preskúmali dohodu medzi EÚ a Hongkongom a Čínou o spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci v colných otázkach, stav Úradu pre hospodárstvo a obchod Hongkongu v Bruseli a členstvo Hongkongu vo Svetovej obchodnej organizácii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vláde a parlamentu Čínskej ľudovej republiky, kancelárii EÚ v Hongkongu, všetkým konzulárnym úradom členských štátov EÚ v Hongkongu, Svätej stolici a najvyššiemu predstaviteľovi a legislatívnej rade Osobitnej administratívnej oblasti Hongkong. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0011.

(2)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 178.

(3)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 242.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Situácia obhajcov práv pôvodného obyvateľstva a ochrancov životného prostredia v Brazílii vrátane zabitia Doma Philipsa a Bruna Pereiru

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o situácii obhajcov práv pôvodného obyvateľstva a ochrancov životného prostredia v Brazílii vrátane zabitia Doma Phillipsa a Bruna Pereiru (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Brazílii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Brazílii,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o účinkoch zmeny klímy na ľudské práva a úlohe ochrancov životného prostredia v tejto oblasti (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o účinkoch zmeny klímy na ľudské práva a úlohe ochrancov životného prostredia v tejto oblasti (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2018 o porušovaní práv pôvodného obyvateľstva vo svete vrátane zaberania pôdy (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2018 o porušovaní práv pôvodného obyvateľstva vo svete vrátane zaberania pôdy (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2020 s odporúčaniami Komisii o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2020 s odporúčaniami Komisii o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ (3),

| — | so zreteľom na vyhlásenia Reportérov bez hraníc, Únie pôvodného obyvateľstva údolia Javari (UNIVAJA), Amnesty International, Greenpeace, Human Rights Watch a Svetového fondu na ochranu prírody v súvislosti s vraždami Bruna Pereiru a Doma Phillipsa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Reportérov bez hraníc, Únie pôvodného obyvateľstva údolia Javari (UNIVAJA), Amnesty International, Greenpeace, Human Rights Watch a Svetového fondu na ochranu prírody v súvislosti s vraždami Bruna Pereiru a Doma Phillipsa,

| — | so zreteľom na strategické partnerstvo medzi EÚ a Brazíliou podpísané v júli 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategické partnerstvo medzi EÚ a Brazíliou podpísané v júli 2007,

| — | so zreteľom na usmernenia Európskej únie o ochrancoch ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Európskej únie o ochrancoch ľudských práv,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948, Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva z roku 2007 a Deklaráciu OSN o ochrancoch ľudských práv z roku 1998, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948, Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva z roku 2007 a Deklaráciu OSN o ochrancoch ľudských práv z roku 1998,

| — | so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (Dohovor č. 169) prijatý 27. júna 1989 a podpísaný Brazíliou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (Dohovor č. 169) prijatý 27. júna 1989 a podpísaný Brazíliou,

| — | so zreteľom na ústavu Brazílskej federatívnej republiky, najmä na jej článok 231 o uznávaní pôdy pôvodného obyvateľstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Brazílskej federatívnej republiky, najmä na jej článok 231 o uznávaní pôdy pôvodného obyvateľstva,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 5. júna 2022 britský novinár Dom Phillips, prispievateľ do denníka The Guardian, a brazílsky odborník na pôvodné obyvateľstvo Bruno Pereira, bývalý štátny zamestnanec Národnej indiánskej nadácie (Funai), zmizli v údolí Javari medzi obcou São Rafael ležiacej neďaleko rieky a mestom Atalaia do Norte v štáte Amazonas v severnej Brazílii; keďže ich mŕtve telá sa našli 15. júna 2022; |
| --- | --- |

A.

keďže 5. júna 2022 britský novinár Dom Phillips, prispievateľ do denníka The Guardian, a brazílsky odborník na pôvodné obyvateľstvo Bruno Pereira, bývalý štátny zamestnanec Národnej indiánskej nadácie (Funai), zmizli v údolí Javari medzi obcou São Rafael ležiacej neďaleko rieky a mestom Atalaia do Norte v štáte Amazonas v severnej Brazílii; keďže ich mŕtve telá sa našli 15. júna 2022;

| B. | keďže 15. júna 2022 brazílska federálna polícia oznámila, že jedna z dvoch osôb zatknutých pre podozrenie z účasti na ich zmiznutí sa priznala k ich vražde; |
| --- | --- |

B.

keďže 15. júna 2022 brazílska federálna polícia oznámila, že jedna z dvoch osôb zatknutých pre podozrenie z účasti na ich zmiznutí sa priznala k ich vražde;

| C. | keďže mimovládna organizácia Global Witness uviedla, že v roku 2020 bolo v Brazílii zabitých viac ako 20 ochrancov pôdy a životného prostredia, čím sa Brazília zaradila na štvrté miesto v poradí krajín s najvyšším počtom takýchto vrážd na svete, pričom väčšina týchto zločinov zostáva nepotrestaná; keďže v Brazílii sa takmer tri štvrtiny prípadov zabitia vyskytujú v oblasti Amazónie a ich obeťami sú obhajcovia pôvodného obyvateľstva; |
| --- | --- |

C.

keďže mimovládna organizácia Global Witness uviedla, že v roku 2020 bolo v Brazílii zabitých viac ako 20 ochrancov pôdy a životného prostredia, čím sa Brazília zaradila na štvrté miesto v poradí krajín s najvyšším počtom takýchto vrážd na svete, pričom väčšina týchto zločinov zostáva nepotrestaná; keďže v Brazílii sa takmer tri štvrtiny prípadov zabitia vyskytujú v oblasti Amazónie a ich obeťami sú obhajcovia pôvodného obyvateľstva;

| D. | keďže k neustálemu zhoršovaniu situácie v oblasti ľudských práv v Brazílii dochádza v kontexte reštriktívnych legislatívnych zmien a znižovania financovania environmentálnych agentúr, ako aj rastúceho endemického násilia; keďže pôvodné obyvateľstvo Brazílie čelí systematickej agresii a nedostatočnej ochrane svojich práv, ako aj rastúcemu počtu útokov a vrážd; keďže pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane zasiahla pôvodné komunity v Brazílii; |
| --- | --- |

D.

keďže k neustálemu zhoršovaniu situácie v oblasti ľudských práv v Brazílii dochádza v kontexte reštriktívnych legislatívnych zmien a znižovania financovania environmentálnych agentúr, ako aj rastúceho endemického násilia; keďže pôvodné obyvateľstvo Brazílie čelí systematickej agresii a nedostatočnej ochrane svojich práv, ako aj rastúcemu počtu útokov a vrážd; keďže pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane zasiahla pôvodné komunity v Brazílii;

| E. | keďže súčasná brazílska ústava prijatá v roku 1988 a právny rámec krajiny zakotvujú pôvodné právo pôvodného obyvateľstva na pôdu ich predkov bez akéhokoľvek časového obmedzenia uznania tohto práva; keďže je povinnosťou štátu toto právo legislatívne regulovať a chrániť; |
| --- | --- |

E.

keďže súčasná brazílska ústava prijatá v roku 1988 a právny rámec krajiny zakotvujú pôvodné právo pôvodného obyvateľstva na pôdu ich predkov bez akéhokoľvek časového obmedzenia uznania tohto práva; keďže je povinnosťou štátu toto právo legislatívne regulovať a chrániť;

| F. | keďže 22. októbra 2021 sa niekoľko miestnych skupín občianskej spoločnosti zúčastnilo na verejnom vypočutí Medziamerickej komisie pre ľudské práva (IACHR) s cieľom odsúdiť porušovanie práv obhajcov ľudských práv a ochrancov životného prostredia v Brazílii; keďže v auguste 2021 podala organizácia Articulação dos Povos Indígenas do Brasil (Artikulácia pôvodného obyvateľstva Brazílie – APIB) na Medzinárodnom trestnom súde žalobu proti prezidentovi Bolsonarovi za zločiny proti ľudskosti a genocídu „vyplývajúce z jeho explicitných, systematických a úmyselných politík zameraných proti pôvodnému obyvateľstvu“; |
| --- | --- |

F.

keďže 22. októbra 2021 sa niekoľko miestnych skupín občianskej spoločnosti zúčastnilo na verejnom vypočutí Medziamerickej komisie pre ľudské práva (IACHR) s cieľom odsúdiť porušovanie práv obhajcov ľudských práv a ochrancov životného prostredia v Brazílii; keďže v auguste 2021 podala organizácia Articulação dos Povos Indígenas do Brasil (Artikulácia pôvodného obyvateľstva Brazílie – APIB) na Medzinárodnom trestnom súde žalobu proti prezidentovi Bolsonarovi za zločiny proti ľudskosti a genocídu „vyplývajúce z jeho explicitných, systematických a úmyselných politík zameraných proti pôvodnému obyvateľstvu“;

| G. | keďže pôvodné obyvateľstvo prispieva k ochrane dažďových pralesov a iných ekosystémov, a preto zohráva kľúčovú úlohu pri ochrane biodiverzity v regióne a predchádzaní zmene klímy; keďže Bruno Pereira a Dom Phillips boli pevne odhodlaní prispieť k plneniu kľúčovej úlohy, ktorou je ochrana amazonského dažďového pralesa a jeho biodiverzity; |
| --- | --- |

G.

keďže pôvodné obyvateľstvo prispieva k ochrane dažďových pralesov a iných ekosystémov, a preto zohráva kľúčovú úlohu pri ochrane biodiverzity v regióne a predchádzaní zmene klímy; keďže Bruno Pereira a Dom Phillips boli pevne odhodlaní prispieť k plneniu kľúčovej úlohy, ktorou je ochrana amazonského dažďového pralesa a jeho biodiverzity;

| H. | keďže Amazónia je oblasť s najväčším dažďovým pralesom na svete a zohráva kľúčovú úlohu z hľadiska pohlcovania oxidu uhličitého, znižovania emisií skleníkových plynov a zachovávania regionálnych a globálnych poveternostných podmienok; keďže údolie Javari sa nachádza v Amazónii na brazílskej hranici s Peru a Kolumbiou; keďže v tomto regióne je najväčšia koncentrácie pôvodného obyvateľstva žijúceho v dobrovoľnej izolácii na svete a prístup k nemu je možný len cez iné oblasti a rieky; |
| --- | --- |

H.

keďže Amazónia je oblasť s najväčším dažďovým pralesom na svete a zohráva kľúčovú úlohu z hľadiska pohlcovania oxidu uhličitého, znižovania emisií skleníkových plynov a zachovávania regionálnych a globálnych poveternostných podmienok; keďže údolie Javari sa nachádza v Amazónii na brazílskej hranici s Peru a Kolumbiou; keďže v tomto regióne je najväčšia koncentrácie pôvodného obyvateľstva žijúceho v dobrovoľnej izolácii na svete a prístup k nemu je možný len cez iné oblasti a rieky;

| I. | keďže údolie Javari, podobne ako iné regióny brazílskej Amazónie, je miestom intenzívnych konfliktov vedených organizovanou trestnou činnosťou a subjektmi, ktoré zaberajú pôdu, zapojenými do nezákonného rybolovu, lovu, ťažby, nezákonnej ťažby dreva a obchodovania s drogami; keďže 80 % odlesňovania na celom svete je spôsobených premenou lesov na poľnohospodársku pôdu pre komodity, ako je hovädzie mäso, sója a palmový olej; keďže odlesňovanie v brazílskej Amazónii sa od roku 2019 dramaticky zvýšilo, a to vrátane prudkého nárastu o 22 % v roku 2021 v porovnaní s rokom 2020, čo je najvyššia miera od roku 2006; |
| --- | --- |

I.

keďže údolie Javari, podobne ako iné regióny brazílskej Amazónie, je miestom intenzívnych konfliktov vedených organizovanou trestnou činnosťou a subjektmi, ktoré zaberajú pôdu, zapojenými do nezákonného rybolovu, lovu, ťažby, nezákonnej ťažby dreva a obchodovania s drogami; keďže 80 % odlesňovania na celom svete je spôsobených premenou lesov na poľnohospodársku pôdu pre komodity, ako je hovädzie mäso, sója a palmový olej; keďže odlesňovanie v brazílskej Amazónii sa od roku 2019 dramaticky zvýšilo, a to vrátane prudkého nárastu o 22 % v roku 2021 v porovnaní s rokom 2020, čo je najvyššia miera od roku 2006;

| J. | keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo zostať stredobodom dlhodobého vzťahu medzi EÚ a Brazíliou v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a s vyjadrením Brazílie, že sa chce hlásiť k rovnakým hodnotám v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

J.

keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo zostať stredobodom dlhodobého vzťahu medzi EÚ a Brazíliou v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a s vyjadrením Brazílie, že sa chce hlásiť k rovnakým hodnotám v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce;

| 1. | dôrazne odsudzuje brutálnu vraždu obhajcov životného prostredia a ľudských práv, ako aj pôvodného obyvateľstva v Brazílii, a to naposledy zabitie novinára Doma Phillipsa a aktivistu Bruna Pereiru; vyzýva brazílske orgány, aby dôkladne, nestranne a nezávisle vyšetrili tieto vraždy a aby vždy zabezpečili úplné dodržiavanie práv na riadny proces; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dôrazne odsudzuje rastúce násilie, útoky a obťažovanie zamerané proti obhajcom ľudských práv a životného prostredia, pôvodnému obyvateľstvu, menšinám a novinárom; vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcou agresívnou rétorikou, slovnými útokmi a zastrašujúcimi vyhláseniami prezidenta Bolsonara; vyjadruje poľutovanie nad sexuálnym a rodovo motivovaným násilím páchaným na ženách, dievčatách a obhajcoch životného prostredia a pôvodného obyvateľstva a pripomína, že predstavuje závažné porušenie ich ľudských práv a dôstojnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada, aby brazílske orgány prijali okamžité opatrenia na zabránenie porušovaniu ľudských práv a na ochranu obhajcov životného prostredia a pôvodného obyvateľstva; zdôrazňuje povinnosti brazílskych orgánov a význam prijatia vhodných opatrení na ochranu práv pôvodného obyvateľstva na pôdu, územia a svoje tradičné živobytie, ako aj na ich ochranu pred všetkými formami násilia a diskriminácie; vyzýva brazílske orgány, aby vykonali medzinárodné odporúčania na zabezpečenie ochrany týchto obhajcov a aby prijali opatrenia na zastavenie prenasledovania, kriminalizácie a stigmatizácie pôvodného obyvateľstva a iných tradičných komunít; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že nezákonná ťažba zlata ohrozuje lesy a biodiverzitu v chránených oblastiach a vystavuje pôvodné obyvateľstvo kontaminantom; vyjadruje poľutovanie nad rastúcou mierou odlesňovania na územiach pôvodného obyvateľstva, najmä v brazílskej Amazónii; vyzýva brazílsku vládu, aby posilnila a lepšie presadzovala právne predpisy proti nezákonnému odlesňovaniu a ťažbe a aby hľadala udržateľné alternatívy k ťažobným politikám zameraným na územia pôvodného obyvateľstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že súčasná brazílska vláda postupne likviduje vládne agentúry, ako je nadácia FUNAI, ktorá dohliada na záležitosti pôvodného obyvateľstva, a IBAMA, hlavný brazílsky orgán presadzovania práva v oblasti životného prostredia; naliehavo vyzýva brazílsku vládu, aby obnovila a posilnila kapacity týchto orgánov s cieľom zabezpečiť účinné presadzovanie environmentálnych právnych predpisov a práv pôvodného obyvateľstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je hlboko znepokojený možnými účinkami zákona PL 191/2020, známeho ako devastačný zákon, a zákona PL 490/2007 o vymedzení území pôvodného obyvateľstva; vyjadruje hlboké znepokojenie nad návrhmi zákonov, o ktorých v súčasnosti rokuje brazílsky kongres a ktoré by mohli viesť k zvýšenému odlesňovaniu a ničeniu živobytia pôvodného obyvateľstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje uznanie a ochranu území tradične obývaných pôvodným obyvateľstvom, a to aj obnovením vymedzenia území pôvodného obyvateľstva a ochranou týchto území pred nezákonným zaberaním pôdy; opakuje, že je dôležité zabezpečiť dodržiavanie Dohovoru MOP o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (č. 169); |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje význam náležitej starostlivosti podnikov a udržateľnej a transparentnej zodpovednosti podnikov ako významných a nevyhnutných prostriedkov v záujme predchádzania závažnému porušovaniu ľudských práv a právnych predpisov v oblasti životného prostredia a v záujme ochrany pred týmto porušovaním; naliehavo vyzýva európske spoločnosti, aby v rámci svojich dodávateľských reťazcov v Brazílii zabezpečili náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv; opakuje, že navrhované nariadenie EÚ o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu, musí zahŕňať ochranu práv pôvodného obyvateľstva a ľudských práv a musí zabezpečovať, aby pri výrobe produktov uvádzaných na európsky trh nedochádzalo k porušovaniu práv; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že každý rámec spolupráce bude obsahovať silné, záväzné a vynútiteľné ustanovenia o ochrane ľudských práv vrátane práv domorodých komunít, a aby podporovala dodržiavanie medzinárodných noriem a záväzkov, a to aj v oblasti odlesňovania; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo vyzýva vládu Brazílie, aby splnila svoje záväzky vyplývajúce z Parížskej dohody o zmene klímy; dôrazne nabáda brazílsky štát, aby bojoval proti trestným činom proti životnému prostrediu a zaviedol nový udržateľný prístup k Amazónii s cieľom splniť podmienky stanovené v prístupovom pláne Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a dosiahnuť úplný súlad s normami OECD, aby tak splnil podmienky členstva v tejto organizácii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť a členské štáty, aby naďalej podporovali občiansku spoločnosť a environmentálne a humanitárne organizácie a uprednostňovali presadzovanie ľudských práv, demokracie, právneho štátu, rovnosti a slobody médií v Brazílii a aby spolupracovali s medzinárodnými partnermi na presadzovaní týchto cieľov; žiada delegáciu EÚ v Brazílii, aby pozorne monitorovala stav demokracie v tejto krajine a poskytovala logistickú a technologickú podporu obhajcom ľudských práv, životného prostredia a pôvodného obyvateľstva; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej pomoc v oblasti spolupráce posilní podporu občianskej spoločnosti, najmä obhajcov ľudských práv, pôvodného obyvateľstva a tradičných komunít; vyzýva delegáciu EÚ a členské štáty s diplomatickými misiami v Brazílii, aby v plnej miere vykonávali usmernenia EÚ o obhajcoch ľudských práv a poskytovali obhajcom ľudských práv akúkoľvek vhodnú podporu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, dočasnému predsedníctvu Spoločenstva štátov Latinskej Ameriky a Karibiku, generálnemu tajomníkovi Organizácie amerických štátov, Euro-latinskoamerickému parlamentnému zhromaždeniu a prezidentovi, vláde a Kongresu Brazílie. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 111.

(2)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 15.

(3)  Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 175.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Situácia v tadžickej autonómnej provincii Horný Badachšán

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o situácii v tadžickej autonómnej provincii Horný Badachšán (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Tadžikistane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Tadžikistane,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu,

| — | so zreteľom na 12. výročný dialóg o ľudských právach medzi EÚ a Tadžikistanom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 12. výročný dialóg o ľudských právach medzi EÚ a Tadžikistanom,

| — | so zreteľom na vyhlásenie EÚ o najnovšom vývoji v autonómnej oblasti Horný Badachšán v Tadžikistane na zasadnutí Stálej rady OBSE č. 1375 vo Viedni, ktoré sa konalo 26. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie EÚ o najnovšom vývoji v autonómnej oblasti Horný Badachšán v Tadžikistane na zasadnutí Stálej rady OBSE č. 1375 vo Viedni, ktoré sa konalo 26. mája 2022,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Delegácie Európskej únie v Tadžikistane a veľvyslanectiev Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a Spojených štátov amerických o vývoji v provincii Horný Badachšán z 18. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Delegácie Európskej únie v Tadžikistane a veľvyslanectiev Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a Spojených štátov amerických o vývoji v provincii Horný Badachšán z 18. mája 2022,

| — | so zreteľom na spoločný list osobitných spravodajcov OSN adresovaný vláde Tadžikistanu z 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný list osobitných spravodajcov OSN adresovaný vláde Tadžikistanu z 11. marca 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN pre otázky menšín z 20. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN pre otázky menšín z 20. mája 2022,

| — | so zreteľom na predchádzajúce správy a vyhlásenia osobitných spravodajcov OSN pre situáciu v oblasti ľudských práv v Tadžikistane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predchádzajúce správy a vyhlásenia osobitných spravodajcov OSN pre situáciu v oblasti ľudských práv v Tadžikistane,

| — | so zreteľom na výsledok všeobecného pravidelného preskúmania Tadžikistanu, ktorý Rada OSN pre ľudské práva prijala 23. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledok všeobecného pravidelného preskúmania Tadžikistanu, ktorý Rada OSN pre ľudské práva prijala 23. marca 2022,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v máji 2022 vypukli protesty v autonómnej oblasti Horný Badachšán v nadväznosti na mesiace prenasledovania miestnych obyvateľov po protestoch v novembri 2021; keďže tadžickí občania v oblasti Horný Badachšán pokojne uplatňovali svoje právo na slobodu prejavu a zhromažďovania s cieľom protestovať proti zneužívaniu svojej komunity, keď orgány presadzovania práva začali násilný zásah; |
| --- | --- |

A.

keďže v máji 2022 vypukli protesty v autonómnej oblasti Horný Badachšán v nadväznosti na mesiace prenasledovania miestnych obyvateľov po protestoch v novembri 2021; keďže tadžickí občania v oblasti Horný Badachšán pokojne uplatňovali svoje právo na slobodu prejavu a zhromažďovania s cieľom protestovať proti zneužívaniu svojej komunity, keď orgány presadzovania práva začali násilný zásah;

| B. | keďže 25. novembra 2021 skupina orgánov presadzovania práva mučila a zabila mladého príslušníka pamírskej menšiny Gulbiddina Zijobekova, ktorého obvinili z útoku na zástupcu prokurátora; keďže po jeho smrti sa uskutočnili pokojné civilné protesty, na ktorých sa požadovalo vyšetrenie okolností jeho zabitia, stiahnutie väčšiny vojenských jednotiek rozmiestnených v Chorogu, zrušenie vojenských kontrolných staníc v Chorogu a odvolanie novovymenovaného guvernéra Ališera Mirzonabotova; keďže v dôsledku toho polícia začala strieľať do davu, pričom zabila niekoľko demonštrantov a mnoho ďalších zabila; |
| --- | --- |

B.

keďže 25. novembra 2021 skupina orgánov presadzovania práva mučila a zabila mladého príslušníka pamírskej menšiny Gulbiddina Zijobekova, ktorého obvinili z útoku na zástupcu prokurátora; keďže po jeho smrti sa uskutočnili pokojné civilné protesty, na ktorých sa požadovalo vyšetrenie okolností jeho zabitia, stiahnutie väčšiny vojenských jednotiek rozmiestnených v Chorogu, zrušenie vojenských kontrolných staníc v Chorogu a odvolanie novovymenovaného guvernéra Ališera Mirzonabotova; keďže v dôsledku toho polícia začala strieľať do davu, pričom zabila niekoľko demonštrantov a mnoho ďalších zabila;

| C. | keďže od novembra 2021 do mája 2022 sa vláda a vodcovia protestujúcich snažili dosiahnuť vyriešenie krízy cestou rokovaní; keďže 16. mája 2022 sa protesty opäť začali v reakcii na nedostatočné vyšetrenie zabitia Gulbiddina Zijobekova v novembri 2021; |
| --- | --- |

C.

keďže od novembra 2021 do mája 2022 sa vláda a vodcovia protestujúcich snažili dosiahnuť vyriešenie krízy cestou rokovaní; keďže 16. mája 2022 sa protesty opäť začali v reakcii na nedostatočné vyšetrenie zabitia Gulbiddina Zijobekova v novembri 2021;

| D. | keďže tadžické orgány tvrdia, že protesty organizovali zločinecké skupiny napojené na teroristické organizácie; keďže polícia násilne rozohnala protesty za podpory armády presunutej z hlavného mesta Dušanbe; keďže 18. mája 2022 tadžické orgány oznámili osobitnú „protiteroristickú operáciu“ a údajne použili proti demonštrantom granáty so slzným plynom a ostrú muníciu; |
| --- | --- |

D.

keďže tadžické orgány tvrdia, že protesty organizovali zločinecké skupiny napojené na teroristické organizácie; keďže polícia násilne rozohnala protesty za podpory armády presunutej z hlavného mesta Dušanbe; keďže 18. mája 2022 tadžické orgány oznámili osobitnú „protiteroristickú operáciu“ a údajne použili proti demonštrantom granáty so slzným plynom a ostrú muníciu;

| E. | keďže organizácie pre ľudské práva obvinili tadžické orgány z porušovania základných ľudských práv, a to vzhľadom na hlásené prípady mučenia zadržiavaných osôb, únosov a rabovania orgánmi presadzovania práva; keďže počas násilných zrážok bolo zabitých niekoľko ľudí, pričom sa objavili správy o údajných mimosúdnych popravách; keďže tadžická polícia zadržala v súvislosti s protestmi značný počet miestnych obyvateľov oblasti Horný Badachšán; |
| --- | --- |

E.

keďže organizácie pre ľudské práva obvinili tadžické orgány z porušovania základných ľudských práv, a to vzhľadom na hlásené prípady mučenia zadržiavaných osôb, únosov a rabovania orgánmi presadzovania práva; keďže počas násilných zrážok bolo zabitých niekoľko ľudí, pričom sa objavili správy o údajných mimosúdnych popravách; keďže tadžická polícia zadržala v súvislosti s protestmi značný počet miestnych obyvateľov oblasti Horný Badachšán;

| F. | keďže nezávislé médiá a občianska spoločnosť sú čoraz viac vystavované zastrašovaniu, svojvoľnému zadržiavaniu a útokom; keďže Ulfatchonim Mamadšoeva, popredná predstaviteľka pamírskej menšiny, nezávislá novinárka a aktivistka za občianske práva, bola svojvoľne zatknutá a obvinená z trestného činu verejného vyzývania na násilie s cieľom prinútiť vládu k zmene ústavného poriadku; keďže jej hrozí trest odňatia slobody až na 15 rokov; keďže polícia kvalifikovala jej prípad ako „tajný“, čo znemožňuje jeho monitorovanie; |
| --- | --- |

F.

keďže nezávislé médiá a občianska spoločnosť sú čoraz viac vystavované zastrašovaniu, svojvoľnému zadržiavaniu a útokom; keďže Ulfatchonim Mamadšoeva, popredná predstaviteľka pamírskej menšiny, nezávislá novinárka a aktivistka za občianske práva, bola svojvoľne zatknutá a obvinená z trestného činu verejného vyzývania na násilie s cieľom prinútiť vládu k zmene ústavného poriadku; keďže jej hrozí trest odňatia slobody až na 15 rokov; keďže polícia kvalifikovala jej prípad ako „tajný“, čo znemožňuje jeho monitorovanie;

| G. | keďže sloboda médií a prejavu je v krajine od roku 2015 neustále potláčaná a nedávne násilie v oblasti Horný Badachšán ešte viac zvýšilo tlak na médiá, aby nepodávali správy o udalostiach, pod hrozbou ukončenia ich činnosti, alebo aby oznamovali len štátom podporovanú verziu udalostí vrátane očierňujúcich kampaní proti miestnym obyvateľom; keďže súd v Dušanbe nedávno nariadil, aby dvaja nezávislí blogeri, Daleri Imomali a Abdullo Ghurbati, boli zadržaní na dva mesiace až do súdneho konania na základe obvinení zo spolupráce so zakázanými organizáciami a politickými stranami a z údajného napadnutia policajta; |
| --- | --- |

G.

keďže sloboda médií a prejavu je v krajine od roku 2015 neustále potláčaná a nedávne násilie v oblasti Horný Badachšán ešte viac zvýšilo tlak na médiá, aby nepodávali správy o udalostiach, pod hrozbou ukončenia ich činnosti, alebo aby oznamovali len štátom podporovanú verziu udalostí vrátane očierňujúcich kampaní proti miestnym obyvateľom; keďže súd v Dušanbe nedávno nariadil, aby dvaja nezávislí blogeri, Daleri Imomali a Abdullo Ghurbati, boli zadržaní na dva mesiace až do súdneho konania na základe obvinení zo spolupráce so zakázanými organizáciami a politickými stranami a z údajného napadnutia policajta;

| H. | keďže v oblasti Horný Badachšán bolo 28. a 29. mája 2022 na základe vykonštruovaných obvinení zadržaných najmenej 13 členov organizácie občianskej spoločnosti Komisia 44 vrátane riaditeľa Združenia právnikov Pamíru Manuchehra Choliknazarova a Faromuza Irgašova a Chursanda Mamadšoeva; |
| --- | --- |

H.

keďže v oblasti Horný Badachšán bolo 28. a 29. mája 2022 na základe vykonštruovaných obvinení zadržaných najmenej 13 členov organizácie občianskej spoločnosti Komisia 44 vrátane riaditeľa Združenia právnikov Pamíru Manuchehra Choliknazarova a Faromuza Irgašova a Chursanda Mamadšoeva;

| I. | keďže ústredná vláda v máji prerušila internetové a mobilné pripojenie v oblasti Horný Badachšán; keďže pripojenie bolo predtým v novembri prerušené a koncom marca sa obnovilo len čiastočne, pričom obyvatelia oblasti Horný Badachšán nemali internetové pripojenie štyri mesiace; keďže to mimoriadne sťažilo komunikáciu medzinárodných organizácií občianskej spoločnosti s týmto regiónom a pripravilo obyvateľov regiónu o ich právo na prístup k informáciám; |
| --- | --- |

I.

keďže ústredná vláda v máji prerušila internetové a mobilné pripojenie v oblasti Horný Badachšán; keďže pripojenie bolo predtým v novembri prerušené a koncom marca sa obnovilo len čiastočne, pričom obyvatelia oblasti Horný Badachšán nemali internetové pripojenie štyri mesiace; keďže to mimoriadne sťažilo komunikáciu medzinárodných organizácií občianskej spoločnosti s týmto regiónom a pripravilo obyvateľov regiónu o ich právo na prístup k informáciám;

| J. | keďže väčšina obyvateľov oblasti Horný Badachšán patrí k jazykovej a náboženskej menšine; keďže oblasť Horný Badachšán sa tradične vyznačuje pomerne silnou a dobre rozvinutou občianskou spoločnosťou a mimovládnym sektorom; keďže od roku 2012 obťažovanie a prenasledovanie tadžickými orgánmi v oblasti Horný Badachšán opakovane vyústilo do násilných stretov medzi obyvateľstvom a armádou; keďže pod vedením súčasného prezidenta Emomaliho Rahmona sa autonómny región postupne dostal pod úplnú kontrolu tadžických orgánov, keďže miestni vedúci predstavitelia bolo odstraňovaní z vlády a na občiansku spoločnosť, najmä novinárov, bol vyvíjaný nátlak; |
| --- | --- |

J.

keďže väčšina obyvateľov oblasti Horný Badachšán patrí k jazykovej a náboženskej menšine; keďže oblasť Horný Badachšán sa tradične vyznačuje pomerne silnou a dobre rozvinutou občianskou spoločnosťou a mimovládnym sektorom; keďže od roku 2012 obťažovanie a prenasledovanie tadžickými orgánmi v oblasti Horný Badachšán opakovane vyústilo do násilných stretov medzi obyvateľstvom a armádou; keďže pod vedením súčasného prezidenta Emomaliho Rahmona sa autonómny región postupne dostal pod úplnú kontrolu tadžických orgánov, keďže miestni vedúci predstavitelia bolo odstraňovaní z vlády a na občiansku spoločnosť, najmä novinárov, bol vyvíjaný nátlak;

| K. | keďže oblasť Horný Badachšán je najchudobnejším regiónom Tadžikistanu s najvyššou mierou nezamestnanosti a trpí nerovnomerným rozdelením príjmov z banskej ťažby drahých kameňov, ktoré predstavujú hlavný prírodný zdroj provincie; keďže z hospodárskeho hľadiska je oblasť Horný Badachšán veľmi vážne zasiahnutá nezákonnou, neopodstatnenou a nevyprovokovanou útočnou vojnou Ruska proti Ukrajine a následnými hospodárskymi sankciami; |
| --- | --- |

K.

keďže oblasť Horný Badachšán je najchudobnejším regiónom Tadžikistanu s najvyššou mierou nezamestnanosti a trpí nerovnomerným rozdelením príjmov z banskej ťažby drahých kameňov, ktoré predstavujú hlavný prírodný zdroj provincie; keďže z hospodárskeho hľadiska je oblasť Horný Badachšán veľmi vážne zasiahnutá nezákonnou, neopodstatnenou a nevyprovokovanou útočnou vojnou Ruska proti Ukrajine a následnými hospodárskymi sankciami;

| 1. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad stratami na životoch v oblasti Horný Badachšán a dôrazne odsudzuje násilný zásah tadžických orgánov proti demonštrantom, novinárom, blogerom, právnikom a aktivistom v novembri 2021 a máji 2022 za vyjadrenie ich názoru a pokojné protesty; vyjadruje vážne znepokojenie nad zhoršujúcou sa situáciou v oblasti ľudských práv v Hornom Badachšáne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo vyzýva vládu Tadžikistanu, aby dodržiavala a chránila ľudské práva a základné slobody vrátane práva ľudí na život, pokojné zhromažďovanie, slobodu združovania, slobodu prejavu a slobodu médií v oblasti Horný Badachšán a vo zvyšku krajiny v súlade s medzinárodným právom; vyzýva tadžické orgány, aby sa zdržali nadmerného použitia sily proti demonštrantom a cieleného obťažovania obyvateľov Horného Badachšánu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsudzuje všetky pokusy o zastrašovanie pracovníkov médií, obhajcov ľudských práv, nezávislých právnikov a občianskej spoločnosti alebo o zasahovanie do ich legitímnej práce a vyzýva tadžické orgány, aby zastavili akékoľvek obťažovanie týchto pracovníkov, aby mohli vykonávať svoju prácu bez akýchkoľvek prekážok alebo strachu z odvetných opatrení; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva tadžické orgány, aby okamžite prepustili osoby, ktoré sú svojvoľne zadržiavané, a stiahli všetky obvinenia proti nim, ako aj aby zastavili politické prenasledovanie obhajcov ľudských práv a vplyvných prívržencov protestujúcich vrátane Ulfatchonimy Mamadšoevy, Daleriho Imomaliho, Abdulla Ghurbatiho, Manuchehra Choliknazarova, Faromuza Irgašova, Chursanda Mamadšoeva, Choršanbeho Choršanbieva a Amriddina Alovatšoeva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva tadžické orgány, aby bezodkladne začali účinné a nezávislé vyšetrovanie násilných stretov v Hornom Badachšáne počas protestov v máji 2022 a novembri 2021 a po nich, najmä použitia sily predstaviteľmi orgánov presadzovania práva, úmrtí civilistov a správ o údajnom mučení bezpečnostnými silami vrátane údajných mimosúdnych popráv pokojných demonštrantov a bežných obyvateľov niekoľkých dedín v oblasti Horný Badachšán, ako aj zabitia Gulbiddina Zijobekova, ku ktorému došlo 25. novembra 2021, ako pokojne požadovali demonštranti; trvá na tom, aby boli všetky zodpovedné osoby postavené pred súd a obete boli odškodnené; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje význam práva na spravodlivý proces a vyzýva tadžické orgány, aby prestali klasifikovať vyšetrovania a trestné stíhania ako „tajné“; naliehavo žiada tadžické orgány, aby umožnili advokátom a aktivistom spravodlivé, otvorené a transparentné procesy, poskytli podstatnú ochranu a procesné záruky v súlade s medzinárodnými záväzkami Tadžikistanu a povolili medzinárodným organizáciám opätovne prešetriť všetky údajné porušenia ľudských práv a ľudskej dôstojnosti; trvá na tom, že všetky osoby zadržiavané v súvislosti s protestmi a situáciou v oblasti Horný Badachšán musia byť uchránené pred mučením a zlým zaobchádzaním, musia mať slobodný a neobmedzený prístup k advokátovi podľa vlastného výberu a k nezávislým lekárom a musia mať možnosť komunikovať so svojimi rodinnými príslušníkmi v súlade s medzinárodným právom; pripomína, že priznanie viny získané mučením v akomkoľvek konaní porušuje právo na riadny a spravodlivý proces a je bez výnimky zakázané; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naliehavo vyzýva tadžické orgány, aby v plnej miere obnovili komunikáciu a úplný prístup na internet v oblasti Horný Badachšán s cieľom zabezpečiť prístup jej obyvateľov k informáciám a aby v budúcnosti upustili od rušenia komunikačných spojení; vyzýva tadžické orgány, aby v štátnej televízii prestali šíriť dezinformácie o protestoch a vývoji v oblasti Horný Badachšán; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva tadžické orgány, aby medzinárodným humanitárnym organizáciám a organizáciám pre ľudské práva umožnili okamžitý, neobmedzený a bezpodmienečný prístup do oblasti Horný Badachšán vrátane jej okresu Rušon, aby mohli monitorovať situáciu, dokumentovať porušovanie ľudských práv a poskytovať pomoc obetiam; vyzýva tadžické orgány, aby pozvali všetkých osobitných spravodajcov OSN a vykonávali odporúčania medzinárodných a regionálnych orgánov vrátane odporúčaní skupiny osobitných spravodajcov OSN vydaných v marci 2022; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva tadžické orgány, aby obyvateľom opätovne otvorili prístup do oblasti Horný Badachšán, ponechali dopravné trasy otvorené do celého regiónu a vyvinuli maximálne úsilie o zabránenie humanitárnej kríze, a to poskytovaním tovaru a zdravotnej starostlivosti obyvateľstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Tadžikistan, aby sa v dobrej viere zaoberal obavami obyvateľov oblasti Horný Badachšán a aby sa zapojil do konštruktívneho dialógu s obyvateľmi oblasti Horný Badachšán a so zástupcami občianskej spoločnosti, ako je Komisia 44, s cieľom dosiahnuť udržateľné urovnanie a mierovú budúcnosť regiónu, ako aj vykonávať opatrenia na predchádzanie konfliktom, ktoré spĺňajú medzinárodné normy v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje výzvy osobitného spravodajcu OSN pre otázky menšín Fernanda de Varennesa, aby sa skoncovalo s represiou voči pamírskej menšine v oblasti Horný Badachšán a aby sa zabezpečila jej ochrana; pripomína význam vykonávania medzinárodných noriem v oblasti nediskriminácie a ochrany pôvodného a menšinového obyvateľstva v Tadžikistane, a to aj v oblasti vzdelávania, zdravia, kultúry a podnikania; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že legitímny boj proti terorizmu a extrémizmu by sa nemal využívať ako zámienka s cieľom potlačiť činnosť opozície, brániť slobode prejavu alebo obmedzovať nezávislosť súdnictva; pripomína, že musia byť zaručené základné slobody všetkých občanov Tadžikistanu, ako aj právny štát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opakuje, že slobodná a nezávislá práca organizácií občianskej spoločnosti a médií je základným kameňom každej demokratickej spoločnosti; vyzýva preto Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“) a členské štáty, aby zvýšili podporu občianskej spoločnosti, nezávislým mimovládnym organizáciám, obhajcom ľudských práv a nezávislým médiám pôsobiacim v Tadžikistane vrátane financovania a núdzových víz pre tých, ktorí potrebujú ochranu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva delegáciu EÚ a národné diplomatické zastúpenia v Tadžikistane, aby pozorne monitorovali situáciu a súdne konania na mieste, verejne upozorňovali na prípady obhajcov ľudských práv, podporovali obete porušovania ľudských práv a zabezpečili nezávislé vyšetrovanie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) a členské štáty, aby neustále nastoľovali otázku ľudských práv v Tadžikistane a v oblasti Horný Badachšán na pôde medzinárodných organizácií, ako napríklad OSN; vyzýva tadžické orgány, aby zabezpečili riadne nadviazanie na odporúčania všeobecného pravidelného preskúmania a ich vykonávanie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva OSN a EÚ, aby pozorne monitorovali uplatňovanie zásad právneho štátu v Tadžikistane, najmä slobody zhromažďovania, združovania a prejavu, a to aj v krízových situáciách súvisiacich s bezpečnosťou; vyzýva delegáciu EÚ v Dušanbe, aby naďalej zohrávala aktívnu úlohu pri riešení tejto krízy; vyzýva PK/VP a ESVČ, aby tieto obavy tlmočili tadžickým orgánom, najmä v rámci budúceho dialógu o ľudských právach medzi EÚ a Tadžikistanom, a aby prijali všetky potrebné diplomatické opatrenia na účinné posilnenie dodržiavania ľudských práv orgánmi Tadžikistanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada Radu, ESVČ a Komisiu, aby začlenili otázky ľudských práv a konzultácie s občianskou spoločnosťou do všetkých dialógov medzi EÚ, jej členskými štátmi a Tadžikistanom a dodržiavali svoj záväzok uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, osobitnému zástupcovi EÚ pre Strednú Áziu, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentovi, vláde a parlamentu Tadžikistanu. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

Finančná činnosť Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2021 (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 a 309 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a na Protokol č. 5 o štatúte Európskej investičnej banky (EIB), ktorý je pripojený k zmluvám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 a 309 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a na Protokol č. 5 o štatúte Európskej investičnej banky (EIB), ktorý je pripojený k zmluvám,

| — | so zreteľom na súhlas EIB s ratifikáciou Parížskej dohody Európskou úniou zo 7. októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhlas EIB s ratifikáciou Parížskej dohody Európskou úniou zo 7. októbra 2016,

| — | so zreteľom na postupy EIB, ktoré sa týkajú mechanizmu na vybavovanie sťažností, uverejnené 13. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postupy EIB, ktoré sa týkajú mechanizmu na vybavovanie sťažností, uverejnené 13. novembra 2018,

| — | so zreteľom na úverovú politiku EIB v oblasti energetiky, ktorá bola uverejnená 14. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na úverovú politiku EIB v oblasti energetiky, ktorá bola uverejnená 14. novembra 2019,

| — | so zreteľom na plán klimatickej banky na roky 2021 – 2025, ktorý prijala Správna rada EIB 11. novembra 2020, a na novú stratégiu EIB v oblasti klímy z 15. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán klimatickej banky na roky 2021 – 2025, ktorý prijala Správna rada EIB 11. novembra 2020, a na novú stratégiu EIB v oblasti klímy z 15. novembra 2020,

| — | so zreteľom na operačný plán skupiny EIB na rok 2021, ktorý bol uverejnený 20. januára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na operačný plán skupiny EIB na rok 2021, ktorý bol uverejnený 20. januára 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB Investment Report 2020/2021:Building a smart and green Europe in the COVID-19 era (Správa EIB o investíciách č. 2020/2021: Budovanie inteligentnej a zelenej Európy v ére pandémie COVID-19), ktorá bola uverejnená 21. januára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB Investment Report 2020/2021:Building a smart and green Europe in the COVID-19 era (Správa EIB o investíciách č. 2020/2021: Budovanie inteligentnej a zelenej Európy v ére pandémie COVID-19), ktorá bola uverejnená 21. januára 2021,

| — | so zreteľom na finančnú správu EIB za rok 2020, ktorá bola uverejnená 3. mája 2021, a na správu EIB o finančných činnostiach EIB a činnostiach v oblasti prijímania úverov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 5. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na finančnú správu EIB za rok 2020, ktorá bola uverejnená 3. mája 2021, a na správu EIB o finančných činnostiach EIB a činnostiach v oblasti prijímania úverov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 5. mája 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB o činnosti v oblasti hodnotenia operácií za rok 2020 a pracovný program na roky 2021 – 2023, ktoré boli uverejnené 3. júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB o činnosti v oblasti hodnotenia operácií za rok 2020 a pracovný program na roky 2021 – 2023, ktoré boli uverejnené 3. júna 2021,

| — | so zreteľom na publikáciu EIB zo 14. júna 2021 s názvom A partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent’ (Partnerstvo s Afrikou: Ako Európska investičná banka realizuje politiky EÚ v Afrike a budúce plány rozvoja a partnerstva na celom kontinente), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu EIB zo 14. júna 2021 s názvom A partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent’ (Partnerstvo s Afrikou: Ako Európska investičná banka realizuje politiky EÚ v Afrike a budúce plány rozvoja a partnerstva na celom kontinente),

| — | so zreteľom na Chartu vnútorného auditu skupiny EIB, ktorá bola uverejnená 29. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu vnútorného auditu skupiny EIB, ktorá bola uverejnená 29. júla 2021,

| — | so zreteľom na politiku skupiny EIB v oblasti boja proti podvodom, ktorá bola uverejnená 5. augusta 2021, a na správu EIB o vyšetrovacej činnosti v oblasti boja proti podvodom za rok 2020, ktorá bola uverejnená 29. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiku skupiny EIB v oblasti boja proti podvodom, ktorá bola uverejnená 5. augusta 2021, a na správu EIB o vyšetrovacej činnosti v oblasti boja proti podvodom za rok 2020, ktorá bola uverejnená 29. júla 2021,

| — | so zreteľom na správu skupiny EIB o zverejňovaní informácií o riadení rizík za rok 2020, ktorá bola uverejnená 9. augusta 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny EIB o zverejňovaní informácií o riadení rizík za rok 2020, ktorá bola uverejnená 9. augusta 2021,

| — | so zreteľom na politiku EIB v oblasti hodnotenia, ktorá bola uverejnená 19. augusta 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiku EIB v oblasti hodnotenia, ktorá bola uverejnená 19. augusta 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB o pokroku v oblasti rozmanitosti a začlenenia za rok 2020, ktorá bola uverejnená 12. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB o pokroku v oblasti rozmanitosti a začlenenia za rok 2020, ktorá bola uverejnená 12. októbra 2021,

| — | so zreteľom na politiku smerovania EIB v oblasti súdržnosti na roky 2021 – 2027, ktorá bola uverejnená 13. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiku smerovania EIB v oblasti súdržnosti na roky 2021 – 2027, ktorá bola uverejnená 13. októbra 2021,

| — | so zreteľom na plán EIB pre adaptáciu na zmenu klímy, ktorý bol uverejnený 26. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán EIB pre adaptáciu na zmenu klímy, ktorý bol uverejnený 26. októbra 2021,

| — | so zreteľom na trojstrannú dohodu medzi Európskou komisiou, Európskym dvorom audítorov a Európskou investičnou bankou, ktorá nadobudla účinnosť v novembri 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na trojstrannú dohodu medzi Európskou komisiou, Európskym dvorom audítorov a Európskou investičnou bankou, ktorá nadobudla účinnosť v novembri 2021,

| — | so zreteľom na politiku skupiny EIB v oblasti transparentnosti, ktorá bola uverejnená 18. novembra 2021, a na jej politiku oznamovania protispoločenskej činnosti, ktorá bola uverejnená 24. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiku skupiny EIB v oblasti transparentnosti, ktorá bola uverejnená 18. novembra 2021, a na jej politiku oznamovania protispoločenskej činnosti, ktorá bola uverejnená 24. novembra 2021,

| — | so zreteľom na prieskum EIB Investment Survey 2021 – European Union overview (Prieskum skupiny EIB v oblasti investícií za rok 2021 – prehľad o Európskej únii), ktorý bol uverejnený 2. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prieskum EIB Investment Survey 2021 – European Union overview (Prieskum skupiny EIB v oblasti investícií za rok 2021 – prehľad o Európskej únii), ktorý bol uverejnený 2. decembra 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB Group Corporate Governance Report 2020 (Správa skupiny EIB o riadení spoločností za rok 2020), ktorá bola uverejnená 9. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB Group Corporate Governance Report 2020 (Správa skupiny EIB o riadení spoločností za rok 2020), ktorá bola uverejnená 9. decembra 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB Impact Report 2020: climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation (Správa EIB o vplyve za rok 2020: Opatrenia v oblasti klímy, udržateľnosť životného prostredia a inovácie pre dekarbonizáciu), ktorá bola uverejnená 20. decembra 2021, na jej správu s názvom The path to a better planet: Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement (Cesta k lepšej planéte: Adaptácia na zmenu klímy a súlad s Parížskou dohodou), ktorá bola uverejnená 28. októbra 2021, a plán EIB Climate Adaptation Plan: supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change (Plán EIB pre adaptáciu na zmenu klímy: Podpora adaptačnej stratégie EÚ na budovanie odolnosti voči zmene klímy), ktorý bol uverejnený 26. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB Impact Report 2020: climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation (Správa EIB o vplyve za rok 2020: Opatrenia v oblasti klímy, udržateľnosť životného prostredia a inovácie pre dekarbonizáciu), ktorá bola uverejnená 20. decembra 2021, na jej správu s názvom The path to a better planet: Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement (Cesta k lepšej planéte: Adaptácia na zmenu klímy a súlad s Parížskou dohodou), ktorá bola uverejnená 28. októbra 2021, a plán EIB Climate Adaptation Plan: supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change (Plán EIB pre adaptáciu na zmenu klímy: Podpora adaptačnej stratégie EÚ na budovanie odolnosti voči zmene klímy), ktorý bol uverejnený 26. októbra 2021,

| — | so zreteľom na rámec PATH skupiny EIB – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties) (Podpora protistrán pri dosahovaní súladu s Parížskou dohodou (Zosúladenie protistrán s Parížskou dohodou)), ktorý bol uverejnený 26. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec PATH skupiny EIB – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties) (Podpora protistrán pri dosahovaní súladu s Parížskou dohodou (Zosúladenie protistrán s Parížskou dohodou)), ktorý bol uverejnený 26. októbra 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB Investment Report 2021/2022 – Key Findings:Recovery as a springboard for change (Správa o investíciách 2021/2022 – Hlavné zistenia: Obnova ako odrazový mostík na dosiahnutie zmeny), ktorá bola uverejnená 12. januára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB Investment Report 2021/2022 – Key Findings:Recovery as a springboard for change (Správa o investíciách 2021/2022 – Hlavné zistenia: Obnova ako odrazový mostík na dosiahnutie zmeny), ktorá bola uverejnená 12. januára 2022,

| — | so zreteľom na správu o činnosti EIB za rok 2020 s názvom Krízové riešenia, ktorá bola uverejnená 20. januára 2021, a správu o činnosti za rok 2021 s názvom Reakcia na inovácie, ktorá bola uverejnená 27. januára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o činnosti EIB za rok 2020 s názvom Krízové riešenia, ktorá bola uverejnená 20. januára 2021, a správu o činnosti za rok 2021 s názvom Reakcia na inovácie, ktorá bola uverejnená 27. januára 2022,

| — | so zreteľom na rozsudok Všeobecného súdu (prvá komora) z 30. marca 2022 vo veci T-299/20, KF/EIB, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Všeobecného súdu (prvá komora) z 30. marca 2022 vo veci T-299/20, KF/EIB,

| — | so zreteľom na pripomienky Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z augusta 2021 k návrhu rámca skupiny EIB pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pripomienky Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z augusta 2021 k návrhu rámca skupiny EIB pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť,

| — | so zreteľom na veci 1065/2020/PB, 1251/2020/PB a 1252/2020/PB týkajúce sa EIB, o ktorých rozhodla európska ombudsmanka 21. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na veci 1065/2020/PB, 1251/2020/PB a 1252/2020/PB týkajúce sa EIB, o ktorých rozhodla európska ombudsmanka 21. apríla 2022,

| — | so zreteľom na odporúčanie európskej ombudsmanky vo veci 2168/2019/KR týkajúce sa postupu, ktorý uplatnil Európsky orgán pre bankovníctvo v prípade odchodu svojho bývalého výkonného riaditeľa na pozíciu výkonného riaditeľa finančnej lobistickej skupiny, a na jej rozhodnutie vo veci OI/3/2021/KR o postupe, ktorý uplatnila Európska obranná agentúra v reakcii na žiadosť svojho bývalého výkonného riaditeľa, aby mohol nastúpiť na vyššiu pozíciu v spoločnosti Airbus, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie európskej ombudsmanky vo veci 2168/2019/KR týkajúce sa postupu, ktorý uplatnil Európsky orgán pre bankovníctvo v prípade odchodu svojho bývalého výkonného riaditeľa na pozíciu výkonného riaditeľa finančnej lobistickej skupiny, a na jej rozhodnutie vo veci OI/3/2021/KR o postupe, ktorý uplatnila Európska obranná agentúra v reakcii na žiadosť svojho bývalého výkonného riaditeľa, aby mohol nastúpiť na vyššiu pozíciu v spoločnosti Airbus,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 26. mája 2021 s názvom Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v rozpočte EÚ: nastal čas premeniť slová na skutky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z 26. mája 2021 s názvom Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v rozpočte EÚ: nastal čas premeniť slová na skutky,

| — | so zreteľom na environmentálnu a sociálnu politiku Európskej banky pre obnovu a rozvoj z apríla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na environmentálnu a sociálnu politiku Európskej banky pre obnovu a rozvoj z apríla 2019,

| — | so zreteľom na operačný plán skupiny EIB na roky 2022 – 2024, ktorý bol uverejnený 27. januára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na operačný plán skupiny EIB na roky 2022 – 2024, ktorý bol uverejnený 27. januára 2022,

| — | so zreteľom na rámec skupiny EIB pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť, ktorý bol prijatý 2. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec skupiny EIB pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť, ktorý bol prijatý 2. februára 2022,

| — | so zreteľom na naliehavú reakciu solidarity EIB s Ukrajinou prijatú 4. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na naliehavú reakciu solidarity EIB s Ukrajinou prijatú 4. marca 2022,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Chemikálie – stratégia udržateľnosti. Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Chemikálie – stratégia udržateľnosti. Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok (COM(2020)0667),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a na uznesenie Európskeho parlamentu o tejto veci z 15. januára 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a na uznesenie Európskeho parlamentu o tejto veci z 15. januára 2020 (1),

| — | so zreteľom na oznámenia Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380) a Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenia Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380) a Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. mája 2021 s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých – Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. mája 2021 s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých – Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy (COM(2021)0400),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2022 s názvom REPowerEU: Spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2022 s názvom REPowerEU: Spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (COM(2022)0108),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond (3) na spravodlivú transformáciu, a na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1229 zo 14. júla 2021 o úverovom nástroji pre verejný sektor v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond (3) na spravodlivú transformáciu, a na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1229 zo 14. júla 2021 o úverovom nástroji pre verejný sektor v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (5),

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na správu Counter Balance z roku 2019 s názvom Dokáže EIB účinne bojovať proti podvodom a korupcii? Výzvy pre rámec riadenia banky EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Counter Balance z roku 2019 s názvom Dokáže EIB účinne bojovať proti podvodom a korupcii? Výzvy pre rámec riadenia banky EÚ,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (6),

| — | so zreteľom na list ombudsmanky z 22. júla 2016 adresovaný prezidentovi EIB o otázkach konfliktu záujmov a na odpoveď prezidenta EIB z 31. januára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list ombudsmanky z 22. júla 2016 adresovaný prezidentovi EIB o otázkach konfliktu záujmov a na odpoveď prezidenta EIB z 31. januára 2017,

| — | so zreteľom na správu ombudsmanky o kontrole vo veci OI/1/2021/KR z 18. mája 2022, ktorá sa týka toho, ako Európska komisia rieši problém prípadov otáčavých dverí, ktoré sa týkajú jej (bývalých) zamestnancov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu ombudsmanky o kontrole vo veci OI/1/2021/KR z 18. mája 2022, ktorá sa týka toho, ako Európska komisia rieši problém prípadov otáčavých dverí, ktoré sa týkajú jej (bývalých) zamestnancov,

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0165/2022),

| A. | keďže podľa článku 309 ZFEÚ má EIB za úlohu prispievať k dosiahnutiu cieľov Únie, a to aj rôznymi investičnými nástrojmi, ako sú úvery, akcie, záruky, nástroje s rozdelením rizika a poradenské služby; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa článku 309 ZFEÚ má EIB za úlohu prispievať k dosiahnutiu cieľov Únie, a to aj rôznymi investičnými nástrojmi, ako sú úvery, akcie, záruky, nástroje s rozdelením rizika a poradenské služby;

| B. | keďže EIB v roku 2021 podpísala úvery vo výške približne 95 miliárd EUR a podporila asi 430 000 malých a stredných podnikov (MSP) a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, ktoré sú oporným pilierom jednotného trhu EÚ; keďže 75 miliárd EUR bolo spojených s operáciami skupiny EIB a ostatné úvery boli v rámci Európskeho záručného fondu (EGF); keďže 20,7 miliardy EUR z financovania skupiny EIB sa použilo na podporu inovácií vrátane investícií do digitalizácie a na podporu zručností a odbornej prípravy pre digitálny svet, čo výrazne prispieva ku globálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti EÚ; keďže celkovo je to viac, ako poskytla ktorákoľvek iná multilaterálna banka, a rekordná suma v prípade EIB; |
| --- | --- |

B.

keďže EIB v roku 2021 podpísala úvery vo výške približne 95 miliárd EUR a podporila asi 430 000 malých a stredných podnikov (MSP) a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, ktoré sú oporným pilierom jednotného trhu EÚ; keďže 75 miliárd EUR bolo spojených s operáciami skupiny EIB a ostatné úvery boli v rámci Európskeho záručného fondu (EGF); keďže 20,7 miliardy EUR z financovania skupiny EIB sa použilo na podporu inovácií vrátane investícií do digitalizácie a na podporu zručností a odbornej prípravy pre digitálny svet, čo výrazne prispieva ku globálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti EÚ; keďže celkovo je to viac, ako poskytla ktorákoľvek iná multilaterálna banka, a rekordná suma v prípade EIB;

| C. | keďže 24. februára 2022 Rusko zaútočilo na Ukrajinu, čím spôsobilo humanitárnu krízu na Ukrajine a zásadne ovplyvnilo hospodársku a bezpečnostnú situáciu v EÚ a jej susedstve; keďže 4. marca Správna rada EIB schválila núdzový balík solidarity EIB pre Ukrajinu v hodnote 668 miliónov EUR, na čo boli vláde Ukrajine vyplatené prostriedky na pokrytie najnaliehavejších potrieb; keďže EIB prisľúbila na celosvetovom podujatí Stand Up For Ukraine, ktorého cieľom bolo získať finančné prostriedky, 4 miliardy EUR na podporu obetí ruskej invázie a ukrajinských vojnových utečencov v členských štátoch, a tak financovať kľúčovú sociálnu infraštruktúru vrátane bývania, škôl, nemocníc a materských škôl; |
| --- | --- |

C.

keďže 24. februára 2022 Rusko zaútočilo na Ukrajinu, čím spôsobilo humanitárnu krízu na Ukrajine a zásadne ovplyvnilo hospodársku a bezpečnostnú situáciu v EÚ a jej susedstve; keďže 4. marca Správna rada EIB schválila núdzový balík solidarity EIB pre Ukrajinu v hodnote 668 miliónov EUR, na čo boli vláde Ukrajine vyplatené prostriedky na pokrytie najnaliehavejších potrieb; keďže EIB prisľúbila na celosvetovom podujatí Stand Up For Ukraine, ktorého cieľom bolo získať finančné prostriedky, 4 miliardy EUR na podporu obetí ruskej invázie a ukrajinských vojnových utečencov v členských štátoch, a tak financovať kľúčovú sociálnu infraštruktúru vrátane bývania, škôl, nemocníc a materských škôl;

| D. | keďže pandémia koronavírusu spôsobila vážny celosvetový šok s ďalekosiahlymi sociálnymi a hospodárskymi dôsledkami; keďže EIB podpísala počas pandémie ochorenia COVID-19 úvery v hodnote približne 6,3 miliardy EUR v rámci reakcie na pandémiu v zdravotníctve vrátane projektov zdravotníckej a nemocničnej infraštruktúry, zdravotníckeho vybavenia, ako aj posilnenia systému zdravotnej starostlivosti prostredníctvom intervencií týkajúcich sa pripravenosti na pandémiu; keďže zdroje mobilizované počas pandémie boli atraktívnym terčom podvodov a korupcie, ako sa zdôrazňuje v správe EIB o činnosti v oblasti vyšetrovania podvodov za rok 2020; keďže EIB by mala prijať potrebné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby sa zdroje dostali k zamýšľaným príjemcom; |
| --- | --- |

D.

keďže pandémia koronavírusu spôsobila vážny celosvetový šok s ďalekosiahlymi sociálnymi a hospodárskymi dôsledkami; keďže EIB podpísala počas pandémie ochorenia COVID-19 úvery v hodnote približne 6,3 miliardy EUR v rámci reakcie na pandémiu v zdravotníctve vrátane projektov zdravotníckej a nemocničnej infraštruktúry, zdravotníckeho vybavenia, ako aj posilnenia systému zdravotnej starostlivosti prostredníctvom intervencií týkajúcich sa pripravenosti na pandémiu; keďže zdroje mobilizované počas pandémie boli atraktívnym terčom podvodov a korupcie, ako sa zdôrazňuje v správe EIB o činnosti v oblasti vyšetrovania podvodov za rok 2020; keďže EIB by mala prijať potrebné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby sa zdroje dostali k zamýšľaným príjemcom;

| E. | keďže sociálne a hospodárske dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a nezákonná, nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia voči Ukrajine a invázia na Ukrajinu mali významný vplyv na spravodlivý, inkluzívny a udržateľný rast, investície, odolnosť, zamestnanosť, vzdelávanie a sociálno-ekonomické nerovnosti; keďže vysoká inflácia a rastúce ceny energie, palív a potravín neprimerane postihujú najviac znevýhodnené domácnosti v spoločnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže sociálne a hospodárske dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a nezákonná, nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia voči Ukrajine a invázia na Ukrajinu mali významný vplyv na spravodlivý, inkluzívny a udržateľný rast, investície, odolnosť, zamestnanosť, vzdelávanie a sociálno-ekonomické nerovnosti; keďže vysoká inflácia a rastúce ceny energie, palív a potravín neprimerane postihujú najviac znevýhodnené domácnosti v spoločnosti;

Všeobecné pripomienky

| 1. | zdôrazňuje zásadnú úlohu EIB ako verejnej banky EÚ a jedinej medzinárodnej finančnej inštitúcie, ktorá je v plnom vlastníctve členských štátov a ktorá sa pri podpore spoločenského a hospodárskeho oživenia a pri cielení investícií na plnenie cieľov Únie v plnej miere riadi politikami a normami EÚ; berie na vedomie správu EIB o investíciách 2021/2022 a operačný plán skupiny EIB na roky 2022 – 2024; víta rekordné investície EIB vo výške takmer 95 miliárd EUR v roku 2021 a zameranie banky na dlhodobé výzvy EÚ v oblasti zmeny klímy, sociálnej súdržnosti a digitálnej transformácie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čo najdôraznejšie odsudzuje nezákonnú, nevyprovokovanú a neodôvodnenú vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine a inváziu na Ukrajinu, ako aj účasť Bieloruska na tejto agresii; zdôrazňuje, že vojna spôsobila vážnu humanitárnu krízu a zásadne ovplyvnila hospodársku a bezpečnostnú situáciu v EÚ a jej susedstve, čo sa musí širšie odraziť v činnostiach a investičných plánoch EIB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta reakciu EIB na ruskú inváziu na Ukrajinu schválením balíka núdzovej solidarity EIB, ktorý pozostáva okrem iného z okamžitej finančnej podpory vo výške 668 miliónov EUR ukrajinským orgánom urýchlením vyplácania v rámci existujúcich úverov a záväzok urýchliť poskytnutie ďalších 1,3 miliardy EUR; konštatuje, že tento balík zahŕňa okamžitú finančnú podporu aj podporu infraštruktúry v strednodobom a dlhodobom horizonte vrátane úsilia o obnovu hneď, ako sa po vojne obnoví slobodná a nezávislá Ukrajina; vyzýva EIB, aby vypracovala akčné plány na stimuláciu priamych investícií EÚ na Ukrajine vrátane nových povojnových hospodárskych a sociálnych projektov, ako sú školy, sociálne bývanie a nemocnice; zdôrazňuje význam koordinovaného úsilia v reakcii na krízu na Ukrajine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlene zaviedli mechanizmus nahlasovania s cieľom informovať príslušné orgány o akýchkoľvek a všetkých aktívach, ktoré vlastnia ruské a bieloruské fyzické a právnické osoby spojené s režimom Putina a Lukašenka v európskych finančných inštitúciách vrátane skupiny EIB; vyzýva EIB, aby bola mimoriadne ostražitá a dôsledne sledovala nové sankcie a opatrenia, na ktorých sa dohodla Rada; pripomína, že EIB ukončila svoje operácie v Rusku po nezákonnej anexii Krymu v roku 2014; okrem toho očakáva, že EIB zastaví účasť akýchkoľvek ruských priamych alebo nepriamych partnerov zapojených do investičných projektov, a to aj prostredníctvom finančných sprostredkovateľov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva členské štáty, aby ako akcionári navýšili kapitalizáciu EIB s cieľom umožniť viac dlhodobých úverov a inovačných nástrojov na financovanie projektov s veľkým potenciálom z hľadiska udržateľnosti, sociálnych a inovačných prínosov v kľúčových politických oblastiach EÚ, ako je digitalizácia a zelená transformácia, a zároveň zachovať súčasný vysoký rating EIB; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta skutočnosť, že EIB v roku 2021 podporila viac ako 430 000 MSP, ktoré zamestnávali 4,5 milióna ľudí; vyzýva však EIB, aby poskytla dodatočný rastový kapitál s cieľom umožniť MSP rozširovať prevádzky; konštatuje, že súčasné vysoké ceny energií majú vplyv aj na MSP; vyzýva EIB, aby posúdila, či je súčasná úroveň podpory pre MSP v súvislosti s vysokými cenami energie a rastúcimi nákladmi na suroviny dostatočná; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oceňuje skutočnosť, že v roku 2021 išlo rekordných 20,7 miliardy EUR z finančných prostriedkov EIB na podporu inovácií vrátane investícií do digitalizácie a podpory zručností a odbornej prípravy pre digitálny svet; považuje tento druh investícií za mimoriadne dôležitý pre zachovanie konkurencieschopnosti Európy a pre presadzovanie strategickej autonómie EÚ a má mimoriadny význam pre zamestnancov v odvetviach, ktoré si vyžadujú výrazné úpravy a rekvalifikáciu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta novú politiku súdržnosti, ktorá sa do roku 2025 zaväzuje zvýšiť úroveň činností EIB v oblasti poskytovania úverov na 45 % celkového objemu úverov v rámci EÚ27 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje politika súdržnosti, a na 23 % v najmenej rozvinutých regiónoch; zdôrazňuje význam intenzívnejších opatrení v oblasti klímy v dotknutých regiónoch s cieľom podporiť hospodársku, sociálnu a územnú konvergenciu a spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne, a zdôrazňuje, že investície by sa mali vyberať na základe finančného, hospodárskeho a technického prínosu; vyzýva EIB, aby pokračovala v riešení systémových nedostatkov, ktoré bránia určitým regiónom alebo krajinám plne využívať finančné príležitosti EIB, okrem iného tým, že posilní svoje úsilie o rozšírenie svojich úverových činností poskytovaním technickej pomoci, budovaním kapacít a poradenskej podpory, najmä v oblasti inovácií, digitalizácie, infraštruktúry, podpory MSP a projektov zameraných na vytváranie kvalitných pracovných miest, a bude uprednostňovať projekty, ktoré znižujú nerovnosti a podporujú sociálnu rozmanitosť a začlenenie; v tejto súvislosti vyzýva na zvýšenú podporu poradenských služieb, ako je Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (JASPERS), Európsky nástroj miestnej pomoci v oblasti energie (ELENA) a Fi-Compass; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oceňuje aktuálnosť Európskeho záručného fondu s cieľom pomôcť zmierniť negatívne sociálne a hospodárske dôsledky pandémie ochorenia COVID-19, a to aj podporou MSP; konštatuje, že k 31. decembru 2021 EIB schválila 23,2 miliardy EUR v operáciách Európskeho záručného fondu (dostupných 95 % z 24,4 miliardy EUR), čo predstavuje približne jednu tretinu toho, čo skupina EIB zvyčajne investuje za rok; konštatuje, že bez transparentnosti konečných príjemcov je ťažké vyvodiť závery o vplyve fondu na európske hospodárstvo; požaduje preto dôkladné posúdenie fondu, v ktorom sa vyhodnotí, do akej miery účasť EIB priniesla pridanú hodnotu a do akej miery fond splnil svoje ciele, keďže nástroj sa postupne ukončuje, a aj miera transparentnosti pri jeho vykonávaní; vyzýva, aby sa toto posúdenie zverejnilo; víta skutočnosť, že prebieha hodnotenie Európskeho záručného fondu, a so záujmom očakáva jeho prijatie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie nový rámec pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť; víta prijatie udržateľného financovania ako modelu činnosti; vyzýva na jeho urýchlené vykonávanie a žiada EIB, aby stanovila jasné a prísne postupy na vykonávanie náležitej starostlivosti; okrem toho žiada, aby sa všetky ustanovenia ESSF riadne zohľadnili v zmluvách a aby sa vo všetkých operáciách EIB uplatňovala zásada „nespôsobovať významnú škodu“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta podpísanie dohody o Programe InvestEU medzi EIB a Komisiou 7. marca 2022 a skutočnosť, že Európsky investičný fond je samostatný implementujúci partner; vyzýva na urýchlené zavedenie nového Poradenského centra InvestEU a zdôrazňuje potrebu urýchliť rokovania s ďalšími implementujúcimi partnermi; |
| --- | --- |

11.

Klimatická banka

| 12. | víta skutočnosť, že 43 % úverov v roku 2021 – v porovnaní so 40 % v roku 2020 – súviselo s klímou a životným prostredím, a oceňuje zámer dosiahnuť cieľ poskytovania úverov v oblasti klímy v roku 2022; ďalej víta skutočnosť, že – bez mandátu Európskeho záručného fondu, ktorý sa osobitne zameriava na MSP postihnuté pandémiou, – sa podiel EIB na ekologickom financovaní v skutočnosti zvýšil na 51 %; opätovne zdôrazňuje, že všetky finančné toky EIB by mali byť v plnom súlade s uhlíkovou neutralitou najneskôr do roku 2050 a s náročnejším klimatickým cieľom EÚ do roku 2030; zdôrazňuje, že klimatická transformácia musí byť inkluzívna a spravodlivá; zdôrazňuje, že ekologické investície musia byť životaschopné a EIB musí zachovať vysokú úverovú bonitu (AAA); vyzýva v tejto súvislosti EIB, aby využila svoje úvery, finančné nástroje, technickú pomoc a poradenské služby na podporu ľudí a regiónov, ktoré čelia sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim z transformácie na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo; zdôrazňuje, že plán klimatickej banky (CBR) je dobrým východiskovým bodom, ale budú potrebné ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu s cieľmi Parížskej dohody, pričom sa súčasne bude dbať na dosiahnuteľnosť cieľa 1,5 oC a spravodlivú transformáciu; opakuje, že rozsiahle zmeny možno dosiahnuť len vtedy, ak sa zapojí priemysel a poskytnú sa potrebné stimuly na inovatívne riešenia v oblasti klímy a na vytváranie kvalitných pracovných miest; žiada čo najskoršie zverejnenie všetkých akčných plánov na vykonávanie CBR s cieľom poskytnúť prehľad opatrení plánovaných na dosiahnutie cieľov a posúdiť ich primeranosť; |
| --- | --- |

12.

| 13. | so záujmom očakáva strednodobé preskúmanie CBR a zdôrazňuje, sa ním musí podporiť transformácia inštitúcie na skutočnú klimatickú banku, ktorá uľahčuje zachovanie prírodných zdrojov a ochranu životného prostredia; očakáva, že všetky úvery budú zosúladené s cieľmi Parížskej dohody a zároveň sa zachová dosiahnuteľnosť cieľa 1,5 stupňa oC a súlad so záväzkami EÚ v oblasti klímy a životného prostredia; žiada, aby strednodobé preskúmanie CBR zahŕňalo dôkladné posúdenie alternatív s nižšími emisiami uhlíka a emisií rozsahu 3 pre každý projekt; očakáva podrobné výročné správy o pokroku všetkých operácií CBR od roku 2023 vrátane miery, do akej je v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta Zosúladenie protistrán s Parížskou dohodou a očakáva jeho úplné vykonávanie; opätovne vyzýva všetkých finančných sprostredkovateľov, nielen podnikových klientov, aby čo najskôr a najneskôr do konca roka 2025 zaviedli plán dekarbonizácie; zdôrazňuje, že nové požiadavky nesmú byť na úkor prístupu MSP k financovaniu; vyzýva na zameranie sa na dôveryhodnosť krátkodobých plánov dekarbonizácie; požaduje prísne plnenie týchto plánov a cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a posúdenie toho, či môžu byť zahrnuté do zmluvných doložiek medzi EIB a jej klientmi; očakáva, že EIB bude systematicky kontrolovať a zabezpečovať súlad, najmä pokiaľ ide o vykonávanie rámca pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta čoraz väčšie investície EIB do energetiky v Európe, ktoré sa zvýšili z 10 miliárd EUR v roku 2018 na viac ako 14 miliárd EUR v roku 2021; vyzýva EIB, aby vzhľadom na nedávny geopolitický vývoj urýchlila a zvýšila investície do energetickej bezpečnosti EÚ, a potvrdzuje, že posilnenie energetickej bezpečnosti EÚ je zlučiteľné s úlohou EIB ako klimatickej banky, ako aj s cieľom znížiť energetickú chudobu, ktorá začína byť obzvlášť kritická v dôsledku rýchlo rastúcich cien energie a palív; opakuje svoju výzvu adresovanú EIB, aby v plnej miere uplatňovala zásadu energetickej efektívnosti a za cieľ si stanovila boj proti energetickej chudobe v svojich úveroch v oblasti energetiky; opakuje svoju podporu úverovej politike EIB v oblasti energetiky v roku 2019; vyzýva EIB, aby sa prednostne zamerala na financovanie investícií do energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a energetickej bezpečnosti, čo zvýši nezávislosť EÚ od tretích krajín; vyzýva EIB, aby zvýšila poskytovanie úverov na takéto projekty s cieľom rýchlo znížiť závislosť od dovozu energie a surovín z Ruska a iných tretích krajín; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta plán EIB pre adaptáciu na zmenu klímy a záväzok zvýšiť do roku 2025 podiel výdavkov na adaptáciu na zmenu klímy na 15 % celkového cieľa v oblasti klímy; opakuje svoju výzvu na harmonizované skríningové metódy na posúdenie fyzického klimatického rizika pre všetky svoje úverové činnosti vrátane činností vykonávaných prostredníctvom finančných sprostredkovateľov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vzhľadom na nadchádzajúce strednodobé preskúmanie úverovej politiky v oblasti energetiky pripomína vyhlásenie prezidenta Hoyera na výročnej tlačovej konferencii skupiny EIB 27. januára 2022: „Veríme, že naším poslaním je sústrediť sa na udržateľnosť a dosahovanie cieľov Parížskej dohody pomocou prostriedkov dlhodobej investičnej inštitúcie. [...] Preto sa podľa mňa na našej úverovej politike v oblasti energetiky nič nezmenilo.“; vyzýva EIB, aby sa riadila odporúčaniami platformy pre udržateľné financovanie a prestala financovať uviaznuté aktíva a činnosti, ktoré sú nezlučiteľné s cieľmi Európskej zelenej dohody a súvisiacimi stratégiami EÚ; vyzýva EIB, aby sa zamerala predovšetkým na investície do projektov, ktoré zvyšujú bezpečnosť dodávok energie prostredníctvom diverzifikácie zdrojov a dodávateľov energie, ako aj znižovaním závislosti EÚ od energie tretích krajín; nabáda EIB, aby spolupracovala s miestnymi a regionálnymi orgánmi a uľahčila financovanie menších projektov vrátane iniciatív vedených komunít, ktoré sa zameriavajú na obnoviteľné zdroje energie; vyzýva EIB, aby zabezpečila, že jej investície do sociálneho a cenovo dostupného bývania, ktoré treba oceniť, tiež prispejú k zlepšeniu energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad oneskorením preskúmania úverovej politiky v oblasti dopravy; očakáva, že bude vypracovaný návrh, ktorý bude v úplne zosúladený s cieľmi Parížskej dohody, pričom sa zachová dosiahnuteľnosť cieľa 1,5 oC vrátane vízie úlohy EIB pri dekarbonizácii mobility s osobitným zameraním na transformáciu na úrovni spoločnosti; očakáva, že úvermi EIB sa zníži vplyv dopravy na životné prostredie, pričom sa zároveň zlepší kvalita a dostupnosť jej služieb, a očakáva, že sa nebudú poskytovať žiadne nové úvery, ktoré by bránili dekarbonizácii dopravy alebo prechodu na udržateľnejšiu a dostupnejšiu mobilitu s nulovými emisiami; varuje pred vysokým rizikom uviaznutých aktív v odvetví dopravy; domnieva sa, že by malo smerovať viac finančných prostriedkov na mobilitu s nulovými emisiami, najmä na cyklistiku a rozvoj a modernizáciu verejnej dopravy, multimodálne služby, a to aj v rámci projektov udržateľného urbanistického plánovania, a na lepšie dopravné služby pre obce a lokality s nedostatočnými službami; požaduje viac finančných prostriedkov na dekarbonizáciu námorného odvetvia; |
| --- | --- |

18.

Biodiverzita a udržateľnosť

| 19. | víta aktualizovanú normu ESSF 4, konkrétne začlenenie zásady zastaviť a zvrátiť stratu biodiverzity a obmedzenie kompenzácie, najmä v oblastiach s vysokou biodiverzitou, a vyzýva na jej dôsledné vykonávanie; víta úsilie vynaložené na posilnenie posudzovania rizík pre biodiverzitu a náležitej starostlivosti pomocou nástroja integrovaného posudzovania biodiverzity; očakáva, že použité údaje budú aktuálne; je však znepokojený používaním zastaraných údajov; očakáva, že EIB bude dodržiavať články 11 a 191 ZFEÚ a zastaví vyplácanie finančných prostriedkov, a že ich prípadne stiahne, ak sa formálne potvrdia dôkazy alebo vážne riziko nepriaznivých vplyvov na klímu, životné prostredie alebo miestne komunity; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína cieľ stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 uvoľniť aspoň 20 miliárd EUR ročne na výdavky na prírodu; zdôrazňuje, že spoločnosť ako celok má prospech z obnovy prírody, ktorá má zásadný význam pre širokú škálu hospodárskych odvetví, a že spolupráca členských štátov s EIB a ďalšími finančnými inštitúciami môže byť kľúčom k preklenutiu súčasného nedostatku financovania; uznáva výzvy a pokrok dosiahnutý počas vykonávania nástroja na financovanie prírodného kapitálu; opakuje svoju výzvu, aby sa v rámci nástroja alebo akéhokoľvek nasledujúceho nástroja poskytovala grantová zložka, a to podľa vzoru Mechanizmu spravodlivej transformácie, s cieľom podporiť počiatočné rozšírenie miestnych projektov a uľahčiť vytváranie príjmov; vyzýva na spustenie nezávislého verejného hodnotenia podpory ekosystému a obnovy biodiverzity v rámci širšieho posúdenia; konštatuje, že nástroj na financovanie prírodného kapitálu majú nahradiť nové nástroje v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027; naliehavo preto vyzýva EIB, aby z nových nástrojov vylúčila projekty na kompenzáciu biodiverzity v chránených oblastiach a oblastiach s vysokou biodiverzitou; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že Ukrajina a Rusko sú hlavnými producentmi potravinárskych plodín vrátane pšenice, kukurice a jačmeňa; konštatuje, že vojna má vážny dosah na ukrajinské poľnohospodárstvo; ďalej konštatuje, že Rusko a Bielorusko sú hlavnými výrobcami hnojív; vyjadruje poľutovanie nad tým, že vojna môže mať závažné účinky na cezhraničné dodávateľské reťazce, ceny potravín a hnojív, cenovú dostupnosť potravín v EÚ a na potravinovú bezpečnosť a cenovú dostupnosť potravín na celom svete; odporúča EIB, aby svoje operácie použila na podporu plnenia cieľov Európskej zelenej dohody, stratégie Z farmy na stôl a stratégie pre biodiverzitu do roku 2030, ako aj všetkých príslušných a nadchádzajúcich nariadení EÚ o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu, a o obnove vyplývajúcej z týchto stratégií; vyzýva EIB, aby nepodporovala činnosti, ktoré bránia prechodu na plne udržateľné poľnohospodárske odvetvie a projekty riadenia prírodných zdrojov, ktoré nerešpektujú možnosti našej planéty; vyzýva EIB, aby nepodporovala žiadnu formu priemyselných poľnohospodárskych postupov alebo poľnohospodárskych postupov, ktoré nie sú v súlade s normami EÚ v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, ako sa uvádza v odporúčaní Európskeho parlamentu Rade a Komisii z 20. januára 2022 v nadväznosti na vyšetrovanie údajného porušenia práva Únie a nesprávneho úradného postupu pri jeho uplatňovaní v súvislosti s ochranou zvierat počas prepravy v rámci Únie a mimo nej (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | opakovane vyzýva EIB, aby v rámci svojich nových operácií podporila ciele stratégie EÚ pre udržateľnosť chemikálií, a to posilnením inovácií bezpečných a udržateľných chemických látok, materiálov a výrobkov v štádiu návrhu, akčného plánu pre obehové hospodárstvo založeného na cykloch netoxických materiálov a akčnom pláne nulového znečistenia vody, ovzdušia a pôdy; víta zvýšenie prostriedkov pre iniciatívu Čistý oceán na dvojnásobok (z 2 na 4 miliardy EUR do roku 2025) s cieľom znížiť plastový odpad; zdôrazňuje, že dôraz by sa mal klásť na projekty zamerané na nájdenie udržateľných alternatív k jednorazovým plastom; vyzýva EIB, aby nefinancovala rozvoj hlbokomorskej ťažby ani k nemu žiadnym spôsobom neprispievala; víta rozhodnutie EIB poskytnúť technickú pomoc a projektové finančné prostriedky na globálny záväzok týkajúci sa metánu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta prebiehajúcu emisiu dlhopisov na zvýšenie informovanosti o klíme a dlhopisov na zvýšenie informovanosti o udržateľnosti vo viacerých menách; okrem toho víta záväzok dosiahnuť súlad s normou EÚ pre zelené dlhopisy a všetkými budúcimi normami pre sociálne dlhopisy, najmä zvýšiť transparentnosť a zlepšiť vykazovanie alokácií a podávanie správ o vplyve; trvá na tom, že žiadne takéto kroky nesmú viesť k zníženiu úrovne; |
| --- | --- |

23.

Spoločenská zodpovednosť, zdravie a rodová otázka

| 24. | víta začlenenie pracovných práv do normy 8 ESSF a vyzýva na jej prísne vykonávanie; vyzýva EIB, aby vo svojich operáciách zabezpečila lepšie zohľadnenie pracovných práv začlenením zmluvných doložiek, v ktorých sa od navrhovateľov vyžaduje posudzovanie pracovných rizík, a aby zabezpečila, že pracovné práva sa v celom dodávateľskom reťazci dodržiavajú v plnom rozsahu; vyzýva EIB, aby pomohla podporiť inkluzívnu obnovu po pandémii prostredníctvom investícií do sociálneho sektora vrátane energeticky efektívneho sociálneho bývania, vzdelávania, zdravia a zručností, a zdôrazňuje význam rozvoja spravodlivých, bezpečných a zdravých pracovných podmienok a dodržiavania pracovných práv; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta skutočnosť, že EIB zohrala kľúčovú úlohu pri podpore reakcie EÚ na zdravotnú krízu; vyzýva EIB, aby pokračovala v investíciách do zvyšovania odolnosti verejného zdravotníctva, obmedzovania dlhodobých negatívnych vplyvov pandémie a zlepšovania pripravenosti na budúce pandémie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že rozvojové investície, do ktorých sú zapojené ženy a ktoré zohľadňujú ich potreby, sú účinnejšie a udržateľnejšie; vyzýva EIB, aby prispela k úplnému vykonávaniu záväzkov EÚ v oblasti rodovej rovnosti vrátane tretieho akčného plánu pre rodovú rovnosť, a to systematickým zhromažďovaním cielených údajov rozčlenených podľa pohlavia a ich zverejňovaním; naliehavo vyzýva EIB, aby posúdila rodový vplyv projektov v rámci EÚ aj mimo nej a aby podala správu o výsledkoch svojich posúdení; domnieva sa, že by sa mali zhromažďovať údaje o projektoch s cieľom ukázať, ako prispievajú k rodovej rovnosti a posilneniu postavenia žien; naliehavo vyzýva EIB, aby posudzovala rodový vplyv projektov a aby na tento účel spolupracovala s nezávislými odborníkmi; vyzýva EIB, aby zabezpečila, že jej poradenská a technická pomoc bude mať prostriedky na presadzovanie rodovej rovnosti a inkluzívneho rozvoja, najmä tým, že bude mať k dispozícii potrebné odborné znalosti, a to s osobitným dôrazom na odbornú prípravu; zdôrazňuje potrebu zvýšiť poskytovanie úverov pre MSP pod vedením žien s cieľom podporiť rodovo vyváženú obnovu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že EIB nesplnila svoje pôvodné ciele v oblasti rodovej rovnováhy na rok 2021 a že ženy sú na vyšších pozíciách v EIB naďalej nedostatočne zastúpené; vyzýva preto EIB, aby zintenzívnila úsilie o zlepšenie rodovej rovnováhy na všetkých úrovniach organizácie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje úlohu EIB ako prispievateľa k plneniu európskych priorít; očakáva, že banka bude podporovať projekty, ktorými sa vykonáva Európsky pilier sociálnych práv, ciele trvalo udržateľného rozvoja a sociálne odporúčania uvedené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra; zdôrazňuje význam dialógu a konzultácií s organizáciami občianskej spoločnosti a nabáda EIB, aby sa intenzívnejšie venovala takýmto činnostiam; víta investície EIB do vzdelávania a opakovane vyzýva EIB, aby zvýšila investície do vzdelávania s cieľom pomôcť zmierniť závažný vplyv krízy koronavírusu na systémy vzdelávania na celom svete; |
| --- | --- |

28.

NDICI – EIB Global

| 29. | vyjadruje podporu útvaru EIB Global a domnieva sa, že EIB môže zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore strategických záujmov EÚ; pripomína, že geografická pôsobnosť EIB je zladená s geografickou pôsobnosťou Svetovej banky; očakáva, že investície EIB v tretích krajinách budú plne v súlade s normami EÚ v oblasti klímy, biodiverzity a sociálnych vecí platnými pre poskytovanie úverov v rámci EÚ a s politikami vonkajšej činnosti EÚ vrátane investícií, ktoré realizuje ako implementujúci partner v rámci iniciatívy Global Gateway; vyzýva EIB, aby zvýšila angažovanosť v menej rozvinutých krajinách a krajinách v konfliktoch a extrémnej chudobe; vyzýva na verejné konzultácie a úplnú transparentnosť o stratégiách spojených s EIB Global, s osobitným zameraním na úlohu prijímajúcich krajín a osobitné kapitoly o náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv; požaduje plnú zodpovednosť a transparentnosť riadiaceho orgánu a poradnej rady EIB Global vrátane proaktívneho zverejňovania programov a zápisníc zo zasadnutí jeho novej poradnej rady; žiada, aby sa zamestnancom poskytla vhodná odborná príprava v oblasti rozvoja s cieľom pomôcť pri realizácii iniciatív EÚ Globálna Európa a Tím Európa; vyzýva Komisiu, aby objasnila využívanie záruk v rámci Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus, ktorý spravujú EIB a ďalšie finančné inštitúcie, pri realizácii iniciatívy Global Gateway; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripomína globálny záväzok EÚ obhajovať a presadzovať ľudské práva, ktoré sú nedeliteľné, univerzálne a vzájomne závislé; považuje nový ESSF za dobrý východiskový bod, pripomína však svoju opakovanú požiadavku, že budú potrebné ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo ďalšie zlepšenie ochrany ľudských práv a postupov na predchádzanie porušovaniu ľudských práv; pripomína, že EIB je priamo viazaná Chartou základných práv; poukazuje na pripomienky Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva k návrhu ESSF EIB, a naliehavo vyzýva EIB, aby ich v plnej miere a urýchlene zohľadnila, najmä tie, ktoré sa týkajú náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv a začlenenia ľudských práv do jej postupov náležitej starostlivosti, posúdení vplyvu na ľudské práva a potreby, aby sa všeobecný záväzok EIB v oblasti ľudských práv zakotvil v zodpovednosti za dodržiavanie ľudských práv; žiada, aby sa táto problematika riešila v nadchádzajúcom vyhlásení o ľudských právach; je pevne presvedčený, že EIB by nemala vyplácať úvery v prípade jasných odvetných opatrení proti porušovaniu ľudských práv; vyzýva EIB, aby vyvinula maximálne úsilie na ochranu miestnych komunít, a to v prípade potreby aj zrušením financovania; okrem toho očakáva okamžité opatrenia, ak je klient alebo konečný užívateľ výhod zapojený do odvetných opatrení voči obhajcovi ľudských práv alebo životného prostredia; očakáva, že EIB splní dlhodobé požiadavky Európskeho parlamentu, aby predchádzala takýmto situáciám, najmä stanovením zmluvných požiadaviek vrátane požiadavky získať slobodný predchádzajúci informovaný súhlas miestnych komunít, v náležitých prípadoch na základe medzinárodného práva, a to aj v prípade projektov financovaných cez finančných sprostredkovateľov; očakáva, že EIB bude od svojich klientov požadovať, aby posudzovali vplyvy svojich projektov na ľudské práva, a nepretržite monitorovať realizáciu projektov na mieste s cieľom zabrániť akémukoľvek zneužívaniu, nespravodlivému vyvlastňovaniu alebo násiliu voči miestnemu obyvateľstvu; v tejto súvislosti vyzýva EIB, aby aktívne spolupracovala s miestnymi spoločenstvami a zodpovedajúcim spôsobom ich informovala o ich právach, s osobitným zameraním na vykonávanie slobodného predchádzajúceho informovaného súhlasu vrátane ich prístupu k mechanizmu na vybavovanie sťažností; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnieva sa, že vykonávanie EIB Global by sa malo opierať o primeraný počet zamestnancov pracujúcich mimo jeho ústredia v Luxembursku, aby sa zabezpečila prítomnosť na mieste a účinná spolupráca s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a jej delegáciami, keďže lokálne odborné znalosti a následné opatrenia týkajúce sa projektov majú kľúčový význam pri podpore miestnych spoločenstiev; vyzýva na posilnenie personálu na mieste, najmä miestnych pracovníkov, s cieľom uspokojiť miestne potreby prostredníctvom rozšírených technických zručností vrátane odborných znalostí v oblasti ľudských práv a rodovej rovnosti; očakáva, že v roku 2022 sa uverejní konkrétny plán v oblasti ľudských zdrojov na vykonávanie EIB Global, a vyzýva EIB, aby urýchlene posilnila mechanizmy na boj proti podvodom, korupcii a iným formám zakázaného správania, najmä v rámci úsilia o zvýšenie svojej prítomnosti mimo EÚ; naliehavo vyzýva EIB, aby rozšírila svoju spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi v partnerských krajinách; pripomína, že regionálne ústredie v Nairobi funguje od roku 2019; víta rozhodnutie z novembra 2021 o jeho zmene na nové centrum EIB v Nairobi na podporu spolupráce s Keňou, Afrikou, Tímom Európa a globálnymi partnermi, ktoré prispeje k lepšiemu zohľadneniu priorít súkromných a verejných investícií a rozšíreniu odborných znalostí o opatreniach v oblasti klímy, inovácií a digitálnych investícií; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje význam súdržnosti, doplnkovosti a účinnosti financovania rozvoja; v tejto súvislosti vyzýva EIB, aby posilnila spoluprácu s kľúčovými partnermi; vyzýva EIB, aby umožnila účasť menších aktérov financovania rozvoja na svojich operáciách; okrem toho vyzýva EIB, aby kládla väčší dôraz na prilákanie súkromných investícií a mobilizáciu domácich zdrojov v menej rozvinutých krajinách; |
| --- | --- |

32.

Transparentnosť a riadenie

| 33. | pripomína celkový cieľ zverejňovať informácie o projektoch tri týždne pred ich schválením radou EIB; je znepokojený poklesom transparentnosti, najmä pokiaľ ide o včasné zverejňovanie informácií o projektoch; pripomína, že v roku 2010 bolo tri týždne pred schválením správnou radou zverejnených 96,1 % všetkých projektov, pričom v roku 2020 to bolo už iba 60 %; konštatuje, že podľa EIB je tento klesajúci trend dôsledkom väčšej angažovanosti EIB v spolupráci so spoločnosťami v súkromnom sektore; vyjadruje poľutovanie nad čoraz väčším využívaním ustanovení o obchodnom tajomstve; v tejto súvislosti uznáva osobitný význam ustanovení o obchodnom tajomstve, najmä pre MSP, ako aj transparentnosti ako kľúčového prvku ochrany demokratických zásad vrátane ľudských práv, a vyzýva EIB, aby zabezpečila rovnováhu medzi nimi so zreteľom na to, že finančné prostriedky EIB sú verejné prostriedky a mali by vždy podliehať verejnej kontrole a zodpovednosti; vyzýva na väčšiu transparentnosť a zodpovednosť, a to aj voči inštitúciám EÚ, a najmä Európskeho parlamentu; okrem toho zdôrazňuje, že niektoré nedávne projekty, ktoré si vyžadovali posúdenie vplyvov na životné prostredie, boli uverejnené až po schválení; ďalej pripomína, že najlepším bežným postupom, pokiaľ ide o súkromných investorov, je zverejniť všetky projekty aspoň 30 dní pred schválením a že Medzinárodná finančná korporácia (člen skupiny Svetovej banky), ktorá financuje len projekty v súkromnom sektore, uverejňuje posúdenia vplyvu na životné prostredie 60 dní pred prijatím rozhodnutí o financovaní; pripomína, že spoločnosti kótované na burze musia fungovať podľa platných predpisov kapitálového trhu, ktoré musia obsahovať ustanovenia o výmene informácií; poukazuje na nedávne odporúčania európskej ombudsmanky týkajúce sa toho, že EIB musí zaujať „ambicióznejší prístup k svojej praxi zverejňovania informácií“, konať v súlade s právnymi predpismi EÚ o transparentnosti a byť transparentnejšia, pokiaľ ide o potenciálny vplyv projektov, ktoré financuje, na životné prostredie; naliehavo vyzýva EIB, aby tieto odporúčania čo najskôr vykonala; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opakuje svoju žiadosť o uzatvorenie medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom a EIB s cieľom zlepšiť prístup k dokumentom a údajom EIB a posilniť demokratickú zodpovednosť vrátane možnosti predkladať EIB otázky na písomné zodpovedanie a organizovať vypočutia a ekonomický dialóg; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva EIB, aby zintenzívnila podávanie správ Európskeho parlamentu o svojich rozhodnutiach, dosiahnutom pokroku a vplyve svojich úverových činností, a to najmä prostredníctvom pravidelných štruktúrovaných dialógov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | považuje novú politiku transparentnosti za premárnenú príležitosť; vyzýva EIB, aby zvážila kritické posúdenia, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že EIB čiastočne odignorovala veľmi jasné požiadavky Európskeho parlamentu na zlepšenie jej politiky transparentnosti v súlade s najlepšími postupmi a normami iných finančných inštitúcií; víta zverejnenie vyhlásení o vplyve doplnkovosti operácií EIB ako súčasť jej rámca na meranie doplnkovosti a vplyvu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že nová politika prináša v aktívnom zverejňovaní len malý pokrok, a to aj v prípade projektov v hodnote viac ako 50 miliónov EUR realizovaných finančnými sprostredkovateľmi, a to aj napriek tomu, že EIB musí fungovať na základe „predpokladu zverejňovania“, aby mohla plniť svoje poslanie ako verejná banka EÚ; konštatuje, že nová politika nevytvorila povinnosť EIB aktívne zverejňovať informácie o výbere projektov, najmä informácie o hĺbkovej analýze, pred rozhodnutím rady EIB podľa postupov medzinárodných finančných inštitúcií; je tiež znepokojený výnimkami, pokiaľ ide o prístup k dokumentom na základe obchodných záujmov tretích strán a smernicu o zneužívaní trhu (8); okrem toho vyjadruje poľutovanie nad tým, že politika neumožňuje včasné zverejňovanie zápisníc správnej rady a riadiaceho výboru; žiada, aby sa tieto nedostatky urýchlene riešili; žiada, aby sa politika transparentnosti zosúladila s politikou transparentnosti Európskej banky pre obnovu a rozvoj pri povinnom zverejňovaní pre sprostredkovateľov projektov s vysokými environmentálnymi rizikami, a opakuje svoju výzvu, aby sa požiadavky na transparentnosť v súlade s požiadavkami na vodnú energiu rozšírili na všetky projekty infraštruktúry vrátane projektov financovaných finančnými sprostredkovateľmi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v tejto súvislosti požaduje ambicióznu normu pre finančných sprostredkovateľov založenú na prísnych daňových, environmentálnych a sociálnych normách a normách transparentnosti; vyzýva EIB, aby čo najskôr upravila svoj vzor pre zmluvné environmentálne doložky, ako aj zmluvy s finančnými sprostredkovateľmi, ktorými sa stanovujú požiadavky na to, aké informácie o životnom prostredí sa musia zbierať a zverejňovať; zdôrazňuje však, že nové požiadavky nesmú byť na úkor prístupu MSP k financovaniu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | berie na vedomie aktualizovaný kódex správania a víta prísnejšie pravidlá konfliktu záujmov a záväzok pravidelného preskúmania; napriek opakovaným požiadavkám vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistuje ustanovenie, ktoré by viceprezidentom bránilo vykonávať dohľad nad operáciami v krajinách ich pôvodu, a trvá na tom, aby sa táto otázka riešila v ďalšom preskúmaní; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyjadruje vážne znepokojenie nad nedostatočným sociálnym dialógom v rámci EIB, najmä pokiaľ ide o riešenie obáv týkajúcich sa obťažovania, pracovného prostredia a pracovných podmienok; očakáva, že vedenie EIB zabezpečí nulovú toleranciu všetkých foriem pochybenia a bezodkladne vykoná potrebné zmeny s cieľom predchádzať pochybeniam; naliehavo vyzýva vedenie EIB, aby nadviazalo skutočný dialóg so zamestnancami s cieľom riešiť ich obavy a posilniť dôveru a kultúru zodpovednosti; nabáda banku, aby začala prieskumy a konzultácie so svojimi zamestnancami; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby zverejnila odôvodnenie svojho stanoviska podľa postupu v súlade s článkom 19; |
| --- | --- |

40.

Nulová tolerancia voči podvodom

| 41. | berie na vedomie novú politiku boja proti podvodom a zdôrazňuje význam inkluzívnej spolupráce pri rozvoji kľúčových nástrojov politiky boja proti podvodom; vyjadruje znepokojenie nad tým, že politika EIB v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa nezaoberá hlavnými nedostatkami, konkrétne zahrnutím požiadaviek štvrtej smernice EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí (9), najmä zverejnenia kontrol „poznaj svojho klienta“ pred schválením akéhokoľvek projektu; vyjadruje tiež poľutovanie nad nedostatočným zlepšením noriem transparentnosti, ako je konkrétne podmienenie poskytovania priamych a nepriamych úverov tým, že príjemcovia zverejnia daňové a účtovné údaje príjemcov a finančných sprostredkovateľov zapojených do finančných operácií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že EIB nezadala nezávislé audity týkajúce sa uplatňovania noriem boja proti praniu špinavých peňazí; očakáva, že EIB sa zosúladí s vyvíjajúcim sa regulačným rámcom a postupmi EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aby mohla účinne predchádzať účasti na zakázanom konaní a prijať nápravné opatrenia, najmä vylúčením subjektov, vymáhaním finančných prostriedkov a využitím iných zmluvných a právnych prostriedkov nápravy; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva EIB, aby sa zaviazala, že posilní svoju politiku boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, a to aj tým, že nebude financovať príjemcov alebo finančných sprostredkovateľov a nebude spolupracovať s finančnými partnermi s preukázateľne negatívnymi výsledkami; vyzýva EIB, aby presadzovala preventívne opatrenia a pravidelné daňové výmery namierené proti jurisdikciám, ktoré nespolupracujú na daňové účely, daňovým a fiškálnym podvodom a daňovým únikom, ako aj nezákonnému a agresívnemu vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam; vyzýva EIB, aby poskytovanie priamych a nepriamych úverov podmienila zverejňovaním daňových a účtovných údajov príjemcami podľa jednotlivých krajín a výmenou údajov o skutočnom vlastníctve príjemcov a finančných sprostredkovateľov zapojených do finančných operácií, a to začlenením osobitnej doložky do zmlúv so svojimi klientmi; vyzýva skupinu EIB, aby svoju politiku voči slabo regulovaným, netransparentným a nespolupracujúcim jurisdikciám a politiku dobrej správy v daňových záležitostiach zosúladila s vývojom európskej a medzinárodnej situácie v oblasti regulácie daňovej integrity, ako aj s normami a politikami v oblasti dobrej správy v daňových záležitostiach; zdôrazňuje, že medzinárodná spolupráca je kľúčom k účinnému boju proti podvodom, korupcii a inému zakázanému konaniu; vyzýva EIB, aby podozrenia zo zakázaného konania postúpila orgánom v EÚ aj mimo nej na ďalšie vyšetrovanie a trestné stíhanie a aby poskytla požadovanú pomoc; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opakuje svoju výzvu na pozastavenie financovania v prípade, že miestne orgány boli informované a/alebo zapojené do právnych postupov proti možným porušeniam príslušných právnych predpisov, a to aspoň dovtedy, kým sa neukončia vyšetrovania a súdne konania na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripomína, že Komisia požiadala EIB, aby poskytovala viac informácií o účinnom uplatňovaní zmluvných doložiek, ktoré EIB umožňujú zastaviť alebo zrušiť financovanie, a očakáva, že Európsky parlament bude mať plný prístup k týmto informáciám; očakáva dôkladné monitorovanie, ktoré plne zohľadní obavy vyjadrené dotknutými a zainteresovanými stranami, najmä pokiaľ ide o porušovanie ľudských práv a právneho štátu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opakuje svoju požiadavku, aby EIB posilnila nezávislosť a účinnosť svojho mechanizmu na vybavovanie sťažností a oddelenia pre vyšetrovanie podvodov; je znepokojený tým, že minimálne v jednej veľmi jasnej správe o mechanizme EIB na vybavovanie sťažností sa dospelo k záveru, že environmentálne a sociálne normy EIB boli porušené; víta preto skutočnosť, že banka prijala na základe správy o mechanizme vybavovania sťažností opatrenia s cieľom pozastaviť vyplácanie; domnieva sa však, že je potrebné vyvodiť ponaučenia, pokiaľ ide o zlepšenia kontroly súladu projektov s politikami samotnej banky a informovanie verejnosti o projektoch; odporúča, aby sa v prípade zložitých projektov banka obrátila na miestnych environmentálnych a sociálnych odborníkov so žiadosťou o pomoc v snahe dôkladnejšie posúdiť projekty a lepšie pochopiť konkrétne súvislosti; okrem toho vyzýva EIB, aby zabezpečila dodržiavanie noriem počas celého projektového cyklu a aby v prípade nedodržiavania noriem prijala nápravné opatrenia, a to buď tým, že prijme účinné, zmysluplné a okamžité nápravné opatrenia, ak je to možné, alebo rýchlo zastaví projekt; vyjadruje znepokojenie nad tým, že stále nie je jasné, ako sa zmiernia spôsobené škody, ak by sa v určitom projekte mohol vyskytnúť konflikt záujmov; vyzýva EIB, aby sa zaviazala k posilňovaniu svojej kultúry transparentnosti ďalším posilňovaním etického zastupovania záujmov, najmä zavedením registra transparentnosti, ktorý bude od členov predstavenstva vyžadovať, aby verejne informovali o svojich stretnutiach so zástupcami záujmových skupín; okrem toho naliehavo vyzýva EIB, aby sa vyhla zamestnávaniu po skončení verejnej služby bez dostatočného obdobia, počas ktorého sa osoba musí vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov, ktoré by sa malo stanoviť s náležitým zreteľom na nedávne odporúčania európskej ombudsmanky týkajúce sa Európskeho orgánu pre bankovníctvo a Európskej obrannej agentúry, keďže predstavuje riziko nielen pre dobré meno EIB, ale aj pre jej nezávislosť; |
| --- | --- |

45.

| 46. | víta pracovnú dohodu s Európskou prokuratúrou a vyzýva na jej úplné a dôsledné vykonávanie, najmä pokiaľ ide o podávanie správ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | víta podpísanie pracovnej dohody medzi EIB a Europolom 29. októbra 2021, ktorej cieľom je uľahčiť výmenu informácií a odborných znalostí v boji proti podvodom a korupcii; očakáva, že táto dohoda sa bude uplatňovať v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opakuje svoju výzvu adresovanú EIB, aby posilnila svoj vzťah s európskou ombudsmankou a Európskym úradom pre boj proti podvodom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta obnovenú trojstrannú dohodu medzi Európskym dvorom audítorov, EIB a Komisiou, ktorá posilňuje audítorské práva Dvora audítorov, pokiaľ ide o príjmy a výdavky EÚ spravované EIB, a zároveň náležite rešpektuje existujúce ustanovenia o dôvernosti údajov; konštatuje však, že údaje o činnostiach EIB v oblasti vlastných zdrojov zostávajú mimo rozsahu a mandátu auditov Dvora audítorov; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a Európskej investičnej banke. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(2)  Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30.

(3)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 274, 30.7.2021, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 113.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0015.

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/57/EÚ zo 16. apríla 2014 o trestných sankciách za zneužívanie trhu (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 179).

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

Kontrola finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o kontrole finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2020 (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na správu o činnosti Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) za rok 2020, ktorá bola uverejnená 20. januára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o činnosti Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) za rok 2020, ktorá bola uverejnená 20. januára 2021,

| — | so zreteľom na finančnú správu EIB za rok 2020, ktorá bola uverejnená 3. mája 2021, a na správu EIB o finančných činnostiach a činnostiach v oblasti prijímania úverov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 5. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na finančnú správu EIB za rok 2020, ktorá bola uverejnená 3. mája 2021, a na správu EIB o finančných činnostiach a činnostiach v oblasti prijímania úverov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 5. mája 2021,

| — | so zreteľom na operačný plán skupiny EIB na rok 2020, ktorý Správna rada EIB schválila 12. decembra 2019 a ktorý bol uverejnený 30. januára 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na operačný plán skupiny EIB na rok 2020, ktorý Správna rada EIB schválila 12. decembra 2019 a ktorý bol uverejnený 30. januára 2020,

| — | so zreteľom na správu EIB Európskemu parlamentu a Rade z roku 2020 týkajúcu sa Európskeho fondu pre strategické investície (ďalej len „EFSI“) o operáciách financovania a investičných operáciách skupiny EIB v rámci EFSI za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB Európskemu parlamentu a Rade z roku 2020 týkajúcu sa Európskeho fondu pre strategické investície (ďalej len „EFSI“) o operáciách financovania a investičných operáciách skupiny EIB v rámci EFSI za rok 2020,

| — | so zreteľom na plán EIB týkajúci sa klimatickej banky na roky 2021 – 2025, ktorý prijala Správna rada EIB v novembri 2020 a ktorý bol uverejnený 14. decembra 2020, a na stratégiu EIB v oblasti klímy, prijatú v novembri 2020 a uverejnenú 15. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán EIB týkajúci sa klimatickej banky na roky 2021 – 2025, ktorý prijala Správna rada EIB v novembri 2020 a ktorý bol uverejnený 14. decembra 2020, a na stratégiu EIB v oblasti klímy, prijatú v novembri 2020 a uverejnenú 15. novembra 2020,

| — | so zreteľom na hlavné zásady najlepších bankových postupov Európskej investičnej banky, ktoré schválila Rada guvernérov EIB v roku 2018 a ktoré boli uverejnené 3. októbra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavné zásady najlepších bankových postupov Európskej investičnej banky, ktoré schválila Rada guvernérov EIB v roku 2018 a ktoré boli uverejnené 3. októbra 2018,

| — | so zreteľom na správu skupiny EIB o udržateľnosti za rok 2020, ktorá bola uverejnená 27. mája 2021, a na správu s názvom EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board) (Zverejňovanie informácií o udržateľnosti zo strany EIB za rok 2020 v súlade s rámcom SASB (Rady pre udržateľnosť účtovných štandardov)), uverejnenú v apríli 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny EIB o udržateľnosti za rok 2020, ktorá bola uverejnená 27. mája 2021, a na správu s názvom EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board) (Zverejňovanie informácií o udržateľnosti zo strany EIB za rok 2020 v súlade s rámcom SASB (Rady pre udržateľnosť účtovných štandardov)), uverejnenú v apríli 2021,

| — | so zreteľom na rámec skupiny EIB pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť, ktorý bol prijatý 2. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec skupiny EIB pre environmentálnu a sociálnu udržateľnosť, ktorý bol prijatý 2. februára 2022,

| — | so zreteľom na usmernenie pre predkladateľov projektov EIB o environmentálnej a sociálnej výkonnosti operácií financovaných EIB v reakcii na krízu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19, prijaté 29. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenie pre predkladateľov projektov EIB o environmentálnej a sociálnej výkonnosti operácií financovaných EIB v reakcii na krízu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19, prijaté 29. mája 2020,

| — | so zreteľom na správu o vykonávaní politiky transparentnosti skupiny EIB v roku 2020, ktorá bola uverejnená 16. apríla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o vykonávaní politiky transparentnosti skupiny EIB v roku 2020, ktorá bola uverejnená 16. apríla 2021,

| — | so zreteľom na leták z 2. februára 2021 s názvom Spolupráca Európskej investičnej banky s občianskou spoločnosťou – hlavné body z roku 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na leták z 2. februára 2021 s názvom Spolupráca Európskej investičnej banky s občianskou spoločnosťou – hlavné body z roku 2020,

| — | so zreteľom na výročné správy Výboru audítorov EIB za rok 2020, uverejnené 8. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročné správy Výboru audítorov EIB za rok 2020, uverejnené 8. októbra 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB o činnosti vyšetrovania podvodov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 29. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB o činnosti vyšetrovania podvodov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 29. júla 2021,

| — | so zreteľom na správu EIB o činnosti v oblasti dodržiavania predpisov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 10. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EIB o činnosti v oblasti dodržiavania predpisov za rok 2020, ktorá bola uverejnená 10. mája 2021,

| — | so zreteľom na výročnú správu výboru EIB pre etiku a právny súlad za rok 2020, ktorá bola uverejnená 29. septembra 2021, a na jeho pravidlá činnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu výboru EIB pre etiku a právny súlad za rok 2020, ktorá bola uverejnená 29. septembra 2021, a na jeho pravidlá činnosti,

| — | so zreteľom na kódexy správania zamestnancov skupiny EIB, členov jej výboru audítorov a jej predstavenstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kódexy správania zamestnancov skupiny EIB, členov jej výboru audítorov a jej predstavenstva,

| — | so zreteľom na správu skupiny EIB o zverejňovaní informácií o riadení rizík za rok 2020, uverejnenú 9. augusta 2021, a jej vyhlásenie na vysokej úrovni o ochote podstupovať riziká, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny EIB o zverejňovaní informácií o riadení rizík za rok 2020, uverejnenú 9. augusta 2021, a jej vyhlásenie na vysokej úrovni o ochote podstupovať riziká,

| — | so zreteľom na správu Európskeho centra investičného poradenstva EIB za rok 2020, ktorá bola uverejnená 15. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho centra investičného poradenstva EIB za rok 2020, ktorá bola uverejnená 15. júla 2021,

| — | so zreteľom na články 3 a 9 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 3 a 9 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 a 309 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), na protokol č. 5 k tejto zmluve o štatúte EIB a na protokol č. 28 k tejto zmluve o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 a 309 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), na protokol č. 5 k tejto zmluve o štatúte EIB a na protokol č. 28 k tejto zmluve o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti,

| — | so zreteľom na rokovací poriadok EIB, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rokovací poriadok EIB,

| — | so zreteľom na trojstrannú dohodu medzi Európskou komisiou, Európskym dvorom audítorov a Európskou investičnou bankou (trojstranná dohoda), ktorá nadobudla účinnosť v novembri 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na trojstrannú dohodu medzi Európskou komisiou, Európskym dvorom audítorov a Európskou investičnou bankou (trojstranná dohoda), ktorá nadobudla účinnosť v novembri 2021,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 s názvom Kontrola finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2019 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 s názvom Kontrola finančnej činnosti Európskej investičnej banky – výročná správa za rok 2019 (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (2) (nariadenie EÚ o taxonómii), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (2) (nariadenie EÚ o taxonómii),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (5) (piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (5) (piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0173/2022),

| A. | keďže EIB je zmluvne viazaná prispievať k integrácii EÚ, jej hospodárskej a sociálnej súdržnosti a regionálnemu rozvoju v súlade s článkom 309 ZFEÚ a protokolom č. 28, ako aj k vyváženému a stabilnému rozvoju vnútorného trhu; |
| --- | --- |

A.

keďže EIB je zmluvne viazaná prispievať k integrácii EÚ, jej hospodárskej a sociálnej súdržnosti a regionálnemu rozvoju v súlade s článkom 309 ZFEÚ a protokolom č. 28, ako aj k vyváženému a stabilnému rozvoju vnútorného trhu;

| B. | keďže skupina EIB je naďalej odhodlaná zvyšovať svoj podiel financovania určeného na podporu opatrení v oblasti klímy a environmentálnej udržateľnosti a naďalej sa zameriava na svoje štatutárne poslanie podpory súdržnosti; |
| --- | --- |

B.

keďže skupina EIB je naďalej odhodlaná zvyšovať svoj podiel financovania určeného na podporu opatrení v oblasti klímy a environmentálnej udržateľnosti a naďalej sa zameriava na svoje štatutárne poslanie podpory súdržnosti;

| C. | keďže EIB by v rámci svojej úlohy prispievať k vyváženému a stabilnému rozvoju vnútorného trhu mala sústrediť pozornosť a úsilie najmä na ciele verejnej politiky, ako je územná a sociálna súdržnosť, udržateľný rozvoj a boj proti nezamestnanosti (mladých ľudí), chudobe a sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

C.

keďže EIB by v rámci svojej úlohy prispievať k vyváženému a stabilnému rozvoju vnútorného trhu mala sústrediť pozornosť a úsilie najmä na ciele verejnej politiky, ako je územná a sociálna súdržnosť, udržateľný rozvoj a boj proti nezamestnanosti (mladých ľudí), chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

| D. | keďže EIB je viazaná Chartou základných práv EÚ a keďže zásady ľudských práv sú začlenené do jej postupov a noriem týkajúcich sa náležitej starostlivosti vrátane verejne dostupných hodnotení ex ante; |
| --- | --- |

D.

keďže EIB je viazaná Chartou základných práv EÚ a keďže zásady ľudských práv sú začlenené do jej postupov a noriem týkajúcich sa náležitej starostlivosti vrátane verejne dostupných hodnotení ex ante;

| E. | keďže EIB stála na čele riešenia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v Európskej únii, a to najmä prostredníctvom svojej účasti na programe rýchlej podpory zameranom na klientov a odvetvia najviac postihnuté krízou, a takisto v roku 2020 zriadila nový nástroj s názvom Celoeurópsky záručný fond, ktorý poskytuje kapitál, ktorý malé a stredné podniky (MSP) veľmi potrebujú; |
| --- | --- |

E.

keďže EIB stála na čele riešenia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v Európskej únii, a to najmä prostredníctvom svojej účasti na programe rýchlej podpory zameranom na klientov a odvetvia najviac postihnuté krízou, a takisto v roku 2020 zriadila nový nástroj s názvom Celoeurópsky záručný fond, ktorý poskytuje kapitál, ktorý malé a stredné podniky (MSP) veľmi potrebujú;

| F. | keďže v novembri 2019 EIB vyjadrila ambíciu zosúladiť všetky svoje finančné činnosti so zásadami a s cieľmi Parížskej dohody do konca roka 2020 a pracovať v koordinácii s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj; |
| --- | --- |

F.

keďže v novembri 2019 EIB vyjadrila ambíciu zosúladiť všetky svoje finančné činnosti so zásadami a s cieľmi Parížskej dohody do konca roka 2020 a pracovať v koordinácii s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj;

| G. | keďže globálne vypuknutie pandémie ochorenia COVID-19 v marci 2020 si vyžadovalo značné úsilie EIB s cieľom ponúknuť dodatočnú podporu podnikom, a najmä MSP, ktoré obzvlášť ťažko zasiahli účinky krízy, a prispievať k cieľom EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže globálne vypuknutie pandémie ochorenia COVID-19 v marci 2020 si vyžadovalo značné úsilie EIB s cieľom ponúknuť dodatočnú podporu podnikom, a najmä MSP, ktoré obzvlášť ťažko zasiahli účinky krízy, a prispievať k cieľom EÚ;

| H. | keďže rating AAA EIB je potrebný na zabezpečenie primeraných trhových zdrojov financovania s najviac preferenčnými sadzbami, a musí sa preto zachovať; |
| --- | --- |

H.

keďže rating AAA EIB je potrebný na zabezpečenie primeraných trhových zdrojov financovania s najviac preferenčnými sadzbami, a musí sa preto zachovať;

| I. | keďže EIB by mala priniesť pridanú hodnotu s najvyššou úrovňou integrity, dobrej správy, transparentnosti a zodpovednosti a v súlade s platnou najlepšou bankovou praxou; |
| --- | --- |

I.

keďže EIB by mala priniesť pridanú hodnotu s najvyššou úrovňou integrity, dobrej správy, transparentnosti a zodpovednosti a v súlade s platnou najlepšou bankovou praxou;

| J. | keďže boj proti všetkým formám prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a škodlivých daňových praktík by mal zostať stálou prioritou EIB; |
| --- | --- |

J.

keďže boj proti všetkým formám prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a škodlivých daňových praktík by mal zostať stálou prioritou EIB;

| K. | keďže EIB zohráva dôležitú úlohu mimo EÚ prostredníctvom svojich činnosti poskytovania vonkajších úverov ako najväčšia multilaterálna finančná inštitúcia na svete; |
| --- | --- |

K.

keďže EIB zohráva dôležitú úlohu mimo EÚ prostredníctvom svojich činnosti poskytovania vonkajších úverov ako najväčšia multilaterálna finančná inštitúcia na svete;

Výkonnosť finančných operácií EIB

| 1. | konštatuje, že v roku 2020 predstavovali nové podpísané úvery banky 66,1 miliardy EUR v súlade s cieľom stanoveným v operačnom pláne na rok 2020 a viac ako v roku 2019 (63,3 miliardy EUR) aj v roku 2018 (55,6 miliardy EUR); poukazuje na to, že najväčší podiel bol pridelený v Taliansku, v Španielsku a vo Francúzsku (15 %, 13 % a 11 % celkových podpísaných úverov) a že najväčší podiel získali odvetvia dopravy, globálnych úverov a energetiky (29,3 %, 20,5 % a 14,9 %); |
| --- | --- |

1.

| 2. | opätovne vyzýva na spravodlivé a transparentné geografické rozdelenie projektov a investícií so zameraním na menej rozvinuté regióny, najmä pokiaľ ide o oblasti inovácií, digitalizácie a infraštruktúry, s cieľom podporiť inkluzívny rast a hospodársku, sociálnu a územnú konvergenciu a súdržnosť; žiada EIB, aby riešila opakujúce sa nedostatky, ktoré bránia určitým regiónom a krajinám v plnom využívaní finančných činností EIB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že k 31. decembru 2020 sa nesplatený objem podpísaných úverov mierne znížil na 558,7 miliardy EUR (z 560,3 miliardy EUR na konci roka 2019), z čoho 82,2 % bolo na projekty v rámci EÚ (v roku 2019: 81,4 %); konštatuje, že portfólio poskytnutých úverov EIB predstavovalo 444,6 miliardy EUR v porovnaní so 477,5 miliardy EUR na konci roka 2019; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že výskyt ochorenia COVID-19 výrazne zmenilo profil vyplácania prostriedkov EIB v roku 2020, pričom viac ako 50 % cieľa sa dosiahlo v prvej polovici roka vďaka zrýchlenému postupu banky a zmene priorít v rámci existujúceho portfólia platieb s cieľom podporiť potreby likvidity klientov; konštatuje, že vyplatené prostriedky dosiahli v roku 2020 výšku 58,3 miliardy EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | berie na vedomie čistý zisk vo výške 1,7 miliardy EUR, ktorý oznámila EIB za rok 2020, v porovnaní s 2,4 miliardy EUR v roku 2019; |
| --- | --- |

5.

| 6. | s uznaním berie na vedomie úlohu EIB ako najväčšieho nadnárodného emitenta zelených a sociálnych dlhopisov využívajúcich výnosy, ako aj rastúci záujem udržateľných investorov o tento druh emisie v kontexte Európskej zelenej dohody a nariadenia EÚ o taxonómii; konštatuje, že v roku 2020 EIB zaznamenala rekordnú emisiu v ekvivalente 10,5 miliardy EUR v prípade dlhových produktov udržateľnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že v dôsledku nahradenia podielu Spojeného kráľovstva na kapitáli EIB sa základňa splateného kapitálu EIB zvýšila o 0,5 miliardy EUR a jej nesplatené upísané základné imanie sa v porovnaní so situáciou pred brexitom zvýšilo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konštatuje, že celkové úverové portfólio naďalej dosahovalo dobré výsledky, pričom na konci roka 2020 dosahovalo len 0,4 % znehodnotených úverov (v porovnaní s 0,4 % na konci roka 2019); konštatuje, že podiel platieb oneskorených o viac ako 90 dní je stále veľmi nízky, pričom na konci roka 2020 predstavoval 117,1 milióna EUR (v porovnaní so 146,0 milióna EUR na konci roka 2019) a predstavoval len 0,03 % rizikového portfólia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | s uznaním konštatuje, že napriek všeobecnému kontextu neistoty na globálnych finančných trhoch v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 EIB naďalej udržiava silnú pozíciu likvidity; zdôrazňuje, že celkový ukazovateľ likvidity banky zostáva v rámci interných limitov a pokrýva 78,1 % predpokladaných čistých peňažných tokov (v porovnaní s 88,6 % v roku 2019); |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva EIB, aby prostredníctvom svojich úverových činností v oblasti sociálnych, ekologických a udržateľných projektov uprednostňovala plnenie cieľov udržateľného rozvoja Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva EIB, aby zohrávala aktívnu úlohu pri podpore projektov prispievajúcich k spravodlivej transformácii, ako je výskum, inovácie a digitalizácia, prístup MSP k financovaniu a sociálne investície a zručnosti; opätovne pripomína svoju výzvu EIB, aby prioritne poskytovala cielené financovanie na iniciatívy spravodlivej transformácie, pričom sa zohľadní doplnkovosť, ktorú môže financovanie EIB poskytnúť v kombinácii s inými zdrojmi; navyše zdôrazňuje, že koordinácia s ostatnými finančnými nástrojmi je kľúčová, pretože EIB nemôže všetky tieto iniciatívy sama financovať; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že v súčasnom zložitom kontexte (prebiehajúca pandémia a ruská agresia voči Ukrajine) sa rozšírila priepasť medzi hospodárskou situáciou a kapacitami členských štátov, a zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa najviac postihnuté regióny a krajiny mohli prispôsobiť novým okolnostiam, aby sa tak na nikoho nezabudlo; |
| --- | --- |

12.

Činnosti súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19

| 13. | blahoželá skupine EIB k tomu, že napriek výskyt ochorenia COVID-19 bola schopná zostať plne funkčnou a pokračovať vo vykonávaní svojich činností v rámci bežnej prevádzky; poukazuje na to, že pandémia ochorenia COVID-19 nemala priamy významný nepriaznivý finančný vplyv na EIB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konštatuje, že v marci a apríli 2020 Komisia a skupina EIB presmerovali 1 miliardu EUR dostupných zdrojov EFSI na existujúce záručné nástroje (InnovFin SMEG a COSME LGF), ktoré spravuje Európsky investičný fond (EIF), v prospech ťažko zasiahnutého sektora MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou v EÚ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznáva, že EIB sprístupnila finančné prostriedky na investície do odvetvia zdravotnej starostlivosti, ako sú investície európskych spoločností zapojených do výskumu vakcín a vývoja liečebných a diagnostických riešení na boj proti ochoreniu COVID-19; konštatuje, že objem podpísaných zmlúv EIB v oblasti zdravotnej starostlivosti na konci roka 2020 predstavoval 5,2 miliardy EUR, z čoho 175 miliónov EUR bolo určených na aplikovaný výskum vakcín proti ochoreniu COVID-19; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva EIB, aby naďalej uprednostňovala investície do zdravotníckej infraštruktúry, odbornej prípravy personálu a kvality vnútroštátnych zdravotníckych služieb s cieľom znížiť nerovnosti medzi krajinami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta úlohu EIB pri úspechu vakcíny BioNTech proti ochoreniu COVID-19 podpísaním úverového nástroja vo výške 100 miliónov EUR v júni 2020, čím sa stala prvým finančným investorom na podporu programu vakcín spoločnosti BioNTech proti ochoreniu COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že EIB zároveň ponúkla podporu globálnym programom na distribúciu vakcín COVID-19, najmä v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že skupina EIB prisľúbila 6,5 miliardy EUR na podporu krajín mimo EÚ vrátane viac ako 1 miliardy EUR Ukrajine na infraštruktúru, životné prostredie, inovácie a obnovu po pandémii ochorenia COVID-19 a 1,7 miliardy EUR na podporu sociálneho a hospodárskeho oživenia západného Balkánu po pandémii ochorenia COVID-19 v rámci balíka finančnej podpory pre tento región vo výške 3,3 miliardy EUR, ktorý oznámila Komisia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že v marci 2020 skupina EIB zaviedla podporný akčný plán zameraný na mobilizáciu až 28 miliárd EUR pre MSP postihnuté pandémiou ochorenia COVID-19; konštatuje, že medzi vypuknutím pandémie a koncom roka 2020 EIB schválila 172 samostatných operácií v celkovej výške 33,9 miliardy EUR (z celkového schváleného objemu 82,8 miliardy EUR) a že takisto doplnila 68 existujúcich úverových liniek celkovo o 4,6 miliardy EUR; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta zriadenie Celoeurópskeho záručného fondu ako nového nástroja v rámci portfólia EIB, ktorý poskytne dodatočné financovanie vo výške až 200 miliárd EUR; konštatuje, že k 31. decembru 2020 EIB schválila financovanie vo výške 2,7 miliardy EUR s cieľom mobilizovať celkové financovanie vo výške 27,8 miliardy EUR; |
| --- | --- |

21.

Podpora EIB v kľúčových oblastiach politiky

| 22. | víta skutočnosť, že v októbri 2020 bola prijatá tematická správa o hodnotení financovania súdržnosti z prostriedkov EIB od roku 2007 do roku 2018; konštatuje, že počas väčšiny skúmaného obdobia EIB dosiahla svoje ročné ciele v oblasti financovania súdržnosti, hoci v posledných rokoch s tým mala čoraz väčšie ťažkosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že úvery EIB v oblasti súdržnosti v rokoch 2014 – 2020 dosiahli celkovú výšku 123,8 miliardy EUR a že len v roku 2020 tieto úvery predstavovali 19,5 miliardy EUR; ďalej konštatuje, že v roku 2020 bolo 34 % všetkých podpísaných úverov EIB v rámci EÚ27 určených na projekty a príjemcov umiestnených v prioritných regiónoch EIB v oblasti súdržnosti, ktoré boli vybrané spomedzi menej rozvinutých regiónov a prechodných regiónov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uvedomuje si, že hospodárske dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 prehĺbili štrukturálne rozdiely medzi členskými štátmi, v dôsledku čoho je štatutárne poslanie EIB podporovať súdržnosť ešte potrebnejšie; v tejto súvislosti víta prijatie orientácie EIB na súdržnosť na roky 2021 – 2027; konštatuje, že EIB chce do roku 2025 vyčleniť 45 % svojich ročných úverov EÚ pre kohézne regióny, a žiada EIB, aby každoročne podávala správu o plnení cieľov a priorít orientácie na súdržnosť; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že v roku 2020 EIF začal pilotný projekt záruky v oblasti zručností a vzdelávania s cieľom stimulovať investície do vzdelávania, odbornej prípravy a zručností a že táto iniciatíva je primerane vhodná na riešenie nadchádzajúcich potrieb trhov práce s osobitným zreteľom na digitálnu a zelenú transformáciu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opakuje svoju požiadavku, aby sa posilnila technická pomoc pre miestne a regionálne orgány v súlade s politikou „požičiavania, kombinovaného financovania a poradenstva“ EIB a ich finančné odborné znalosti, najmä v regiónoch s nízkou investičnou kapacitou, a aby sa posilnili projekty spoločného záujmu viacerých členských štátov, ktoré sú takého rozsahu alebo povahy, že ich nie je možné v plnej miere financovať z rôznych prostriedkov dostupných v jednotlivých členských štátoch, a to ešte pred schválením projektu, s cieľom zlepšiť prístup k financovaniu z prostriedkov EIB; vyzýva skupinu EIB, aby zintenzívnila spoluprácu s národnými podpornými bankami a inštitúciami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že v roku 2020 EIB dosiahla svoj cieľ poskytnúť počas piatich rokov 2016 – 2020 finančné prostriedky vo výške 100 miliárd USD na boj proti núdzovej situácii v oblasti klímy, ako bolo oznámené v roku 2015 na konferencii o zmene klímy v Paríži; zdôrazňuje, že len v roku 2020 EIB investovala približne 24,2 miliardy EUR (v roku 2019: 19,3 miliardy EUR) na opatrenia v oblasti klímy a že po prekročení svojho pôvodného cieľa 28 % dosiahla rekordnú úroveň 37,4 % financovania opatrení v oblasti klímy, čím potvrdila, že EIB je najväčší multilaterálny poskytovateľ finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti klímy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že EIB naďalej zvyšuje svoj podiel financovania určeného na opatrenia v oblasti klímy a environmentálnu udržateľnosť s cieľom dosiahnuť, aby do roku 2025 táto oblasť tvorila 50 % jej obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že v júli 2020 EIB prijala metodiky uhlíkovej stopy projektov s cieľom poskytnúť zamestnancom EIB usmernenia o tom, ako vypočítať uhlíkovú stopu investičných projektov financovaných touto bankou; berie na vedomie rozhodnutie EIB odmietnuť financovanie akýchkoľvek projektov s negatívnym vplyvom na klímu, ktoré zahŕňajú tradičné fosílne palivá; vyzýva EIB, aby podporovala ekologické projekty s cieľom uľahčiť energetickú transformáciu a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta zavedenie fondu City Climate Gap Fund (Fond na preklenutie nedostatku financovania na klímu v mestách), nového poradenského nástroja zameraného na poskytovanie pomoci v počiatočnej fáze na podporu projektov zameraných na ochranu klímy v mestách v rozvojových a rozvíjajúcich sa krajinách; |
| --- | --- |

30.

| 31. | berie na vedomie, že EIB vypracovala metodiku hodnotenia na úrovni protistrán, ktorá je známa ako nástroj monitorovania rizika v oblasti klímy a ktorá sa používa od júla 2020 na posúdenie a monitorovanie rizika v oblasti klímy v celom portfóliu skupiny EIB a na podávanie správ riadiacim orgánom skupiny EIB; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konštatuje, že proces aktualizácie environmentálnej a sociálnej politiky skupiny EIB sa začal v roku 2020 a viedol k schváleniu nového rámca environmentálnej a sociálnej udržateľnosti vo februári 2022; víta revidované environmentálne a sociálne normy EIB zahrnuté do tohto rámca, najmä tie, ktoré sa týkajú pracovných práv, biodiverzity a ochrany životného prostredia; konštatuje, že EIB je viazaná Chartou základných práv EÚ a že zásady ľudských práv sú plne začlenené do jej postupov a noriem v oblasti náležitej starostlivosti na úrovni projektov vrátane umožnenia pozastavenia vyplácania prostriedkov v prípade závažných porušení ľudských práv; víta skutočnosť, že EIB a jej podporovatelia sú povinní zohľadniť ľudské práva v rámci procesu posudzovania environmentálneho a sociálneho vplyvu; vyzýva EIB a jej sprostredkovateľov, aby zverejňovali podrobnosti o skutočných environmentálnych a sociálnych rizikách alebo vplyvoch spojených s operáciami vykonávanými prostredníctvom partnerov; zdôrazňuje, že akékoľvek nové požiadavky by nemali pre MSP vytvárať ďalšiu byrokraciu; žiada EIB, aby zabezpečila jednoduchú a včasnú dostupnosť a účinnosť svojho mechanizmu podávania sťažností s cieľom odhaľovať a naprávať každé prípadné porušovanie ľudských práv v projektoch súvisiacich s EIB; žiada EIB, aby o tejto záležitosti informovala Európsky parlament a Radu guvernérov EIB; |
| --- | --- |

32.

| 33. | berie na vedomie, že Transanatolský plynovod a Transjadranský plynovod, aj keď nie sú v súlade s cieľmi Parížskej dohody, majú strategický význam pre dodávky energie EÚ, najmä v súvislosti so stratégiou diverzifikácie dodávateľov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podporuje záväzok EIB dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu a zosúladiť svoje opatrenia s Európskou zelenou dohodou; víta pripravovanú revíziu politiky poskytovania úverov v oblasti dopravy, ktorá bude v súlade s cieľmi Parížskej dohody a ktorej prijatie sa plánuje na jún alebo júl 2022; zdôrazňuje, že nové požiadavky nesmú byť na úkor prístupu MSP k financovaniu; opakuje, že je potrebné, aby politika zabránila závislosti od aktív s vysokými emisiami uhlíka a podporovala prechod na mobilitu s nulovými emisiami uhlíka pre nákladnú aj osobnú dopravu na mestskej a medzimestskej úrovni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nabáda EIB, aby podporovala rozvoj projektov dopravnej infraštruktúry vrátane železníc a diaľnic, ktoré sú udržateľné a šetrné k životnému prostrediu a môžu prispieť k riešeniu územných a sociálnych rozdielov medzi regiónmi a krajinami v EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že je potrebné zamerať sa na dlhodobé financovanie, konkrétne podporou projektov, ktoré by sa inak nefinancovali, najmä projektov pre inovačné startupy a MSP; zdôrazňuje však, že finančné činnosti EIB nenahrádzajú udržateľné fiškálne politiky v členských štátoch; vyzýva EIB, aby zvýšila investície do prelomových inovácií, najmä pokiaľ ide o ekologickú transformáciu, s cieľom podporiť spoločnosti EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva EIB, aby zvýšila financovanie v záujme urýchlenia technologickej transformácie, podporovala rozvoj zručností prispôsobených súčasným a budúcim potrebám trhu práce, ďalej podporovala investície do digitálnych zručností zamestnancov a podnikateľov, digitálnej infraštruktúry a budovania kapacít pre digitalizáciu, poskytla finančné prostriedky na dlhodobý výskum a inovácie pre MSP, podporila sociálne hospodárstvo a posilnila sociálnu a územnú súdržnosť, najmä odstránením súčasného nedostatku investícií do nájomného bývania a infraštruktúry; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva EIB, aby vypracovala osobitnú stratégiu v oblasti ľudských práv a akčný plán na jej vykonávanie; vyzýva EIB, aby zosúladila svoju stratégiu financovania s úrovňou ambícií a záväzkov k spoločným hodnotám a cieľom, ktoré preukázali partnerské krajiny EÚ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta skutočnosť, že EIB v roku 2019 prijala kritériá výzvy 2X, ktorých cieľom je mobilizovať príslušné zdroje na podporu posilnenia postavenia žien a rodovej rovnosti a poskytnúť jasný rámec pre investovanie zohľadňujúce rodovú otázku prostredníctvom sprostredkovaného poskytovania úverov mimo EÚ; žiada EIB, aby zaviedla podobné kritériá pre operácie v rámci EÚ týkajúce sa sprostredkovaných aj priamych úverových operácií; |
| --- | --- |

39.

| 40. | oceňuje skutočnosť, že EIB v roku 2020 podpísala parížske vyhlásenie rozvojových bánk o rodovej rovnosti a posilnení postavenia žien; konštatuje, že v pláne skupiny EIB týkajúcom sa klimatickej banky na roky 2021 – 2025 a prijatom v roku 2020 sa zdôrazňuje poskytovanie rodovo citlivého financovania opatrení v oblasti zmeny klímy ako tematickej prioritnej oblasti pre skupinu EIB; víta zavedenie rodového označenia pre všetky operácie EIB s cieľom umožniť EIB identifikovať operácie, ktoré môžu prispieť k rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konštatuje, že ku koncu roka 2020 boli úvery v hodnote 99,4 miliardy EUR poskytnuté v 102 rôznych krajinách, z toho 9,3 miliardy EUR bolo podpísaných v roku 2020, najmä v rámci mandátu EIB na poskytovanie vonkajších úverov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva EIB, aby v plnej miere využívala svoj balík nástrojov na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam v prípade projektov financovaných v krajinách mimo EÚ; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby medzinárodné finančné inštitúcie odstránili riziko, že finančné prostriedky EÚ budú priamo alebo nepriamo prispievať k vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým podvodom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opakuje, že od vonkajších operácií EIB sa očakáva, že prispejú k plneniu politických cieľov EÚ a podporia udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj rozvojových krajín, najmä v najviac znevýhodnených krajinách, ako aj súlad s cieľmi schválenými Európskou úniou; považuje odstránenie chudoby, mobilizáciu domácich zdrojov a ľudské práva za kľúčové témy štruktúry rozvojového financovania EÚ; pripomína, že zapojenie zainteresovaných strán je základným kameňom udržateľného a inkluzívneho rozvoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva EIB, aby prostredníctvom svojich činností patriacich do osobitných mandátov stanovených Radou a Európskym parlamentom naďalej podporovala plnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podporuje závery Rady prijaté 14. júna 2021, v ktorých sa EIB vyzýva, aby zvýšila svoj príspevok k rozvojovému úsiliu EÚ prostredníctvom špecializovaných stratégií, silnejšej prítomnosti v teréne na celom svete a lepšej koordinácie s partnermi v rámci skutočného prístupu Tímu Európa s cieľom rozvíjať inovatívne spoločné akcie a zabezpečiť viditeľnosť vonkajšieho financovania EÚ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | konštatuje, že do júna 2020 EIB prekročila, pokiaľ ide o schvaľovanie, cieľ EFSI, ktorým je mobilizácia investícií vo výške najmenej 500 miliárd EUR do konca roka 2020; ďalej konštatuje, že na základe podpísaných úverov na úrovni skupiny EIB v hodnote takmer 82,8 miliardy EUR sa investície podporované z EFSI odhadujú na približne 491,7 miliardy EUR; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nabáda EIB, aby sa viac angažovala v poľnohospodárskom sektore; zdôrazňuje, že finančné potreby poľnohospodárov, najmä mladých poľnohospodárov a nových účastníkov, sú značné a že poľnohospodári a podniky v tomto odvetví majú nižšiu mieru úspešnosti pri podávaní žiadostí o financovanie; zdôrazňuje, že EIB podnikla určité kroky na riešenie tohto problému; vyzýva EIB, aby ďalej pracovala na nových finančných nástrojoch, ktoré zvýšia dostupnosť pre poľnohospodársky sektor; trvá na tom, že financovanie EIB musí podporovať transformáciu poľnohospodárskeho sektora v súlade s cieľmi politiky EÚ, pričom treba klásť väčší dôraz na dobré životné podmienky zvierat, a že by nemalo prispievať k intenzite chovu prevyšujúcej únosnosť pôdy; |
| --- | --- |

48.

Zvýšenie transparentnosti a zodpovednosti v rámci správy a riadenia EIB a jej činností

| 49. | konštatuje, že v roku 2020 skupina EIB vytvorila funkciu riadenia rizík a dodržiavania súladu skupiny pod dohľadom hlavného pracovníka zodpovedného za riadenie rizík v rámci skupiny; konštatuje, že hlavný pracovník zodpovedný za riadenie rizík v rámci skupiny dohliada na všetky riziká skupiny vrátane rizík súvisiacich s dodržiavaním predpisov a podáva o nich správy a že hlavný pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi, ktorý stojí v čele funkcie dodržiavania súladu EIB, podáva správy hlavnému pracovníkovi zodpovednému za riadenie rizík v rámci skupiny, ako aj predstavenstvu, príslušným výborom správnej rady a výboru audítorov; žiada EIB, aby vysvetlila, ako sa zachováva nezávislosť hlavného pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi a ako sa zabráni prekrývaniu jeho povinností s povinnosťami hlavného pracovníka zodpovedného za riadenie rizík; |
| --- | --- |

49.

| 50. | víta, že úrad hlavného pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi vykonal v roku 2020 prvé posúdenie rizika nedodržiavania súladu, ktorého cieľom je identifikovať vystavenie obchodných činností EIB riziku nedodržiavania predpisov v geografických oblastiach, v ktorých pôsobí, vrátane vystavenia rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, rizikám spojeným so sankciami, s jurisdikciami, ktoré nedodržiavajú predpisy/dobrú správu v daňových záležitostiach, s integritou trhu a so správaním a s obstarávaním; poznamenáva, že v roku 2020 boli v prehľade týkajúcom sa prania špinavých peňazí a financovania terorizmu aktualizované kľúčové ukazovatele rizika s cieľom poskytnúť podrobnejšie informácie o rizikách súvisiacich s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | víta rozhodnutie predstavenstva venovať dodatočné ľudské zdroje na posilnenie funkcie EIB v oblasti dodržiavania súladu; víta skutočnosť, že EIB aj EIF podpísali v marci 2020 memorandá o porozumení s luxemburskou finančnou spravodajskou jednotkou; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konštatuje, že rámec skupiny EIB pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AML-CFT) bol revidovaný v decembri 2020, pričom sa zohľadnila piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, a že v júli 2021 bola prijatá komplexná politika skupiny EIB v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a organizovanej trestnej činnosti; zastáva názor, že účinná koordinácia s ostatnými relevantnými príslušnými orgánmi má pre úspech tejto politiky zásadný význam; |
| --- | --- |

52.

| 53. | berie na vedomie novú trojstrannú dohodu podpísanú medzi Európskym dvorom audítorov (EDA), EIB a Komisiou, ktorá umožňuje lepší prístup k auditovaným dokumentom EIB a ich lepšie zjednodušenie; opakuje však svoju výzvu na rozšírenie práva EDA na prístup k informáciám, pokiaľ ide o operácie EIB, ktorými sa vykonávajú politiky EÚ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia a EIB odkazujú na vymedzenie mandátu EDA, ako je stanovené v ZFEÚ, s cieľom zabrániť Dvoru audítorov v prístupe k informáciám týkajúcim sa operácií EIB, ktorých jediným dôvodom existencie je vykonávanie politík EÚ; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zastáva názor, že činnosť Výboru audítorov EIB nenahrádza činnosť EDA, ale ju skôr dopĺňa; vyjadruje poľutovanie nad tým, že trojstranná dohoda, ktorú 11. novembra 2021 obnovili EIB, Komisia a Európsky dvor audítorov, neponúka uspokojivé riešenie a že jej obnovenie potvrdzuje existujúcu situáciu bez akéhokoľvek zmysluplného zlepšenia, najmä v súvislosti s audítorskými právomocami EDA, pokiaľ ide o činnosti EIB; |
| --- | --- |

54.

| 55. | konštatuje, že v roku 2020 zaznamenal mechanizmus EIB na vybavovanie sťažností 77 nových prípadov, riešil 137 prípadov a uzavrel 94 prípadov; víta skutočnosť, že mechanizmus EIB na vybavovanie sťažností systematicky monitoruje plnenie svojich odporúčaní a návrhov na zlepšenie útvarmi EIB; vyzýva EIB, aby na zistenia mechanizmu na vybavovanie sťažností primerane reagovala; |
| --- | --- |

55.

| 56. | víta významný pokrok dosiahnutý v roku 2020 smerom k úplnému vykonávaniu politiky EIB v oblasti vylúčenia, najmä vytvorením nového oddelenia politiky a vylúčenia v rámci oddelenia vyšetrovania podvodov generálneho inšpektorátu a vymenovaním Výboru pre vylúčenie v októbri 2020; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opakuje svoju výzvu EIB, aby uskutočnila komplexnú analýzu povahy finančnej podpory postihnutej údajným pochybením a geografického rozloženia takýchto prípadov s cieľom uľahčiť identifikáciu systémových nedostatkov, ktoré si zasluhujú pozornosť a zdroje; víta v tejto súvislosti, že oddelenie vyšetrovania podvodov generálneho inšpektorátu vyvinulo za posledných 10 rokov niekoľko špičkových nástrojov na prevenciu a odhaľovanie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | berie na vedomie prijatie revidovanej politiky skupiny EIB pre boj proti podvodom v júli 2021; |
| --- | --- |

58.

| 59. | berie na vedomie výzvy, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 predstavovala pre vedenie vyšetrovaní podvodov v roku 2020 oddelením vyšetrovania podvodov generálneho inšpektorátu, ktoré napriek tomu vydalo 52 odporúčaní a stanovísk; konštatuje, že približne 89 % vyšetrovaných prípadov patrí do oblasti podvodov, korupcie a kolúzie, a žiada EIB, aby v súvislosti s takýmito prípadmi podávala správu o svojom partnerstve a spolupráci s Európskym úradom pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) a Európskou prokuratúrou (EPPO); |
| --- | --- |

59.

| 60. | víta pracovnú dohodu s Európskou prokuratúrou podpísanú v decembri 2021 a vyzýva na jej úplné a dôsledné vykonávanie, najmä pokiaľ ide o podávanie správ; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že oddelenie vyšetrovania podvodov generálneho inšpektorátu začalo spolupracovať s Európskou prokuratúrou niekoľko mesiacov pred podpísaním pracovnej dohody a v roku 2021 nahlásilo celkovo 17 prípadov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | s uznaním konštatuje, že v roku 2021 EIB posilnila aj svoju spoluprácu s Europolom podpísaním dohody o spolupráci zameranej na podporu prevencie všetkých foriem závažnej medzinárodnej a organizovanej trestnej činnosti, počítačovej kriminality a terorizmu a boja proti nim; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnieva sa, že revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách (6) ponúka príležitosť preskúmať možnosti synergií medzi systémom Komisie v oblasti včasného odhaľovania rizika a vylúčenia a politikou EIB v oblasti vylúčenia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je znepokojený niekoľkými prípadmi, ktoré úrad OLAF uzavrel v roku 2020 a ktoré boli zamerané na príspevky na vzdelávanie neoprávnene poskytované zamestnancom EIB; víta revíziu a reformu systému príspevkov zo strany EIB a nápravu mnohých chýb zistených úradom OLAF vrátane krokov na vymáhanie neoprávnených platieb; žiada EIB, aby informovala Európsky parlament o výsledku opatrení nadväzujúcich na odporúčania úradu OLAF; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je veľmi znepokojený poklesom transparentnosti v EIB: v roku 2010 bolo tri týždne pred schválením správnou radou zverejnených 96,1 % všetkých projektov, pričom v roku 2020 to už bolo iba 60 %; pripomína, že politika transparentnosti skupiny EIB stanovuje, že iba obmedzený počet zhrnutí projektov sa nesmie zverejniť pred schválením správnou radou a v niektorých prípadoch ani pred podpisom úveru, aby sa ochránili oprávnené záujmy, napríklad obchodné tajomstvá; víta skutočnosť, že v konečnom dôsledku všetky projekty podliehajú zverejneniu zo strany EIB; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva EIB na väčšiu transparentnosť jej činností prostredníctvom prijatia registra transparentnosti na verejnú kontrolu organizácií, ktoré sa snažia ovplyvniť legislatívny proces, a na zabránenie prípadom korupcie alebo konfliktu záujmov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva na väčšiu transparentnosť a zodpovednosť aj voči inštitúciám EÚ, najmä Európskemu parlamentu; navrhuje, aby sa každý štvrťrok konal dialóg s príslušnými výbormi Európskeho parlamentu s cieľom umožniť im prispieť k investičnej stratégii EIB a zabezpečiť primeraný dohľad; zdôrazňuje význam väčšej kontroly zo strany Európskeho parlamentu nad rozhodnutiami Správnej rady EIB a lepšej výmeny informácií zo strany Komisie, aby tak zvýšila svoju transparentnosť voči Európskemu parlamentu, pokiaľ ide o postoje, ktoré zastáva na zasadnutiach Správnej rady EIB; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že nová politika transparentnosti nezohľadňuje veľmi jasné požiadavky Európskeho parlamentu na zlepšenia v súlade s najlepšími postupmi a normami iných finančných inštitúcií; vyzýva EIB, aby zosúladila svoju politiku transparentnosti týkajúcu sa povinného zverejňovania informácií pre sprostredkovateľov projektov s vysokými rizikami v oblasti životného prostredia a ľudských práv s politikou Európskej banky pre obnovu a rozvoj; |
| --- | --- |

67.

| 68. | konštatuje, že v roku 2020 európska ombudsmanka informovala EIB o štyroch nových vyšetrovaniach týkajúcich sa uplatňovania politiky transparentnosti; žiada EIB, aby podala správu o vykonávaní odporúčania ombudsmanky k týmto vyšetrovaniam; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že EIB ani naďalej nezverejňuje plné údaje o skutočnom vlastníctve svojich klientov; opakuje svoju výzvu na zvýšenie transparentnosti, pokiaľ ide o operácie EIB prostredníctvom finančných sprostredkovateľov, ako sú komerčné banky a investičné fondy, a to v rámci príslušného legislatívneho rámca všeobecného nariadenia o ochrane údajov, a výzvu na vymedzenie štandardných oznamovacích povinností, ktoré môžu poskytovať primeranú úroveň údajov a informácií; v tejto súvislosti pripomína, že v článku 30 piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sa ukladá členským štátom povinnosť zhromažďovať a uchovávať presné a aktuálne informácie o konečných vlastníkoch spoločností vo vnútroštátnom registri a zabezpečiť, aby boli tieto informácie vždy dostupné; žiada EIB, aby využila dostupné nástroje a zaviedla normy, ktoré podporuje piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, s cieľom sprístupniť takéto údaje; žiada EIB, aby využila dostupné nástroje a vykonávala normy presadzované piatou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí s cieľom sprístupniť takéto údaje a aby zabezpečila plnú spoluprácu s budúcim orgánom pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; vyzýva EIB, aby preskúmala uskutočniteľnosť pracovných dohôd a memoránd s príslušnými partnermi s cieľom sprístupniť relevantné informácie a odstrániť riziko neprehľadnosti v príslušných postupoch; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opakuje svoju žiadosť o sprístupnenie stanovísk Komisie k finančným operáciám EIB vydaných podľa článku 19 štatútu EIB; domnieva sa, že prístup k takýmto informáciám podľa nariadenia (ES) č. 1049/2001 nie je najúčinnejším spôsobom poskytovania údajov na účely politickej kontroly; vyzýva Komisiu a EIB, aby sa dohodli na systematickom a bezpečnom zasielaní takýchto stanovísk Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | konštatuje, že v roku 2020 prijal výbor pre etiku a právny súlad tri rozhodnutia týkajúce sa činností bývalých členov predstavenstva počas ich príslušných období, počas ktorých sa musia vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov; vyzýva príslušný výbor, aby zaručil, že bývalí členovia predstavenstva nebudú počas období, počas ktorých sa musia vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov, vykonávať žiadne obchodné vzťahy ani lobistické činnosti so skupinou EIB bez ohľadu na portfóliá, ktoré majú počas svojich mandátov v rámci predstavenstva; pripomína, že je dôležité zaviesť politiky, ktoré zabránia konfliktu záujmov a javu otáčavých dverí; |
| --- | --- |

71.

| 72. | berie na vedomie aktualizované kódexy správania členov Predstavenstva EIB a Správnej rady EIB z augusta 2021; víta zavedenie dlhšieho obdobia, počas ktorého sa osoba musí vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov, pre členov predstavenstva (24 namiesto 12 mesiacov) a pre členov správnej rady (12 namiesto 6 mesiacov); poznamenáva, že neexistuje žiadne ustanovenie, ktoré by viceprezidentom zabránilo vykonávať dohľad nad operáciami; chápe, že to umožňuje získať v projektoch potrebné odborné znalosti špecifické pre danú krajinu; je presvedčený, že EIB bude aj naďalej posudzovať projekty na základe monitorovania objektívnych technických, finančných a ekonomických ukazovateľov, pričom kvalita projektu bude rozhodujúcim faktorom pri rozhodovaní o poskytnutí alebo neposkytnutí finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opätovne vyzýva EIB, aby uplatňovala prísnejšie normy týkajúce sa daňovej transparentnosti; zdôrazňuje potrebu, aby bolo poskytovanie priamych a nepriamych úverov podmienené zverejňovaním daňových a účtovných údajov podľa jednotlivých krajín, ako aj údajov o skutočnom vlastníctve príjemcov a finančných sprostredkovateľov zapojených do finančných operácií, a to bez akejkoľvek výnimky; |
| --- | --- |

73.

| 74. | berie na vedomie revidovanú politiku oznamovania protispoločenskej činnosti skupiny EIB z novembra 2021, ktorá takisto poskytuje ochranu oznamovateľom, ktorí nie sú zamestnancami EIB; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žiada EIB, aby informovala Európsky parlament o revízii usmernení skupiny EIB týkajúcich sa konfliktov záujmov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyjadruje vážne znepokojenie nad nedostatočným sociálnym dialógom v rámci EIB, najmä pokiaľ ide o riešenie obáv týkajúcich sa údajného obťažovania a pracovného prostredia; nabáda vedenie EIB, aby nadviazalo konštruktívny dialóg so zamestnancami s cieľom riešiť ich obavy a posilniť dôveru a kultúru zodpovednosti; nabáda EIB, aby naďalej začínala prieskumy a konzultácie so svojimi zamestnancami; konštatuje, že výsledky prieskumov medzi zamestnancami v posledných rokoch boli negatívne, a zároveň naliehavo vyzýva EIB, aby zaviedla konkrétne opatrenia zamerané na odstránenie problémov, ktoré zamestnanci uviedli, najmä tých, ktoré sa týkajú vnútornej mobility; berie na vedomie úsilie EIB zahrnúť prieskumy ako súčasť svojho prístupu neustáleho počúvania s cieľom podporiť angažovanosť zamestnancov, napr. prostredníctvom nedávneho prieskumu týkajúceho sa zdravia a dobrých podmienok; |
| --- | --- |

76.

| 77. | so znepokojením konštatuje, že na konci roka 2020 ženy zastávali len 29,5 % riadiacich pozícií v EIB (30 % na konci roka 2019); opätovne vyjadruje znepokojenie nad tým, že vo vrcholovom manažmente a v riadiacich orgánoch skupiny EIB je aj naďalej nedostatočná rozmanitosť a rodová rovnováha a takisto že v podporných funkciách je veľmi vysoký podiel žien; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, že správnu radu tvoria zástupcovia členských štátov a že členské štáty vymenúvajú podpredsedov; konštatuje, že napriek právomociam členských štátov v oblasti nominácií viedli pravidelné výzvy predsedu EIB na zabezpečenie rozmanitosti k výraznému zlepšeniu rodovej rovnováhy; v tejto súvislosti zdôrazňuje skutočnosť, že v riadiacom výbore banky a v jej predstavenstve je podiel žien 33 % a 48 %; vyzýva členské štáty, aby zhodnotili situáciu v oblasti rodovej vyváženosti a nominovali viac žien na pozície podpredsedníčok a do Správnej rady EIB; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opakuje svoju výzvu EIB, aby zabezpečila riadne geografické zastúpenie všetkých členských štátov vo svojej administratíve, pričom zohľadní právomoci a zásluhy kandidátov, a vyzýva ju, aby každoročne zverejňovala rozdelenie pozícií stredného a vyššieho manažmentu podľa pohlavia a štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

79.

Následné kroky v súvislosti s odporúčaniami Európskeho parlamentu

| 80. | žiada EIB, aby aj naďalej predkladala správy o aktuálnej situácii a stave predchádzajúcich odporúčaní, ktoré Európsky parlament vydal vo svojich výročných uzneseniach, predovšetkým pokiaľ ide o:






  a) | dosah (hospodársky, environmentálny a sociálny) jej investičnej stratégie a dosiahnuté výsledky týkajúce sa prispievania k vyváženému a stabilnému rozvoju vnútorného trhu v záujme EÚ; |
| --- | --- | --- |

80.

a)

dosah (hospodársky, environmentálny a sociálny) jej investičnej stratégie a dosiahnuté výsledky týkajúce sa prispievania k vyváženému a stabilnému rozvoju vnútorného trhu v záujme EÚ;

| b) | opatrenia prijaté na zlepšenie prevencie konfliktov záujmov; |
| --- | --- |

b)

opatrenia prijaté na zlepšenie prevencie konfliktov záujmov;

| c) | opatrenia na posilnenie transparentnosti v nadväznosti na hĺbkovú kontrolu integrity klientov s cieľom zabrániť vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, podvodom a korupcii; |
| --- | --- |

c)

opatrenia na posilnenie transparentnosti v nadväznosti na hĺbkovú kontrolu integrity klientov s cieľom zabrániť vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, podvodom a korupcii;

| d) | opatrenia v nadväznosti na výzvy a žiadosti prijaté prostredníctvom tohto uznesenia; |
| --- | --- |

d)

opatrenia v nadväznosti na výzvy a žiadosti prijaté prostredníctvom tohto uznesenia;

o

o o

| 81. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii, a žiada, aby Rada a Správna rada EIB diskutovali o pozíciách Európskeho parlamentu, ktoré sú v ňom uvedené. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 34.

(2)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

(3)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2001, s. 43.

(5)  Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43.

(6)  Návrh na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (prepracované znenie) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

Ochrana finančných záujmov Európskej únie – boj proti podvodom – výročná správa za rok 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o ochrane finančných záujmov Európskej únie – boj proti podvodom – výročná správa za rok 2020 (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 310 ods. 6 a článok 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 310 ods. 6 a článok 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na svoje doterajšie uznesenia o výročných správach Komisie a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje doterajšie uznesenia o výročných správach Komisie a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 20. septembra 2021 s názvom 32. výročná správa o ochrane finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – 2020 (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 20. septembra 2021 s názvom 32. výročná správa o ochrane finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – 2020 (COM(2021)0578),

| — | so zreteľom na správu úradu OLAF za rok 2020 (1) a na výročnú správu o činnosti dozorného výboru úradu OLAF za rok 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu úradu OLAF za rok 2020 (1) a na výročnú správu o činnosti dozorného výboru úradu OLAF za rok 2020 (2),

| — | so zreteľom na stanovisko dozorného výboru úradu OLAF č. 1/2021 z januára 2021 k odporúčaniam úradu OLAF, ktoré príslušné orgány nerešpektovali, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko dozorného výboru úradu OLAF č. 1/2021 z januára 2021 k odporúčaniam úradu OLAF, ktoré príslušné orgány nerešpektovali,

| — | so zreteľom na výročnú správu Európskej prokuratúry (EPPO) za rok 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Európskej prokuratúry (EPPO) za rok 2021,

| — | so zreteľom na výročnú správu Európskeho dvora audítorov (EDA) o plnení rozpočtu EÚ a o činnostiach financovaných z 8., 9., 10. a 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2020 spolu s odpoveďami inštitúcií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Európskeho dvora audítorov (EDA) o plnení rozpočtu EÚ a o činnostiach financovaných z 8., 9., 10. a 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2020 spolu s odpoveďami inštitúcií,

| — | so zreteľom na uverejnenie dokumentu Európskeho dvora audítorov s názvom Audit EÚ za rok 2020 v skratke – Predstavujeme výročné správy Európskeho dvora audítorov za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uverejnenie dokumentu Európskeho dvora audítorov s názvom Audit EÚ za rok 2020 v skratke – Predstavujeme výročné správy Európskeho dvora audítorov za rok 2020,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (3),

| — | so zreteľom na nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2223 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013, pokiaľ ide o spoluprácu s Európskou prokuratúrou a účinnosť vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (nariadenie o úrade OLAF) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2223 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013, pokiaľ ide o spoluprácu s Európskou prokuratúrou a účinnosť vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (nariadenie o úrade OLAF) (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (5),

| — | so zreteľom na osobitnú správu EDA č. 01/2019 s názvom Boj proti podvodom súvisiacim s výdavkami EÚ: potrebné opatrenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu EDA č. 01/2019 s názvom Boj proti podvodom súvisiacim s výdavkami EÚ: potrebné opatrenia,

| — | so zreteľom na správu Komisie zo septembra 2021 o výpadkoch z príjmov z DPH za rok 2021; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo septembra 2021 o výpadkoch z príjmov z DPH za rok 2021;

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (smernica o ochrane finančných záujmov) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (smernica o ochrane finančných záujmov) (6),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 6. septembra 2021 o vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 6. septembra 2021 o vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (COM(2021)0536),

| — | so zreteľom na nariadenie (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (nariadenie o Európskej prokuratúre) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (nariadenie o Európskej prokuratúre) (7),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1798 z 23. októbra 2019, ktorým sa vymenúva hlavný európsky prokurátor Európskej prokuratúry (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1798 z 23. októbra 2019, ktorým sa vymenúva hlavný európsky prokurátor Európskej prokuratúry (8),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. decembra 2020 o preskúmaní Európskej únie na základe mechanizmu preskúmania vykonávania Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. decembra 2020 o preskúmaní Európskej únie na základe mechanizmu preskúmania vykonávania Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii (COM(2020)0793),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Správa o právnom štáte 2020 – Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Správa o právnom štáte 2020 – Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii (COM(2020)0580),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (9),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (10),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2019 s názvom Stratégia Komisie pre boj proti podvodom: posilnené opatrenia na ochranu rozpočtu EÚ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2019 s názvom Stratégia Komisie pre boj proti podvodom: posilnené opatrenia na ochranu rozpočtu EÚ (COM(2019)0196),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 250/2014 z 26. februára 2014, ktorým sa ustanovuje program na podporu činností v oblasti ochrany finančných záujmov Európskej únie (program Hercule III) (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 250/2014 z 26. februára 2014, ktorým sa ustanovuje program na podporu činností v oblasti ochrany finančných záujmov Európskej únie (program Hercule III) (11),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 16. decembra 2021 s názvom Záverečné hodnotenie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 250/2014 z 26. februára 2014, ktorým sa ustanovuje program na podporu činností v oblasti ochrany finančných záujmov Európskej únie (program Hercule III) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 804/2004/ES (COM(2021)0809), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 16. decembra 2021 s názvom Záverečné hodnotenie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 250/2014 z 26. februára 2014, ktorým sa ustanovuje program na podporu činností v oblasti ochrany finančných záujmov Európskej únie (program Hercule III) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 804/2004/ES (COM(2021)0809),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/785 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre boj proti podvodom (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/785 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre boj proti podvodom (12),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0170),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie zo 17. februára 2022 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v súvislosti s korupciou a ľudskými právami (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie zo 17. februára 2022 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v súvislosti s korupciou a ľudskými právami (13),

| — | so zreteľom na stanovisko generálneho advokáta z 9. septembra 2021 vo veci C-213/19, Európska komisia v. Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko generálneho advokáta z 9. septembra 2021 vo veci C-213/19, Európska komisia v. Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (14),

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora (veľkej komory) z 8. marca 2022 vo veci C-213/19, Európska komisia v. Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora (veľkej komory) z 8. marca 2022 vo veci C-213/19, Európska komisia v. Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (15),

| — | so zreteľom na rozsudok Všeobecného súdu z 1. septembra 2021 vo veci T-517/19, Andrea Homoki v. Európska komisia (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Všeobecného súdu z 1. septembra 2021 vo veci T-517/19, Andrea Homoki v. Európska komisia (16),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0175/2022),

| A. | keďže členské štáty a Komisia majú de iure spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov Únie a boja proti podvodom a korupcii a musia v záujme tejto ochrany úzko spolupracovať; keďže orgány členských štátov de facto spravujú približne tri štvrtiny rozpočtových výdavkov EÚ a vyberajú tradičné vlastné zdroje Únie (TVZ); |
| --- | --- |

A.

keďže členské štáty a Komisia majú de iure spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov Únie a boja proti podvodom a korupcii a musia v záujme tejto ochrany úzko spolupracovať; keďže orgány členských štátov de facto spravujú približne tri štvrtiny rozpočtových výdavkov EÚ a vyberajú tradičné vlastné zdroje Únie (TVZ);

| B. | keďže Komisia by mala svoje príslušné povinnosti v oblasti dohľadu, kontroly a auditu plniť v rámci zdieľaného riadenia; |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia by mala svoje príslušné povinnosti v oblasti dohľadu, kontroly a auditu plniť v rámci zdieľaného riadenia;

| C. | keďže v článku 83 ZFEÚ sa korupcia uvádza ako jedna z obzvlášť závažných trestných činností s cezhraničným rozmerom; |
| --- | --- |

C.

keďže v článku 83 ZFEÚ sa korupcia uvádza ako jedna z obzvlášť závažných trestných činností s cezhraničným rozmerom;

| D. | keďže dôsledky korupcie ohrozujú finančné záujmy Únie a hospodárstvo EÚ ako celok, čo predstavuje vážnu hrozbu pre demokraciu, základné práva a právny štát v celej Európe a má závažný škodlivý vplyv na dôveru občanov v demokratické inštitúcie v EÚ a v členských štátoch; |
| --- | --- |

D.

keďže dôsledky korupcie ohrozujú finančné záujmy Únie a hospodárstvo EÚ ako celok, čo predstavuje vážnu hrozbu pre demokraciu, základné práva a právny štát v celej Európe a má závažný škodlivý vplyv na dôveru občanov v demokratické inštitúcie v EÚ a v členských štátoch;

| E. | keďže sa treba primerane zaoberať rôznorodosťou právnych a administratívnych systémov členských štátov s cieľom vyriešiť nezrovnalosti a bojovať proti podvodom a korupcii; |
| --- | --- |

E.

keďže sa treba primerane zaoberať rôznorodosťou právnych a administratívnych systémov členských štátov s cieľom vyriešiť nezrovnalosti a bojovať proti podvodom a korupcii;

| F. | keďže DPH je pre národné rozpočty dôležitým zdrojom príjmov a keďže vlastné zdroje založené na DPH v roku 2020 tvorili 12,3 % celkového rozpočtu Únie; |
| --- | --- |

F.

keďže DPH je pre národné rozpočty dôležitým zdrojom príjmov a keďže vlastné zdroje založené na DPH v roku 2020 tvorili 12,3 % celkového rozpočtu Únie;

| 1. | víta 32. výročnú správu o ochrane finančných záujmov Európskej únie a boji proti podvodom v roku 2020 (správa o ochrane finančných záujmov) a víta novú grafickú verziu, ktorá je určite pre občanov EÚ prístupnejšia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že rok 2020 je posledným rokom viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 napriek tomu, že programy je potrebné ukončiť až v roku 2023, a že je zároveň rokom prijatia VFR na roky 2021 – 2027, NextGenerationEU a mechanizmu podmienenosti právnym štátom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | berie na vedomie skutočnosť, že všetkých 26 členských štátov, ktoré sú viazané smernicou o ochrane finančných záujmov, oznámilo úplnú transpozíciu jej hlavných ustanovení do vnútroštátneho práva; konštatuje však, že v správe Komisie o vykonávaní smernice (EÚ) 2017/1371 sa poukazuje na nevyriešené otázky súladu, ktoré je potrebné riešiť, vrátane tých, ktoré by mali umožniť účinné vyšetrovanie a trestné stíhanie zo strany Európskej prokuratúry; vyzýva Komisiu, aby monitorovala situáciu a nabádala členské štáty k riešeniu týchto otázok, a aby o tom podala správu orgánu udeľujúcemu absolutórium; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že v správe o ochrane finančných záujmov sa zdôrazňujú riziká súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19 v prípade príjmov aj výdavkov; konštatuje najmä, že colné podvody podľa všetkého postihli členské štáty EÚ v rôznej miere; okrem toho konštatuje, že používanie zjednodušených postupov a nižšia kvalita špecifikácií obstarávania v núdzovej situácii predstavujú riziká pre konkurencieschopnosť verejného obstarávania, najmä tým, že zvyšujú riziko konfliktu záujmov a korupcie a zvyšujú náklady alebo znižujú kvalitu vykonávania; konštatuje, že sa venovala náležitá pozornosť sektoru zdravotníctva a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ďalším rizikám; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 môže priniesť nové príležitosti pre podvodníkov vzhľadom na zvýšené riziká spojené s riadením krízy a zavedením zjednodušených a naliehavých postupov v súvislosti s pandémiou, ktoré sú náchylné na zneužívanie; okrem toho zdôrazňuje zvýšený tlak na orgány spravujúce finančné prostriedky EÚ v dôsledku oneskorení a nových stresových faktorov, z ktorých by mohli ťažiť podvodníci, napríklad prostredníctvom inflácie; zdôrazňuje, že všetky tieto nové riziká si vyžadujú prispôsobenie kontrolných stratégií a zameranie na prevenciu prostredníctvom osobitných zmierňujúcich opatrení a cielených opatrení na odhaľovanie budúcich nezrovnalostí a podvodov; vyzýva všetky členské štáty, aby si zachovali vysokú úroveň kontroly a monitorovania núdzových výdavkov, najmä v súvislosti s naliehavými postupmi; pripomína, že je dôležité dokončiť prechod na postupy elektronického obstarávania; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zastáva názor, že skúsenosti získané počas pandémie ochorenia COVID-19 si vyžadujú osobitnú pozornosť v rámci ex post hodnotenia VFR na roky 2014 – 2020; žiada Komisiu, aby do takýchto hodnotení náležite začlenila aspekty súvisiace s posudzovaním rizika, riadením rizika a zmierňujúcimi opatreniami v súvislosti s nezrovnalosťami a podvodmi ako súčasť komplexnej analýzy účinnosti, efektívnosti, súdržnosti, relevantnosti a pridanej hodnoty EÚ a ako ponaučenia pre budúcu koncepciu a konanie; zastáva názor, že ex post hodnotenie VFR by sa malo ukončiť najneskôr pred hodnotením VFR na roky 2021 – 2027 v polovici trvania s cieľom poučiť sa z minulosti a lepšie sa pripraviť na budúcnosť tým, že vyvodené závery a získané ponaučenia sa využijú na zlepšenie VFR na roky 2021 – 2027; žiada Komisiu, aby v ex post hodnotení viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 preskúmala, či tento viacročný rámec dosiahol svoje ciele, ako výdavky na programy prispeli k cieľom EÚ a členských štátov a ako boli finančné prostriedky EÚ v tomto období ovplyvnené podvodmi a korupciou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že nový viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2021 – 2027 spolu s plánom obnovy NextGenerationEU poskytuje EÚ bezprecedentné finančné prostriedky vo výške 1,8 bilióna EUR; zdôrazňuje, že na to, aby tieto finančné prostriedky mohli čo najlepšie prispieť k spoločným cieľom Únie, je potrebná aj bezprecedentná pozornosť a kontrola; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že je potrebná úplná transparentnosť pri účtovaní prevodov a pôžičiek poskytovaných v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu zabezpečila úplný prístup k informáciám; |
| --- | --- |

8.

Odhalené podvodné a nepodvodné nezrovnalosti

| 9. | konštatuje, že v roku 2020 bolo oznámených celkovo 11 755 prípadov podvodných a nepodvodných nezrovnalostí v hodnote približne 1,46 miliardy EUR; berie na vedomie nový prístup VFR na roky 2021 – 2027, ktorý sa zameriava na pridanú hodnotu EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konštatuje, že počet odhalených nezrovnalostí oznámených ako podvodných svedčí o úrovni odhalenia a schopnosti členských štátov a orgánov Únie odhaľovať potenciálne podvody, a pripomína, že nejde o priamy ukazovateľ úrovne podvodov poškodzujúcich rozpočet Únie alebo konkrétneho členského štátu; konštatuje, že odhaľovanie a oznamovanie nezrovnalostí znamená, že boli prijaté nápravné opatrenia s cieľom chrániť finančné záujmy Únie a že v prípade potreby bolo začaté trestné konanie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie počet podvodných nezrovnalostí oznámených v roku 2020 (1 056 prípadov) a ich príslušnú finančnú hodnotu (približne 374 miliónov EUR); konštatuje, že počet odhalených podvodných nezrovnalostí v jednotlivých členských štátoch sa značne líši; pripomína, že tieto údaje sú dôkazom výsledkov úsilia členských štátov v boji proti podvodom a iným nezákonným činnostiam a nemali by sa vykladať ako ukazovateľ úrovne podvodov v členských štátoch; vyjadruje znepokojenie nad rozdielnymi trestnoprávnymi prístupmi členských štátov k ochrane rozpočtu EÚ; vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala týmito rozdielmi medzi postupmi členských štátov a zvážila zavedenie nových opatrení na harmonizáciu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že počet oznámených prípadov v roku 2020 v porovnaní s päťročným priemerom (2016 – 2020) klesol v prípade podvodných aj nepodvodných nezrovnalostí týkajúcich sa príjmov EÚ a že súvisiaca finančná hodnota sa zvýšila v prípade podvodných nezrovnalostí, ale klesla v prípade nepodvodných nezrovnalostí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | berie na vedomie skutočnosť, že počet nepodvodných nezrovnalostí zaznamenaných v roku 2020 (10 699 prípadov, z ktorých 6 696 súviselo s výdavkami), bol nižší ako v predchádzajúcich rokoch a že pokles v odhaľovaní a vykazovaní v určitých oblastiach výdavkov sa nevysvetľuje ľahko a vyvoláva obavy; konštatuje, že celková súvisiaca finančná hodnota týchto prípadov je približne 1,09 miliardy EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že pokles celkového počtu oznámených nezrovnalostí nemožno sám osebe považovať za znak pozitívneho alebo negatívneho vývoja, ale treba ho vnímať v súvislosti s novými vznikajúcimi výzvami, ktoré sú spojené s novými spôsobmi riadenia a čerpania finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že podvody sú čoraz príťažlivejšie pre organizované zločinecké skupiny (17); vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty nemajú osobitné právne predpisy na účinný boj proti organizovanej trestnej činnosti vrátane činnosti mafiánskeho typu, ktorá neustále rastie, najmä v súvislosti s cezhraničnými činnosťami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zastáva názor, že trestné činy spáchané vládnymi úradníkmi značne ovplyvňujú alebo môžu ovplyvniť finančné záujmy EÚ, a preto je v členských štátoch potrebný komplexný a účinný protikorupčný rámec; |
| --- | --- |

16.

Príjmy — podvody týkajúce sa vlastných zdrojov

| 17. | pozoruje, že v roku 2020 bolo 451 nezrovnalostí oznámených ako podvody súvisiace s príjmami, čo je o 9 % menej ako priemerný počet prípadov oznámených každý rok v období 2016 – 2020; okrem toho konštatuje, že dotknutá suma TVZ (108 miliónov EUR) odhadovaná a stanovená v roku 2020 bola o 6 % vyššia ako priemerná odhadovaná a stanovená suma za každý rok v období 2016 – 2020; konštatuje, že väčšina prípadov, ktoré boli v roku 2020 nahlásené ako podvodné alebo nepodvodné a ovplyvnili príjmy EÚ, sa týka podhodnotenia, nesprávnej klasifikácie/nepravdivého opisu tovaru alebo pašovania; okrem toho konštatuje, že inšpekcie, ktoré vykonávali vnútroštátne útvary pre boj proti podvodom, boli najúspešnejšou metódou odhaľovania podvodov a že pri odhaľovaní podvodných daňových únikov predstihli kontroly po prepustení a kontroly pri prepustení; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že v roku 2020 bolo odhalených 4 003 nezrovnalostí, ktoré boli nahlásené ako nepodvodné, čo je o 9 % menej ako priemerný počet nahlásený každý rok v období 2016 – 2020, a že celková odhadovaná a stanovená suma TVZ (382 miliónov EUR) bola o 8 % nižšia ako priemerná odhadovaná a stanovená suma za každý rok v období 2016 – 2020; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že zo správy o výpadku príjmov z DPH za rok 2021 vyplýva, že v roku 2019 výpadok príjmov z DPH v EÚ klesol na 134 miliárd EUR v nominálnom vyjadrení (pokles takmer o 6,6 miliardy EUR v porovnaní s rokom 2018); okrem toho poznamenáva, že štúdia poskytuje rýchle odhady na rok 2020 len pre 18 členských štátov z dôvodu významných zmien v daňových režimoch a štruktúrach ekonomík po vypuknutí pandémie, čo znamená, že zatiaľ nie je možné posúdiť, či sa výpadok príjmov z DPH v celej EÚ v roku 2020 zníži alebo zvýši; konštatuje, že ekonometrické analýzy potvrdili, že výpadok príjmov z DPH ovplyvnila skupina faktorov, spomedzi ktorých sa ako štatisticky najvýznamnejší pri vysvetľovaní výšky výpadku príjmov z DPH ukázal podiel výdavkov na informačné technológie a uplatňovanie dodatočných informačných povinností pre daňovníkov, ktoré sú pod kontrolou daňových správ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | na základe rozdielov medzi ročnými mierami odhalenia dospel k záveru, že pandémia ochorenia COVID-19 nepostihla všetky colné orgány členských štátov v rovnakej miere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva členské štáty, aby posúdili riziká a nedostatky svojich príslušných vnútroštátnych stratégií colných kontrol s cieľom zlepšiť flexibilitu colných kontrol a znížiť potenciálny vplyv neočakávaných budúcich udalostí; vyzýva Komisiu, aby pomohla členským štátom zabezpečiť vykonávanie jednotných kontrol v rámci EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že obuv, textil, vozidlá a elektrické stroje a zariadenia patrili v roku 2020 k druhom tovaru, ktoré boli v roku 2020 najviac postihnuté podvodmi a nezrovnalosťami, pokiaľ ide o počet prípadov a peňažnú hodnotu, a že väčšina prípadov sa týkala podhodnotenia, nesprávneho zatriedenia/nesprávneho opisu tovaru alebo pašovania; |
| --- | --- |

22.

| 23. | berie na vedomie stanovisko generálneho advokáta z 9. septembra 2021 týkajúce sa konania Súdneho dvora Európskej únie proti Spojenému kráľovstvu vo veci údajných podvodov s podhodnotením textilu a obuvi dovážaných z Číny cez Spojené kráľovstvo na základe vyšetrovaní vedených úradom OLAF a riadením vlastných zdrojov Komisie; berie na vedomie rozsudok Súdneho dvora z 8. marca 2022, v ktorom sa uvádza, že Spojené kráľovstvo si nesplnilo svoje povinnosti tým, že neuplatnilo účinné opatrenia colnej kontroly a neposkytlo Komisii správnu výšku tradičných vlastných zdrojov v súvislosti s príslušným dovozom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že Súdny dvor EÚ čiastočne zamietol výpočet Komisie z dôvodu značnej neistoty, pokiaľ ide o presnosť súm vlastných zdrojov, ktoré si Komisia nárokovala, a Komisia nestanovila všetky sumy v súlade s požadovanou právnou normou; konštatuje, že Súdny dvor EÚ schválil metódu, ktorú Komisia použila na odhad výšky strát TVZ za časť obdobia porušenia, a uviedol, že je na Komisii, aby prepočítala zostávajúce straty vlastných zdrojov EÚ; vyzýva Komisiu, aby orgánu udeľujúcemu absolutórium vysvetlila, v čom spočívali chyby vo výpočte a ako chce napraviť chyby vo výpočte strát podľa požadovanej právnej normy, a aby informovala orgán udeľujúci absolutórium o výsledku nových výpočtov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že za posledných päť rokov sa ročná miera vymáhania pohybovala od 52 % do 71 % a že miera úspešnosti vymáhania v prípadoch oznámených v roku 2020 je v súčasnosti 71 %; konštatuje však, že miera vymáhania v jednotlivých členských štátoch sa líši v dôsledku faktorov, ako je druh podvodu alebo nezrovnalosti alebo druh príslušného dlžníka; konštatuje, že Čína bola aj v roku 2020 naďalej krajinou, z ktorej pochádza najviac tovaru postihnutého podvodnými a nepodvodnými nezrovnalosťami; |
| --- | --- |

25.

Podvody týkajúce sa výdavkov

| 26. | konštatuje, že v roku 2020 bolo ako podvod nahlásených 605 nezrovnalostí súvisiacich s výdavkami s príslušnou finančnou hodnotou 266 miliónov EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že v roku 2020 bolo nahlásených 6 696 nezrovnalostí súvisiacich s výdavkami, ktoré boli označené ako nepodvodné nezrovnalosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že v správe o ochrane finančných záujmov sa uvádza význam transparentnosti v súvislosti s využívaním verejných prostriedkov, pretože predstavuje odstrašujúci prvok a zapája občiansku spoločnosť do zvyšovania dôvery; vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o zvýšenie transparentnosti príjemcov vrátane dodávateľov, subdodávateľov a skutočných vlastníkov finančných prostriedkov EÚ; vyzýva členské štáty, aby takisto posilnili transparentnosť pri využívaní finančných prostriedkov EÚ, najmä pri núdzovom verejnom obstarávaní, keďže osem členských štátov uviedlo, že tak ešte neurobili; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že v období rokov 2016 – 2020 sa odhaľovanie podvodov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) týkalo malého počtu členských štátov a že sa neopieralo o obdobnú úroveň platieb pre tieto členské štáty z rozpočtu SPP; okrem toho konštatuje, že väčšina podvodných nezrovnalostí týkajúcich sa podpory poľnohospodárstva sa týkala používania falošných dokumentov alebo falošných žiadostí o pomoc a že ich počet zostal do veľkej miery stabilný; ďalej konštatuje, že v časti rozpočtu určenej na rozvoj vidieka bolo v rámci platieb, ktoré dostali členské štáty, viac podvodov než v prípade podpory poľnohospodárstva s výnimkou trhových opatrení, pri ktorých sa vyskytovalo viac podvodov ako v prípade rozvoja vidieka; konštatuje, že v súvislosti s rozvojom vidieka sa ako hlavná metóda podvodov používalo falšovanie dokumentov; zdôrazňuje, že je potrebné vykonať viac vyšetrovaní a zaviesť ďalšie vhodné opatrenia proti využívaniu finančných prostriedkov EÚ na činnosti súvisiace s poľnohospodárstvom spoločnosťami, ktoré nedodržiavajú pracovné právo alebo základné práva pracovníkov, o čom svedčí situácia pracovníkov v poľnohospodárstve najmä počas pandémie ochorenia COVID-19; je znepokojený skutočnosťou, že oznamovanie podvodov súvisiacich s rozvojom vidieka na roky 2014 – 2020 sa začalo pomaly, čo môže poukazovať na nedostatočné úsilie členských štátov EÚ pri ich odhaľovaní; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konštatuje, že v rokoch 2016 až 2020 sa zvýšil počet oznámených nezrovnalostí týkajúcich sa Kohézneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a rybárskych fondov v programovom období 2014 – 2020; zdôrazňuje však, že pokiaľ ide o nepodvodné nezrovnalosti, toto zvýšenie bolo obmedzené v prípade všetkých fondov, a najmä Európskeho fondu regionálneho rozvoja, čo poukazuje na výnimočný pokles počtu zistených nezrovnalostí (a súvisiacich finančných súm) v porovnaní s predchádzajúcim programovým obdobím; okrem toho konštatuje, že v súvislosti s programovým obdobím 2007 – 2013 sa počet podvodných a nepodvodných nezrovnalostí znížil v prípade Kohézneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a rybárskych fondov v súlade s implementačným cyklom; konštatuje, že pri prechode z jedného programového obdobia do nasledujúceho sa zmenilo niekoľko pravidiel implementácie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zastáva názor, že spoločnosti a organizácie, ktoré do svojich vlastníckych štruktúr zahŕňajú offshore spoločnosti a organizácie, by mali byť vylúčené z využívania finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína, že úplná transparentnosť pri účtovaní výdavkov má zásadný význam, najmä pokiaľ ide o práce na infraštruktúre financované priamo prostredníctvom európskych fondov alebo finančných nástrojov; vyzýva Komisiu, aby občanom EÚ poskytla úplný prístup k informáciám o spolufinancovaných projektoch; |
| --- | --- |

32.

Vonkajší rozmer ochrany finančných záujmov EÚ

| 33. | zastáva názor, že inštitúcie a orgány EÚ by mali klásť väčší dôraz na finančné prostriedky vynaložené v krajinách mimo EÚ s cieľom overiť, či sa tieto finančné prostriedky vynakladajú v súlade s pravidlami a bez toho, aby pritom dochádzalo k podvodom alebo ku korupcii, a s cieľom potvrdiť, že prispievajú k cieľom rozvojovej a vonkajšej politiky Únie; odporúča pozastaviť rozpočtovú podporu v krajinách mimo EÚ, v ktorých orgány zjavne neprijímajú riadne opatrenia proti rozšírenej korupcii, a zároveň zabezpečiť, aby sa pomoc dostala k civilnému obyvateľstvu inými spôsobmi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že do konca roka 2020 boli výdavky EÚ na rozvojovú spoluprácu rozdelené do viacerých fondov a že s novým Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa sa všetky predchádzajúce možnosti financovania konsolidujú do jedného nástroja ako súčasť ročného rozpočtu a viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027; poukazuje na to, že na Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa je na obdobie 2021 – 2027 vyčlenených celkovo 79,5 miliardy EUR; odporúča posilniť začleňovanie protikorupčného prístupu do všetkých nástrojov vonkajšej činnosti EÚ, a to aj do Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a trustových fondov EÚ; žiada, aby sa v predvstupových rokovaniach a kritériách viac uprednostňoval boj proti korupcii a vytvorenie súboru kritérií s prísnym rámcom podmienenosti a zameraním na budovanie kapacít, napr. prostredníctvom špecializovaných protikorupčných orgánov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že podľa osobitnej správy Európskeho dvora audítorov č. 01/2022 mala 700-miliónová finančná podpora EÚ na podporu právneho štátu na západnom Balkáne v rokoch 2014 až 2020 len malý vplyv na zásadné reformy; vyzýva Komisiu, aby vyslala jasné signály tým kandidátskym krajinám, v ktorých odmietavý postoj k normám právneho štátu ohrozuje alebo odďaľuje ich pristúpenie k EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | požaduje, aby sa do všetkých obchodných a investičných dohôd medzi EÚ a tretími krajinami zahrnul pevný a záväzný rámec podmienenosti s ustanoveniami o transparentnosti a záväznými a vykonateľnými protikorupčnými doložkami; odporúča, aby EÚ v prípade závažných prípadov korupcie v krajnom prípade ukladala sankcie alebo pozastavila dohody; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žiada, aby sa monitorovali korupčné riziká spojené s rozsiahlymi stavebnými a investičnými projektmi, ktoré realizujú autoritárske krajiny mimo EÚ v členských štátoch, s osobitným dôrazom na transparentnosť týchto projektov, ktoré často vyvolávajú obavy týkajúce sa netransparentného financovania alebo daňových rizík; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnieva sa, že Európsky parlament by mal byť plne zapojený do vynakladania všetkých grantov, pôžičiek a iných foriem finančnej pomoci, ktoré EÚ poskytuje Ukrajine; |
| --- | --- |

38.

Digitalizácia v záujme ochrany finančných záujmov EÚ

| 39. | požaduje väčšiu mieru digitalizácie, interoperability porovnateľných dátových systémov a harmonizácie podávania správ, monitorovania a auditu v EÚ; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť využívania umelej inteligencie v záujme ochrany finančných záujmov EÚ, a na tento účel opätovne vyzýva Komisiu a členské štáty, aby harmonizovali definície s cieľom získať porovnateľné údaje v celej EÚ; zastáva názor, že všetky orgány EÚ pôsobiace v oblasti ochrany finančných záujmov EÚ vrátane úradu OLAF, Európskej prokuratúry, Eurojustu, Europolu a EDA by mali mať priamy a včasný prístup k dátovým systémom, ako sú ARACHNE a systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES); |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnieva sa, že používanie nástroja na bodové hodnotenie rizika ARACHNE vo VFR na roky 2021 – 2027 a v pláne obnovy NextGenerationEU, najmä pokiaľ ide o vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, by malo byť čo najskôr povinné; navrhuje, aby sa ARACHNE označil za jeden z hlavných nástrojov vnútroštátnych stratégií boja proti podvodom, ktoré by mali členské štáty prijať na zlepšenie integrácie štruktúry boja proti podvodom; pripomína pripomienky, ktoré Európsky parlament uviedol vo svojom uznesení z 24. novembra 2021 (18) o revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách, a znovu opakuje svoju naliehavú žiadosť Komisii, aby vytvorila celoeurópsky povinný, integrovaný a interoperabilný systém založený okrem iného, ale nie výlučne na existujúcich nástrojoch, ako sú ARACHNE a EDES; pripomína, že tento systém musí obsahovať informácie o všetkých projektoch spolufinancovaných EÚ, príjemcoch a skutočných vlastníkoch a musí umožniť zoskupenie všetkých jednotlivých súm týkajúcich sa toho istého príjemcu alebo skutočného vlastníka; navyše vyzýva Komisiu, aby posúdila dôvody, ktoré bránia členským štátom v plnom prijatí a využívaní ARACHNE, a informovala o nich Európsky parlament; domnieva sa, že ľahšia používateľnosť systému by mohla motivovať vnútroštátne orgány k jeho zavedeniu a používaniu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách rozšírila rozsah pôsobnosti systému EDES tak, aby zahŕňal finančné prostriedky v rámci zdieľaného riadenia (19); |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby naďalej poskytovala členským štátom úplné informácie o priamych výdavkoch, napríklad prostredníctvom systému finančnej transparentnosti, najmä v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorý takisto pomôže vyhnúť sa dvojitému financovaniu; |
| --- | --- |

42.

Stratégia Komisie pre boj proti podvodom (2019)

| 43. | konštatuje, že do júna 2021 boli vykonané dve tretiny opatrení stratégie Komisie pre boj proti podvodom z roku 2019, zatiaľ čo vykonávanie zvyšnej tretiny ešte prebiehalo; vyzýva Komisiu, aby informovala o vykonávaní zvyšných opatrení; okrem toho konštatuje, že značný pokrok sa dosiahol v súvislosti s viacerými opatreniami zameranými na zvýšenie koordinácie a spolupráce medzi útvarmi Komisie a na vybavenie Komisie účinnejším systémom dohľadu nad bojom proti podvodom; konštatuje, že monitorovanie následných opatrení v nadväznosti na odporúčania úradu OLAF sa v roku 2020 zefektívnilo, pričom sa zhodnotilo približne 1 400 finančných odporúčaní vydaných od januára 2012 do júna 2019; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je si vedomý toho, že v novej stratégii Komisie pre boj proti podvodom, ktorá bola prijatá v roku 2019, sa požadovala intenzívnejšia strategická analýza údajov týkajúcich sa podvodov a identifikácia relevantných a spoľahlivých ukazovateľov, aby bolo možné úspešne bojovať proti podvodom; pripomína závery osobitnej správy Európskeho dvora audítorov č. 01/2019 s názvom Boj proti podvodom súvisiacim s výdavkami EÚ: potrebné opatrenia, v ktorých sa poukazuje na to, že Komisia nemá úplné a porovnateľné údaje o miere zistených podvodov vo výdavkoch EÚ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v prvých rokoch vykonávania stratégie Komisie pre boj proti podvodom sa členským štátom poskytla len malá podpora, ako zdôraznili aj niektoré delegácie počas diskusií v Rade; opakuje, že úplné a porovnateľné údaje o rozsahu, povahe a príčinách podvodov majú zásadný význam pre to, aby boli vyšetrovacie činnosti úradu OLAF a Európskej prokuratúry po začatí jej operačných činností ešte zmysluplnejšie; pripomína, že členské štáty majú primárnu zodpovednosť za riadenie asi 80 % výdavkovej časti rozpočtu a výber takmer všetkých príjmov; zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú členské štáty preto zohrávajú pri ochrane finančných záujmov EÚ, pričom kľúčovú úlohu zohrávajú národné stratégie boja proti podvodom, ktorých vytvorenie by malo byť prioritou vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že systém umožňujúci orgánom výmenu informácií by uľahčil krížovú kontrolu účtovných záznamov v prípade transakcií medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi, aby sa zabránilo cezhraničným podvodom v oblasti štrukturálnych a investičných fondov, a tým sa zabezpečil prierezový a komplexný prístup k ochrane finančných záujmov členských štátov; |
| --- | --- |

46.

Úroveň členských štátov: národné stratégie boja proti podvodom a koordinačné útvary pre boj proti podvodom

| 47. | so znepokojením konštatuje, že do konca roka 2020 uviedlo len 14 členských štátov, že prijali národné stratégie boja proti podvodom, v porovnaní s 10 štátmi v roku 2019, pričom päť ďalších štátov zvažuje prijatie národnej stratégie alebo ju pripravuje; konštatuje však, že tieto stratégie sa líšia z hľadiska rozsahu a hĺbky a že niektoré je potrebné aktualizovať; je ďalej znepokojený tým, že osem členských štátov ešte nezačalo pracovať na vytvorení národných stratégií boja proti podvodom; požaduje, aby ďalšie členské štáty prijali národné stratégie boja proti podvodom a informovali o tom Komisiu; vyzýva Komisiu, aby členským štátom poskytla konkrétnu podporu a poradenstvo vo forme usmernení k vypracovaniu národných stratégií boja proti podvodom, poradenských služieb pri vytváraní a fungovaní koordinačných útvarov pre boj proti podvodom, a opakuje svoju výzvu, aby sa vypracovali analýzy prijatých národných stratégií boja proti podvodom a dôvodov, pre ktoré niektoré členské štáty neprijali národné stratégie boja proti podvodom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje význam lepšie koordinovaného, holistického úsilia v boji proti podvodom v členských štátoch a potrebu aktualizácie národných stratégií boja proti podvodom, aby bolo možné čeliť novým rizikám, ktoré predstavujú zvýšené objemy fondov EÚ vrátane nového VFR 2021 – 2027, Next Generation EU a COVID-19; vyzýva Komisiu, aby posúdila prijaté národné stratégie boja proti podvodom, preskúmala, prečo členské štáty meškajú s ich prijímaním, a prinútila zvyšné členské štáty k napredovaniu pri ich prijímaní; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína, že koordinačné útvary pre boj proti podvodom by mali uľahčovať účinnú spoluprácu a výmenu informácií s úradom OLAF; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že len niektoré členské štáty účinne koordinujú boj proti podvodom a korupcii, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ; |
| --- | --- |

49.

| 50. | oceňuje hodnotný prínos úradu OLAF k ochrane finančných záujmov EÚ; zdôrazňuje, že úrad OLAF má chronický nedostatok zamestnancov a chýbajú mu finančné zdroje; |
| --- | --- |

50.

OLAF a Európska prokuratúra

| 51. | víta prepracované nariadenie o úrade OLAF, ktoré bolo prijaté v decembri 2020 a nadobudlo účinnosť 17. januára 2021 a ktoré posilňuje vyšetrovacie nástroje na boj proti podvodom poškodzujúcim rozpočet EÚ, stanovuje jasnejšie pravidlá a upravuje spoluprácu medzi Európskou prokuratúrou a úradom OLAF; berie na vedomie vnútornú reorganizáciu úradu OLAF v júni 2020; žiada Európsku prokuratúru a úrad OLAF, aby predchádzali vzájomnému prekrývaniu práce a akémukoľvek omeškaniu v konaniach; zastáva názor, že úrad OLAF a Európska prokuratúra by sa mali navzájom dopĺňať a svoje vyšetrovania zameriavať na tie oblasti, v ktorých druhá inštitúcia nemá žiadne právomoci; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby OLAF pri svojich vyšetrovaniach dodržiaval tie najprísnejšie normy a v plnej miere dodržiaval všetky požiadavky týkajúce sa právneho štátu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | víta skutočnosť, že v článku 9a prepracovaného nariadenia o úrade OLAF sa stanovuje kontrolór procesných záruk, ktorý je zodpovedný za monitorovanie dodržiavania procesných záruk zo strany úradu OLAF a za vybavovanie sťažností dotknutých osôb; konštatuje, že kontrolór procesných záruk ešte nebol vymenovaný; je veľmi znepokojený sťažnosťami osôb, ktorých sa týka vyšetrovanie úradu OLAF v súvislosti s porušením ich práv, ktoré ohrozilo ich schopnosť brániť sa proti obvineniam, ktoré proti nim boli vznesené; vyzýva úrad OLAF a kontrolóra procesných záruk, aby zabezpečili plné dodržiavanie procesných práv dotknutých osôb; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyjadruje znepokojenie nad poklesom miery, v akej sa veci dostanú do štádia podania obžaloby, z 53 % v období 2007 – 2014 na 37 % v období 2016 – 2020 v prípadoch, ktoré úrad OLAF predložil členským štátom; vyzýva orgány členských štátov, aby úzko spolupracovali s úradom OLAF a dôkladne preskúmali predložené vyšetrovacie správy a súdne odporúčania, a aby začali trestné konanie vždy, keď je to potrebné na zabezpečenie vymáhania zneužitých finančných prostriedkov EÚ; vyzýva úrad OLAF, aby preskúmal svoje predchádzajúce analýzy dôvodov nízkej miery podania žaloby a aby sa riadil odporúčaniami svojho dozorného výboru uvedenými v jeho stanovisku č. 1/2021, ako je preskúmanie súčasného systému monitorovacích postupov a včasnejšia spolupráca s vnútroštátnymi súdnymi orgánmi; vyzýva úrad OLAF, aby pravidelne sledoval opatrenia prijaté na základe jeho súdnych odporúčaní a aby údaje, ktoré sa ich týkajú, dopĺňal do svojej výročnej správy; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zastáva názor, že úrad OLAF by mal tiež sledovať opatrenia prijaté na základe jeho finančných odporúčaní, aby sa dali porovnať so sumami, ktoré Komisia vymôže na konci postupov, a prispieť k celkovému monitorovaniu vymáhania finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | konštatuje, že úrad OLAF zaviedol program Hercule III na posilnenie operačnej kapacity vnútroštátnych a regionálnych orgánov pre boj proti podvodom v oblasti odbornej prípravy a IT podpory do roku 2020; konštatuje, že posúdenie programu Hercule III bolo dokončené koncom roka 2021 a že sa dospelo k záveru, že program bol veľmi relevantný a účinný pri ochrane finančných záujmov EÚ, keďže úspešne splnil svoje všeobecné, osobitné a operačné ciele; berie na vedomie, že program Hercule III bol nahradený Programom EÚ pre boj proti podvodom na obdobie VFR 2021 – 2027; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uznáva zásadu dôvernosti vyšetrovaní úradu OLAF; zastáva však názor, že existuje nadradený verejný záujem a občania EÚ majú aj právo na prístup k správam a odporúčaniam súvisiacim s uzavretými vyšetrovaniami úradu OLAF a následnými vnútroštátnymi postupmi, ako uznal Súdny dvor EÚ vo veci T-517/19; žiada preto úrad OLAF, aby vytvoril mechanizmus na zverejňovanie správ a odporúčaní, v prípade ktorých už neexistuje legitímny dôvod na zachovanie zásady dôvernosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | berie na vedomie pracovnú dohodu o rámcovej spolupráci medzi Európskou prokuratúrou a Európskym dvorom audítorov, ktorá bola podpísaná 3. septembra 2021; okrem toho berie na vedomie administratívne dohody podpísané v roku 2019 medzi úradom OLAF a EDA; |
| --- | --- |

58.

| 59. | víta skutočnosť, že Európska prokuratúra začala fungovať 1. júna 2021; víta jej prvú výročnú správu; víta skutočnosť, že odkedy sa Európska prokuratúra stala prevádzkyschopnou, začala 576 vyšetrovaní a že požiadala o zabavenie celkovo 154,3 milióna EUR, z čoho bolo schválené zabavenie 147 miliónov EUR; vyjadruje znepokojenie nad odhadom Európskej prokuratúry, že celkové škody spôsobené podvodmi a korupciou predstavujú 5,4 miliardy EUR; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že päť členských štátov – Poľsko, Maďarsko (dvaja najväčší príjemcovia finančných prostriedkov EÚ), Švédsko, Dánsko a Írsko – sa nezúčastňuje v Európskej prokuratúre; vyzýva tieto členské štáty, aby sa čo najskôr pripojili k Európskej prokuratúre; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Poľsko odmieta akúkoľvek spoluprácu s Európskou prokuratúrou, pričom spomedzi nezúčastnených krajín má najvyšší počet vyšetrovaní, ktoré sa týkajú jeho občanov; vyzýva nezúčastnené členské štáty, aby podpísali dohody o spolupráci s Európskou prokuratúrou; zastáva názor, že zlyhanie spolupráce členských štátov s Európskou prokuratúrou má priamy vplyv na ochranu finančných záujmov EÚ; vyzýva Komisiu, aby pozitívnymi opatreniami stimulovala účasť v Európskej prokuratúre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | víta spoločné úsilie úradu OLAF a Europolu o posúdenie hrozieb a zraniteľnosti nástroja Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; víta pracovnú dohodu medzi úradom OLAF a Europolom, ktorá nadobudla účinnosť 9. októbra 2020, ako aj dohodu medzi Europolom a Európskou prokuratúrou, ktorá nadobudla účinnosť 19. januára 2021; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje úlohu Európskej prokuratúry v novej infraštruktúre pre boj proti podvodom; okrem toho berie na vedomie pracovné dohody medzi Európskou prokuratúrou a úradom OLAF uzavreté v roku 2020 a podpísané v júli 2021, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií, správu prípadov a operačnú spoluprácu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | konštatuje, že v júli 2020 Rada vymenovala 22 európskych prokurátorov; pripomína, že Európska prokuratúra má spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva a vykonávať funkciu prokurátora na príslušných súdoch zúčastnených členských štátov a zároveň úzko spolupracovať s agentúrami a orgánmi EÚ, ako sú Eurojust, Europol a OLAF; konštatuje, že táto jedinečná pozícia má umožniť Európskej prokuratúre čerpať z existujúcich skúseností a najlepších postupov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ; očakáva, že Komisia riadne zváži prehodnotenie potrieb zamestnancov Európskej prokuratúry na základe skúseností s pracovným zaťažením a vykoná potrebné finančné úpravy, aby sa zaručila jej operačná efektívnosť a účinnosť; |
| --- | --- |

62.

| 63. | berie na vedomie pripomienky a úvahy hlavnej európskej prokurátorky týkajúce sa potreby zmeniť nariadenie o Európskej prokuratúre; vyzýva Komisiu, aby nadviazala s Európskou prokuratúrou diskusiu s cieľom určiť, aké zlepšenia sú potrebné na zvýšenie jej operačnej efektívnosti; žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila správu v súlade s článkom 119 ods. 1 nariadenia o Európskej prokuratúre; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť funkciu ekologického prokurátora EÚ rozšírením mandátu Európskej prokuratúry v súlade s článkom 86 ods. 4 ZFEÚ, aby sa zlepšilo vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, bojovalo proti závažným trestným činom proti životnému prostrediu s cezhraničným rozmerom a chránil rozpočet EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť rozpočet a počet zamestnancov Európskej prokuratúry, a tak zabezpečiť, aby bola schopná účinne plniť svoju úlohu vo všetkých oblastiach jej pôsobnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | berie na vedomie úlohu koordinačných útvarov pre boj proti podvodom pri koordinácii legislatívnych, administratívnych a vyšetrovacích povinností a činností na úrovni členských štátov v súvislosti s ochranou finančných záujmov EÚ a pri zabezpečovaní spolupráce s úradom OLAF; |
| --- | --- |

65.

| 66. | víta operáciu Sentinel, ktorú spustil Europol a ktorej cieľom je zamerať sa na proaktívnu výmenu spravodajských informácií, výmenu informácií a podporu koordinácie operácií na boj proti podvodom súvisiacim s finančnými prostriedkami EÚ na obnovu v súvislosti s ochorením COVID-19, keďže cieľom operácie je zmapovať zraniteľné miesta obsiahnuté v národných alokačných systémoch, odhaľovať podvody používané na cielené útoky na systém prideľovania finančných prostriedkov a podporovať vyšetrovania s vysokou prioritou zamerané na ciele s vysokou hodnotou; víta zapojenie Európskej prokuratúry, úradu OLAF a 21 členských štátov EÚ; je znepokojený skutočnosťou, že členské štáty, ktoré sú hlavnými príjemcami prostriedkov z kohéznych fondov, okrem iného Poľsko, Maďarsko a Bulharsko, sa na tejto operácii nezúčastňujú; vyzýva všetky členské štáty, aby sa zapojili do tejto operácie; ďalej vyzýva členské štáty, aby úzko spolupracovali medzi sebou a s orgánmi EÚ, a tak umožnili konať súčasne proti podvodom, ktoré sa týkajú viacerých krajín; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva úrad OLAF, Európsku prokuratúru, koordinačné útvary pre boj proti podvodom stanovené vnútroštátnymi právnymi predpismi a ostatné agentúry EÚ a príslušné vnútroštátne agentúry, aby nepretržite posilňovali výmenu informácií, aby navzájom podporovali a zabezpečovali komplementárnosť svojich operačných činností, ako sa dohodlo v zavedených pracovných dohodách a predpisoch; zdôrazňuje, že existujúca komplexná štruktúra boja proti podvodom si vyžaduje úzku spoluprácu medzi rôznymi aktérmi na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni; zdôrazňuje, že je potrebné vynaložiť väčšie úsilie na prevenciu a boj proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam vrátane užšej spolupráce s vnútroštátnymi orgánmi, medzi členskými štátmi a na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

67.

Právny štát a boj proti korupcii

| 68. | víta prijatie nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie; opakuje, že nadobudlo účinnosť 1. januára 2021, a preto sa odvtedy uplatňuje; víta rozsudky Súdneho dvora EÚ zo 16. februára 2022 v súvislosti so žalobami, ktoré podali Maďarsko a Poľsko proti mechanizmu podmienenosti, a jeho závery, ktorými sa potvrdzuje, že EÚ má skutočne právomoci týkajúce sa právneho štátu v členských štátoch a že mechanizmus podmienenosti právnym štátom je v plnom súlade s právom EÚ; |
| --- | --- |

68.

| 69. | zastáva názor, že je najvyšší čas, aby si Komisia plnila povinnosti strážkyne zmlúv a riešila pretrvávajúce porušovanie zásad právneho štátu vo viacerých členských štátoch, najmä v Poľsku a Maďarsku, ktoré vážne ohrozuje finančné záujmy Únie, pretože tieto porušenia predstavujú vážne nebezpečenstvo pre finančné záujmy Únie, keďže dodržiavanie týchto zásad je predpokladom správneho finančného riadenia a účinného a efektívneho hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ; víta oznámenie Komisie, že uplatní mechanizmus podmienenosti právnym štátom a Maďarsku pošle písomné oznámenie podľa článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092; zastáva názor, že právny štát je univerzálny pojem a Komisia by mala zvážiť uplatnenie mechanizmu podmienenosti právnym štátom bez výnimky voči všetkým členským štátom, ktoré nedodržiavajú zásady právneho štátu; upozorňuje, že oneskorenia už pravdepodobne majú škodlivý vplyv na finančné záujmy EÚ a stav právneho štátu v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva Komisiu, aby zohľadnila uznesenia Európskeho parlamentu týkajúce sa porušovania zásad právneho štátu poľskou a maďarskou vládou; vyzýva tieto vlády, aby plne spolupracovali s Komisiou a splnili podmienky potrebné na uvoľnenie finančných prostriedkov; zastáva názor, že ak tieto členské štáty nesplnia tieto podmienky, Komisia by mala dočasne a priamo spravovať finančné prostriedky EÚ prostredníctvom miestnych samospráv a organizácií občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pripomína, že dodržiavanie zásad právneho štátu a článku 2 Zmluvy o EÚ je predpokladom získania prístupu k finančným prostriedkom, že mechanizmus podmienenosti právnym štátom sa v plnej miere vzťahuje na Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a že v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by sa nemali financovať žiadne opatrenia, ktoré sú v rozpore s hodnotami EÚ zakotvenými v článku 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

71.

| 72. | trvá na tom, že Poľsku nemožno v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vyplácať žiadne prostriedky, kým v plnej miere nevykoná všetky príslušné rozsudky SDEÚ a Európskeho súdu pre ľudské práva a kým jeho vnútroštátne orgány neuznajú prednosť práva EÚ; |
| --- | --- |

72.

| 73. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby v záujme zvýšenia transparentnosti zabezpečila, aby bol Európsky parlament v plnej miere informovaný o všetkých rokovaniach medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi, a aby bezodkladne informovala Európsky parlament o akomkoľvek súvisiacom vývoji; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva Komisiu, aby využila všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, na zaručenie dodržiavania hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ a prednosti práva EÚ; zdôrazňuje, že Komisia a Rada sa politicky zodpovedajú Európskemu parlamentu za svoje kroky; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uznáva všetko úsilie, ktoré vynaložili najmä členské štáty susediace s Ukrajinou pri prijímaní ľudí, ktorí z nej utekajú pred vojnou; zastáva názor, že je povinnosťou EÚ pomôcť členským štátom zvládať túto mimoriadnu záťaž; pripomína však, že nie je možné vyplatiť žiadne finančné prostriedky, ak členský štát odmietne dodržiavať rozsudky SDEÚ a uznať prednosť práva EÚ; zdôrazňuje, že Európsky parlament musí byť v plnej miere informovaný o všetkých prostriedkoch pridelených na tieto účely a o využívaní finančných prostriedkov EÚ na pomoc ukrajinským utečencom v prijímajúcich členských štátoch; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uznáva význam výročnej správy o právnom štáte a skutočnosť, že boj proti korupcii je neoddeliteľnou súčasťou správy; zastáva však názor, že nemôže nahradiť správu o boji proti korupcii; víta zámer Komisie doplniť správu o právnom štáte o konkrétne odporúčania pre členské štáty; zastáva názor, že Komisia by mala zvážiť vytvorenie indexu korupcie založeného na prísnych a ľahko uplatniteľných kritériách a zohľadniť výkonnosť členských štátov v boji proti korupcii, a doplniť svoje zistenia do kapitoly o boji proti korupcii v správe o právnom štáte; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyjadruje veľké znepokojenie nad zisteniami správy o právnom štáte za rok 2020, v ktorej sa zdôrazňujú obavy týkajúce sa účinnosti vyšetrovaní, stíhania prípadov korupcie a rozhodovania o nich, a to aj v prípadoch korupcie na vysokých miestach vo viacerých členských štátoch; trvá na tom, že korupcia na vysokých miestach sa musí systematicky stíhať; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poukazuje na škodlivé účinky korupcie na práva občanov; opakuje preto svoje odporúčanie, aby sa EÚ stala členom Skupiny štátov proti korupcii, pričom by sa mala zohľadniť špecifická povaha EÚ, jej inštitúcií a práva EÚ; vyzýva Komisiu, aby predložila možný plán členstva v rámci článku 83 ZFEÚ a v spojení s článkom 218 ZFEÚ; okrem toho opakuje svoju výzvu, aby Komisia predložila plán na vytvorenie vnútorného mechanizmu hodnotenia korupcie pre inštitúcie EÚ; |
| --- | --- |

78.

| 79. | žiada Európsku komisiu, aby vytvorila riadnu právnu ochranu investigatívnych novinárov podobnú ochrane oznamovateľov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uznáva, že pluralita médií a novinári plnia kľúčovú úlohu pri ochrane finančných záujmov Únie tým, že odhaľujú podvody a korupciu; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili ich ochranu a ochranu ich zdrojov; nabáda na urýchlené prijatie a vykonávanie smernice o strategických žalobách proti verejnej účasti (smernica proti strategickým žalobám proti verejnej účasti); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bojovali proti akémukoľvek nezákonnému používaniu špionážneho a hackerského softvéru, ako je Pegasus alebo Predator; domnieva sa, že transparentnosť je najlepší spôsob, ako bojovať proti podvodom a korupcii; |
| --- | --- |

80.

| 81. | zdôrazňuje, že je potrebné podmieniť uhrádzanie priamych a nepriamych úverov zverejnením daňových a účtovných údajov za každú krajinu a zverejnením informácií týkajúcich sa skutočného vlastníctva zo strany príjemcov a finančných sprostredkovateľov zapojených do operácií financovania; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zastáva názor, že v prípade dokázanej korupcie alebo podvodu sa musí stanoviť vrátenie finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

82.

Štruktúra EÚ pre boj proti podvodom a výročné správy Komisie

| 83. | domnieva sa, že financovanie EÚ vstúpilo prijatím plánu obnovy NextGenerationEU do novej éry a že to znamená ďalšie výzvy pre architektúru EÚ pre boj proti podvodom; preto dôrazne zastáva názor, že štruktúru pre boj proti podvodom treba ďalej posilňovať; zdôrazňuje, že úrad OLAF, Európska prokuratúra, Europol a Eurojust majú nedostatočné personálne obsadenie a chýbajú im finančné zdroje; konštatuje, že Europol a Eurojust sú obzvlášť preťažení vzhľadom na ich novoprijaté mandáty a operácie v celej EÚ zamerané na majetok pochádzajúci z trestnej činnosti v súvislosti s inváziou Ruska na Ukrajinu; pripomína Komisii a Rade, že každé euro vynaložené na monitorovanie a vyšetrovanie sa vráti do rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

83.

| 84. | víta fórum pre presadzovanie práva v súvislosti s nástrojom NextGenerationEU, spoločnú iniciatívu pod spoločným vedením Europolu a Talianska, ktorá spája Europol, Európsku prokuratúru, úrad OLAF, Eurojust, Agentúru EÚ pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva a členské štáty s cieľom stanoviť spoločný postup v oblasti predchádzania hrozbám voči fondom NextGenerationEU a finančným záujmom EÚ a boja proti nim; |
| --- | --- |

84.

| 85. | súhlasí s výzvou Komisie, aby sa v spolupráci medzi orgánmi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi a ich koordinácii uplatňovala tzv. európska vízia; domnieva sa, že je potrebný štruktúrovanejší holistický prístup, aby nedochádzalo k prekrývaniu, aby sa vymieňali informácie a podporovala integrácia viacerých existujúcich vrstiev štruktúry boja proti podvodom a dosiahlo sa viac ako len súčet jej zložiek; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala nové spôsoby, ako dosiahnuť, že výročná správa o ochrane finančných záujmov bude spolu s ďalšími výročnými správami a zdrojmi informácií predstavovať komplexnú analýzu, a to posilnením a presadzovaním dialógu medzi Europolom, Eurojustom a Európskou prokuratúrou, a identifikáciou trendov v podvodných a nepodvodných nezrovnalostiach, odhaľovaním nedostatkov a získavaním užitočných poučení na zlepšenie prijímania opatrení na zabezpečenie proti podvodom zo strany všetkých zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

86.

| 87. | konštatuje, že je potrebná osobitná výročná správa Komisie o analýze a súčasnom stave celkovej infraštruktúry na boj proti podvodom, v ktorej sa okrem iného posúdi úroveň interoperability aktérov EÚ v boji proti podvodom a v ktorej sa budú riešiť možné prepojenia s európskym semestrom a so správami o jednotlivých krajinách, správou o boji proti korupcii a uplatňovaním mechanizmu podmienenosti právnym štátom; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdôrazňuje, že v záujme účinného boja proti korupcii, aby sa zabránilo situáciám nezákonného lobizmu a javu otáčavých dverí a aby sa chránili finančné záujmy EÚ, by Komisia mala prijať holistický, koherentný, systematický a konzistentný prístup vypracovaním lepších pravidiel týkajúcich sa transparentnosti, nezlučiteľnosti a konfliktov záujmov, ako aj posilnenia mechanizmov vnútornej kontroly; zdôrazňuje, že na zvládnutie nového a náročného medzinárodného kontextu bude dôležitá aj lepšia transparentnosť, pokiaľ ide o príjemcov finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opätovne zdôrazňuje neuspokojivú úroveň analýzy uvedenej v prílohách k správe o ochrane finančných záujmov, pokiaľ ide o prípady konfliktu záujmov; vyzýva Komisiu, aby sa zapojila do takejto analýzy v súlade s článkom 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách a Usmerneniami týkajúcimi sa predchádzania a riešenia konfliktov záujmov v zmysle nariadenia o rozpočtových pravidlách vydanými 7. apríla 2021 v prospech členských štátov; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, Dvadsiata prvá správa Európskeho úradu pre boj proti podvodom, 1. január až 31. december 2020, 2020.

(2)  Dozorný výbor úradu OLAF, Výročná správa o činnosti za rok 2020, jún 2021.

(3)  Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 49.

(5)  Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17.

(6)  Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29.

(7)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ L 274, 28.10.2019, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(11)  Ú. v. EÚ L 84, 20.3.2014, s. 6.

(12)  Ú. v. EÚ L 172, 17.5.2021, s. 110.

(13)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0042.

(14)  Stanovisko generálneho advokáta Pikamäe z 9. septembra 2021, vec C-213/19, Európska komisia/Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, EU:C:2021:724.

(15)  Rozsudok z 8. marca 2022, vec C-213/19, Európska komisia/Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, EU:C:2021:724.

(16)  Rozsudok Všeobecného súdu z 1. septembra 2021, vec T-517/19, Andrea Homoki/Európska komisia, EU:T:2021:529.

(17)  Oznámenie Komisie zo 14. apríla 2021 o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (COM(2021)0170).

(18)  Ú. v. EÚ C 224, 8.6.2022, s. 37.

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o lepšej právnej regulácii: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“),

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (COM(2021)0219),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 3. novembra 2021 s názvom Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 3. novembra 2021 s názvom Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu (SWD(2021)0305),

| — | so zreteľom na ciele rozvojovej spolupráce v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele rozvojovej spolupráce v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. mája 2021 s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. mája 2021 s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (COM(2021)0350),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (1),

| — | so zreteľom na súbor nástrojov lepšej právnej regulácie, ktorý dopĺňa usmernenia o lepšej právnej regulácii, obe z novembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súbor nástrojov lepšej právnej regulácie, ktorý dopĺňa usmernenia o lepšej právnej regulácii, obe z novembra 2021,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2003 o lepšej tvorbe právnych predpisov a na jej najnovšie znenie, Medziinštitucionálnu dohodu z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe právnych predpisov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2003 o lepšej tvorbe právnych predpisov a na jej najnovšie znenie, Medziinštitucionálnu dohodu z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe právnych predpisov (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. marca 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. marca 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa (COM(2021)0142),

| — | zo zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (CDR 4071/2021),

| — | so zreteľom na správu z 10. júla 2018, v ktorej sa uvádzajú zistenia osobitnej skupiny pre subsidiaritu, proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu z 10. júla 2018, v ktorej sa uvádzajú zistenia osobitnej skupiny pre subsidiaritu, proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o vhodnosti právnych predpisov Európskej únie a subsidiarite a proporcionalite – správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za roky 2017, 2018 a 2019 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o vhodnosti právnych predpisov Európskej únie a subsidiarite a proporcionalite – správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za roky 2017, 2018 a 2019 (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2022 s názvom Právo iniciatívy Európskeho parlamentu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2022 s názvom Právo iniciatívy Európskeho parlamentu (4),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 16/2018 z 12. júna 2018 s názvom Preskúmanie ex post týkajúce sa právnych predpisov EÚ: dobre zriadený, no neúplný systém, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 16/2018 z 12. júna 2018 s názvom Preskúmanie ex post týkajúce sa právnych predpisov EÚ: dobre zriadený, no neúplný systém,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2016 pre otvorenú, efektívnu a nezávislú administratívu Európskej únie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2016 pre otvorenú, efektívnu a nezávislú administratívu Európskej únie (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2020 o novej stratégii pre európske MSP (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2020 o novej stratégii pre európske MSP (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore, v ktorom víta záväzok Komisie zabezpečiť, aby všetky európske opatrenia pomohli EÚ dosiahnuť udržateľnú budúcnosť a spravodlivý prechod, a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu, čo si okrem iného vyžaduje, aby sa zásada prvoradosti začlenila do programov EÚ a jej členských štátov v oblasti lepšej právnej regulácie (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore, v ktorom víta záväzok Komisie zabezpečiť, aby všetky európske opatrenia pomohli EÚ dosiahnuť udržateľnú budúcnosť a spravodlivý prechod, a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu, čo si okrem iného vyžaduje, aby sa zásada prvoradosti začlenila do programov EÚ a jej členských štátov v oblasti lepšej právnej regulácie (7),

| — | so zreteľom na prejav predsedníčky von der Leyenovej zo 16. júla 2019 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prejav predsedníčky von der Leyenovej zo 16. júla 2019 (8),

| — | so zreteľom na plenárnu rozpravu zo 7. júna 2021 na tému Stav Únie MSP – Vykonávanie programu lepšej právnej regulácie/Cieľ zníženia administratívnej záťaže (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plenárnu rozpravu zo 7. júna 2021 na tému Stav Únie MSP – Vykonávanie programu lepšej právnej regulácie/Cieľ zníženia administratívnej záťaže (9),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre ústavné veci a Výboru pre petície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre ústavné veci a Výboru pre petície,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0167/2022),

| A. | keďže lepšia tvorba práva je spoločným cieľom všetkých inštitúcií EÚ a mala by sa dosiahnuť zvýšením transparentnosti, zodpovednosti a spolupráce medzi inštitúciami, členskými štátmi, občanmi a zainteresovanými stranami, pričom sa zabezpečí úplné dodržiavanie všetkých základných európskych hodnôt vrátane demokracie, právneho štátu a ľudských práv; keďže transparentnosť, integrita a zodpovednosť sú tiež základnými predpokladmi demokracie založenej na právnom štáte; keďže európske právne predpisy by mali byť vhodné na daný účel, orimerané, jasné, transparentné a komplexné, aby boli účinným prínosom pre občanov a zainteresované strany; keďže lepšia právna regulácia pomáha zabezpečiť, aby sa politiky a právne predpisy EÚ orientovali na budúcnosť a zohľadňovali rýchlejšie tempo technologického, spoločenského a environmentálneho vývoja; keďže preto bude čoraz dôležitejšie podložiť regulačné návrhy dôkazmi založenými na najvhodnejších posúdeniach a spoľahlivých vedeckých dôkazoch, ktoré boli preskúmané odborníkmi, ako aj na dodržiavaní zásady predbežnej opatrnosti; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spravovala dôkazy transparentne a zabezpečila, aby boli vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné; zdôrazňuje, že kvalitná tvorba práva sa nemôže obmedziť len na kvantitatívne ciele krátkodobého zníženia záťaže a nákladov, ale mala by priniesť výsledky pre všetkých ako dlhodobá investícia do spoločnej prosperity našich spoločností a našej budúcnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže lepšia tvorba práva je spoločným cieľom všetkých inštitúcií EÚ a mala by sa dosiahnuť zvýšením transparentnosti, zodpovednosti a spolupráce medzi inštitúciami, členskými štátmi, občanmi a zainteresovanými stranami, pričom sa zabezpečí úplné dodržiavanie všetkých základných európskych hodnôt vrátane demokracie, právneho štátu a ľudských práv; keďže transparentnosť, integrita a zodpovednosť sú tiež základnými predpokladmi demokracie založenej na právnom štáte; keďže európske právne predpisy by mali byť vhodné na daný účel, orimerané, jasné, transparentné a komplexné, aby boli účinným prínosom pre občanov a zainteresované strany; keďže lepšia právna regulácia pomáha zabezpečiť, aby sa politiky a právne predpisy EÚ orientovali na budúcnosť a zohľadňovali rýchlejšie tempo technologického, spoločenského a environmentálneho vývoja; keďže preto bude čoraz dôležitejšie podložiť regulačné návrhy dôkazmi založenými na najvhodnejších posúdeniach a spoľahlivých vedeckých dôkazoch, ktoré boli preskúmané odborníkmi, ako aj na dodržiavaní zásady predbežnej opatrnosti; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spravovala dôkazy transparentne a zabezpečila, aby boli vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné; zdôrazňuje, že kvalitná tvorba práva sa nemôže obmedziť len na kvantitatívne ciele krátkodobého zníženia záťaže a nákladov, ale mala by priniesť výsledky pre všetkých ako dlhodobá investícia do spoločnej prosperity našich spoločností a našej budúcnosti;

| B. | keďže Komisia by mala bezodkladne a v plnej miere dodržiavať ustanovenia článku 6 ods. 4 európskeho právneho predpisu v oblasti klímy (10), v ktorom sa stanovuje, že všetky návrhy opatrení a legislatívnych návrhov musia byť v súlade s plnením cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050; keďže na tento účel musí Komisia posúdiť súlad všetkých návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi klimatickej neutrality a s tým, či zabezpečujú pokrok pri adaptácii na zmenu klímy; |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia by mala bezodkladne a v plnej miere dodržiavať ustanovenia článku 6 ods. 4 európskeho právneho predpisu v oblasti klímy (10), v ktorom sa stanovuje, že všetky návrhy opatrení a legislatívnych návrhov musia byť v súlade s plnením cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050; keďže na tento účel musí Komisia posúdiť súlad všetkých návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi klimatickej neutrality a s tým, či zabezpečujú pokrok pri adaptácii na zmenu klímy;

| C. | keďže nová kontrola súladu s cieľmi v oblasti klímy sa uplatňovala na posúdenia vplyvu návrhov legislatívnych opatrení a iných návrhov od 1. januára 2022, a to napriek tomu, že európsky právny predpis v oblasti klímy nadobudol účinnosť v júli 2021, čo znamená, že právne ustanovenia neboli vykonané v prípade viacerých návrhov relevantných pre Európsku zelenú dohodu; |
| --- | --- |

C.

keďže nová kontrola súladu s cieľmi v oblasti klímy sa uplatňovala na posúdenia vplyvu návrhov legislatívnych opatrení a iných návrhov od 1. januára 2022, a to napriek tomu, že európsky právny predpis v oblasti klímy nadobudol účinnosť v júli 2021, čo znamená, že právne ustanovenia neboli vykonané v prípade viacerých návrhov relevantných pre Európsku zelenú dohodu;

| D. | keďže prístup ku kontrole súladu s európskym právnym predpisom v oblasti klímy v posúdeniach vplyvu a hodnoteniach je načrtnutý v oznámení o lepšej právnej regulácii a v následných usmerneniach a súbore nástrojov; keďže Komisia by mala túto kontrolu systematicky uplatňovať a robiť tak na začiatku procesu prípravy nového návrhu opatrenia alebo pri kontrole vhodnosti existujúcich právnych predpisov, aby mohla skutočne usmerňovať politické rozhodnutia; keďže európsky právny predpis v oblasti klímy zaväzuje Komisiu, aby v prípade nesúladu návrhu opatrenia alebo legislatívneho návrhu uviedla dôvody nesúladu s cieľmi európskeho právneho predpisu v oblasti klímy ako súčasť posúdenia súladu uvedeného v článku 6 ods. 4; |
| --- | --- |

D.

keďže prístup ku kontrole súladu s európskym právnym predpisom v oblasti klímy v posúdeniach vplyvu a hodnoteniach je načrtnutý v oznámení o lepšej právnej regulácii a v následných usmerneniach a súbore nástrojov; keďže Komisia by mala túto kontrolu systematicky uplatňovať a robiť tak na začiatku procesu prípravy nového návrhu opatrenia alebo pri kontrole vhodnosti existujúcich právnych predpisov, aby mohla skutočne usmerňovať politické rozhodnutia; keďže európsky právny predpis v oblasti klímy zaväzuje Komisiu, aby v prípade nesúladu návrhu opatrenia alebo legislatívneho návrhu uviedla dôvody nesúladu s cieľmi európskeho právneho predpisu v oblasti klímy ako súčasť posúdenia súladu uvedeného v článku 6 ods. 4;

| E. | keďže v roku 2021 Komisia prijala oznámenie s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov, usmernenia v tejto oblasti a sprievodný súbor nástrojov; |
| --- | --- |

E.

keďže v roku 2021 Komisia prijala oznámenie s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov, usmernenia v tejto oblasti a sprievodný súbor nástrojov;

| F. | keďže lepšia právna regulácia je prostriedok na zaručenie právnej istoty a mala by byť prínosom pre všetkých a slúžiť všeobecnému záujmu európskej spoločnosti, podnikov, pracovníkov, občanov, spotrebiteľov a životného prostredia; keďže kvalitné právne predpisy slúžia verejnému záujmu, pretože priamo ovplyvňujú konkurencieschopnosť EÚ, jej území a podnikov, a zároveň predstavujú nástroj na posilnenie demokracie a priamej účasti občanov na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

F.

keďže lepšia právna regulácia je prostriedok na zaručenie právnej istoty a mala by byť prínosom pre všetkých a slúžiť všeobecnému záujmu európskej spoločnosti, podnikov, pracovníkov, občanov, spotrebiteľov a životného prostredia; keďže kvalitné právne predpisy slúžia verejnému záujmu, pretože priamo ovplyvňujú konkurencieschopnosť EÚ, jej území a podnikov, a zároveň predstavujú nástroj na posilnenie demokracie a priamej účasti občanov na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni;

| G. | keďže je potrebné preskúmať právne predpisy a v prípade potreby a vhodnosti ich aj zjednodušiť, aby sa odstránili prekážky pri vykonávaní právnych predpisov, a to aj cezhranične, a aby boli právne predpisy účinnejšie, transparentnejšie a komplexnejšie pre príjemcov, či už ide o občanov, alebo podniky; |
| --- | --- |

G.

keďže je potrebné preskúmať právne predpisy a v prípade potreby a vhodnosti ich aj zjednodušiť, aby sa odstránili prekážky pri vykonávaní právnych predpisov, a to aj cezhranične, a aby boli právne predpisy účinnejšie, transparentnejšie a komplexnejšie pre príjemcov, či už ide o občanov, alebo podniky;

| H. | keďže zásady a nástroje lepšej právnej regulácie by mali zostať politicky neutrálne, aby sa zaručilo objektívne vymedzenie problémov a reálnych alternatívnych možností politiky, ktoré by mali posúdiť Komisia, Rada a Európsky parlament; |
| --- | --- |

H.

keďže zásady a nástroje lepšej právnej regulácie by mali zostať politicky neutrálne, aby sa zaručilo objektívne vymedzenie problémov a reálnych alternatívnych možností politiky, ktoré by mali posúdiť Komisia, Rada a Európsky parlament;

| I. | keďže lepšia tvorba právnych predpisov musí slúžiť ambíciám EÚ, najmä jej dlhodobým cieľom, ako je vytváranie hospodárskeho rastu, podpora investícií a vytváranie pracovných miest, zabezpečenie konkurencieschopnejšej a demokratickejšej Európy, sociálny pokrok a záväzný cieľ klimatickej neutrality Únie do roku 2050, a dlhodobému prioritnému cieľu do roku 2050, aby občania žili dobre, v rámci možností našej planéty; keďže udržateľnosť by mala byť stredobodom tvorby kvalitných právnych predpisov, pričom sociálne, hospodárske a environmentálne aspekty by mali mať rovnaké postavenie; keďže uplatňovaním zásad lepšej právnej regulácie by Komisia mala nájsť najúčinnejšie riešenia na maximalizáciu prínosov a zároveň minimalizovať súvisiace náklady; |
| --- | --- |

I.

keďže lepšia tvorba právnych predpisov musí slúžiť ambíciám EÚ, najmä jej dlhodobým cieľom, ako je vytváranie hospodárskeho rastu, podpora investícií a vytváranie pracovných miest, zabezpečenie konkurencieschopnejšej a demokratickejšej Európy, sociálny pokrok a záväzný cieľ klimatickej neutrality Únie do roku 2050, a dlhodobému prioritnému cieľu do roku 2050, aby občania žili dobre, v rámci možností našej planéty; keďže udržateľnosť by mala byť stredobodom tvorby kvalitných právnych predpisov, pričom sociálne, hospodárske a environmentálne aspekty by mali mať rovnaké postavenie; keďže uplatňovaním zásad lepšej právnej regulácie by Komisia mala nájsť najúčinnejšie riešenia na maximalizáciu prínosov a zároveň minimalizovať súvisiace náklady;

| J. | keďže Komisia sa zaviazala zintenzívniť úsilie o podporu a zlepšenie inkluzívnej a systémovej účasti detí na rozhodovacom procese na úrovni EÚ, najmä prostredníctvom konzultácií zameraných na deti, v záujme príslušných budúcich iniciatív; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia sa zaviazala zintenzívniť úsilie o podporu a zlepšenie inkluzívnej a systémovej účasti detí na rozhodovacom procese na úrovni EÚ, najmä prostredníctvom konzultácií zameraných na deti, v záujme príslušných budúcich iniciatív;

| K. | keďže dobre vykonané posúdenia vplyvu ex ante a ex post, verejné konzultácie a zásada „najprv vyhodnotiť“ sú základnými nástrojmi na dobre informovanú, lepšiu, efektívnu, zodpovednú a transparentnú tvorbu právnych predpisov; keďže to prispieva ku kvantifikácii vplyvov a zohľadňuje pomer nákladov a prínosov; keďže pri takýchto posúdeniach by sa mali zohľadňovať ekonomické, sociálne a environmentálne aspekty s rovnakou úrovňou podrobnej analýzy a presnosti, pričom by sa mali brať do úvahy kvalitatívne aj kvantitatívne dôkazy vrátane vplyvu politických opatrení na základné práva; keďže Európsky dvor audítorov v roku 2018 uverejnil osobitnú správu so súborom odporúčaní na zlepšenie kvality revízií ex post; |
| --- | --- |

K.

keďže dobre vykonané posúdenia vplyvu ex ante a ex post, verejné konzultácie a zásada „najprv vyhodnotiť“ sú základnými nástrojmi na dobre informovanú, lepšiu, efektívnu, zodpovednú a transparentnú tvorbu právnych predpisov; keďže to prispieva ku kvantifikácii vplyvov a zohľadňuje pomer nákladov a prínosov; keďže pri takýchto posúdeniach by sa mali zohľadňovať ekonomické, sociálne a environmentálne aspekty s rovnakou úrovňou podrobnej analýzy a presnosti, pričom by sa mali brať do úvahy kvalitatívne aj kvantitatívne dôkazy vrátane vplyvu politických opatrení na základné práva; keďže Európsky dvor audítorov v roku 2018 uverejnil osobitnú správu so súborom odporúčaní na zlepšenie kvality revízií ex post;

| L. | keďže cieľom webového portálu Vyjadrite svoj názor je zvýšiť účasť občanov a zainteresovaných strán na tvorbe politík EÚ a osvedčil sa ako užitočný nástroj na prípravu politík EÚ; keďže Komisia 3. júla 2020 spustila novú verziu tohto nástroja s cieľom ďalej zlepšiť svoje konzultácie a komunikáciu s verejnosťou a zvýšiť transparentnosť; keďže Európsky dvor audítorov v roku 2019 uverejnil osobitnú správu (11) so súborom odporúčaní na ďalšie zlepšenie tohto portálu, najmä pokiaľ ide o to, aby bol používateľsky prístupnejší, a to aj pokiaľ ide o dosah a transparentnosť, ako aj využívanie a dostupnosť prekladov; |
| --- | --- |

L.

keďže cieľom webového portálu Vyjadrite svoj názor je zvýšiť účasť občanov a zainteresovaných strán na tvorbe politík EÚ a osvedčil sa ako užitočný nástroj na prípravu politík EÚ; keďže Komisia 3. júla 2020 spustila novú verziu tohto nástroja s cieľom ďalej zlepšiť svoje konzultácie a komunikáciu s verejnosťou a zvýšiť transparentnosť; keďže Európsky dvor audítorov v roku 2019 uverejnil osobitnú správu (11) so súborom odporúčaní na ďalšie zlepšenie tohto portálu, najmä pokiaľ ide o to, aby bol používateľsky prístupnejší, a to aj pokiaľ ide o dosah a transparentnosť, ako aj využívanie a dostupnosť prekladov;

| M. | keďže výbor pre kontrolu regulácie posudzuje kvalitu posúdení vplyvu, ako aj kontrol vhodnosti a hlavných hodnotení na podporu vysoko kvalitného rozhodovania; keďže približne tretina posúdení vplyvu v roku 2021 dostala negatívne prvé stanovisko; keďže výbor môže zohrávať dôležitú úlohu pri zlepšovaní európskych právnych predpisov; |
| --- | --- |

M.

keďže výbor pre kontrolu regulácie posudzuje kvalitu posúdení vplyvu, ako aj kontrol vhodnosti a hlavných hodnotení na podporu vysoko kvalitného rozhodovania; keďže približne tretina posúdení vplyvu v roku 2021 dostala negatívne prvé stanovisko; keďže výbor môže zohrávať dôležitú úlohu pri zlepšovaní európskych právnych predpisov;

| N. | keďže rešpektovanie viacjazyčnosti je predpokladom riadneho fungovania inštitúcií EÚ; keďže v článku 1 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že rozhodnutia na úrovni EÚ sa prijímajú podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi; keďže verejne dostupné webové sídla Európskej únie o možnostiach financovania a výberových konaní v rámci programov EÚ sa často uverejňujú najprv v anglickom jazyku; keďže preklad týchto webových sídel môže trvať niekoľko mesiacov; keďže dostupnosť týchto webových sídel vo všetkých úradných jazykoch EÚ je dôležitá v záujme spravodlivej hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

N.

keďže rešpektovanie viacjazyčnosti je predpokladom riadneho fungovania inštitúcií EÚ; keďže v článku 1 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že rozhodnutia na úrovni EÚ sa prijímajú podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi; keďže verejne dostupné webové sídla Európskej únie o možnostiach financovania a výberových konaní v rámci programov EÚ sa často uverejňujú najprv v anglickom jazyku; keďže preklad týchto webových sídel môže trvať niekoľko mesiacov; keďže dostupnosť týchto webových sídel vo všetkých úradných jazykoch EÚ je dôležitá v záujme spravodlivej hospodárskej súťaže;

| O. | keďže cieľom Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (ďalej len „REFIT“) a platformy Fit for Future (F4F) je zjednodušiť právne predpisy EÚ a znížiť zbytočnú administratívnu a regulačnú záťaž, ako aj náklady v záujme zlepšenia dodržiavania a vykonávania právnych predpisov a zároveň dosiahnuť základné politické ciele, a to zameraním sa na kompenzáciu právnych predpisov a kontrolu vhodnosti predchádzajúcich, súčasných a budúcich právnych predpisov; |
| --- | --- |

O.

keďže cieľom Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (ďalej len „REFIT“) a platformy Fit for Future (F4F) je zjednodušiť právne predpisy EÚ a znížiť zbytočnú administratívnu a regulačnú záťaž, ako aj náklady v záujme zlepšenia dodržiavania a vykonávania právnych predpisov a zároveň dosiahnuť základné politické ciele, a to zameraním sa na kompenzáciu právnych predpisov a kontrolu vhodnosti predchádzajúcich, súčasných a budúcich právnych predpisov;

| P. | keďže Komisia zaviedla prístup založený na zásade rovnováhy záťaže s cieľom kompenzovať nové zaťaženie vyplývajúce z legislatívnych návrhov Komisie odstránením záťaže, ktorá už v tej istej oblasti politiky existuje. |
| --- | --- |

P.

keďže Komisia zaviedla prístup založený na zásade rovnováhy záťaže s cieľom kompenzovať nové zaťaženie vyplývajúce z legislatívnych návrhov Komisie odstránením záťaže, ktorá už v tej istej oblasti politiky existuje.

| Q. | keďže prístup založený na zásade rovnováhy záťaže môže byť súčasťou programu REFIT tým, že sa rozšíri nad rámec posudzovania zbytočnej záťaže vyplývajúcej z jednotlivých existujúcich právnych predpisov aj na nové právne predpisy a na celé oblasti politiky; keďže prístup založený na zásade rovnováhy záťaže si zároveň vyžaduje objasnenie, pokiaľ ide o jeho uplatňovanie v praxi, keďže právne predpisy by mali byť vždy v prospech občanov, podnikov, pracovníkov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

Q.

keďže prístup založený na zásade rovnováhy záťaže môže byť súčasťou programu REFIT tým, že sa rozšíri nad rámec posudzovania zbytočnej záťaže vyplývajúcej z jednotlivých existujúcich právnych predpisov aj na nové právne predpisy a na celé oblasti politiky; keďže prístup založený na zásade rovnováhy záťaže si zároveň vyžaduje objasnenie, pokiaľ ide o jeho uplatňovanie v praxi, keďže právne predpisy by mali byť vždy v prospech občanov, podnikov, pracovníkov a spotrebiteľov;

| R. | keďže dosiahnutie prínosov úsilia o zjednodušenie na európskej úrovni môže závisieť aj od spoluzákonodarcov, ktorí zachovajú príslušné ustanovenia, a závisí od rozhodnutí členských štátov pri ich transpozícii do vnútroštátneho práva, ako aj od väčšieho úsilia Komisie o koordináciu a konzultácie s členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi; |
| --- | --- |

R.

keďže dosiahnutie prínosov úsilia o zjednodušenie na európskej úrovni môže závisieť aj od spoluzákonodarcov, ktorí zachovajú príslušné ustanovenia, a závisí od rozhodnutí členských štátov pri ich transpozícii do vnútroštátneho práva, ako aj od väčšieho úsilia Komisie o koordináciu a konzultácie s členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi;

| S. | keďže vo svojom oznámení z 24. októbra 2017 s názvom Dokončenie programu lepšej právnej regulácie: lepšie riešenia v záujme lepších výsledkov (COM(2017)0651) Komisia vyjadrila výhrady k prístupu úsilia o zjednodušenie a „stanoveniu cieľov zníženia záťaže ex ante“, pričom sa domnievala, že taký prístup „by vytvoril deregulačné tlaky a oslabil by jej politickú zodpovednosť urobiť to, čo je potrebné, vtedy, keď je to potrebné“; |
| --- | --- |

S.

keďže vo svojom oznámení z 24. októbra 2017 s názvom Dokončenie programu lepšej právnej regulácie: lepšie riešenia v záujme lepších výsledkov (COM(2017)0651) Komisia vyjadrila výhrady k prístupu úsilia o zjednodušenie a „stanoveniu cieľov zníženia záťaže ex ante“, pričom sa domnievala, že taký prístup „by vytvoril deregulačné tlaky a oslabil by jej politickú zodpovednosť urobiť to, čo je potrebné, vtedy, keď je to potrebné“;

| T. | keďže podľa informácií uverejnených na stránke EUR-Lex (12) Komisia v roku 2021 prijala alebo zmenila 1 977 legislatívnych alebo nelegislatívnych aktov; keďže v tom istom období bolo zrušených alebo stratilo platnosť 1 008 legislatívnych alebo nelegislatívnych aktov; |
| --- | --- |

T.

keďže podľa informácií uverejnených na stránke EUR-Lex (12) Komisia v roku 2021 prijala alebo zmenila 1 977 legislatívnych alebo nelegislatívnych aktov; keďže v tom istom období bolo zrušených alebo stratilo platnosť 1 008 legislatívnych alebo nelegislatívnych aktov;

| U. | keďže zmluvy poskytujú Európskeho parlamentu priame právo iniciatívy len vo veľmi obmedzených prípadoch; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o práve iniciatívy vyzval na posilnenie svojho práva iniciatívy; |
| --- | --- |

U.

keďže zmluvy poskytujú Európskeho parlamentu priame právo iniciatívy len vo veľmi obmedzených prípadoch; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o práve iniciatívy vyzval na posilnenie svojho práva iniciatívy;

| V. | keďže fungovanie Európskej únie je založené na zastupiteľskej demokracii; |
| --- | --- |

V.

keďže fungovanie Európskej únie je založené na zastupiteľskej demokracii;

| 1. | víta cieľ Komisie, aby právne predpisy EÚ prinášali čo najväčší úžitok občanom a podnikom, najmä malým a stredným podnikom (MSP), a jej zámer, aby bol prístup k lepšej tvorbe práva dynamickejší a lepšie prispôsobiteľný ďalšiemu vývoju; ďalej víta záväzok Komisie lepšie využívať strategické prognózovanie a vyzýva na jeho začlenenie do posúdení vplyvu a hodnotení; zdôrazňuje, že program lepšej právnej regulácie by mal podporovať zelenú transformáciu hospodárstva Únie tým, že okrem iného umožní efektívnejšie uvádzanie inovačných a podporných technológií na trh; víta zámer Komisie zlepšiť analýzu a podávanie správ o vplyve návrhov, napríklad na konkurencieschopnosť a MSP, teritorialitu, udržateľnosť, rovnosť, subsidiaritu a proporcionalitu, čo by mohlo prispieť k vymedzeniu politických priorít a k vypracovaniu strategického plánovania s dlhodobou perspetívou, najmä v najmenej rozvinutých krajinách a so zreteľom na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby uznali potrebu lepšej právnej regulácie a jej zjednodušenia, pričom by integrovaným a vyváženým spôsobom zohľadnili hospodárske, environmentálne, rodové a sociálne vplyvy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta ďalej záväzok Komisie začleniť ciele udržateľného rozvoja do všetkých svojich legislatívnych návrhov v súlade s Agendou OSN pre udržateľný rozvoj do roku 2030, venovať väčšiu pozornosť rodovej rovnosti a rovnosti pre všetkých a zabezpečiť, aby sa zásada „nespôsobovať významnú škodu“ a zásada predbežnej opatrnosti uplatňovali vo všetkých oblastiach politiky; vyzýva, aby sa v hodnoteniach vplyvu zohľadňoval aj vplyv na dosiahnutie cieľov Agendy 2030 ako celku; so znepokojením konštatuje, že ak sa odkazuje len na „relevantné ciele udržateľného rozvoja“, hrozí, že integrovaný a holistický charakter programu udržateľného rozvoja do roku 2030 sa bude prehliadať; pripomína záväzok EÚ byť globálnym lídrom pri vykonávaní Agendy 2030 a cieľov udržateľného rozvoja spolu so svojimi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi samosprávami a v úzkej spolupráci so svojimi medzinárodnými partnermi; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia ešte nevypracovala integrovanú holistickú stratégiu vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja; pripomína, že EÚ musí zvýšiť svoju viditeľnosť v rozvojových krajinách, a to prostredníctvom efektívnej komunikácie o svojich programoch spolupráce a výdavkových programoch; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podporuje záväzok zlepšiť analýzu a podávanie správ o vplyvoch na životné prostredie vo všetkých politikách EÚ prostredníctvom povinného posudzovania zásady „nespôsobovať významnú škodu“ a skutočnosť, že toto posúdenie sa má uplatňovať na návrhy zo všetkých oblastí politík, aby sa zabránilo nerovnomernému uplatňovaniu; vyzýva Komisiu, aby jasne vymedzila zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ s cieľom zabezpečiť jej dôsledné uplatňovanie; víta návrh, aby sa pri tvorbe právnych predpisov lepšie zohľadňovala udržateľnosť a digitalizácia; zdôrazňuje, že pri posudzovaní zásady „nespôsobovať významnú škodu“ sa musia zohľadniť širšie náklady a prínosy pre spoločnosť, napríklad v oblasti verejného zdravia, a vplyvy na životné prostredie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odporúča, aby Komisia zvážila zavedenie prístupu „udržateľnosť na prvom mieste“ a prijala ho pre všetky oblasti rozvoja a hodnotenia politiky, pričom by uprednostnila hľadisko dlhodobej udržateľnosti; konštatuje, že „strategickým výhľadom“ sa podporí program REFIT, ktorý identifikuje príležitosti na zníženie nepotrebného regulačného zaťaženia, a zabezpečí, aby existujúce právne predpisy EÚ boli naďalej „odolné voči budúcim výzvam“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v tejto súvislosti žiada, aby sa správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) a Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) systematicky zohľadňovali v procese strategického predvídania; v tejto súvislosti víta prácu platformy Fit for Future (F4F), ktorá spája odborné znalosti, okrem iného, orgánov verejnej správy, mimovládnych organizácií a malých a veľkých podnikov na pravidelných stretnutiach s cieľom zlepšiť existujúce právne predpisy EÚ; konštatuje, že táto platforma by sa mohla využiť aj na diskusiu o širších témach, ako je zelená transformácia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že ochrana, presadzovanie a uľahčovanie dodržiavania ľudských práv a demokracie je kľúčovou prioritou vonkajšej činnosti EÚ, ako je zakotvené v článku 21 Zmluvy o EÚ, a že Charta základných práv Európskej únie sa vzťahuje aj na jej vonkajšiu činnosť; zdôrazňuje skutočnosť, že EÚ opakovane opätovne potvrdila svoj záväzok zostať vplyvným aktérom na svetovej scéne a naďalej zohrávať vedúcu úlohu globálneho ochrancu demokracie a ľudských práv; vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že návrh dostatočne netransponuje nástroj v oblasti základných práv do súboru nástrojov EÚ pre lepšiu právnu reguláciu, usmernení, globálneho záväzku EÚ a povinnosti dodržiavať ľudské práva, ktorá vyplýva zo zmluvy; kladie preto dôraz na význam vplyvu všetkých vonkajších politík EÚ na ľudské práva vrátane obchodnej politiky a rozvojovej spolupráce, najmä pokiaľ ide o zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje preto, že usmernenia by sa mali revidovať a účinne vykonávať, aby sa zabezpečilo, že ľudské práva sa budú systematicky náležite zohľadňovať, čo by EÚ zaväzovalo neprijímať žiadne opatrenia, ktoré by bránili uplatňovaniu ľudských práv alebo ho sťažovali; podčiarkuje, že rodový vplyv by sa mal začleniť do všetkých správ a že okrem všeobecného posúdenia situácie v oblasti ľudských práv musia posúdenia vplyvu na ľudské práva zahŕňať údaje rozčlenené podľa pohlavia a hodnotiť osobitný vplyv na ženy z hľadiska ľudských práv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že právne predpisy týkajúce sa životného prostredia a zdravia majú priamy vplyv na život občanov EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby vypracovala krátku dôvodovú správu v dostupnom, neodbornom jazyku, ktorá by sprevádzala všetky legislatívne návrhy, a aby prijala všetky vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby všetci občania EÚ pochopili podstatu legislatívneho návrhu vrátane možných účinkov na ich život; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta skutočnosť, že v súlade s oznámením Komisie z 9. marca 2021 s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (COM(2021)0118) bude lepšia právna úprava zameraná na podporu zásady „štandardného digitálneho prístupu“ v budúcich právnych predpisoch EÚ ako dôležitého nástroja na podporu digitálnej transformácie; zdôrazňuje, že technológie, ako je umelá inteligencia, môžu zlepšiť legislatívny proces, zlepšiť prístup k informáciám a urobiť právne predpisy zrozumiteľnejšími pre občanov a podniky; vyzýva Komisiu, aby uplatňovala experimentálne regulačné prostredia (13) na právne predpisy súvisiace s digitálnou transformáciou na základe individuálneho posúdenia a s prihliadnutím na pridanú hodnotu a proporcionalitu EÚ, najmä s cieľom podporiť MSP a začínajúce podniky; žiada však, aby tieto prostredia boli prísne časovo a rozsahovo obmedzené, riadne kontrolované a v súlade s acquis EÚ v oblasti ochrany osobných údajov a základných práv; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že vývoj nových foriem postupov digitalizácie v rozhodovacom procese všetkých troch inštitúcií je zásadnou výzvou a príležitosťou na posilnenie kvality tvorby práva EÚ v digitálnej ére; domnieva sa, že záväzky troch inštitúcií týkajúce sa tohto vývoja by sa mali jasne stanoviť a zahrnúť do revidovanej Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva; vyzýva zákonodarcov, aby využívali digitalizáciu s cieľom vyhnúť sa zbytočnej administratívnej záťaži a uľahčiť legislatívnu prácu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta zámer Komisie zaviesť jednotný digitálny nástroj na podávanie správ pre podniky, ktorý by konsolidoval požiadavky na podávanie správ vyplývajúce z revízie smernice o nefinančnom výkazníctve (NFRD), taxonómie, ale aj požiadavky na podávanie správ z balíka Fit for 55 do jedného nástroja, ktorý bol navrhnutý s konkrétnymi požiadavkami a pripravenými kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti (KPI) a normami, prístupnými modulárnym a digitálnym spôsobom pre podniky a iné organizácie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby občania mali ľahký prístup k prameňom práva, a že je potrebné vytvoriť jediné transparentné webové sídlo, na ktorom bude možné sledovať celý legislatívny proces a ďalšie dokumenty všetkých inštitúcií EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poznamenáva, že obchod sa stále opiera o veľké množstvo papierových dokumentov; verí, že digitalizácia a používanie elektronických obchodných dokumentov znižujú náklady a zložitosť; vyzýva Komisiu, aby využila digitálnu éru a nástroje na zníženie určitých druhov záťaže alebo povinností; zdôrazňuje, že je potrebné preskúmať používanie elektronických obchodných dokumentov, ktoré zvýšia efektívnosť a bezpečnosť, a znížia administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že v EÚ je 22,6 milióna (14) malých a stredných podnikov, a preto by Komisia mala nielen systematickejšie vykonávať test vplyvu na MSP, ale mala by tiež stanoviť, aby sa test vplyvu na MSP povinne vykonával vo všetkých legislatívnych návrhoch, kde je to uplatniteľné; zdôrazňuje, že takýto test by mal jasne určiť, ako by sa mohlo dosiahnuť zjednodušenie z hľadiska nákladov a prínosov, a ak je to možné, formulovať dodatočné odporúčania s cieľom zabrániť zbytočnej administratívnej alebo regulačnej záťaži pre MSP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína, že uplatňovanie zásady „najskôr myslieť na malých“, ktorá je zakotvená v iniciatíve „Small Business Act“ pre Európu, je podstatným prvkom testu proporcionality vykonaným pred akýmkoľvek legislatívnym návrhom a jeho cieľom by malo byť zabezpečiť, aby sa zohľadňovali názory MSP a aby sa ich záujmy čo najskôr brali do úvahy s cieľom podporovať rozvoj MSP, ktoré sú ústrednou oporou našej európskej ekonomiky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila pozíciu vyslanca pre MSP, ktorý by pomohol minimalizovať zbytočné administratívne a regulačné zaťaženie v členských štátoch a ktorý by mal byť vymenovaný s horizontálnymi právomocami v rámci kabinetu predsedníctva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripomína, že spoločná obchodná politika patrí do výlučnej právomoci Únie a že ustanovenia článku 207 ZFEÚ by sa mali dôrazne brániť a zachovať; trvá na tom, že je potrebné vyhnúť sa zdĺhavým ratifikačným postupom v prípade obchodných a investičných dohôd, ktoré obsahujú zmiešané prvky, aby sa zabezpečilo ich včasné nadobudnutie účinnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je presvedčený, že všetci Európania musia mať možnosť sledovať legislatívny proces EÚ; víta iniciatívu Komisie lepšie sprístupniť webový portál Vyjadrite svoj názor pre ľudí so zdravotným postihnutím a skonsolidovať verejné konzultácie do jednotnej výzvy na predloženie dôkazov; žiada, aby všetky súvisiace dokumenty, dotazníky a príspevky boli čo najskôr k dispozícii vo všetkých úradných jazykoch EÚ; žiada väčšiu transparentnosť rozhodovacieho procesu a najmä spôsobu, akým sa odpovede zohľadňujú, a to aj tým, že sa zabezpečí, aby sa odpovede riadne vážili podľa ich reprezentatívnosti v závislosti od toho, či zastupujú individuálne alebo kolektívne záujmy; konštatuje, že koncepcia a výber konzultácií má významný vplyv na druh získaných informácií a samotný výsledok; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky výzvy na predloženie dôkazov, ktoré zverejní, budú neutrálne a nezaujaté, a to aj prostredníctvom dotazníkov, ktoré budú vypracované spôsobom založeným na dôkazoch a v prípade potreby budú obsahovať otvorené otázky; pripomína, že petície adresované Európskemu parlamentu sú životne dôležitou formou účasti občanov a spätnej väzby, ktorú by Komisia mala pravidelne posudzovať a riešiť; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žiada väčšiu transparentnosť konzultačného procesu a zverejňovanie súhrnných správ o konzultáciách, ktoré by boli dostupné vo všetkých jazykoch EÚ a prístupné aj pre osoby so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnieva sa, že Komisia by vo svojom úsilí zabezpečiť, aby politiky EÚ vychádzali z jasného chápania oblastí politiky, ktoré podliehajú rýchlym štrukturálnym zmenám, ako je životné prostredie a digitalizácia, mala využiť príspevky obsiahnuté v petíciách občanov a organizácií občianskej spoločnosti; domnieva sa, že účasť občanov má kľúčový význam v oblastiach politiky, ako sú základné práva, dodržiavanie zásady právneho štátu a boj proti všetkým formám diskriminácie bez ohľadu na jej dôvod; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnieva sa, že kvalita právnych predpisov ovplyvňujúcich rozvojové krajiny sa okrem iných parametrov určuje na základe ich legitímnosti a účinnosti, ktoré zase závisia od povahy konzultačného procesu, od toho, ako reagujú na potreby príslušných krajín, a či ich vykonávanie dosahuje želané výsledky bez spôsobenia škody; víta zameranie Komisie na lepšie pochopenie potrieb a vplyvov právnych predpisov EÚ mimo EÚ intenzívnejšou spoluprácou s vonkajšími partnermi; vyzýva Komisiu, aby zaistila účinné zapojenie tým, že zabezpečí inkluzívne, zmysluplné a účinné konzultačné procesy so zapojením dotknutých zainteresovaných strán, ako sú sociálni partneri a zástupcovia občianskej spoločnosti v rozvojových krajinách, ako aj odborníkov a podnikov v rôznych dotknutých oblastiach; navrhuje, aby sa výsledky týchto konzultácií a zhromaždené dôkazy skutočne použili pri vypracúvaní právnych predpisov, a najmä aby sa zohľadnil kontext a osobitné potreby dotknutých zainteresovaných strán v partnerských krajinách, v ktorých sa má konzultácia uskutočniť; víta iniciatívu zameranú na to, aby sa konzultačné procesy stali cielenejšími, jasnejšími a používateľsky ústretovejšími; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že plánované zjednodušenie procesu verejných konzultácií nepoškodí jeho účinnosť; zdôrazňuje úlohu, ktorú môžu zohrávať delegácie EÚ, najmä v rozvojových krajinách, a potrebu sprístupniť nástroje a zdroje potrebné na vykonávanie týchto konzultácií; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby v oblasti viacjazyčnosti dodržiavali zásady, práva a povinnosti zakotvené v Charte základných práv a v nariadení Rady EHS č. 1/1958, ako aj v interných usmerneniach a rozhodnutiach, ako je kódex dobrej správnej praxe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby poskytli potrebné ľudské zdroje na zabezpečenie dodržiavania viacjazyčnosti v rôznych fázach legislatívneho procesu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | považuje jednotnosť jazykových verzií v úradných jazykoch EÚ za kľúčový predpoklad spoľahlivého výkladu existujúcich nariadení súdmi a orgánmi EÚ a členských štátov, a preto predstavujú dôležitý príspevok k jednotnému uplatňovaniu a presadzovaniu práva EÚ; vyzýva inštitúcie, aby tieto požiadavky v rámci budúcej tvorby právnych predpisov v podstatnej miere splnili. |
| --- | --- |

25.

| 26. | žiada, aby sa všetky webové sídla Európskej únie o možnostiach financovania a verejných súťaží súčasne preložili do všetkých úradných jazykov EÚ, pretože ich pôvodná dostupnosť výlučne v anglickom jazyku znevýhodňuje členské štáty, ktoré nemajú angličtinu ako úradný jazyk; |
| --- | --- |

26.

| 27. | trvá na silnom prepojení medzi vykonávaním balíka na obnovu NextGenerationEU s cieľom zabezpečiť väčšiu odolnosť spoločností EÚ a potrebou inštitúcií EÚ osloviť občanov Únie v záujme zvýšenia informovanosti o základnej povahe týchto politických úloh a ich vykonávaní; domnieva sa, že takýto dosah by mal v konečnom dôsledku prispieť k flexibilnejšiemu a účinnejšiemu medziinštitucionálnemu rozhodovaniu, ktoré by bolo schopné rázne a rozhodným spôsobom reagovať na skúsenosti s pandémiou; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva na posilnenie politického dialógu medzi inštitúciami EÚ a národnými parlamentmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi, Európskym výborom regiónov a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uznáva súčasný trend, keď sa v rámci protokolov 1 a 2 národné parlamenty snažia o väčšie zapojenie prostredníctvom politického dialógu o politikách Únie s cieľom vytvoriť väčšiu pridanú hodnotu pre občanov; uznáva tiež žiadosti o podobné výhľadové zapojenie Európskeho výboru regiónov v tejto súvislosti prostredníctvom poskytovania stanovísk z vlastnej iniciatívy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripomína, že značná časť právnych predpisov EÚ sa vykonáva na nižších ako národných úrovniach, ktoré majú cenné priame skúsenosti s uplatňovaním právnych predpisov EÚ v úzkom kontakte s miestnym hospodárstvom, sociálnymi partnermi, občianskou spoločnosťou a občanmi a môžu pomôcť posilniť účinnosť a viditeľnosť opatrení EÚ; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opätovne zdôrazňuje špecifickosť miestnych a regionálnych orgánov a potrebu konzultácií šitých na mieru; odporúča, aby Komisia aktívne konzultovala s Európskym výborom regiónov pri príprave otvorených konzultácií a plánov pre návrhy, ktoré majú významný vplyv na nižšie ako národné úrovne správy; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že aktívna subsidiarita je neoddeliteľnou súčasťou programu lepšej právnej regulácie; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že Komisia vo svojich legislatívnych návrhoch vo väčšej miere využíva tabuľku hodnotenia subsidiarity, ako to navrhuje vo svojom oznámení z 23. októbra 2018 s názvom Zásady subsidiarity a proporcionality: Posilnenie ich úloh v tvorbe politík EÚ (COM(2018)0703); |
| --- | --- |

32.

| 33. | očakáva, že Konferencia o budúcnosti Európy pripraví pôdu aj pre ďalšie reformy súvisiace so zásadou subsidiarity, a to najmä uplatňovaním subsidiarity aj v procesoch riadenia EÚ; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uznáva, že lepšia právna regulácia je spoločným cieľom a zodpovednosťou všetkých inštitúcií EÚ; potvrdzuje, že Európsky parlament ako spoluzákonodarca zefektívni svoje vnútorné služby s cieľom lepšie prispievať k posudzovaniu a monitorovaniu vplyvu právnych predpisov EÚ s vonkajšími rozmermi na rozvojové krajiny vrátane príslušných textov prijatých Európskym parlamentom týkajúcich sa legislatívnych postupov a výdavkových programov EÚ; potvrdzuje tiež, že zodpovedajúcim spôsobom posilní spoluprácu a koordináciu medzi výbormi, posilní odborné znalosti v oblasti rozvojovej politiky vo všetkých príslušných výboroch a objasní úlohu, ktorú má Výbor pre rozvoj zohrávať ako garant zásady súdržnosti politík v záujme rozvoja, ako sa uvádza v rokovacom poriadku Európskeho parlamentu (príloha VI), a to všetko s cieľom zlepšiť kvalitu a účinnosť právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína, že nepretržité pozorné preskúmavanie petícií občanov ponúka skvelé príležitosti na to, aby sa lepšia právna regulácia stala inkluzívnejšou a účinnejšou a aby tvorcovia politík lepšie chápali miestnu a regionálnu realitu a obavy a priority občanov; uznáva, že právne predpisy EÚ by mali zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s občanmi a podnikmi a účinné presadzovanie práv občanov v celej Únii a že by sa malo zaručiť silné a rovnaké presadzovanie existujúcich európskych pravidiel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripomína, že je dôležité, aby boli spoluzákonodarcovia pred medziinštitucionálnymi rokovaniami navzájom v úzkom kontakte, a to aj formou pozývania zástupcov iných inštitúcií na pravidelnú neformálnu výmenu názorov v súlade so záväzkom uvedeným v odseku 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tento záväzok neviedol k vytvoreniu žiadnych nových štruktúr spolupráce ani systematických postupov na uľahčenie týchto výmen; navrhuje, aby sa spoluzákonodarcovia v tejto súvislosti dohodli na kódexe osvedčených postupov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyjadruje pevné presvedčenie o tom, že väčší dôraz sa musí klásť na inštitucionálne konzultácie, koordináciu a spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a v rámci nich; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zjednodušila svoje vnútorné postupy s cieľom systematicky spájať GR INTPA so všetkými posúdeniami vplyvu, najmä pokiaľ ide o vnútorné právne predpisy s možnými účinkami mimo EÚ, a aby náležite zohľadnila vstupy, návrhy a odporúčania poskytnuté týmto generálnym riaditeľstvom v rámci súdržnosti politík v záujme rozvoja; vyzýva Komisiu, aby posilnila zapojenie a zmysluplnú účasť GR INTPA počas medziútvarových konzultácií a v skupine pre medziinštitucionálne vzťahy (GRI) a skupine pre vonkajšiu koordináciu (EXCO) a aby náležite zohľadnila vstupy tohto vedúceho GR týkajúce sa rozvojovej spolupráce a rozvojových krajín; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva na začlenenie práv detí do právnych predpisov EÚ prostredníctvom zabezpečenia hodnotenia vplyvu legislatívnych návrhov na práva detí; v tejto súvislosti vyzýva na zavedenie testu práv detí v rámci súboru nástrojov na posudzovanie vplyvu, ktorý by mohol pozostávať z konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane mechanizmu účasti detí, identifikácie dotknutých oblastí, merania vplyvu na deti a posúdenia alternatívnych mechanizmov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na svoj záväzok zakotvený v stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa začala viac verejných konzultácií určených deťom a dospievajúcim a aktívne využívala platformu EÚ pre účasť detí s cieľom zapojiť hlas mladých občanov do rozhodovacieho procesu EÚ; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva inštitúcie, aby prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie účasti zraniteľných osôb, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, na rozhodovacom procese EÚ; zdôrazňuje potrebu lepšieho prístupu všetkých občanov k informáciám; vyzýva na začatie väčšieho počtu verejných konzultácií zameraných na konkrétne skupiny, ako sú deti, mládež alebo starší ľudia; vyzýva všetky subjekty EÚ s rozhodovacou právomocou, aby zohľadnili príspevky zainteresovaných strán a zabezpečili účinné nadväzujúce opatrenia v následných rozhodovacích procesoch; |
| --- | --- |

40.

| 41. | požaduje vypracovanie ukazovateľov vplyvu pre konkrétne otázky, ako sú vplyvy na zraniteľné skupiny; v tejto súvislosti oceňuje návrh organizácie UNICEF na zavedenie ukazovateľa týkajúceho sa detí, ktorý by hodnotil vplyv politík na deti, a vyzýva na vytvorenie podobných mechanizmov v iných oblastiach politiky; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby vykonala posúdenie vplyvu všetkých legislatívnych návrhov bez výnimky; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v minulosti to tak nebolo v prípade viacerých politicky citlivých návrhov; pripomína, že Európsky parlament pri viacerých príležitostiach vykonal svoje vlastné posúdenia vplyvu namiesto Komisie s cieľom informovať o tvorbe politiky; žiada, aby sa na posúdenie vplyvu vyčlenilo dostatočné množstvo času a zdrojov, aby sa zabezpečila jeho kvalita; pripomína však, že posúdenia vplyvu pomáhajú pri prijímaní politických rozhodnutí, ale nikdy by nemali nahrádzať alebo neprimerane oddialiť legislatívny proces; zdôrazňuje však, že počas legislatívneho procesu EÚ by sa mal hlavný dôraz klásť na kvalitu, transparentnosť a aktuálnosť, využívanie najnovších poznatkov a údajov v posúdeniach vplyvu, a nie na rýchlosť dokončenia iniciatív; žiada, aby sa posúdenia vplyvu zverejňovali hneď po ich dokončení, a nie až po predložení politického návrhu, čím sa zabezpečí väčšia transparentnosť prijímania rozhodnutí na úrovni EÚ; uznáva, že účinné vykonávanie lepšej právnej regulácie, najmä posúdení vplyvu ex ante, si bude vyžadovať primeranú úroveň zdrojov; naliehavo žiada Komisiu, aby v tejto súvislosti pridelila vhodné prostriedky; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje uznaný nedostatok posúdení vplyvu, pokiaľ ide o viaceré kľúčové legislatívne spisy, a vyjadruje nad ním poľutovanie, čo možno len čiastočne pripísať pandémii ochorenia COVID-19, a berie na vedomie zámer Komisie uverejniť analytický pracovný dokument útvarov Komisie spolu s návrhom alebo do troch mesiacov od ich prijatia v prípadoch, keď nebolo vypracované posúdenie vplyvu; zdôrazňuje, že hoci ide o vítaný krok smerom k väčšej transparentnosti, nemal by viesť k tomu, aby Komisia obchádzala svoje povinnosti týkajúce sa hodnotenia vplyvu, a že Komisia by mala zverejniť pracovné dokumenty svojich útvarov súčasne s legislatívnym návrhom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | víta zámer Komisie posilniť hodnotenia územného vplyvu a overovanie vplyvov na vidiecke oblasti (15), aby sa lepšie zohľadnili potreby a špecifiká rôznych území EÚ, ako sú mestské/vidiecke oblasti, cezhraničné oblasti a najvzdialenejšie regióny; pripomína význam posúdenia územného vplyvu pre Európsky výbor regiónov vrátane posúdenia vplyvu na vidiecke oblasti, posúdenia vplyvu na mestá a posúdenia cezhraničného vplyvu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje potrebu vypracovať ďalšie nástroje na posudzovanie vplyvov nových politík, iniciatív a právnych predpisov na životné prostredie v prípadoch, keď existujúce nástroje nie sú dostatočné, s cieľom zabezpečiť, aby sa ekologické ambície Komisie von der Leyenovej spolu s jej zameraním na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja dostali do popredia pri posudzovaní vplyvu a legislatívnych návrhoch Komisie; v tejto súvislosti žiada, aby sa zohľadnili náklady, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku nečinnosti v oblasti politiky, najmä v oblasti zdravia, klímy, životného prostredia a sociálneho rozmeru, ako aj kumulatívne účinky vyplývajúce z omeškania; domnieva sa, že pri posudzovaniach vplyvu sa musí venovať rovnaká pozornosť hodnoteniu hospodárskych, sociálnych, zdravotných a environmentálnych dôsledkov návrhov Komisie a musí sa posudzovať vplyv na základné práva občanov a na rovnosť medzi ženami a mužmi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že posúdenia vplyvu politiky a právnych predpisov Únie na rozvojové krajiny, najmä pokiaľ ide o vnútorné právne predpisy, ktoré nesúvisia s rozvojom, sú stále málo zastúpené a riadne neposudzujú a neriešia potenciálny vplyv na rozvojové krajiny; vyjadruje pevné presvedčenie o tom, že posúdenia vplyvu ex ante sú cenným nástrojom na identifikáciu a riešenie potenciálnych rizík politického a/alebo legislatívneho návrhu týkajúceho sa rozvojových krajín, a najmä najmenej rozvinutých krajín; vyzýva Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť vplyvu právnych predpisov EÚ na rozvojové krajiny a aby v prípade potreby rešpektovala a podporovala ciele rozvojovej spolupráce v týchto iniciatívach, najmä v oblastiach ako migrácia, životné prostredie, poľnohospodárstvo a boj proti nadnárodnej trestnej činnosti, ako sú organizovaná trestná činnosť, obchodovanie s drogami a ľuďmi a pranie špinavých peňazí; naliehavo vyzýva Komisiu, aby závery posúdení vplyvu premietla do právnych ustanovení v iných ako rozvojových legislatívnych aktoch s cieľom lepšie zohľadniť záväzok EÚ dodržiavať článok 208 ZFEÚ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyjadruje znepokojenie nad vykonávaním ustanovení európskeho právneho predpisu v oblasti klímy v prípadoch, keď sa nevykonalo posúdenie vplyvu, najmä v prípade politicky citlivých návrhov vrátane sekundárnych právnych predpisov; pripomína, že v súlade s dohodou v rámci medziinštitucionálnej dohody by Komisia mala vykonávať posúdenia vplyvu svojich legislatívnych a nelegislatívnych iniciatív, delegovaných aktov a vykonávacích opatrení, ktoré by mali mať významný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poznamenáva, že nástroj č. 35 obsahuje prvky na usmernenie vykonávania analýz vplyvu v rozvojových krajinách, a očakáva, že sa tento nástroj bude vo veľkej miere využívať; domnieva sa, že súčasné odvetvia, v ktorých by sa posúdenia vplyvu mali uprednostniť, musia odrážať súčasné a budúce výzvy Únie a pozície Európskeho parlamentu a mali by jasne zodpovedať príslušným oblastiam práva EÚ, aby sa uľahčilo určenie právnych predpisov, ktorým treba venovať osobitnú pozornosť; navrhuje, aby sa súbor nástrojov ďalej posilňoval s cieľom uľahčiť identifikáciu a analýzu potenciálnych hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov v rozvojových krajinách; navrhuje, aby sa do súboru nástrojov zaviedol nový okruh s názvom Vplyv na rozvojové krajiny, ktorý by okrem iného zahŕňal nástroje 23, 25 a 26; navrhuje, aby sa do tohto okruhu vložilo niekoľko usmerňujúcich otázok s cieľom zistiť, či právne predpisy prispievajú k cieľom rozvojovej politiky a k vykonávaniu Agendy 2030 v EÚ aj v rozvojových krajinách; pripomína, že vplyv na ľudské práva v rozvojových krajinách, a to aj na deti, pôvodné obyvateľstvo, LGBTIQ osoby a iné zraniteľné skupiny, je dôležitý pre európsku rozvojovú spoluprácu; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zaviedla samostatné kategórie posúdení vplyvu na ľudské práva, rodovú rovnosť a práva žien a na právny štát a dobrú správu vecí verejných v rozvojových krajinách; pripomína, že s cieľom poučiť sa z minulých opatrení a zlepšiť sa v budúcnosti je tiež dôležité neustále vyhodnocovať účinnosť postupov a nástrojov, a v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby pravidelne informovala Európsky parlament o vykonávaní nástroja 35; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že je dôležité prepojiť posúdenia vplyvu na ľudské práva s novým politickým rámcom EÚ týkajúcim sa náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv tým, že sa zabezpečí, aby generované údaje o podnikových rizikách v oblasti ľudských práv a životného prostredia v jednotlivých odvetviach, podnikateľských činnostiach a hodnotových reťazcoch využívali orgány presadzovania a monitorovania na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni a poskytovali merateľné referenčné hodnoty a vecný obsah; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripomína, že Európsky parlament zriadil špecializované riaditeľstvo, riaditeľstvo pre posudzovanie vplyvu a európsku pridanú hodnotu, aby bolo schopné vykonávať posúdenia vplyvu ex ante a ex post s cieľom podporiť tvorbu politík založenú na dôkazoch a požaduje dostatok finančných prostriedkov a ľudských zdrojov pre toto riaditeľstvo a ďalšie služby Európskeho parlamentu, ktoré sú určené na podporu schopnosti poslancov zlepšiť ich funkciu spoluzákonodarcov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripomína, že v hodnoteniach Európskeho parlamentu by sa mala zohľadniť účinnosť ustanovení z hľadiska dosahovania ich cieľov, zabezpečenia hospodárnosti a zachovania pomeru skutočných nákladov a prínosov, ich vhodnosť a relevantnosť pre vznikajúce potreby, ich pridaná hodnota a ich vnútorná a vonkajšia súdržnosť s inými oblasťami politiky; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podporuje záväzok Komisie týkajúci sa preskúmania politík a nabáda Komisiu k väčšiemu využívaniu ex post hodnotenia s cieľom hodnotiť účinnosť a prínosy právnych predpisov, čo následne môže pomôcť pri tvorbe budúcich politík a zlepšiť regulačné prístupy; zdôrazňuje význam zásady „najprv vyhodnotiť“, aby sa zabezpečilo, že ponaučenia získané z minulosti budú môcť ovplyvniť budúce opatrenia v rámci politického cyklu; vyjadruje vážne znepokojenie nad rastúcim trendom súbežného vykonávania hodnotení a posúdení vplyvu, hoci výsledky hodnotenia by sa mali premietnuť do akejkoľvek revízie právnych predpisov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | víta skutočnosť, že kontrola kvality hodnotení a ich podporných štúdií bola štandardizovaná prostredníctvom medziodborových skupín a kontrolných zoznamov kvality; poznamenáva však, že rovnaké kontroly kvality nie sú zavedené v prípade následných preskúmaní iných ako hodnotenia; vyzýva Komisiu, aby definovala súbor minimálnych noriem kvality pre preskúmania ex post iné ako hodnotenia s cieľom zabezpečiť ich kvalitu vo všetkých útvaroch Komisie; domnieva sa, že takéto minimálne normy kvality by mali vyžadovať, aby preskúmania ex post obsahovali podrobný opis použitej metodiky vrátane nástrojov na zber a analýzu údajov, odôvodnenie ich výberu a príslušných obmedzení; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že ustanovenia o monitorovaní a preskúmaní v právnych predpisoch zabezpečujú zber a vyhodnocovanie potrebných údajov; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s Európskym parlamentom a Radou v kontexte existujúcej MID vypracovala medziinštitucionálny súbor nástrojov o doložkách o preskúmaní a monitorovaní, ktorý by okrem iného obsahoval taxonómiu možných výsledkov a/alebo následných preskúmaní, ktoré možno požadovať, a usmernenia pre vypracovanie doložiek o monitorovaní, a to tak pre inštitúcie alebo orgány EÚ, ako aj pre členské štáty; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že následné hodnotenia sú tiež dôležitým nástrojom na posúdenie vplyvu právnych predpisov na občanov a podniky, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu na MSP, a vyzýva Komisiu, aby umožnila platforme F4F a členským štátom poskytnúť spätnú väzbu k odhadom nákladov a prínosov, ktoré Komisia vypracovala po ich realizácii; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že ciele lepšej tvorby práva sa musia pravidelne preskúmavať a hodnotiť na základe kritérií programu lepšej tvorby práva vrátane monitorovania a podávania správ; zdôrazňuje, že ciele musia byť dobre vyvážené, primerané a hodnotené z hľadiska ich účinnosti; pripomína význam porovnateľných údajov v celej EÚ pre toto hodnotenie a vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či používanie nástrojov lepšej právnej regulácie prispelo k dosiahnutiu cieľov, ako sú lepšie politické výsledky. |
| --- | --- |

56.

| 57. | víta obnovený záväzok Komisie týkajúci sa transparentnosti procesu hodnotenia a vyzýva na zverejnenie viacročných plánov hodnotenia vrátane príslušných použitých podkladových informácií; ďalej zdôrazňuje potrebu zvýšiť dostupnosť verejných, úplných a dostupných dôkazov na podporu posúdení vplyvu a hodnotení a v tejto súvislosti víta zámer Komisie zlepšiť svoje registre dôkazov a prepojenia medzi nimi, ako aj sprístupniť svoje interné databázy a archívy verejnosti; v tejto súvislosti podporuje zámer Komisie zriadiť spoločný legislatívny portál, ktorý by mal poskytovať čo najintuitívnejšie usporiadanie a čo najprívetivejší používateľský zážitok, aby sa zabránilo preťaženiu informáciami, a trvá na tom, že tento spoločný portál musí byť plne funkčný do konca roka 2022; podporuje cieľ intenzívnejšej spolupráce medzi inštitúciami, aby sa uľahčil a zefektívnil prístup ku všetkým údajom zozbieraným o danej politickej iniciatíve počas celého legislatívneho procesu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje, že pilotné projekty a overovanie koncepcie financované EÚ môžu podľa možnosti prispieť k formovaniu návrhov právnych predpisov, ako aj k uľahčeniu ich vykonávania a presadzovania; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby Komisia včas odpovedala na písomné otázky Európskeho parlamentu; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v minulosti bola veľká väčšina otázok na písomné zodpovedanie zodpovedaná neskoro, a trvá na tom, aby Komisia zlepšila svoj čas na odpoveď na písomné otázky; poukazuje na to, že kvalita odpovedí na otázky Európskeho parlamentu je často veľmi nízka, a preto žiada okamžité a štrukturálne výrazné zlepšenie odpovedí Komisie na parlamentné otázky; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje, že transparentnosť európskych inštitúcií je kľúčom k legislatívnemu procesu, pretože občania majú právo vedieť, ako sa tvoria právne predpisy, ktoré sa ich týkajú; víta dohodu, ktorá bola nedávno dosiahnutá s Radou v súvislosti s registrom transparentnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že nie všetky inštitúcie a orgány EÚ, ako aj zastúpenia členských štátov sú povinné uplatňovať register transparentnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva na ďalšie zlepšenie transparentnosti diskusií a rozhodnutí vo všetkých inštitúciách; vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom transparentnosti v rozhodovacom procese Rady a nad praxou nadmerného utajovania dokumentov a uplatňovania veľmi širokého výkladu výnimiek uvedených v nariadení (ES) č. 1049/2001, najmä pokiaľ ide o ochranu rozhodovacieho procesu a ochranu právneho poradenstva, čo často znamená, že sa neuplatňuje zásada vyššieho verejného záujmu na zverejnení súvisiacich dokumentov; domnieva sa, že používanie výnimiek z utajenia dokumentov Rady by sa malo uplatňovať v rámci koherentného systému s nezávislým dohľadom a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“); naliehavo vyzýva Radu, aby zvýšila počet a druh príslušných dokumentov, ktoré zverejňuje, najmä pozícií vyjadrených členskými štátmi, aby verejnosť mala možnosť dozvedieť sa, akú pozíciu v jej mene zaujala jej vláda na úrovni EÚ, a tiež aby prispela k posilneniu kontroly rozhodovania EÚ zo strany národných parlamentov, ktorá sa vzťahuje na všetky rozhodnutia, od legislatívnych spisov až po vykonávacie a delegované akty; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripomína, že transparentnosť a zverejňovanie v súvislosti s prebiehajúcim legislatívnym postupom sú neoddeliteľnou súčasťou legislatívneho procesu, a preto sa môžu uplatňovať na prístup k dokumentom pre trialógy, ako uviedol Súdny dvor vo svojej judikatúre, najmä vo veci T 540/15, Emilio De Capitani/Európsky parlament; domnieva sa, že EÚ musí vypracovať ambicióznejšiu politiku v oblasti prístupu k dokumentom a zabezpečiť lepšie uplatňovanie súčasných pravidiel, a to aj v prípade dokumentov týkajúcich sa vnútorných, trojstranných a medzinárodných rokovaní; pripomína, že podľa európskej ombudsmanky by sa obmedzenia prístupu k dokumentom, najmä k legislatívnym dokumentom, mali uplatňovať výnimočne a obmedzovať na to, čo je absolútne nevyhnutné; okrem toho dodáva, že otvorenosť a transparentnosť poskytujú väčšiu legitimitu a dôveru v demokratický legislatívny proces EÚ; vyjadruje poľutovanie nad praxou, keď sa „účinnosť rozhodovacieho procesu inštitúcie“ bežne využíva na odmietnutie prístupu k prípravným legislatívnym dokumentom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | domnieva sa, že nariadenie (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom by sa mohlo preskúmať, aby sa napríklad plne zohľadnila digitalizácia a správa digitálnych dokumentov, existujúca judikatúra v oblasti transparentnosti a prístupu k dokumentom a všeobecný vývoj vnímania transparentnosti verejnosťou; zdôrazňuje, že každá revízia by mala viesť k väčšej, nie menšej transparentnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že otvorený, účinný, transparentný a nezávislý administratívny a legislatívny rozhodovací proces je predpokladom vysokokvalitných politík a regulácie; zdôrazňuje, že zavedenie harmonizovaných administratívnych postupov by mohlo pozitívne prispieť k dobrej správe vecí verejných a regulačným postupom v EÚ a posilnilo prepojenie medzi odborným rozhodovaním a demokratickou legitimitou; pripomína, že Európsky parlament vo svojich uzneseniach z 15. januára 2013, 9. júna 2016 a 20. januára 2021 vyzval na prijatie nariadenia o otvorenej, efektívnej a nezávislej administratíve EÚ podľa článku 298 ZFEÚ, a konštatuje, že sa táto požiadavka nebola nasledovaná žiadnym návrhom zo strany Komisie; opäť teda vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh týkajúci sa európskeho správneho práva procesného, pričom zohľadní opatrenia, ktoré v tejto oblasti doposiaľ prijal Európsky parlament; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pripomína, že je potrebné uplatňovať konzistentné zásady navrhovania právnych predpisov, najmä zásady transparentnosti, zodpovednosti, ako aj jasnosti a presnosti v súlade so zásadami uznanými judikatúrou Súdny dvor; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poukazuje na to, že orgány s ešte nižšou úrovňou transparentnosti, ako je Euroskupina, by mali v prvom rade podliehať rokovaciemu poriadku Rady a mali by verejnosti sprístupniť postupy hlasovania, zápisnice, výsledky a vysvetlenia hlasovania a svojich rokovaní; |
| --- | --- |

66.

| 67. | berie na vedomie využívanie nástrojov, ako je REFIT a platforma F4F na identifikáciu príležitostí na zjednodušenie a zníženie zbytočných nákladov a administratívneho zaťaženia pred tým, ako Komisia navrhne revíziu, pričom sa zabezpečia najvyššie normy ochrany a zlepší súlad s právom EÚ; pripomína, že úlohou platformy F4F je tiež posúdiť, či osobitné právne predpisy Únie a ich ciele zostávajú nadčasové, proporcionálne a či sú prispôsobené novým výzvam, so zameraním na regulačné kompenzácie; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie pri hľadaní najúčinnejších riešení uplatňovaním zásad lepšej právnej regulácie, aby sa na účely politík EÚ maximalizovali prínosy a zároveň minimalizovali súvisiace náklady v záujme príjemcov; zdôrazňuje potrebu dôsledne uplatňovať zásadu „najskôr myslieť na malých“ a posilniť zásadu „zohrávať zásadnú úlohu v zásadných otázkach a menšiu úlohu v menej dôležitých otázkach“ s cieľom zabezpečiť skutočné zameranie na MSP v právnych predpisoch EÚ a vnútroštátnych právnych predpisoch a ako základ nového medziinštitucionálneho záväzku znižovať administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

68.

| 69. | víta rozhodnutie Komisie zriadiť v rámci platformy F4F podskupinu zloženú zo siete regionálnych centier Európskeho výboru regiónov; vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na stanoviská platformy uskutočnila zmysluplné kroky a posilnila prístup založený na dôkazoch v rámci svojich hodnotení ex post a ex ante s využitím miestnych a regionálnych odborných znalostí; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pripomína, že preskúmania v polovici trvania a doložky o zániku sú užitočné nástroje na zabezpečenie toho, aby boli právne predpisy EÚ vždy aktuálne alebo včas stiahnuté po splnení svojho účelu; domnieva sa, že Komisia by mala vypracovať a zaviesť integrovanejší prístup k udržateľnosti, ktorý by lepšie zohľadňoval vzájomné pôsobenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov politík a právnych predpisov EÚ; odporúča, aby platforma F4F identifikovala a preskúmala právne predpisy, ktoré sú v rozpore s Európskou zelenou dohodou a širšími cieľmi udržateľného rozvoja, a to aj tým, že v tejto súvislosti prijme prístup „najskôr myslieť na udržateľnosť“; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opakuje svoju výzvu Komisii (16), aby uľahčila dosiahnutie Európskej zelenej dohody odstránením prekážok a byrokracie, ktoré môžu spomaliť jej vykonávanie, tým, že bude venovať osobitnú pozornosť dôsledkom a nákladom vyplývajúcim z uplatňovania právnych predpisov Únie, najmä pre MSP; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pripomína, že pri posudzovaní „zbytočnej záťaže“ je potrebné zohľadniť „čisté“ účinky právnych predpisov EÚ na rôznych administratívnych úrovniach, pričom sa v plnej miere zohľadní zásada subsidiarity, keď prijatie jedného právneho predpisu na úrovni EÚ, najmä vo forme priamo uplatniteľných nariadení EÚ, môže viesť k zníženiu administratívnej záťaže na vnútroštátnej alebo miestnej úrovni, ako aj k zlepšeniu fungovania vnútorného trhu tým, že sa pravidlá stanú transparentnými a predvídateľnými a zabezpečí sa ich jednotné uplatňovanie vo všetkých členských štátoch EÚ, čím sa znížia aj náklady a vplyv negatívnych vonkajších vplyvov na životné prostredie, klímu a zdravie; konštatuje, že jasnejšie zosúladenie právnych predpisov EÚ, napríklad prostredníctvom programu lepšej právnej regulácie, by mohlo podporiť jednotné uplatňovanie právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

72.

| 73. | konštatuje, že treba dosiahnuť ďalší pokrok, najmä pokiaľ ide o zjednodušenie a štandardizáciu foriem a postupov, a to jednotným uplatňovaním zásady „jedenkrát a dosť“ a zásady „digitálne služby ako štandard“ na úrovni EÚ aj členských štátov; |
| --- | --- |

73.

| 74. | je presvedčený, že všetky medzinárodné obchodné a investičné dohody musia byť „vhodné pre budúcnosť“ vo všetkých svojich rozmeroch, a tým podporovať hospodársku, sociálnu a environmentálnu udržateľnosť a prispievať k plneniu medzinárodných záväzkov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité vykonať posúdenie vplyvu na udržateľnosť pred začatím obchodných a investičných rokovaní; zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať a využívať integrovanejší prístup k udržateľnosti, ktorý by lepšie zohľadňoval vzájomné pôsobenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov právnych predpisov, politík a iniciatív EÚ vrátane jej obchodných a investičných dohôd, a to aj zohľadnením kumulatívneho vplyvu, ktorý by mohli mať rôzne legislatívne návrhy, ako aj obchodné a investičné dohody; |
| --- | --- |

74.

| 75. | domnieva sa, že inštitúcie EÚ by mali využívať odborné znalosti z rôznych oblastí politiky, aby sa zabezpečilo optimálne rozhodovanie a prijímanie vysoko účinných opatrení; vyzýva všetky tri inštitúcie EÚ, aby zlepšili koordináciu medzi svojimi vnútornými orgánmi a vyhli sa práci v izolácii; zdôrazňuje význam podpory koherentných regulačných systémov, napríklad prostredníctvom harmonizácie pojmov v rámci súvisiacich legislatívnych iniciatív, pretože to môže zlepšiť dodržiavanie predpisov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje, že je potrebné preskúmať inovatívne legislatívne prístupy, ako je právny dizajn; zdôrazňuje, že právny dizajn je prístup zameraný na človeka, ktorý môže pomôcť preklenúť priepasť medzi občanmi EÚ, zainteresovanými stranami a právnymi predpismi EÚ; pripomína, že prístup zameraný na človeka predpokladá, že právne predpisy by sa mali vytvárať predovšetkým s ohľadom na občanov a zainteresované strany a mali by byť ľahko zrozumiteľné; |
| --- | --- |

76.

| 77. | upozorňuje Radu a Komisiu na odporúčania špecializovaných skupín Európskeho parlamentu, v ktorých sa zdôrazňuje potreba revidovať článok 132 a článok 166 rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu o prístupe Rady a Komisie tak, aby poslanci Európskeho parlamentu mohli byť prítomní alebo dostávať otázky na zasadnutiach pracovnej skupiny Rady, Výboru stálych predstaviteľov (COREPER) alebo Rady; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje požiadavku stanovenú v článku 218 ods. 10 ZFEÚ, aby bol Európsky parlament ihneď a v plnom rozsahu informovaný vo všetkých etapách konania vo veci zmlúv medzi Úniou a tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky parlament nemá prístup k rôznym návrhom týkajúcim sa rokovacích pozícií zmluvných strán medzinárodných obchodných a investičných dohôd; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mala primerane uplatňovať Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva, v ktorej sa uznáva význam zabezpečenia toho, aby každá inštitúcia mohla vykonávať svoje práva a plniť svoje povinnosti zakotvené v zmluvách týkajúcich sa rokovaní a uzatvárania medzinárodných dohôd; |
| --- | --- |

78.

| 79. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť proporcionalitu regulačných požiadaviek v kontexte medzinárodných obchodných nástrojov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | zdôrazňuje, že zavedené postupy týkajúce sa predbežného vykonávania obchodných a investičných dohôd by sa mali uplatňovať na všetky medzinárodné dohody, aby sa zabezpečilo, že žiadna dohoda sa nebude predbežne vykonávať skôr, ako Európsky parlament odhlasuje svoj súhlas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | domnieva sa, že účinná regulácia musí nájsť rovnováhu medzi krátkodobými potrebami a dlhodobými výzvami; zdôrazňuje, že strategický výhľad zohráva kľúčovú úlohu pri napomáhaní pri tvorbe politík EÚ odolných voči budúcim zmenám tým, že zabezpečí, aby sa hodnotenia nových iniciatív zakladali na dlhodobejšej perspektíve, pričom by sa zdôraznila pridaná hodnota kvalitných právnych predpisov ako investície do budúcnosti; víta začlenenie „prognostických prvkov“ do programu lepšej právnej regulácie Komisie v posúdeniach vplyvu a hodnoteniach; domnieva sa však, že Komisia by mala lepšie zosúladiť a skombinovať svoje činnosti v oblasti lepšej právnej regulácie a strategického prognózovania s cieľom lepšie integrovať oba procesy; zdôrazňuje, že metodika Komisie na kvantifikáciu nákladov, rozhodovanie o kompromisoch a vykonávanie strategického výhľadu zostáva nejasná, a naliehavo žiada Komisiu, aby poskytla dôkaz, ako sa tieto prístupy uplatňovali v praxi; nabáda Komisiu, aby preskúmala inovatívne nástroje na posudzovanie nákladov; v tejto súvislosti dôrazne odporúča, aby sa v procese strategického prognózovania zohľadnili aj správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Európskeho vedeckého poradného výboru pre zmenu klímy zriadeného podľa článku 10 písm. a) nariadenia (ES) č. 401/2009 v súvislosti s nariadením (EÚ) 2021/1119, ktorým sa ustanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality; |
| --- | --- |

81.

| 82. | berie na vedomie zapojenie výboru pre kontrolu regulácie do posúdení vplyvu, kontrol vhodnosti a hlavných hodnotení súčasných právnych predpisov, čo zlepšuje prácu Komisie založenú na dôkazoch; konštatuje, že výbor pre kontrolu regulácie môže zohrávať úlohu pri zabezpečovaní objektívnej a kvalitnej úrovne práce Komisie a že jeho odborné znalosti a skúsenosti by sa mohli využiť pri plnení iných úloh v rámci Komisie; zdôrazňuje, že výbor pre kontrolu regulácie môže účinne kontrolovať prácu Komisie len vtedy, ak je nespochybniteľne potvrdená jeho nezávislosť a nestrannosť; v tejto súvislosti žiada, aby sa výrazne zlepšila nezávislosť výboru a transparentnosť výboru pre kontrolu regulácie, pokiaľ ide o stretnutia so zainteresovanými stranami, preskúmania, odporúčania a stanoviská, a to aj prostredníctvom zavedenia povinného používania registra transparentnosti pre členov rady; zdôrazňuje, že práca výboru by v konečnom dôsledku nemala mať vplyv na schopnosť Komisie navrhovať právne predpisy ani neprimerane odďaľovať prijatie legislatívnych návrhov; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne po prijatí zverejnila všetky stanoviská výboru bez akejkoľvek výnimky s cieľom zabezpečiť súdržnosť, transparentnosť a zodpovednosť v celom procese a tiež ich doručiť Európskemu parlamentu a Rade; ďalej vyzýva Komisiu, aby spoluzákonodarcom sprístupnila aj návrhy hodnotení a návrhy posúdení vplyvu, ktoré boli predložené výboru; berie na vedomie, že výbor pre kontrolu regulácie sa skladá zo štyroch členov Komisie a troch externých odborníkov; vyzýva Komisiu, aby prehodnotila rozhodovací proces regulačnej kontrolnej výboru, keďže súčasný systém umožňuje prijímať stanoviská bez prispenia externých odborníkov, alebo aby zriadila nezávislú regulačnú kontrolnú radu mimo Komisie; ďalej vyzýva Komisiu, aby rozšírila svoju spoluprácu s výborom pre kontrolu regulácie, posilnila ju poskytnutím väčšieho množstva prostriedkov na jeho prácu a zabezpečila podporu zo strany Spoločného výskumného centra; |
| --- | --- |

82.

| 83. | berie na vedomie prístup založený na zásade rovnováhy záťaže, ktorým sa Komisia snaží kompenzovať novozavedenú záťaž oslobodením občanov a podnikov od rovnocennej záťaže na úrovni EÚ v tej istej oblasti politiky; berie na vedomie, že cieľom prístupu založeného na zásade rovnováhy záťaže je posilniť program REFIT jeho rozšírením nad rámec záťaže v dôsledku súčasných aktov tak, aby zahŕňal aj záťaž vyplývajúcu z nových právnych predpisov a riadil kumulatívnu záťaž v každej oblasti politiky; žiada, aby sa prístup založený na „zásade rovnováhy záťaže“ zakladal aj na zapojení príslušných zainteresovaných strán; konštatuje jednostranné zavedenie tohto prístupu Komisiou bez predchádzajúceho posúdenia vplyvu alebo konzultácie; zdôrazňuje, že uplatňovanie tohto prístupu by nemalo mať vplyv na politické požiadavky ani ciele lepšej právnej regulácie, a zdôrazňuje, že by to nemalo viesť k mechanickým alebo matematickým rozhodnutiam o zrušení právnych predpisov, znížení ich štandardu alebo dosiahnutí odrádzajúceho účinku na právne predpisy, a že jeho cieľom by mala byť modernizácia a reforma právnych predpisov EÚ s cieľom čeliť novým výzvam, a to aj nahradením, zlúčením a zlepšením právnych predpisov; zdôrazňuje však, že pri navrhovaní, transponovaní a vykonávaní právnych predpisov EÚ by sa síce malo predchádzať zbytočnému administratívnemu zaťaženiu, tento prístup by však nemal vyústiť do deregulácie alebo „neregulácie“ ani brániť členským štátom v zachovaní alebo prijímaní ambicióznejších opatrení a prísnejších sociálnych a environmentálnych noriem a noriem na ochranu spotrebiteľa v prípadoch, keď právne predpisy EÚ stanovujú len minimálne normy; |
| --- | --- |

83.

| 84. | trvá na tom, že účinné vykonávanie práva EÚ je nevyhnutné na posilnenie dôvery občanov v politiky a inštitúcie EÚ; pripomína, že podľa článku 197 ZFEÚ sa takéto vykonávanie musí považovať za vec spoločného záujmu členských štátov; vyzýva členské štáty, aby sa pri transpozícii právnych predpisov EÚ vyhli zbytočnému zvyšovaniu administratívnej záťaže alebo záťaže súvisiacej s dodržiavaním predpisov, najmä v prípade MSP, keďže tzv. gold-plating je jedným z hlavných zdrojov zbytočnej administratívnej záťaže; domnieva sa však, že zásada lepšej právnej regulácie by nemala brániť parlamentom členských štátov zachovať alebo prijať ambicióznejšie opatrenia v prípadoch, keď sú v práve Únie stanovené len minimálne normy; podporuje požiadavku Komisie, aby členské štáty informovali, ak sa rozhodnú pridať prvky, ktoré nevyplývajú z právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pripomína, že potreba nových právnych predpisov by nemala automaticky znamenať, že súčasné právne predpisy už nie sú viac potrebné; v tejto súvislosti zastáva názor, že pri každom prípadnom zrušení je rovnako potrebné vykonať dôkladné posúdenie vplyvu, aby sa predišlo neočakávaným dôsledkom a nežiaducim účinkom; žiada, aby sa tento prístup zakladal na transparentnej metodike založenej na dôkazoch, ktorá by vyváženým spôsobom zohľadňovala všetky aspekty udržateľnosti, a to z hľadiska prínosov aj nákladov vrátane nákladov v prípade nedodržiavania predpisov a nečinnosti, a zohľadňovali sa administratívne alebo hospodárske vplyvy, pričom by sa na acquis EÚ pozeralo komplexne a zvažovali by sa aj ich sociálne vplyvy a vplyvy na životné prostredie a verejné zdravie; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby pred uplatnením tohto prístupu zverejnila svoju kalkulačku pre prístup založený na zásade rovnováhy záťaže a získala podporu iných inštitúcií EÚ; sa domnieva, že lepšia tvorba práva by mala byť založená predovšetkým na kvalitatívnych, a nie kvantitatívnych úvahách; zdôrazňuje význam kvalitných právnych predpisov pri realizácii hlavných iniciatív EÚ; víta záväzok obsiahnutý v oznámení Komisie, ktorý spočíva v spolupráci s členskými štátmi, regiónmi a kľúčovými zainteresovanými stranami s cieľom odstrániť prekážky a byrokraciu brániace pokroku zelenej transformácie; zdôrazňuje význam hodnotení ex post s cieľom zabezpečiť, aby EÚ plnila svoje záväzky; |
| --- | --- |

85.

| 86. | okrem toho zdôrazňuje, že pri uplatňovaní prístupu založeného na „zásade rovnováhy záťaže“ by sa mali zohľadniť všetky náklady na dosiahnutie súladu, a to tak administratívne, ako aj náklady na prispôsobenie; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby tento prístup uplatňovali členské štáty, ako aj miestne a regionálne orgány počas príslušného transpozičného procesu; podporuje výmenu najlepších postupov v oblasti kompenzačných opatrení, metodík a zozbieraných údajov; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdôrazňuje, že dôvera v presadzovanie nariadení zohráva dôležitú úlohu pri legitimite európskych právnych predpisov; vyzýva Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie pri presadzovaní právnych predpisov EÚ a účinne riešila všetky prípady porušenia práva EÚ; |
| --- | --- |

87.

| 88. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa Európsky parlament, Rada a Komisia zapojili do štruktúrovanejšej spolupráce s cieľom posúdiť vykonávanie a účinnosť práva Únie na účel jeho zlepšenia; upozorňuje, že riadne posúdenie potreby ďalších právnych predpisov si vyžaduje, aby členské štáty rýchlo, včas a správne vykonávali právne predpisy Únie; |
| --- | --- |

88.

| 89. | domnieva sa, že neustále vysoký počet postupov v prípade nesplnenia povinnosti svedčí o tom, že včasná a správna implementácia a uplatňovanie práva EÚ v členských štátoch zostáva naďalej závažnou výzvou, a požaduje naliehavé opatrenia na zvýšenie transparentnosti rozhodnutí Komisie prijatých v takýchto postupoch; opakuje, že účinné presadzovanie právnych predpisov EÚ je kľúčovou súčasťou programu lepšej tvorby práva; poukazuje na to, že nadmerné regulačné zaťaženie občanov a podnikov možno často pripísať problémom členských štátov v oblasti dodržiavania predpisov; vyzýva Komisiu, aby v plnej miere a bez zbytočného odkladu presadzovala právne predpisy EÚ a využila všetky existujúce nástroje; zdôrazňuje, že politika Komisie v oblasti presadzovania práva musí byť predvídateľnejšia a transparentnejšia a musí posilňovať právnu istotu pre všetky zainteresované strany; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzýva Konferenciu o budúcnosti Európy, aby prediskutovala posilnenie práva Európskeho parlamentu na legislatívnu iniciatívu, keďže je jediným demokraticky zvoleným orgánom v EÚ a priamo zastupuje európskych občanov; pripomína záväzok predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej podporovať právo Európskeho parlamentu na iniciatívu; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že táto možnosť sa pravidelne odkladala na budúce revízie zmluvy; zdôrazňuje, že parlamentné právo iniciatívy je dôležitým prvkom zastupiteľskej demokracie na úrovni členských štátov, a považuje za potrebné posilniť postavenie poslancov Európskeho parlamentu ako priamych zástupcov občanov EÚ posilnením ich práva formovať legislatívny program EÚ; víta záväzok predsedníčky Komisie podporovať právo iniciatívy Európskeho parlamentu a záväzok Komisie vždy reagovať legislatívnym aktom na žiadosti podľa článku 225 ZFEÚ; vyzýva Radu a Komisiu, aby odstránili možné prekážky, ktoré Európskemu parlamentu bránia vo výkone jeho právomoci navrhovať legislatívne iniciatívy; domnieva sa, že rámcová dohoda by sa mohla revidovať s cieľom zabezpečiť, aby sa toto právo ešte viac uľahčilo; zdôrazňuje, že je potrebné objasniť aj rozdiely medzi rôznymi typmi správ Európskeho parlamentu a objasniť opatrenia požadované od Komisie; |
| --- | --- |

90.

| 91. | zdôrazňuje, že Konferencia o budúcnosti Európy je jedinečnou iniciatívou priameho zapojenia občanov EÚ s cieľom vypočuť si ich pohľad na tvorbu európskej politiky; domnieva sa, že po skončení konferencie je potrebné vykonať hodnotenie s cieľom preskúmať možnosť zavedenia postupov, ktoré by mohli zvýšiť účasť občanov na legislatívnom procese; zdôrazňuje, že je dôležité umožniť občanom plne uplatňovať ich demokratické právo zúčastňovať sa na rozhodovacom procese EÚ prostredníctvom aktívnej interakcie s volenými zástupcami, a podporovať priamu účasť občanov; navrhuje, aby Komisia zvážila začlenenie participačných mechanizmov do medziinštitucionálneho dialógu, ktorý vedie k jej ročnému pracovnému programu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | berie na vedomie rýchlo sa rozvíjajúce chápanie občanov EÚ, pokiaľ ide o vplyv správy vecí verejných EÚ na ich každodenný život a na budúci vývoj v kontexte informačnej spoločnosti, ktorá sa čoraz viac riadi sociálnymi médiami, čo urýchľuje a zvyšuje informovanosť o fungovaní rozhodovacieho procesu EÚ a požiadavkách na správu vecí verejných EÚ; opakuje, že treba v plnej miere zapojiť občanov do rozhodovacieho procesu EÚ nad rámec volieb a ďalších kanálov a nástrojov spôsobom, ktorý zohľadňuje celý politický cyklus; opätovne pripomína význam účinných mechanizmov participatívnej demokracie a svoju výzvu na vytvorenie stálych mechanizmov účasti v súlade so svojím uznesením zo 7. júla 2021 (17) a zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa zriadili na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni vrátane potrebných nástrojov na primeranú horizontálnu a vertikálnu koordináciu medzi inštitúciami na rôznych úrovniach; domnieva sa, že tieto mechanizmy by mohli vychádzať okrem iného z online platforiem pre politické diskusie, konzultácií s mládežou a pokračovania panelových diskusií občanov; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poukazuje na to, že lepšia tvorba právnych predpisov si vyžaduje účinné legislatívne postupy, ktoré umožnia ukončiť rozhodovacie postupy EÚ v primeranom časovom rámci; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že osobitné legislatívne postupy stanovené v zmluvách sa v dôsledku nedostatočnej angažovanosti Rady a absencie účinných procesných usmernení veľmi zriedkavo úspešne ukončili; |
| --- | --- |

93.

| 94. | víta rokovania Konferencie o budúcnosti Európy o účasti občanov na rozhodovacom procese EÚ; zdôrazňuje najmä odporúčania panelovej diskusie občanov č. 1, predovšetkým odporúčania 35, 36, 41, 46 a 48, ako aj panelovej diskusie občanov č. 2, konkrétne jej podokruh 2.1, č. 10 a č. 11, podokruh 3.1, č. 16, podokruh 4.1, č. 24, podokruh 4.2, č. 29 a č. 32 a okruh 5, Účasť občanov, najmä č. 39; trvá na potrebe zmysluplného zapojenia sa do odporúčaní uvedených v záverečnej správe o konferencii, ktorú vypracuje výkonná rada v spolupráci s plenárnym zasadnutím konferencie na základe diskusií na plenárnom zasadnutí konferencie o odporúčaniach národných a európskych panelových diskusií občanov, ako aj príspevkov z viacjazyčnej digitálnej platformy; domnieva sa, že z odporúčaní panelov jasne vyplýva, že občania požadujú väčšiu transparentnosť verejnej diskusie v EÚ, väčší dosah a viac informácií, ktoré by mali poskytovať inštitúcie EÚ prostredníctvom aktívneho využívania všetkých komunikačných kanálov, pričom by sa mala zdôrazniť úloha sociálnych médií, ktoré by mali sprevádzať rozhodovací proces v EÚ vrátane legislatívnych procesov; vyzýva Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby vykonali konečné závery konferencie vychádzajúce z odporúčaní panelových diskusií občanov v súlade so zásadami zakotvenými v zmluvách; |
| --- | --- |

94.

| 95. | odporúča, aby legislatívny postup vyplývajúci z práva legislatívnej iniciatívy, ktoré je Európskemu parlamentu udelené zmluvami, musel zahŕňať požiadavku na stanovenie legislatívneho kalendára pre takéto iniciatívy podobne ako pri riadnom legislatívnom postupe; okrem toho zdôrazňuje, že v rámci takéhoto mimoriadneho legislatívneho postupu sa musia dodržiavať ustanovenia Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva týkajúce sa inštitucionálnej povinnosti všetkých troch inštitúcií viesť rokovania, a to v súlade so zásadou vzájomnej lojálnej spolupráce podľa článku 13 ods. 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

95.

| 96. | domnieva sa, že v prípadoch, keď Európsky parlament uplatňuje právo iniciatívy, napríklad pokiaľ ide o nariadenia týkajúce sa jeho vlastného zloženia, voľby poslancov a všeobecných podmienok výkonu jeho funkcií a štatútu ombudsmana, ako aj zriadenia dočasných vyšetrovacích výborov, mali by sa v budúcej medziinštitucionálnej dohode zvážiť opatrenia s cieľom zabrániť zablokovaniu dôležitých inštitucionálnych spisov; |
| --- | --- |

96.

| 97. | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú zohráva Európsky parlament ako inštitúcia zastupujúca občanov EÚ, a to aj pri vykonávaní dohľadu nad Komisiou a ďalšími inštitúciami a v spolupráci s nimi v mene verejnosti a pri zabezpečovaní prístupu zdola nahor, pokiaľ ide o vplyv právnych predpisov na občanov; opakuje preto, že je dôležité zachovať úlohu Európskeho parlamentu pri predbežnom hodnotení budúcich právnych predpisov prostredníctvom existujúcich parlamentných nástrojov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | víta úsilie Komisie o konsolidáciu konzultačného procesu, záväzok podať správu o každej verejnej konzultácii do ôsmich týždňov od jej ukončenia a záväzok aktívnejšie zverejňovať konzultácie s cieľom osloviť viac občanov, zainteresovaných strán vrátane MSP a miestnych a regionálnych orgánov; vyzýva členské štáty, aby prispeli k tomuto procesu podporou konzultácií na svojom území; konštatuje, že niektoré zainteresované strany s väčšími finančnými zdrojmi môžu byť aktívnejšie pri prispievaní ku konzultáciám; domnieva sa, že zozbierané podklady musia odrážať vyvážený pohľad na situáciu zainteresovaných strán, čo si vyžaduje uľahčenie zberu podkladov od všetkých zainteresovaných strán vrátane občanov a zástupcov občanov s menšími zdrojmi; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 43.

(2)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0316.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0242.

(5)  Ú. v. EÚ C 86, 6.3.2018, s. 126.

(6)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 2.

(7)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_19_4230.

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

(11)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 14/2019: „Vyjadrite svoj názor!: Do verejných konzultácií Komisie sa občania zapájajú, ale činnosti v oblasti oslovovania nie sú uspokojivé“.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html

(13)  Experimentálne regulačné prostredia sú definované ako konkrétne rámce, ktoré tým, že poskytujú štruktúrované prostredie pre experimentovanie, umožňujú v prípade potreby v reálnom prostredí testovanie inovačných technológií, výrobkov, služieb alebo prístupov – v súčasnosti najmä v kontexte digitalizácie – a to na obmedzený čas a v obmedzenej časti odvetvia alebo oblasti pod regulačným dohľadom, čím sa zabezpečí uplatňovanie primeraných záruk.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size.

(15)  Komisia vo svojom oznámení z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345) opisuje odolnosť vidieka takto: „Vzhľadom na viacdimenzionálny charakter rozvoja vidieka a na skutočnosť, že cieľom zmlúv je zabezpečovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, je potrebné preskúmať politiky EÚ z hľadiska vidieka a zvážiť ich možné vplyvy a dôsledky na vidiecku zamestnanosť a rast, ako aj na perspektívy rozvoja, sociálnu prosperitu občanov a rovnaké príležitosti pre všetkých či kvalitu životného prostredia vo vidieckych oblastiach.“

(16)  Stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín k návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2022 – všetky oddiely.

(17)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 96.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

Rozhodnutie Najvyššieho súdu USA zrušiť práva na umelé prerušenie tehotenstva v Spojených štátoch amerických a potreba chrániť tieto práva a zdravie žien v EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o rozhodnutí Najvyššieho súdu USA zrušiť práva na umelé prerušenie tehotenstva v Spojených štátoch amerických a potrebe chrániť tieto práva a zdravie žien v EÚ (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach z roku 1950, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach z roku 1950,

| — | so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) z roku 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) z roku 2000,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2022 s názvom Globálne hrozby pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2022 s názvom Globálne hrozby pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie najvyššieho súdu USA z 24. júna 2022, ktorý piatimi hlasmi za a štyrmi proti zrušil rozsudok vo veci Roe/Wade, čím federálne ústavné právo na umelé prerušenie tehotenstva prestalo platiť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie najvyššieho súdu USA z 24. júna 2022, ktorý piatimi hlasmi za a štyrmi proti zrušil rozsudok vo veci Roe/Wade, čím federálne ústavné právo na umelé prerušenie tehotenstva prestalo platiť,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Najvyšší súd Spojených štátov amerických vytvoril precedens v prelomovom prípade Roe/Wade (1973), ktorý bol neskôr potvrdený rozsudkom vo veciach Planned Parenthood/Casey (1992) a Whole Woman’s Health/Hellerstedt (2016), a tým zaručil v USA ústavné právo na legálne umelé prerušenie tehotenstva v období pred životaschopnosťou plodu; keďže najvyšší súd 24. júna 2022 rozhodol piatimi hlasmi za a štyrmi proti o zrušení rozsudku vo veci Roe/Wade, čím prestalo platiť federálne ústavné právo na umelé prerušenie tehotenstva, štátom sa umožnilo zakázať umelé prerušenie tehotenstva v ktoromkoľvek štádiu tehotenstva a vznikla možnosť úplného zákazu umelého prerušenia tehotenstva; |
| --- | --- |

A.

keďže Najvyšší súd Spojených štátov amerických vytvoril precedens v prelomovom prípade Roe/Wade (1973), ktorý bol neskôr potvrdený rozsudkom vo veciach Planned Parenthood/Casey (1992) a Whole Woman’s Health/Hellerstedt (2016), a tým zaručil v USA ústavné právo na legálne umelé prerušenie tehotenstva v období pred životaschopnosťou plodu; keďže najvyšší súd 24. júna 2022 rozhodol piatimi hlasmi za a štyrmi proti o zrušení rozsudku vo veci Roe/Wade, čím prestalo platiť federálne ústavné právo na umelé prerušenie tehotenstva, štátom sa umožnilo zakázať umelé prerušenie tehotenstva v ktoromkoľvek štádiu tehotenstva a vznikla možnosť úplného zákazu umelého prerušenia tehotenstva;

| B. | keďže po tom, ako najvyšší súd prijal toto rozhodnutie, umelé prerušenie tehotenstva zakázalo už osem štátov; keďže sa očakáva, že 26 štátov nakoniec prijme zákony, ktoré takmer úplne zakážu umelé prerušenie tehotenstva; keďže 13 štátov má tzv. spúšťacie zákony, ktoré nadobudli účinnosť hneď po zrušení rozsudku vo veci Roe/Wade; keďže od tej chvíle sa v USA aj na celom svete organizuje čoraz viac demonštrácií za ochranu práva na umelé prerušenie tehotenstva; keďže zároveň silnejú protesty proti rozhodnutiu najvyššieho súdu, najmä po zverejnení vyhlásenia guvernérov štátov Kalifornia, Oregon a Washington 24. júna 2022, tzv. záväzku viacerých štátov, podľa ktorého „budú obhajovať prístup k starostlivosti v oblasti reprodukčného zdravia vrátane umelého prerušenia tehotenstva a antikoncepcie a zaväzujú sa, že budú chrániť pacientov a lekárov pred úsilím iných štátov preniesť ich zákaz umelého prerušenia tehotenstva do našich štátov“ (3); |
| --- | --- |

B.

keďže po tom, ako najvyšší súd prijal toto rozhodnutie, umelé prerušenie tehotenstva zakázalo už osem štátov; keďže sa očakáva, že 26 štátov nakoniec prijme zákony, ktoré takmer úplne zakážu umelé prerušenie tehotenstva; keďže 13 štátov má tzv. spúšťacie zákony, ktoré nadobudli účinnosť hneď po zrušení rozsudku vo veci Roe/Wade; keďže od tej chvíle sa v USA aj na celom svete organizuje čoraz viac demonštrácií za ochranu práva na umelé prerušenie tehotenstva; keďže zároveň silnejú protesty proti rozhodnutiu najvyššieho súdu, najmä po zverejnení vyhlásenia guvernérov štátov Kalifornia, Oregon a Washington 24. júna 2022, tzv. záväzku viacerých štátov, podľa ktorého „budú obhajovať prístup k starostlivosti v oblasti reprodukčného zdravia vrátane umelého prerušenia tehotenstva a antikoncepcie a zaväzujú sa, že budú chrániť pacientov a lekárov pred úsilím iných štátov preniesť ich zákaz umelého prerušenia tehotenstva do našich štátov“ (3);

| C. | keďže rozhodnutie najvyššieho súdu bude mať dosah na životy žien a dievčat v celých Spojených štátoch amerických a jeho škodlivé dôsledky pocítia najviac osoby žijúce vo veľmi neistých podmienkach; keďže by to mohlo mať negatívny vplyv aj na ďalšie sexuálne a reprodukčné zdravie a práva (ďalej len „SRZP“); keďže obmedzenia alebo zákaz práva na umelé prerušenie tehotenstva v USA, EÚ a na celom svete budú mať neprimeraný vplyv na ženy žijúce v chudobe, najmä na obete rasovej diskriminácie vrátane černošiek, hispánskych žien a príslušníčok pôvodného obyvateľstva, ako aj na ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a na domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; keďže verejné služby umelého prerušenia tehotenstva môžu zabezpečiť univerzálny prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva pre všetky ženy vrátane tých, ktoré sa nachádzajú v neistej sociálno-ekonomickej situácii; |
| --- | --- |

C.

keďže rozhodnutie najvyššieho súdu bude mať dosah na životy žien a dievčat v celých Spojených štátoch amerických a jeho škodlivé dôsledky pocítia najviac osoby žijúce vo veľmi neistých podmienkach; keďže by to mohlo mať negatívny vplyv aj na ďalšie sexuálne a reprodukčné zdravie a práva (ďalej len „SRZP“); keďže obmedzenia alebo zákaz práva na umelé prerušenie tehotenstva v USA, EÚ a na celom svete budú mať neprimeraný vplyv na ženy žijúce v chudobe, najmä na obete rasovej diskriminácie vrátane černošiek, hispánskych žien a príslušníčok pôvodného obyvateľstva, ako aj na ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a na domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; keďže verejné služby umelého prerušenia tehotenstva môžu zabezpečiť univerzálny prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva pre všetky ženy vrátane tých, ktoré sa nachádzajú v neistej sociálno-ekonomickej situácii;

| D. | keďže SRZP vrátane bezpečnej a legálnej starostlivosti v prípade umelého prerušenia tehotenstva predstavujú základné právo; keďže kriminalizácia, odkladanie a odmietanie prístupu k SRZP predstavuje formu násilia voči ženám a dievčatám; keďže tieto obmedzenia a zákazy neznižujú počet interrupcií, ale len nútia ľudí, aby cestovali na dlhé vzdialenosti alebo sa uchýlili k nebezpečnému umelému prerušeniu tehotenstva, čo ich vystavuje trestnému vyšetrovaniu a stíhaniu, a postihujú ľudí, ktorým najviac chýbajú zdroje a informácie; keďže takmer všetky úmrtia v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva sa vyskytujú v krajinách, kde je umelé prerušenie tehotenstva prísne obmedzené; keďže sa odhaduje, že ročný počet úmrtí matiek v USA v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva by sa do druhého roku po nadobudnutí účinnosti zákazu zvýšil o 21 % (4); keďže takýmto úmrtiam možno úplne predísť; keďže zákazy umelého prerušenia tehotenstva povedú aj k zvýšeniu počtu úmrtí súvisiacich s núteným tehotenstvom; |
| --- | --- |

D.

keďže SRZP vrátane bezpečnej a legálnej starostlivosti v prípade umelého prerušenia tehotenstva predstavujú základné právo; keďže kriminalizácia, odkladanie a odmietanie prístupu k SRZP predstavuje formu násilia voči ženám a dievčatám; keďže tieto obmedzenia a zákazy neznižujú počet interrupcií, ale len nútia ľudí, aby cestovali na dlhé vzdialenosti alebo sa uchýlili k nebezpečnému umelému prerušeniu tehotenstva, čo ich vystavuje trestnému vyšetrovaniu a stíhaniu, a postihujú ľudí, ktorým najviac chýbajú zdroje a informácie; keďže takmer všetky úmrtia v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva sa vyskytujú v krajinách, kde je umelé prerušenie tehotenstva prísne obmedzené; keďže sa odhaduje, že ročný počet úmrtí matiek v USA v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva by sa do druhého roku po nadobudnutí účinnosti zákazu zvýšil o 21 % (4); keďže takýmto úmrtiam možno úplne predísť; keďže zákazy umelého prerušenia tehotenstva povedú aj k zvýšeniu počtu úmrtí súvisiacich s núteným tehotenstvom;

| E. | keďže tehotenstvo a komplikácie pri pôrode sú na celom svete hlavnou príčinou úmrtí dospievajúcich dievčat vo veku 15 – 19 rokov; keďže u dospievajúcich matiek je oveľa vyššia pravdepodobnosť, že prerušia štúdium a budú čeliť nezamestnanosti, čím sa ešte viac prehĺbi kruh chudoby; |
| --- | --- |

E.

keďže tehotenstvo a komplikácie pri pôrode sú na celom svete hlavnou príčinou úmrtí dospievajúcich dievčat vo veku 15 – 19 rokov; keďže u dospievajúcich matiek je oveľa vyššia pravdepodobnosť, že prerušia štúdium a budú čeliť nezamestnanosti, čím sa ešte viac prehĺbi kruh chudoby;

| F. | keďže v súvislosti so zrušeným rozsudkom vo veci Roe/Wade narastajú obavy týkajúce sa ochrany údajov; keďže prostredníctvom aplikácií na sledovanie menštruácie alebo geolokačných nástrojov a vyhľadávačov možno zhromažďovať údaje o ľuďoch, ktorí navštívili kliniku na umelé prerušenie tehotenstva, kúpili si tabletku na umelé prerušenie tehotenstva alebo hľadali informácie; keďže ľudia môžu byť v tejto súvislosti potenciálne označení alebo zozbierané informácie môžu byť použité proti nim; keďže v štátoch, ktoré zakázali umelé prerušenie tehotenstva alebo ho plánujú zakázať, môžu súdne orgány využívať digitálne údaje o osobách, ktoré žiadajú o umelé prerušenie tehotenstva, vykonávajú ho alebo uľahčujú; |
| --- | --- |

F.

keďže v súvislosti so zrušeným rozsudkom vo veci Roe/Wade narastajú obavy týkajúce sa ochrany údajov; keďže prostredníctvom aplikácií na sledovanie menštruácie alebo geolokačných nástrojov a vyhľadávačov možno zhromažďovať údaje o ľuďoch, ktorí navštívili kliniku na umelé prerušenie tehotenstva, kúpili si tabletku na umelé prerušenie tehotenstva alebo hľadali informácie; keďže ľudia môžu byť v tejto súvislosti potenciálne označení alebo zozbierané informácie môžu byť použité proti nim; keďže v štátoch, ktoré zakázali umelé prerušenie tehotenstva alebo ho plánujú zakázať, môžu súdne orgány využívať digitálne údaje o osobách, ktoré žiadajú o umelé prerušenie tehotenstva, vykonávajú ho alebo uľahčujú;

| G. | keďže napriek všeobecnému pokroku v oblasti ochrany SRZP na celom svete vrátane Európy je zhoršovanie situácie, pokiaľ ide o právo na prístup k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva, veľmi znepokojujúce; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo posilniť hnutie proti umelému prerušeniu tehotenstva v Európskej únii; keďže Poľsko je jediným členským štátom EÚ, ktorý zo svojich zákonov odstránil dôvod na umelé prerušenie tehotenstva, keďže nelegitímny ústavný súd 22. októbra 2020 rozhodol o zrušení dlhodobo uznávaných práv poľských žien, čím de facto zakázal umelé prerušenie tehotenstva; keďže na Malte je umelé prerušenie tehotenstva zakázané; keďže lekárske umelé prerušenie tehotenstva v ranom štádiu nie je legálne na Slovensku a v Maďarsku nie je k dispozícii; keďže prístup k umelému prerušeniu tehotenstva je obmedzovaný aj v Taliansku (5); keďže v iných členských štátoch EÚ, ako napríklad nedávno v Chorvátsku, je prístup k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva odopieraný (6);; keďže je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty obhajovali SRZP a zdôrazňovali, že práva žien sú nescudziteľné a že ich nemožno zrušiť ani oslabiť; keďže je veľmi dôležité, aby EÚ a jej členské štáty naďalej dosahovali pokrok pri zabezpečovaní prístupu k bezpečnej, legálnej a včasnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva v súlade s odporúčaniami a dôkazmi Svetovej zdravotníckej organizácie; |
| --- | --- |

G.

keďže napriek všeobecnému pokroku v oblasti ochrany SRZP na celom svete vrátane Európy je zhoršovanie situácie, pokiaľ ide o právo na prístup k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva, veľmi znepokojujúce; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo posilniť hnutie proti umelému prerušeniu tehotenstva v Európskej únii; keďže Poľsko je jediným členským štátom EÚ, ktorý zo svojich zákonov odstránil dôvod na umelé prerušenie tehotenstva, keďže nelegitímny ústavný súd 22. októbra 2020 rozhodol o zrušení dlhodobo uznávaných práv poľských žien, čím de facto zakázal umelé prerušenie tehotenstva; keďže na Malte je umelé prerušenie tehotenstva zakázané; keďže lekárske umelé prerušenie tehotenstva v ranom štádiu nie je legálne na Slovensku a v Maďarsku nie je k dispozícii; keďže prístup k umelému prerušeniu tehotenstva je obmedzovaný aj v Taliansku (5); keďže v iných členských štátoch EÚ, ako napríklad nedávno v Chorvátsku, je prístup k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva odopieraný (6);; keďže je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty obhajovali SRZP a zdôrazňovali, že práva žien sú nescudziteľné a že ich nemožno zrušiť ani oslabiť; keďže je veľmi dôležité, aby EÚ a jej členské štáty naďalej dosahovali pokrok pri zabezpečovaní prístupu k bezpečnej, legálnej a včasnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva v súlade s odporúčaniami a dôkazmi Svetovej zdravotníckej organizácie;

| H. | keďže ženy v Európe stále čelia prekážkam, ktoré im bránia v uplatňovaní ich práv a slobôd, a to v dôsledku právnych obmedzení, ktoré nezohľadňujú práva žien a zbytočne ohrozujú ich životy; keďže americkej turistke Andrei Prudenteovej bolo nedávno zakázané podstúpiť umelé prerušenie tehotenstva na Malte napriek tomu, že jej život bol ohrozený; keďže obhajkyňa ľudských práv žien Justyna Wydrzyńska bola obvinená podľa tvrdého poľského zákona proti umelému prerušeniu tehotenstva z toho, že inej žene poskytla tabletky na umelé prerušenie tehotenstva; |
| --- | --- |

H.

keďže ženy v Európe stále čelia prekážkam, ktoré im bránia v uplatňovaní ich práv a slobôd, a to v dôsledku právnych obmedzení, ktoré nezohľadňujú práva žien a zbytočne ohrozujú ich životy; keďže americkej turistke Andrei Prudenteovej bolo nedávno zakázané podstúpiť umelé prerušenie tehotenstva na Malte napriek tomu, že jej život bol ohrozený; keďže obhajkyňa ľudských práv žien Justyna Wydrzyńska bola obvinená podľa tvrdého poľského zákona proti umelému prerušeniu tehotenstva z toho, že inej žene poskytla tabletky na umelé prerušenie tehotenstva;

| I. | keďže v charte sú zakotvené hlavné základné práva a slobody ľudí žijúcich v EÚ; keďže ochrana bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva má priamy vplyv na účinné uplatňovanie práv uznaných v charte, ako je ľudská dôstojnosť, osobná autonómia, rovnosť a fyzická integrita; |
| --- | --- |

I.

keďže v charte sú zakotvené hlavné základné práva a slobody ľudí žijúcich v EÚ; keďže ochrana bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva má priamy vplyv na účinné uplatňovanie práv uznaných v charte, ako je ľudská dôstojnosť, osobná autonómia, rovnosť a fyzická integrita;

| J. | keďže Európsky parlament prijal 9. júna 2022 dôrazné uznesenie s názvom Globálne hrozby pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom; keďže odporúčania vyjadrené v tomto uznesení sú naďalej relevantné a mali by sa uplatňovať (7); |
| --- | --- |

J.

keďže Európsky parlament prijal 9. júna 2022 dôrazné uznesenie s názvom Globálne hrozby pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom; keďže odporúčania vyjadrené v tomto uznesení sú naďalej relevantné a mali by sa uplatňovať (7);

| 1. | znovu dôrazne odsudzuje celosvetové zhoršovanie situácie v oblasti práv žien a SRZP, a to aj v USA a niektorých členských štátoch EÚ; pripomína, že sexuálne a reprodukčné zdravie a práva sú základnými ľudskými právami, ktoré by sa mali chrániť a posilniť a v nijakom prípade ich nemožno oslabiť ani zrušiť; vyzýva vlády tých štátov, ktoré prijali zákony a iné opatrenia týkajúce sa zákazov a obmedzení umelého prerušenia tehotenstva, aby ich zrušili a zabezpečili zosúladenie svojich právnych predpisov s medzinárodne chránenými ľudskými právami žien a medzinárodnými ľudskoprávnymi normami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | navrhuje, aby sa právo na umelé prerušenie tehotenstva začlenilo do charty; domnieva sa, že Rade by sa mal predložiť návrh na zmenu Charty základných práv s týmto znením:

  Článok 7a (nový)


  „Článok 7a
  Právo na umelé prerušenie tehotenstva
  Každý má právo na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva.“ |
| --- | --- |

2.

Článok 7a (nový)

„Článok 7a

Právo na umelé prerušenie tehotenstva

Každý má právo na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva.“

| 3. | v tejto súvislosti opätovne pripomína svoje uznesenie z 9. júna 2022 o výzve na zvolanie konventu na účel revízie zmlúv; očakáva od Európskej rady, že sa zíde na tento účel; navrhuje, aby sa počas tohto procesu do charty zahrnulo právo na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva; žiada, aby bol Európsky parlament zapojený do všetkých jeho fáz; |
| --- | --- |

3.

v tejto súvislosti opätovne pripomína svoje uznesenie z 9. júna 2022 o výzve na zvolanie konventu na účel revízie zmlúv; očakáva od Európskej rady, že sa zíde na tento účel; navrhuje, aby sa počas tohto procesu do charty zahrnulo právo na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva; žiada, aby bol Európsky parlament zapojený do všetkých jeho fáz;

| 4. | vyjadruje svoju pevnú solidaritu so ženami a dievčatami v USA, ako aj s tými, ktorí sa podieľajú na poskytovaní a obhajobe práva na legálnu a bezpečnú starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva a prístupu k nej v takýchto náročných podmienkach, a vyjadruje im svoju podporu; podporuje tiež výzvy adresované Kongresu USA, aby prijal zákon, ktorý by chránil umelé prerušenie tehotenstva na federálnej úrovni; |
| --- | --- |

4.

vyjadruje svoju pevnú solidaritu so ženami a dievčatami v USA, ako aj s tými, ktorí sa podieľajú na poskytovaní a obhajobe práva na legálnu a bezpečnú starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva a prístupu k nej v takýchto náročných podmienkach, a vyjadruje im svoju podporu; podporuje tiež výzvy adresované Kongresu USA, aby prijal zákon, ktorý by chránil umelé prerušenie tehotenstva na federálnej úrovni;

| 5. | je hlboko znepokojený skutočnosťou, že zákazy a iné obmedzenia umelého prerušenia tehotenstva neúmerne postihujú ženy žijúce v chudobe, najmä obete rasovej diskriminácie vrátane černošiek, hispánskych žien a príslušníčok pôvodného obyvateľstva, ako aj ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; zdôrazňuje, že ženy, ktoré si pre finančné alebo logistické prekážky nemôžu dovoliť cestovať na kliniky reprodukčného zdravia v susedných štátoch alebo krajinách, sú vystavené väčšiemu riziku, že podstúpia neodborne vykonané a životu nebezpečné zákroky a že budú musieť donosiť dieťa proti svojej vôli, čo predstavuje porušenie ľudských práv a formu rodovo motivovaného násilia (8); |
| --- | --- |

5.

je hlboko znepokojený skutočnosťou, že zákazy a iné obmedzenia umelého prerušenia tehotenstva neúmerne postihujú ženy žijúce v chudobe, najmä obete rasovej diskriminácie vrátane černošiek, hispánskych žien a príslušníčok pôvodného obyvateľstva, ako aj ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; zdôrazňuje, že ženy, ktoré si pre finančné alebo logistické prekážky nemôžu dovoliť cestovať na kliniky reprodukčného zdravia v susedných štátoch alebo krajinách, sú vystavené väčšiemu riziku, že podstúpia neodborne vykonané a životu nebezpečné zákroky a že budú musieť donosiť dieťa proti svojej vôli, čo predstavuje porušenie ľudských práv a formu rodovo motivovaného násilia (8

| 6. | vyzýva vládu USA, aby zabezpečila ochranu údajov pre všetkých, najmä pre tých, ktorí žiadajú o umelé prerušenie tehotenstva, vykonávajú ho alebo uľahčujú, a to tak, že umožní súkromný a zabezpečený prístup, prestane sledovať správanie občanov, posilní politiku vymazávania údajov, zabezpečí šifrovanie údajov počas prenosu, umožní štandardné šifrovanie správ medzi koncovými bodmi, zamedzí sledovanie polohy a zabezpečí, aby používatelia dostávali upozornenia, keď sa žiada o ich údaje (9); |
| --- | --- |

6.

vyzýva vládu USA, aby zabezpečila ochranu údajov pre všetkých, najmä pre tých, ktorí žiadajú o umelé prerušenie tehotenstva, vykonávajú ho alebo uľahčujú, a to tak, že umožní súkromný a zabezpečený prístup, prestane sledovať správanie občanov, posilní politiku vymazávania údajov, zabezpečí šifrovanie údajov počas prenosu, umožní štandardné šifrovanie správ medzi koncovými bodmi, zamedzí sledovanie polohy a zabezpečí, aby používatelia dostávali upozornenia, keď sa žiada o ich údaje (9

| 7. | poukazuje na nedostatočný prístup k antikoncepcii a v súčasnosti nesplnené potreby (10); zdôrazňuje, že prioritou by mal byť boj proti sexuálnemu násiliu a komplexná, veku primeraná sexuálna a vzťahová výchova pre všetkých založená na dôkazoch, široká škála vysokokvalitných, prístupných, bezpečných, cenovo dostupných a prípadne bezplatných antikoncepčných metód a prostriedkov, poradenstvo v oblasti plánovania rodiny, ako aj zdravotnícke služby; uznáva úlohu mimovládnych organizácií ako poskytovateľov služieb a obhajcov SRZP a povzbudzuje ich, aby pokračovali vo svojej práci; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na nedostatočný prístup k antikoncepcii a v súčasnosti nesplnené potreby (10

| 8. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili politickú podporu obhajcom ľudských práv a poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, ktorí sa usilujú presadzovať sexuálne a reprodukčné zdravie a práva, ako aj organizáciám občianskej spoločnosti a miestnym organizáciám bojujúcim za práva žien a SRZP, ktoré sú kľúčovými aktérmi v rodovo vyvážených spoločnostiach a kľúčovými poskytovateľmi služieb a informácií v oblasti SRZP, najmä tým, ktoré v Európe pracujú v náročných podmienkach; naliehavo vyzýva Komisiu, aby týchto obhajcov chránila pred akýmkoľvek prípadným prenasledovaním a podporovala ich; |
| --- | --- |

8.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili politickú podporu obhajcom ľudských práv a poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, ktorí sa usilujú presadzovať sexuálne a reprodukčné zdravie a práva, ako aj organizáciám občianskej spoločnosti a miestnym organizáciám bojujúcim za práva žien a SRZP, ktoré sú kľúčovými aktérmi v rodovo vyvážených spoločnostiach a kľúčovými poskytovateľmi služieb a informácií v oblasti SRZP, najmä tým, ktoré v Európe pracujú v náročných podmienkach; naliehavo vyzýva Komisiu, aby týchto obhajcov chránila pred akýmkoľvek prípadným prenasledovaním a podporovala ich;

| 9. | vyjadruje znepokojenie nad možným prudkým nárastom toku prostriedkov na financovanie skupín odmietajúcich rodovú rovnosť a možnosť voľby, vo svete, a to aj v Európe; |
| --- | --- |

9.

vyjadruje znepokojenie nad možným prudkým nárastom toku prostriedkov na financovanie skupín odmietajúcich rodovú rovnosť a možnosť voľby, vo svete, a to aj v Európe;

| 10. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby právne uznali umelé prerušenie tehotenstva a obhajovali rešpektovanie práva na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva a iných aspektov SRZP; ďalej vyzýva EÚ, aby konala ako obhajca tohto práva a zabezpečila, že bude jednou z kľúčových priorít pri rokovaniach v rámci medzinárodných inštitúcií a na iných viacstranných fórach, ako je Rada Európy, a aby presadzovala jeho začlenenie do Všeobecnej deklarácie ľudských práv; |
| --- | --- |

10.

vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby právne uznali umelé prerušenie tehotenstva a obhajovali rešpektovanie práva na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva a iných aspektov SRZP; ďalej vyzýva EÚ, aby konala ako obhajca tohto práva a zabezpečila, že bude jednou z kľúčových priorít pri rokovaniach v rámci medzinárodných inštitúcií a na iných viacstranných fórach, ako je Rada Európy, a aby presadzovala jeho začlenenie do Všeobecnej deklarácie ľudských práv;

| 11. | odsudzuje skutočnosť, že mnohé ženy v EÚ stále nemajú prístup k službám umelého prerušenia tehotenstva v dôsledku toho, že v niektorých členských štátoch pretrvávajú právne, finančné, sociálne a praktické obmedzenia; |
| --- | --- |

11.

odsudzuje skutočnosť, že mnohé ženy v EÚ stále nemajú prístup k službám umelého prerušenia tehotenstva v dôsledku toho, že v niektorých členských štátoch pretrvávajú právne, finančné, sociálne a praktické obmedzenia;

| 12. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby dekriminalizovali umelé prerušenie tehotenstva a odstránili prekážky brániace bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva a prístupu k SRZP a bojovali proti nim; vyzýva členské štáty, aby zaručili nediskriminačný prístup k bezpečným, legálnym a bezplatným službám umelého prerušenia tehotenstva, k službám a materiálom predpôrodnej a materskej zdravotnej starostlivosti, dobrovoľnému plánovaniu rodiny, antikoncepcii, službám pre mladých a k prevencii a liečbe HIV a súvisiacej starostlivosti a podpore; |
| --- | --- |

12.

naliehavo vyzýva členské štáty, aby dekriminalizovali umelé prerušenie tehotenstva a odstránili prekážky brániace bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva a prístupu k SRZP a bojovali proti nim; vyzýva členské štáty, aby zaručili nediskriminačný prístup k bezpečným, legálnym a bezplatným službám umelého prerušenia tehotenstva, k službám a materiálom predpôrodnej a materskej zdravotnej starostlivosti, dobrovoľnému plánovaniu rodiny, antikoncepcii, službám pre mladých a k prevencii a liečbe HIV a súvisiacej starostlivosti a podpore;

| 13. | odporúča, aby sa čo najskôr zorganizovalo vyslanie delegácie do USA s cieľom vyhodnotiť vplyv rozhodnutia najvyššieho súdu a podporiť mimovládne organizácie bojujúce za práva žien a hnutia podporujúce možnosť voľby, ktoré pôsobia v krajine; žiada, aby nadchádzajúce delegácie Európskeho parlamentu, ktoré pocestujú do Washingtonu, neustále nastoľovali otázku práv na umelé prerušenie tehotenstva a stretávali sa s organizáciami pre práva žien; |
| --- | --- |

13.

odporúča, aby sa čo najskôr zorganizovalo vyslanie delegácie do USA s cieľom vyhodnotiť vplyv rozhodnutia najvyššieho súdu a podporiť mimovládne organizácie bojujúce za práva žien a hnutia podporujúce možnosť voľby, ktoré pôsobia v krajine; žiada, aby nadchádzajúce delegácie Európskeho parlamentu, ktoré pocestujú do Washingtonu, neustále nastoľovali otázku práv na umelé prerušenie tehotenstva a stretávali sa s organizáciami pre práva žien;

| 14. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, delegáciu EÚ v USA, Komisiu a všetky členské štáty EÚ, aby využili všetky nástroje, ktoré majú k dispozícii, na posilnenie svojich opatrení na boj proti zhoršovaniu situácie v oblasti práv žien a SRZP, a to aj tým, že budú na celom svete kompenzovať prípadné zníženie financovania SRZP a v rámci svojich vonkajších vzťahov dôrazne presadzovať všeobecný prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva a ďalším aspektom SRZP a prednostne sa naň zameriavať; |
| --- | --- |

14.

vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, delegáciu EÚ v USA, Komisiu a všetky členské štáty EÚ, aby využili všetky nástroje, ktoré majú k dispozícii, na posilnenie svojich opatrení na boj proti zhoršovaniu situácie v oblasti práv žien a SRZP, a to aj tým, že budú na celom svete kompenzovať prípadné zníženie financovania SRZP a v rámci svojich vonkajších vzťahov dôrazne presadzovať všeobecný prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva a ďalším aspektom SRZP a prednostne sa naň zameriavať;

| 15. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Európskej komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, prezidentovi Spojených štátov amerických a jeho administratíve, Kongresu USA a Najvyššiemu súdu USA. |
| --- | --- |

15.

poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Európskej komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, prezidentovi Spojených štátov amerických a jeho administratíve, Kongresu USA a Najvyššiemu súdu USA.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 43.

1

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc. http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_SK.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  Správa UNFPA o stave svetovej populácie, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy (Vidieť neviditeľné: potreba konať v prehliadanej kríze neplánovaného tehotenstva), 30. marca 2022.

10

---

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Utorok 5. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Rokovania o dohode o spolupráci medzi EÚ a Interpolom

Odporúčanie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 Rade a Komisii v súvislosti s rokovaniami o dohode o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície (ICPO-INTERPOL) (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na ZFEÚ, a najmä na jej článok 16, článok 82 ods. 1 a článok 87 ods. 2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ZFEÚ, a najmä na jej článok 16, článok 82 ods. 1 a článok 87 ods. 2,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), a najmä na jej články 7,8, 47 a 52, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), a najmä na jej články 7,8, 47 a 52,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (2) (smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (2) (smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov (3) (EUDPR), a najmä na jeho článok 42 ods. 1, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov (3) (EUDPR), a najmä na jeho článok 42 ods. 1,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a zrušení nariadení (EÚ) č. 1052/2013 a (EÚ) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a zrušení nariadení (EÚ) č. 1052/2013 a (EÚ) 2016/1624 (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1727 z 14. novembra 2018 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1727 z 14. novembra 2018 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) (7),

| — | so zreteľom na stanovisko 8/2021 európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 25. mája 2021 k odporúčaniu na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o dohode o spolupráci medzi EÚ a Interpolom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko 8/2021 európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 25. mája 2021 k odporúčaniu na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o dohode o spolupráci medzi EÚ a Interpolom,

| — | so zreteľom na štúdiu jeho tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci z februára 2022 s názvom Zabezpečenie práv občanov EÚ proti politicky motivovaným červeným obežníkom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu jeho tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci z februára 2022 s názvom Zabezpečenie práv občanov EÚ proti politicky motivovaným červeným obežníkom,

| — | so zreteľom na pravidlá Interpolu týkajúce sa spracúvania údajov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pravidlá Interpolu týkajúce sa spracúvania údajov,

| — | so zreteľom na uznesenia Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 2161 (2017) o zneužívaní systému Interpolu: potreba prísnejších právnych záruk a 2315 (2019) o reforme Interpolu a postupoch vydávania osôb: budovanie dôvery prostredníctvom boja proti zneužívaniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 2161 (2017) o zneužívaní systému Interpolu: potreba prísnejších právnych záruk a 2315 (2019) o reforme Interpolu a postupoch vydávania osôb: budovanie dôvery prostredníctvom boja proti zneužívaniu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti hraníc a víz a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2017/2226, (EÚ) 2018/1240, (EÚ) 2018/1726 a (EÚ) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti hraníc a víz a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2017/2226, (EÚ) 2018/1240, (EÚ) 2018/1726 a (EÚ) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (8),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/818 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, azylu a migrácie a o zmene nariadení (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2018/1862 a (EÚ) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/818 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, azylu a migrácie a o zmene nariadení (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2018/1862 a (EÚ) 2019/816 (9),

| — | so zreteľom na článok 114 ods. 4 a článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 114 ods. 4 a článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre zahraničné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zahraničné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0200/2022),

| A. | keďže súčasný terorizmus a závažná a organizovaná trestná činnosť predstavujú dynamické, komplexné, inovatívne, globalizované, mobilné a často nadnárodné javy, ktoré si vyžadujú pevnú reakciu a účinnejšiu a koordinovanejšiu spoluprácu EÚ s medzinárodnými orgánmi presadzovania práva a orgánmi, ako je Medzinárodná organizácia kriminálnej polície (Interpol); keďže v Stratégii Komisie EÚ pre bezpečnostnú úniu z roku 2020 sa členské štáty vyzývajú, aby zintenzívnili viacstrannú spoluprácu a koordináciu medzi EÚ a Interpolom, pretože to je nevyhnutné na posilnenie spolupráce a výmenu informácií; keďže v uznesení Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu (10) sa zdôrazňuje potreba užšej spolupráce medzi členskými štátmi a lepšej koordinácie na úrovni EÚ medzi všetkými aktérmi; |
| --- | --- |

A.

keďže súčasný terorizmus a závažná a organizovaná trestná činnosť predstavujú dynamické, komplexné, inovatívne, globalizované, mobilné a často nadnárodné javy, ktoré si vyžadujú pevnú reakciu a účinnejšiu a koordinovanejšiu spoluprácu EÚ s medzinárodnými orgánmi presadzovania práva a orgánmi, ako je Medzinárodná organizácia kriminálnej polície (Interpol); keďže v Stratégii Komisie EÚ pre bezpečnostnú úniu z roku 2020 sa členské štáty vyzývajú, aby zintenzívnili viacstrannú spoluprácu a koordináciu medzi EÚ a Interpolom, pretože to je nevyhnutné na posilnenie spolupráce a výmenu informácií; keďže v uznesení Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu (10) sa zdôrazňuje potreba užšej spolupráce medzi členskými štátmi a lepšej koordinácie na úrovni EÚ medzi všetkými aktérmi;

| B. | keďže účinná medzinárodná spolupráca pri plnom rešpektovaní základných práv je dôležitou zložkou účinného presadzovania práva a justičnej spolupráce, najmä pri druhoch trestných činov, ktoré zahŕňajú spracovanie a výmenu osobných údajov; keďže zákonnosť spracúvania osobných údajov sa riadi acquis Únie v oblasti ochrany údajov, a keďže sa to uplatňuje aj na dvojstranné dohody s kľúčovými partnermi, ktorí zohrávajú dôležitú úlohu pri získavaní informácií a potenciálnych dôkazov z krajín mimo EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže účinná medzinárodná spolupráca pri plnom rešpektovaní základných práv je dôležitou zložkou účinného presadzovania práva a justičnej spolupráce, najmä pri druhoch trestných činov, ktoré zahŕňajú spracovanie a výmenu osobných údajov; keďže zákonnosť spracúvania osobných údajov sa riadi acquis Únie v oblasti ochrany údajov, a keďže sa to uplatňuje aj na dvojstranné dohody s kľúčovými partnermi, ktorí zohrávajú dôležitú úlohu pri získavaní informácií a potenciálnych dôkazov z krajín mimo EÚ;

| C. | keďže Interpol je celosvetovo najväčšou medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície a zohráva dôležitú úlohu na celom svete; keďže Interpol je založený na medzivládnej spolupráci; keďže Rada v decembri 2021 prijala mandát na rokovania pre Komisiu, aby začala rokovania s očakávaním, že do konca roka 2022 uzavrie medzinárodnú dohodu v mene EÚ s cieľom posilniť spoluprácu s Interpolom vrátane prístupu do databáz Interpolu a posilnenia operačnej spolupráce; keďže je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby konečná dohoda zaviedla spoľahlivé opatrenia na zaručenie súladu so zásadami týkajúcimi sa spracúvania osobných údajov, ako sa stanovuje v acquis Únie v oblasti ochrany údajov, ako aj správnosti osobných údajov získaných prostredníctvom takejto spolupráce, a zabezpečiť, aby sa pri každej budúcej spolupráci a výmene osobných údajov dodržiavali základné práva vrátane práva na ochranu údajov a súkromie; |
| --- | --- |

C.

keďže Interpol je celosvetovo najväčšou medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície a zohráva dôležitú úlohu na celom svete; keďže Interpol je založený na medzivládnej spolupráci; keďže Rada v decembri 2021 prijala mandát na rokovania pre Komisiu, aby začala rokovania s očakávaním, že do konca roka 2022 uzavrie medzinárodnú dohodu v mene EÚ s cieľom posilniť spoluprácu s Interpolom vrátane prístupu do databáz Interpolu a posilnenia operačnej spolupráce; keďže je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby konečná dohoda zaviedla spoľahlivé opatrenia na zaručenie súladu so zásadami týkajúcimi sa spracúvania osobných údajov, ako sa stanovuje v acquis Únie v oblasti ochrany údajov, ako aj správnosti osobných údajov získaných prostredníctvom takejto spolupráce, a zabezpečiť, aby sa pri každej budúcej spolupráci a výmene osobných údajov dodržiavali základné práva vrátane práva na ochranu údajov a súkromie;

| D. | keďže EÚ a Interpol už dlhodobo spolupracujú v mnohých oblastiach súvisiacich s presadzovaním práva prostredníctvom operačného vykonávania cyklu politík EÚ – EMPACT (Európska multidisciplinárna platforma proti hrozbám trestnej činnosti) a podporovaním činností členských štátov v spolupráci s agentúrami EÚ, ako je Agentúra EÚ pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Agentúra EÚ pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva, Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť, Agentúra EÚ na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a to na základe dohôd alebo pracovných dojednaní; keďže 5. novembra 2001 Europol a Interpol podpísali operačnú dohodu a následne memorandum o porozumení, ktoré umožňujú prenos osobných údajov prostredníctvom ich príslušných styčných úradníkov; keďže 27. mája 2009 agentúra Frontex podpísala s Interpolom pracovnú dohodu, ktorou sa ustanovuje rámec pre spoluprácu s cieľom uľahčiť prevenciu a odhaľovanie cezhraničnej trestnej činnosti a boj proti nej, ako aj s cieľom zlepšiť bezpečnosť hraníc v záujme boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi; |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ a Interpol už dlhodobo spolupracujú v mnohých oblastiach súvisiacich s presadzovaním práva prostredníctvom operačného vykonávania cyklu politík EÚ – EMPACT (Európska multidisciplinárna platforma proti hrozbám trestnej činnosti) a podporovaním činností členských štátov v spolupráci s agentúrami EÚ, ako je Agentúra EÚ pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Agentúra EÚ pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva, Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť, Agentúra EÚ na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a to na základe dohôd alebo pracovných dojednaní; keďže 5. novembra 2001 Europol a Interpol podpísali operačnú dohodu a následne memorandum o porozumení, ktoré umožňujú prenos osobných údajov prostredníctvom ich príslušných styčných úradníkov; keďže 27. mája 2009 agentúra Frontex podpísala s Interpolom pracovnú dohodu, ktorou sa ustanovuje rámec pre spoluprácu s cieľom uľahčiť prevenciu a odhaľovanie cezhraničnej trestnej činnosti a boj proti nej, ako aj s cieľom zlepšiť bezpečnosť hraníc v záujme boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi;

| E. | keďže jednotlivé členské štáty EÚ majú ako členské štáty Interpolu priamy prístup k 19 databázam Interpolu, ktoré obsahujú potenciálne cenné informácie o jednotlivcoch, odcudzenom majetku, zbraniach a hrozbách; keďže tieto databázy obsahujú milióny záznamov s informáciami, ktoré by mohli priamo pomôcť v boji proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti a terorizmu; keďže Frontex, Eurojust a EPPO v súčasnosti nemajú v súlade so svojím mandátom žiaden prístup k týmto databázam, a to ani priamo, ani na základe pozitívnej/negatívnej lustrácie, a to z dôvodu chýbajúcej dohody s Interpolom, ktorá je na tento účel potrebná podľa pravidiel Interpolu týkajúcich sa spracúvania údajov; |
| --- | --- |

E.

keďže jednotlivé členské štáty EÚ majú ako členské štáty Interpolu priamy prístup k 19 databázam Interpolu, ktoré obsahujú potenciálne cenné informácie o jednotlivcoch, odcudzenom majetku, zbraniach a hrozbách; keďže tieto databázy obsahujú milióny záznamov s informáciami, ktoré by mohli priamo pomôcť v boji proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti a terorizmu; keďže Frontex, Eurojust a EPPO v súčasnosti nemajú v súlade so svojím mandátom žiaden prístup k týmto databázam, a to ani priamo, ani na základe pozitívnej/negatívnej lustrácie, a to z dôvodu chýbajúcej dohody s Interpolom, ktorá je na tento účel potrebná podľa pravidiel Interpolu týkajúcich sa spracúvania údajov;

| F. | keďže súčasná spolupráca medzi EÚ a Interpolom je už v oblasti boja proti terorizmu úzka; keďže by sa mala zintenzívniť a rozšíriť o nové oblasti; keďže postupy by sa mali zlepšiť, urýchliť a zefektívniť, aby bolo možné riešiť celý rad nevyhnutných operačných potrieb a tým sa umožnil rýchly prístup k informáciám týkajúcim sa závažnej a organizovanej trestnej činnosti a terorizmu a vykonávať jestvujúce právne akty Únie; |
| --- | --- |

F.

keďže súčasná spolupráca medzi EÚ a Interpolom je už v oblasti boja proti terorizmu úzka; keďže by sa mala zintenzívniť a rozšíriť o nové oblasti; keďže postupy by sa mali zlepšiť, urýchliť a zefektívniť, aby bolo možné riešiť celý rad nevyhnutných operačných potrieb a tým sa umožnil rýchly prístup k informáciám týkajúcim sa závažnej a organizovanej trestnej činnosti a terorizmu a vykonávať jestvujúce právne akty Únie;

| G. | keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančných prostriedkov Interpolu, ktoré sú určené najmä na výmeny informácií v oblasti presadzovania práva, ale zahŕňajú aj spoluprácu v oblasti riadenia hraníc a činností zameraných na budovanie kapacít, ako aj na projekty a programy zamerané na širokú škálu činností v oblasti terorizmu a závažnej trestnej činnosti; keďže to EÚ priznáva dôležitú úlohu pri zlepšovaní fungovania Interpolu a najmä jeho transparentnosti a zodpovednosti; |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančných prostriedkov Interpolu, ktoré sú určené najmä na výmeny informácií v oblasti presadzovania práva, ale zahŕňajú aj spoluprácu v oblasti riadenia hraníc a činností zameraných na budovanie kapacít, ako aj na projekty a programy zamerané na širokú škálu činností v oblasti terorizmu a závažnej trestnej činnosti; keďže to EÚ priznáva dôležitú úlohu pri zlepšovaní fungovania Interpolu a najmä jeho transparentnosti a zodpovednosti;

| H. | keďže nová dohoda by mala vytvoriť moderný a súdržný rámec pre spoluprácu orgánov a agentúr EÚ s Interpolom založený na už existujúcich spôsoboch spolupráce; keďže dohoda by mala byť v súlade so všeobecnými požiadavkami charty, uplatniteľným acquis Únie v oblasti ochrany údajov, konkrétne s nariadením EÚ o ochrane údajov a smernicou o presadzovaní práva, s osobitnými požiadavkami na ochranu údajov a zárukami stanovenými v základných aktoch, ktorými sa zriaďujú orgány, agentúry a informačné systémy EÚ, a v príslušnej judikatúre Súdneho dvora EÚ a normách v oblasti základných práv; |
| --- | --- |

H.

keďže nová dohoda by mala vytvoriť moderný a súdržný rámec pre spoluprácu orgánov a agentúr EÚ s Interpolom založený na už existujúcich spôsoboch spolupráce; keďže dohoda by mala byť v súlade so všeobecnými požiadavkami charty, uplatniteľným acquis Únie v oblasti ochrany údajov, konkrétne s nariadením EÚ o ochrane údajov a smernicou o presadzovaní práva, s osobitnými požiadavkami na ochranu údajov a zárukami stanovenými v základných aktoch, ktorými sa zriaďujú orgány, agentúry a informačné systémy EÚ, a v príslušnej judikatúre Súdneho dvora EÚ a normách v oblasti základných práv;

| I. | keďže dohoda by mala reagovať na prevádzkové potreby, s prihliadnutím na najnovší vývoj v boji proti terorizmu a cezhraničnej, nadnárodnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti; keďže dohoda poskytuje právny základ pre výmenu operačných informácií vrátane osobných údajov a prístup orgánov a agentúr Únie do príslušných databáz Interpolu v súlade s ich mandátmi pod podmienkou, že dohoda je právne záväzná a vymáhateľná voči všetkým stranám a že zahŕňa všetky potrebné záruky ochrany údajov; |
| --- | --- |

I.

keďže dohoda by mala reagovať na prevádzkové potreby, s prihliadnutím na najnovší vývoj v boji proti terorizmu a cezhraničnej, nadnárodnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti; keďže dohoda poskytuje právny základ pre výmenu operačných informácií vrátane osobných údajov a prístup orgánov a agentúr Únie do príslušných databáz Interpolu v súlade s ich mandátmi pod podmienkou, že dohoda je právne záväzná a vymáhateľná voči všetkým stranám a že zahŕňa všetky potrebné záruky ochrany údajov;

| J. | keďže sa nevykonalo žiadne posúdenie vplyvu odporúčania Komisie na základné práva; |
| --- | --- |

J.

keďže sa nevykonalo žiadne posúdenie vplyvu odporúčania Komisie na základné práva;

| K. | keďže prijatie právneho rámca Únie pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v máji 2019 viedlo k prieskumným rozhovorom medzi EÚ a Interpolom o potrebe uzavrieť dohodu o spolupráci; keďže v EÚ v súčasnosti existuje vyspelá a spoločná dátová infraštruktúra pre policajnú a justičnú spoluprácu, azyl a migráciu, ako aj pre hranice a víza; keďže táto infraštruktúra a systémy IT a databázy EÚ, ktoré ju tvoria, umožňuje obmedzenú a vysoko regulovanú výmenu informácií s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami; |
| --- | --- |

K.

keďže prijatie právneho rámca Únie pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v máji 2019 viedlo k prieskumným rozhovorom medzi EÚ a Interpolom o potrebe uzavrieť dohodu o spolupráci; keďže v EÚ v súčasnosti existuje vyspelá a spoločná dátová infraštruktúra pre policajnú a justičnú spoluprácu, azyl a migráciu, ako aj pre hranice a víza; keďže táto infraštruktúra a systémy IT a databázy EÚ, ktoré ju tvoria, umožňuje obmedzenú a vysoko regulovanú výmenu informácií s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami;

| L. | keďže nová dohoda by mala riadiť spoluprácu Interpolom a Europolom, Európskou prokuratúrou, Eurojustom a agentúrou Frontex a poskytovať týmto agentúram a členským štátom na účely priamo spojené s plnením ich úloh, ako sa stanovuje v ich príslušných základných aktoch, priamy prístup do dvoch databáz Interpolu – databázy odcudzených a stratených cestovných dokladov (SLTD) a databázy cestovných dokladov súvisiacich s obežníkmi (TDAWN), a to prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP) v súlade s požiadavkami EÚ na ochranu údajov a plnom dodržiavaním základných práv; |
| --- | --- |

L.

keďže nová dohoda by mala riadiť spoluprácu Interpolom a Europolom, Európskou prokuratúrou, Eurojustom a agentúrou Frontex a poskytovať týmto agentúram a členským štátom na účely priamo spojené s plnením ich úloh, ako sa stanovuje v ich príslušných základných aktoch, priamy prístup do dvoch databáz Interpolu – databázy odcudzených a stratených cestovných dokladov (SLTD) a databázy cestovných dokladov súvisiacich s obežníkmi (TDAWN), a to prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP) v súlade s požiadavkami EÚ na ochranu údajov a plnom dodržiavaním základných práv;

| M. | keďže Interpol podľa svojho štatútu nesmie poskytnúť pomoc členským krajinám, ktorí konajú v rozpore s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

M.

keďže Interpol podľa svojho štatútu nesmie poskytnúť pomoc členským krajinám, ktorí konajú v rozpore s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv;

| N. | keďže vládne, medzinárodné a mimovládne organizácie občianskej spoločnosti naďalej hlásia zneužívanie systému obežníkov a zápisov Interpolu niektorými členskými krajinami s cieľom prenasledovať politických oponentov, národných obhajcov ľudských práv, právnych zástupcov, aktivistov občianskej spoločnosti a novinárov v rozpore s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a internými pravidlami Interpolu; keďže podľa správ Komisie a organizácií občianskej spoločnosti Interpol zreformoval a posilnil svoje postupy preskúmania červených obežníkov, ako aj svoje podporné systémy pre národné ústredne v členských štátoch, zreformoval zriadenie a fungovanie Komisie pre kontrolu spisov, ktorá presadzuje jej mechanizmus podávania sťažností, vymenoval úradníka pre ochranu údajov a zaviedol program vzdelávania a výmeny poznatkov; keďže napriek týmto reformám pretrvávajú vážne obavy týkajúce sa možného zneužívania systému Interpolu s dosahom na základné práva, keďže v nedávnych správach sa stále zdôrazňuje potreba väčších právnych záruk, väčšej transparentnosti a lepšieho vykonávania reforiem; keďže existujú značné problémy s mechanizmami aktualizácie informácií týkajúcich sa červených obežníkov a zápisov, keďže v niektorých prípadoch zostávajú v platnosti vo vnútroštátnych databázach aj napriek tomu, že ich generálny sekretariát Interpolu aktualizoval a odstránil; keďže písomné zdroje aj rozhovory s vládnymi a mimovládnymi organizáciami naznačujú, že proces preverovania Interpolom je naďalej nekonzistentný; |
| --- | --- |

N.

keďže vládne, medzinárodné a mimovládne organizácie občianskej spoločnosti naďalej hlásia zneužívanie systému obežníkov a zápisov Interpolu niektorými členskými krajinami s cieľom prenasledovať politických oponentov, národných obhajcov ľudských práv, právnych zástupcov, aktivistov občianskej spoločnosti a novinárov v rozpore s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a internými pravidlami Interpolu; keďže podľa správ Komisie a organizácií občianskej spoločnosti Interpol zreformoval a posilnil svoje postupy preskúmania červených obežníkov, ako aj svoje podporné systémy pre národné ústredne v členských štátoch, zreformoval zriadenie a fungovanie Komisie pre kontrolu spisov, ktorá presadzuje jej mechanizmus podávania sťažností, vymenoval úradníka pre ochranu údajov a zaviedol program vzdelávania a výmeny poznatkov; keďže napriek týmto reformám pretrvávajú vážne obavy týkajúce sa možného zneužívania systému Interpolu s dosahom na základné práva, keďže v nedávnych správach sa stále zdôrazňuje potreba väčších právnych záruk, väčšej transparentnosti a lepšieho vykonávania reforiem; keďže existujú značné problémy s mechanizmami aktualizácie informácií týkajúcich sa červených obežníkov a zápisov, keďže v niektorých prípadoch zostávajú v platnosti vo vnútroštátnych databázach aj napriek tomu, že ich generálny sekretariát Interpolu aktualizoval a odstránil; keďže písomné zdroje aj rozhovory s vládnymi a mimovládnymi organizáciami naznačujú, že proces preverovania Interpolom je naďalej nekonzistentný;

| O. | keďže v článku 3 Štatútu Interpolu sa zakazuje akýkoľvek zásah alebo činnosť politického, vojenského, náboženského alebo rasového charakteru; keďže v posledných rokoch naďalej dochádza k zneužívaniu v ostro sledovaných prípadoch viacerými členskými štátmi Interpolu; keďže k politicky motivovanému vydávaniu osôb často dochádza zneužívaním vydávania „červeného obežníka“ alebo „zápisov o hľadanej osobe“ prostredníctvom Interpolu; keďže Interpol poskytuje len málo informácií o spôsobe, akým preskúmava červené obežníky, o svojich administratívnych možnostiach a výsledkoch týchto preskúmaní, čo vedie k nedostatočnej transparentnosti, pokiaľ ide o spôsob, akým Interpol účinne bojuje proti politicky motivovaným červeným obežníkom; keďže členské štáty a iné medzinárodné organizácie majú len obmedzený prístup k informáciám o celkovom spracúvaní červených obežníkov a zápisov; keďže nie sú k dispozícii žiadne informácie o krajinách, ktoré podávajú žiadosti o takéto obežníky, o tom, koľko žiadostí je prijatých a koľko zamietnutých, o dôvodoch zamietnutia, o tom, ktoré krajiny dosahujú lepšie alebo horšie výsledky, pokiaľ ide o prijatie alebo zamietnutie žiadostí, a o postupnom vývoji týchto postupov; keďže to znemožňuje vyhodnotiť kvalitu procesu preverovania vykonávaného generálnym sekretariátom Interpolu, prácu národných ústrední alebo kvalitu žiadostí predložených krajinami; |
| --- | --- |

O.

keďže v článku 3 Štatútu Interpolu sa zakazuje akýkoľvek zásah alebo činnosť politického, vojenského, náboženského alebo rasového charakteru; keďže v posledných rokoch naďalej dochádza k zneužívaniu v ostro sledovaných prípadoch viacerými členskými štátmi Interpolu; keďže k politicky motivovanému vydávaniu osôb často dochádza zneužívaním vydávania „červeného obežníka“ alebo „zápisov o hľadanej osobe“ prostredníctvom Interpolu; keďže Interpol poskytuje len málo informácií o spôsobe, akým preskúmava červené obežníky, o svojich administratívnych možnostiach a výsledkoch týchto preskúmaní, čo vedie k nedostatočnej transparentnosti, pokiaľ ide o spôsob, akým Interpol účinne bojuje proti politicky motivovaným červeným obežníkom; keďže členské štáty a iné medzinárodné organizácie majú len obmedzený prístup k informáciám o celkovom spracúvaní červených obežníkov a zápisov; keďže nie sú k dispozícii žiadne informácie o krajinách, ktoré podávajú žiadosti o takéto obežníky, o tom, koľko žiadostí je prijatých a koľko zamietnutých, o dôvodoch zamietnutia, o tom, ktoré krajiny dosahujú lepšie alebo horšie výsledky, pokiaľ ide o prijatie alebo zamietnutie žiadostí, a o postupnom vývoji týchto postupov; keďže to znemožňuje vyhodnotiť kvalitu procesu preverovania vykonávaného generálnym sekretariátom Interpolu, prácu národných ústrední alebo kvalitu žiadostí predložených krajinami;

| P. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení zo 16. septembra 2021 o prípade obhajcu ľudských práv Ahmeda Mansora v Spojených arabských emirátoch (11) vyjadril hlboké znepokojenie nad kandidatúrou a vymenovaním za predsedu Interpolu generálneho inšpektora ministerstva vnútra Spojených arabských emirátov generálmajora Ahmeda Nasera Al Raisiho a vyzval členov Valného zhromaždenia Interpolu, a najmä členské štáty EÚ, aby riadne preskúmali obvinenia z porušovania ľudských práv voči nemu; keďže 11. mája 2022 sa vo Francúzsku začalo vyšetrovanie voči prezidentovi Interpolu vo veci podozrení z mučenia; |
| --- | --- |

P.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení zo 16. septembra 2021 o prípade obhajcu ľudských práv Ahmeda Mansora v Spojených arabských emirátoch (11) vyjadril hlboké znepokojenie nad kandidatúrou a vymenovaním za predsedu Interpolu generálneho inšpektora ministerstva vnútra Spojených arabských emirátov generálmajora Ahmeda Nasera Al Raisiho a vyzval členov Valného zhromaždenia Interpolu, a najmä členské štáty EÚ, aby riadne preskúmali obvinenia z porušovania ľudských práv voči nemu; keďže 11. mája 2022 sa vo Francúzsku začalo vyšetrovanie voči prezidentovi Interpolu vo veci podozrení z mučenia;

| Q. | keďže spolupráca medzi Európskou úniou a Interpolom sa opiera o dôveru v systémy a vnútorné procesy Interpolu; keďže dôvera v systém Interpolu týkajúci sa červených obežníkov a zápisov závisí od prevencie a rýchleho riešenia zneužívania oznámení Interpolu krajinami, ktoré chcú systémy Interpolu využívať na politické a represívne ciele; keďže Interpol musí zabezpečiť, aby osobné údaje spracúvané interne prostredníctvom jeho systémov boli v súlade s ľudskými právami a zásadami právneho štátu; |
| --- | --- |

Q.

keďže spolupráca medzi Európskou úniou a Interpolom sa opiera o dôveru v systémy a vnútorné procesy Interpolu; keďže dôvera v systém Interpolu týkajúci sa červených obežníkov a zápisov závisí od prevencie a rýchleho riešenia zneužívania oznámení Interpolu krajinami, ktoré chcú systémy Interpolu využívať na politické a represívne ciele; keďže Interpol musí zabezpečiť, aby osobné údaje spracúvané interne prostredníctvom jeho systémov boli v súlade s ľudskými právami a zásadami právneho štátu;

| R. | keďže mnohé autoritárske krajiny sú stále členmi Interpolu; keďže v posledných rokoch autoritárske režimy úspešne politicky zneužívali systém červených obežníkov a zápisov, prenasledovali jednotlivcov mimo svojej jurisdikcie a vystavovali ich reálnym, praktickým a invazívnym obmedzeniam ich života a základných práv; |
| --- | --- |

R.

keďže mnohé autoritárske krajiny sú stále členmi Interpolu; keďže v posledných rokoch autoritárske režimy úspešne politicky zneužívali systém červených obežníkov a zápisov, prenasledovali jednotlivcov mimo svojej jurisdikcie a vystavovali ich reálnym, praktickým a invazívnym obmedzeniam ich života a základných práv;

| S. | keďže invázia Ruska na Ukrajinu je priamou hrozbou pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva a jeho pokračujúci prístup do databáz Interpolu je hrozbou pre integritu spolupráce EÚ s Interpolom; keďže Rusko je zodpovedné za veľmi veľký počet červených obežníkov a zápisov na celom svete a je zodpovedné za šírenie najviac politicky motivovaných červených obežníkov, a to aj proti občanom EÚ, ako sú litovskí sudcovia, prokurátori a vyšetrovatelia, ktorí sa zaoberajú udalosťami vo Vilniuse 13. januára 1991; keďže okrem Ruska aj iné krajiny využívajú systém červených obežníkov na politické útoky na svojich občanov; |
| --- | --- |

S.

keďže invázia Ruska na Ukrajinu je priamou hrozbou pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva a jeho pokračujúci prístup do databáz Interpolu je hrozbou pre integritu spolupráce EÚ s Interpolom; keďže Rusko je zodpovedné za veľmi veľký počet červených obežníkov a zápisov na celom svete a je zodpovedné za šírenie najviac politicky motivovaných červených obežníkov, a to aj proti občanom EÚ, ako sú litovskí sudcovia, prokurátori a vyšetrovatelia, ktorí sa zaoberajú udalosťami vo Vilniuse 13. januára 1991; keďže okrem Ruska aj iné krajiny využívajú systém červených obežníkov na politické útoky na svojich občanov;

| 1. | pripomína, že hodnoty a základné práva EÚ a acquis Únie v oblasti ochrany údajov, konkrétne nariadenie EÚ o ochrane údajov a smernica o presadzovaní práva, musia byť základom politiky Únie týkajúcej sa spolupráce v oblasti presadzovania práva, ktorými sa zabezpečí dodržiavanie zásad nevyhnutnosti, proporcionality, zákonnosti a prezumpcie neviny, a zaručí povinnosť zodpovedať sa a súdny prostriedok nápravy, pričom zároveň umožnia účinnú ochranu jednotlivcov, a to najmä tých najzraniteľnejších; ďalej pripomína, že dodržiavanie týchto práv a zásad vrátane práva na súkromie a požiadaviek na ochranu údajov by malo byť jadrom rozvoja digitalizácie v oblasti spravodlivosti a bezpečnosti a rozvoja rámca interoperability; zdôrazňuje, že tieto zásady by mali byť stredobodom rokovaní medzi EÚ a Interpolom o dohode o spolupráci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že je absolútne nevyhnutné, aby bola dohoda s Interpolom založená na úplnom dodržiavaní charty, acquis Únie v oblasti ochrany údajov a osobitných požiadaviek na ochranu údajov a záruk kodifikovaných v základných aktoch, ktorými sa zriaďujú príslušné agentúry, orgány a rozsiahle informačné systémy EÚ a ich príslušné mandáty; zdôrazňuje preto, že rozhodnutie Rady o možnom uzavretí tejto plánovanej dohody by sa malo zakladať aj na článku 16 ZFEÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia pred prijatím odporúčania na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o dohode o spolupráci medzi Európskou úniou a Interpolom, nevykonala posúdenie vplyvu na základné práva, pokiaľ ide o nevyhnutnosť a primeranosť každého plánovaného opatrenia alebo právnu uskutočniteľnosť všetkých plánovaných opatrení v rámci jednej zastrešujúcej dohody; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odporúča Komisii postupovať podľa rozlišovania Rady medzi oblasťami presadzovania práva, justičnej spolupráce v trestných veciach a bezpečnosti hraníc, ako súčasť riadenia hraníc; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odporúča Komisii zabezpečiť prístup k rôznym databázam Interpolu na základe potrieb a podľa rozsahu právomocí ustanovených v príslušných mandátoch rôznych orgánov a agentúr EÚ; pripomína, že databázy Interpolu obsahujú milióny záznamov s informáciami, ktoré by mohli potenciálne pomôcť v boji proti trestnej činnosti; pripomína však, že v týchto databázach existujú zdokumentované problémy s presnosťou, spoľahlivosťou a pôvodom údajov, ktoré by sa mali riešiť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že Komisia by mala zaručiť kontrolovaný prístup členských štátov EÚ, orgánov a agentúr EÚ do databáz Interpolu a mala by tiež zaručiť potrebné konkrétne, špecifické a účinné záruky pre každý typ spolupráce vrátane plánovanej dohody na zabezpečenie úplného súladu s acquis Únie v oblasti ochrany údajov, so špecifickými zárukami a požiadavkami na ochranu údajov stanovenými v právnych základoch orgánov, agentúr Únie a rozsiahlych informačných systémov EÚ a so základnými právami; zdôrazňuje, že pokiaľ ide o kontrolovaný prístup k databázam, dohoda by mala byť prinajmenšom v súlade so zárukami, ktoré už poskytujú nariadenia o interoperabilite (12), právny základ nariadenia o európskom systéme pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) (13) a nariadenie (EÚ) 2016/794; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odporúča, aby Komisia rokovala s Interpolom o požiadavkách týkajúcich sa vysokej úrovne kvality a overiteľnosti informácií v databázach Interpolu a transparentnosti informačných zdrojov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | očakáva osobitnú ostražitosť počas rokovaní vzhľadom na citlivosť osobných údajov obsiahnutých v rôznych databázach a skutočnosť, že väčšina tretích krajín, ktoré sú členmi Interpolu, neponúka primeranú úroveň ochrany údajov a nie je zmluvnou stranou medzinárodnej dohody podľa článku 218 ZFEÚ, ktorá umožňuje výmenu operačných osobných údajov s EÚ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla spoľahlivé záruky potrebné na zabezpečenie súladu s požiadavkami EÚ na ochranu údajov a základnými právami, aby sa centrálnej jednotke ETIAS zriadenej v rámci agentúry Frontex a členských štátov EÚ povolil prístup k databázam Interpolu SLTD a TDAWN prostredníctvom ESP, a ako sú potrebné na účinné vykonávanie revidovaného nariadenia o vízovom informačnom systéme (14), ktorým sa členským štátom EÚ povoľuje prístup k databázam Interpolu SLTD a TDAWN prostredníctvom ESP pri skúmaní žiadostí o víza alebo povolenia na pobyt; trvá na tom, že v prípade pozitívnej lustrácie sa Interpolu ani vlastníkovi údajov v databáze Interpolu nesmú poskytnúť informácie, a pripomína, že ako sa stanovuje v nariadeniach o ETIAS a VIS, kým to nebude dohodnuté a prakticky zaručené, tieto dva systémy nebudú porovnávať informácie s databázami Interpolu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odporúča, aby sa v plánovanej dohode jasne stanovilo, ktoré orgány a agentúry EÚ by mali mať prístupové práva, do ktorej konkrétnej databázy Interpolu a ku ktorým konkrétnym úlohám a účelom; domnieva sa, že plánovanou dohodou by sa nemala ukladať povinnosť agentúr EÚ spolupracovať s Interpolom nad rámec toho, čo už je stanovené v príslušných právnych predpisoch Únie; |
| --- | --- |

10.

Ochrana údajov, spracúvanie a uchovávanie osobných údajov, súdne prostriedky nápravy

| 11. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby dohoda bola v súlade s acquis EÚ v oblasti ochrany údajov a chránila základné práva a slobody jednotlivcov tým, že zabezpečí úroveň ochrany osobných údajov spracúvaných podľa tejto dohody, ktorá je v podstate rovnocenná s úrovňou ochrany primárneho a sekundárneho práva EÚ; zdôrazňuje, že plánovaná dohoda o spolupráci by nemala viesť k oslabeniu základných práv a slobôd fyzických osôb, obzvlášť nie ich práv na ochranu údajov a súkromia, a mala by poskytovať účinnú nápravu akéhokoľvek porušovania týchto práv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že dohodou by sa malo zaistiť, aby prenos osobných údajov bol primeraný, relevantný a obmedzený na rozsah, ktorý je nevyhnutný a primeraný vzhľadom na účel, na ktorý sa prenášajú, v súlad s acquis Únie v oblasti ochrany údajov; ďalej zdôrazňuje, že by mala poskytnúť možnosť zaviesť akékoľvek obmedzenie prístupu alebo používania vrátane obmedzenia ďalšieho prenosu alebo vymazania v čase prenosu; zdôrazňuje tiež, že dotknuté osoby musia mať zabezpečené vymožiteľné a účinné práva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnieva sa, že je nevyhnutné vyžadovať, aby boli v dohode jasne uvedené účely, na ktoré sa údaje môžu prenášať, a aby akékoľvek ďalšie spracovanie údajov nezlučiteľné s pôvodným účelom bolo zakázané; domnieva sa, že v dohode sa musí jasne uviesť, že rozhodnutia založené výlučne na automatizovanom spracúvaní osobných informácií bez ľudskej účasti nie sú povolené; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že v plánovanej dohode by sa mali jasne vymedziť postupy týkajúce sa povinnosti Interpolu informovať o porušení ochrany osobných údajov a opisu minimálnych informácií, ktoré sa majú poskytnúť pri informovaní o porušení; vyzýva Komisiu, aby v dohode zabezpečila, aby Interpol v prípade porušenia ochrany osobných údajov bez zbytočného odkladu a podľa možnosti do 72 hodín informoval príslušné agentúry EÚ a orgány členských štátov vrátane vnútroštátnych orgánov na ochranu údajov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odporúča, aby dohľad nad konzultovanými údajmi vykonával jeden alebo viacero nezávislých orgánov zodpovedných za ochranu údajov s účinnými právomocami súvisiacimi s vyšetrovaním a intervenciou a právomocou vypočuť sťažnosti jednotlivcov týkajúce sa využívania ich osobných údajov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odporúča Komisii zaistiť, aby Interpol neuchovával údaje dlhšie, než je nevyhnutné na účel, na ktorý boli prenesené; očakáva v tejto súvislosti, že sa v dohode stanovia jasné a konkrétne pravidlá týkajúce sa uchovávania vrátane minimalizácie uchovávania, preskúmania, opravy a vymazávania osobných údajov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné a vymožiteľné práva na správne a súdne prostriedky nápravy, a účinnú nápravu pre všetky dotknuté osoby, t. j. každú osobu, ktorej údaje sa spracúvajú na základe tejto dohody; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že v dohode sa výslovne objasňuje, že Interpol nebude mať recipročný priamy ani nepriamy prístup k databázam EÚ; |
| --- | --- |

18.

Interoperabilita

| 19. | zdôrazňuje, že spolupráca v oblasti presadzovania práva a výmena informácií sú dôležitými nástrojmi na boj proti trestnej činnosti a terorizmu a na presadzovanie spravodlivosti, ale musia byť cielené a podliehať primeraným a vopred vymedzeným zárukám a dohľadu; podčiarkuje, že by sa mali zaoberať výzvami v oblasti základných práv, a to najmä zvyšovaním kvality údajov, zmierňovaním neobjektívnosti, odhaľovaním chýb a predchádzaním akejkoľvek forme diskriminácie v rozhodovacom procese; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala výzvam v oblasti základných práv a tomu, že je potrebné zabezpečiť primerané zmierňujúce opatrenia a nediskriminačné mechanizmy, ako aj lepšiu kvalitu a ochranu údajov s cieľom vytvoriť rámce pre budúci rozvoj posilneného prepojenia medzi informačnými systémami EÚ a Interpolu v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, azylu a migrácie, ktoré nepatria EÚ, ako aj integrované riadenie hraníc a víz, čím sa zabezpečí kľúčový legislatívny rámec pre súčasný a budúci vývoj digitálnej infraštruktúry EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odporúča, aby s ohľadom na pravidlá upravujúce prístup k osobným údajom a výmenu informácií v jednotlivých systémoch a databázach EÚ podmienky budúcej dohody o spolupráci s Interpolom poskytovali záruky potrebné na poskytnutie kontrolovaného prístupu relevantným agentúram členských štátov EÚ a Interpolu prostredníctvom ESP, ktorý sa požaduje na plnenie ich úloh, v súlade s ich prístupovými právami a právnymi predpismi EÚ alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sa vzťahujú na takýto prístup, a v úplnom súlade s požiadavkami EÚ na ochranu údajov a základnými právami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripomína, že databázy Interpolu obsahujú veľké množstvo údajov o cestovných dokladoch štátnych príslušníkov tretích krajín a že využívaním týchto databáz by sa mohli minimalizovať informačné medzery, zvýšiť pozitívne zhody a následne zlepšiť operačné výsledky systému ETIAS a revidovaného nariadenia o vízovom informačnom systéme; zdôrazňuje, že dohoda o spolupráci s Interpolom by mala poskytovať požadovaný právny základ vrátane záruk v oblasti ochrany údajov a povoľovať ESP priame pripojenie do databáz Interpolu; zdôrazňuje, že dohoda o spolupráci by preto mala poskytnúť aj priestor na vytvorenie bezpečného prepojenia ESP a ETIAS s IT infraštruktúrou Interpolu, aby sa umožnil prístup do databáz Interpolu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že v súlade so súčasným rámcom EÚ by sa novou dohodou malo zaručiť, že každé automatizované vyhľadávanie v databázach Interpolu SLTD a TDAWN prostredníctvom ESP využívaním interoperability by sa malo uskutočňovať takým spôsobom, aby sa štátu, ktorý je vlastníkom obežníka Interpolu, nesprístupnila žiadna informácia; |
| --- | --- |

23.

Prenos údajov a následné prenosy

| 24. | pripomína, že podľa acquis EÚ v oblasti ochrany údajov je prenos údajov z EÚ do tretích krajín a medzinárodných organizácií povolený len vtedy, ak príjemcovia týchto informácií dokážu zaručiť v zásade rovnakú úroveň ochrany osobných údajov porovnateľnú s úrovňou Únie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v prípade absencie rozhodnutia o primeranosti týkajúcom sa Interpolu by dohoda mala predstavovať právny základ umožňujúci prenos osobných údajov Interpolu za predpokladu, že bude právne záväzná a vynútiteľná voči všetkým stranám dohody a že bude obsahovať primerané záruky ochrany údajov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že prenos osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie, členstvo v odborových organizáciách, ako aj genetických údajov, biometrických údajov výlučne na účely zistenia totožnosti fyzickej osoby a údajov o zdravotnom stave a sexuálnom živote alebo sexuálnej orientácii fyzickej osoby by mal byť povolený len za výnimočných okolností a v prípade, ak je takýto prenos nevyhnutný a primeraný v konkrétnom prípade na predchádzanie trestným činom, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody, alebo na boj proti nim; zdôrazňuje, že v dohode sa musia stanoviť primerané záruky na riešenie osobitných rizík spojených so spracúvaním osobitných kategórií údajov, najmä v prípade maloletých osôb a obetí trestných činov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | odporúča obmedziť uplatňovanie výnimiek pre následné prenosy osobných údajov na prípady stanovené v kapitole V nariadenia nariadenie EÚ o ochrane údajov; zdôrazňuje, že sa v plnej miere musia dodržiavať osobitné požiadavky vyplývajúce z nariadení, ktorými sa zriaďujú príslušné agentúry alebo orgány EÚ, vrátane osobitných ustanovení týkajúcich sa prenosu operačných údajov Europolom a Európskou prokuratúrou; |
| --- | --- |

26.

| 27. | odporúča, aby sa dohodou zabezpečilo, že prenosy osobných údajov musia podliehať povinnostiam zachovávania dôvernosti a byť potrebné a primerané na účely uvedené v dohode, konkrétne na predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie, na ochranu pred ohrozením verejnej bezpečnosti a na ochranu vonkajších hraníc; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odporúča, aby sa v dohode výslovne stanovilo, že osobné údaje prenášané EÚ Interpolu sa nebudú používať na požadovanie, uloženie alebo vykonanie trestu smrti alebo akejkoľvek formy krutého a neľudského zaobchádzania, a že osobné údaje sa nebudú prenášať, ak existuje akékoľvek riziko, že údaje sa použijú na tento účel; |
| --- | --- |

28.

Červené obežníky a zápisy

| 29. | so zreteľom na budúcu spoluprácu zdôrazňuje, že napriek nedávnym reformám výzvami zostáva transparentnosť a zodpovednosť, a to na individuálnej, ako aj na organizačnej úrovni Interpolu, rovnako ako nedostatok dostupných štatistických informácií o fungovaní jeho systému obežníkov a zápisov; vyzýva preto Komisiu, aby zaručila záväzok a záruky Interpolu, že bude ďalej rozvíjať potrebné štruktúry a pravidlá, ako aj hmotnoprávne nástroje umožňujúce konzistentné a transparentné spracovanie žiadostí, preskúmaní, výziev, opráv a vymazávania; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby rokovala o prísnej požiadavke, aby Interpol zlepšil transparentnosť svojho systému kontroly červených obežníkov a zápisov, najmä úlohu a prácu svojej pracovnej skupiny pre obežníky a zápisy; vyzýva Komisiu, aby využila rokovania s Interpolom a požiadala túto organizáciu o vypracovanie, aktualizáciu a sprístupnenie procesných a hmotnoprávnych nástrojov týkajúcich sa právneho spracúvania červených obežníkov a zápisov, čím sa zabezpečí konzistentné a transparentné spracovanie žiadostí, preskúmaní, námietok, opráv a vymazaní; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v záujme zlepšenia účinnosti a zvýšenia transparentnosti odporúča každoročné zverejňovanie štatistických údajov o spracovaní červených obežníkov a zápisov vrátane informácií o počte podaní, krajine pôvodu, kategórii trestného činu, dôvodoch odôvodneniach zamietnutia a použití sankcií v prípade zneužitia; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila zber štatistických údajov o vybavovaní žiadostí o zatknutie na základe červených obežníkov a zápisov členskými štátmi EÚ za všetky členské štáty; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že v kontexte tejto dohody by Interpol mal vypracovať profily verejného rizika červených obežníkov a zápisov na základe ročných štatistických publikácií uvedených v predchádzajúcom odseku, ktoré by umožnili vyhodnotiť riziko zneužitia zo strany žiadajúcich krajín a ktoré by prispeli k hodnoteniu účinnosti mechanizmov Interpolu na presadzovanie práva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s touto dohodou preskúmala možné spôsoby, ako by ESP mohol riešiť problém politicky motivovaných červených obežníkov a zápisov a byť v praxi jedným z nástrojov, ktoré by sa v niektorých situáciách mohli ukázať ako účinné nástroje boja proti politicky motivovaným žiadostiam o červený obežník; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripomína vyhlásenie Rady o červených obežníkoch Interpolu pokiaľ ide o prijatie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/991 (15), v ktorom sa podporuje úsilie Interpolu predchádzať zneužívaniu červených obežníkov a zápisov z politických dôvodov alebo porušovaniu ľudských práv a vyzýva na pokračovanie v pravidelnej výmene informácií v tejto oblasti medzi Interpolom a jeho „národnými ústredňami“ s cieľom zvýšiť informovanosť o opatreniach, ktoré by členské štáty mali prijať v spolupráci s Interpolom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | očakáva, že Rada splní svoj záväzok naďalej podporovať Interpol pri presadzovaní jeho existujúcich noriem a postupov Interpolu v oblasti kvality a súladu údajov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby s využitím existujúcich technických nástrojov dostupných v bezpečnostnom rámci EÚ pracovala aj internej úrovni s cieľom vytvoriť kontrolný mechanizmus pre členské štáty EÚ na výmenu informácií o identifikácii a odstraňovaní politicky motivovaných červených obežníkov a zápisov, o najlepších postupoch v tejto oblasti a o rizikových profiloch tretích krajín, ktoré vytvárajú červené obežníky; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby uznala riziko, že autoritárske krajiny systematicky oslabujú medzinárodnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva založenú na dôvere zneužívaním nástrojov, ktoré poskytuje Interpol; vyzýva Komisiu, aby povzbudila Interpol k posilneniu úsilia v efektívnom boji proti tomuto protiprávnemu konaniu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu, aby do dohody zahrnula ustanovenia týkajúce sa podpory Interpolu pri zvyšovaní v súčasnosti malého počtu zamestnancov, ktorí sa zaoberajú preskúmavaním červených obežníkov a zápisov v rámci Komisie pre kontrolu spisov, a zlepšiť štatistické informácie o fungovaní červených obežníkov a zápisov; vyzýva Komisiu, aby využila úlohu a vplyv EÚ na podporu zlepšení, ktoré posilnia ochranu obežníkov a zápisov pred zneužitím; |
| --- | --- |

38.

Rusko

| 39. | berie na vedomie oznámenie generálneho tajomníka Interpolu, že Interpol zavedie posilnené monitorovacie opatrenia s cieľom identifikovať akékoľvek ďalšie zneužívanie systémov Interpolu zo strany Ruska a zabrániť mu; je však naďalej znepokojený tým, že samotné monitorovanie v plnej miere nezmierni riziká ruského zneužívania týchto systémov; zdôrazňuje preto, že vzhľadom na súčasné osobitné okolnosti vrátane očividného porušovania medzinárodného práva Ruskom a nerešpektovania medzinárodného systému založeného na pravidlách by výkonný výbor Interpolu a generálny sekretariát mali prijať okamžité a rozhodné opatrenia na zrušenie prístupových práv Ruskej federácie a Bieloruska do systémov Interpolu, keďže ich konanie priamo ohrozuje medzinárodnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva a predstavuje závažné porušenie základných práv; naliehavo vyzýva výkonný výbor Interpolu, aby pripravil a navrhol Valnému zhromaždeniu potrebné zmeny ústavy Interpolu s cieľom umožniť pozastavenie členstva členských štátov v Interpole, a vyzýva členské štáty EÚ, aby podporili túto iniciatívu s cieľom pozastaviť členstvo Ruska a iných krajín, ktoré sústavne zneužívajú Interpol z politických dôvodov; naliehavo vyzýva generálny sekretariát Interpolu, aby predložil výkonnému výboru návrh nápravných opatrení pre Ruskú federáciu podľa článku 131 ods. 3 pravidiel Interpolu týkajúcich sa spracúvania údajov vrátane pozastavenia prístupových práv ruskej národnej ústredne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | dôrazne odporúča, aby Komisia predložila posilnené monitorovacie opatrenia v kontexte tejto dohody, pokiaľ ide o obežníky a zápisy, ktoré ruské orgány vydali pred vojnou na Ukrajine; vyzýva Komisiu, aby členským štátom poradila, aké konkrétne opatrenia treba uplatniť v súvislosti s obežníkmi a zápismi ruských orgánov pred vojnou a v súčasnom kontexte; |
| --- | --- |

40.

Záverečné poznámky

| 41. | požaduje, aby sa v dohode stanovila možnosť jej pozastavenia alebo vypovedania v prípade akéhokoľvek porušenia jej ustanovení, najmä ustanovení o osobných údajoch jednou zo strán, pričom sa uvedie, že osobné údaje, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody, prenesené pred jej pozastavením alebo vypovedaním, sa môžu naďalej spracúvať v súlade s podmienkami dohody; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnieva sa, že pripravovaná dohoda by mala obsahovať doložku o revíznej správe Komisie tri roky po nadobudnutí jej platnosti a potom každé tri roky, v ktorej sa posúdi účinné vykonávanie dohody a dodržiavanie základných práv; považuje za dôležité, aby sa v dohode stanovil mechanizmus monitorovania a pravidelného hodnotenia na posúdenie jej fungovania vo vzťahu k operačným potrebám príslušných agentúr Únie vrátane štatistík o počte páchateľov trestných činov zatknutých a odsúdených pomocou údajov Interpolu, ako aj jej súladu s ochranou údajov a inými základnými právami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | odporúča, ako to potvrdil Súdny dvor EÚ vo svojom stanovisku z 8. septembra 2016 o návrhu dohody medzi Kanadou a Európskou úniou o prenose údajov z osobného záznamu o cestujúcom v leteckej doprave z Únie do Kanady, aby citácie dohody obsahovali aj príslušný hmotnoprávny základ vrátane článku 16 ZFEÚ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | odporúča, aby akékoľvek riešenie sporov, o ktorých sa bude rokovať, patrilo do výlučnej právomoci Súdneho dvora Európskej únie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu podala správu o priebehu a výsledku rokovaní, a to pravidelne a kedykoľvek o to požiada; pripomína, že Európsky parlament má právomoc udeliť súhlas s uzavretím plánovanej dohody o spolupráci, a preto by mal byť úzko zapojený do procesu rokovaní; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že podávanie správ Európskemu parlamentu bude súčasťou mechanizmov monitorovania a hodnotenia, ktoré sú stanovené v dohode o spolupráci; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a Medzinárodnej organizácii kriminálnej polície (ICPO-INTERPOL). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39.

(4)  Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53.

(5)  Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2019, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 138.

(8)  Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 27.

(9)  Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 85.

(10)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 140.

(11)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 109.

(12)  Nariadenie (EÚ) 2019/817 a nariadenie (EÚ) 2019/818.

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 z 12. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/1624 a (EÚ) 2017/2226 (Ú. v. EÚ L 236, 19.9.2018, s. 1).

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60).

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/991 z 8. júna 2022, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/794, pokiaľ ide o spoluprácu Europolu so súkromnými subjektmi, spracúvanie osobných údajov Europolom na podporu vyšetrovania trestných činov a úlohu Europolu v oblasti výskumu a inovácií (Ú. v. EÚ L 169, 27.6.2022, s. 1).

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Streda 6. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Zmena rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu týkajúca sa článku 216 o schôdzach výborov

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o zmene rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu týkajúcej sa článku 216 o schôdzach výborov (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na list svojej predsedníčky z 9. júna 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list svojej predsedníčky z 9. júna 2022,

| — | so zreteľom na články 236 a 237 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 236 a 237 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A9-0203/2022),

| 1. | sa rozhodol zmeniť svoj rokovací poriadok v zmysle nižšie uvedenej zmeny; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa rozhodol, že tieto zmeny nadobúdajú účinnosť prvým dňom po ich prijatí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto rozhodnutie Rade a Komisii pre informáciu. |
| --- | --- |

3.

Pozmeňujúci návrh 1

Rokovací poriadok Európskeho parlamentu

Článok 216 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Výbor sa schádza po zvolaní svojím predsedom alebo na žiadosť predsedu Parlamentu. | 1.   Výbor sa schádza po zvolaní svojím predsedom alebo na žiadosť predsedu Parlamentu. |
| | Pri zvolávaní takejto schôdze môže predseda výboru v jednotlivých prípadoch a so súhlasom koordinátorov zastupujúcich väčšinu členov výboru rozhodnúť, že na schôdzi sa možno zúčastniť aj na diaľku, s výnimkou schôdzí výboru, ktoré sa majú konať za zatvorenými dverami. |
| Predseda výboru pri zvolaní schôdze predkladá návrh programu. Výbor rozhoduje o programe na začiatku schôdze. | Predseda výboru pri zvolaní schôdze predkladá návrh programu
  , v ktorom sa uvedie, či sa na schôdzi možno zúčastniť aj na diaľku
  . Výbor rozhoduje o programe na začiatku schôdze. |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

1.   Výbor sa schádza po zvolaní svojím predsedom alebo na žiadosť predsedu Parlamentu.

1.   Výbor sa schádza po zvolaní svojím predsedom alebo na žiadosť predsedu Parlamentu.

Pri zvolávaní takejto schôdze môže predseda výboru v jednotlivých prípadoch a so súhlasom koordinátorov zastupujúcich väčšinu členov výboru rozhodnúť, že na schôdzi sa možno zúčastniť aj na diaľku, s výnimkou schôdzí výboru, ktoré sa majú konať za zatvorenými dverami.

Pri zvolávaní takejto schôdze môže predseda výboru v jednotlivých prípadoch a so súhlasom koordinátorov zastupujúcich väčšinu členov výboru rozhodnúť, že na schôdzi sa možno zúčastniť aj na diaľku, s výnimkou schôdzí výboru, ktoré sa majú konať za zatvorenými dverami.

Predseda výboru pri zvolaní schôdze predkladá návrh programu. Výbor rozhoduje o programe na začiatku schôdze.

Predseda výboru pri zvolaní schôdze predkladá návrh programu
  , v ktorom sa uvedie, či sa na schôdzi možno zúčastniť aj na diaľku
  . Výbor rozhoduje o programe na začiatku schôdze.

, v ktorom sa uvedie, či sa na schôdzi možno zúčastniť aj na diaľku

Pozmeňujúci návrh 2

Pozmeňujúci návrh 2

Rokovací poriadok Európskeho parlamentu

Rokovací poriadok Európskeho parlamentu

Článok 216 – odsek 4

Článok 216 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Článok 171 ods. 2
  o pridelení rečníckeho času
  sa uplatňuje primerane na výbory. | 4.   Článok 171 ods. 2 sa uplatňuje primerane na výbory.
  Druhá veta článku 171 ods. 2


  sa


  však nevzťahuje


  na


  poslancov, ktorí sa na schôdzi zúčastňujú na diaľku
  . |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Článok 171 ods. 2
  o pridelení rečníckeho času
  sa uplatňuje primerane na výbory.

4.   Článok 171 ods. 2 sa uplatňuje primerane na výbory.
  Druhá veta článku 171 ods. 2


  sa


  však nevzťahuje


  na


  poslancov, ktorí sa na schôdzi zúčastňujú na diaľku
  .

Pozmeňujúci návrh 3

Pozmeňujúci návrh 3

Rokovací poriadok Európskeho parlamentu

Rokovací poriadok Európskeho parlamentu

Článok 216 – odsek 5 a (nový)

Článok 216 – odsek 5 a (nový)

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  V režime účasti na diaľku sa zabezpečí, aby:








  — | poslanci mohli vykonávať svoj poslanecký mandát vrátane najmä svojho práva vystupovať vo výboroch bez obmedzenia; |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  V režime účasti na diaľku sa zabezpečí, aby:

—

poslanci mohli vykonávať svoj poslanecký mandát vrátane najmä svojho práva vystupovať vo výboroch bez obmedzenia;

| — | poskytnuté riešenia v oblasti informačných technológií boli „technologicky neutrálne“; |
| --- | --- |

—

poskytnuté riešenia v oblasti informačných technológií boli „technologicky neutrálne“;

| — | sa používali zabezpečené elektronické prostriedky, ktoré spravujú a na ktoré dohliadajú útvary Parlamentu priamo a interne; |
| --- | --- |

—

sa používali zabezpečené elektronické prostriedky, ktoré spravujú a na ktoré dohliadajú útvary Parlamentu priamo a interne;

| – | technické vybavenie umožňovalo potrebnú kvalitu zvuku a obrazu; a |
| --- | --- |

–

technické vybavenie umožňovalo potrebnú kvalitu zvuku a obrazu; a

| – | sa vystúpenie uskutočnilo z vhodného miesta. |
| --- | --- |

–

sa vystúpenie uskutočnilo z vhodného miesta.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 5. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Akt o digitálnych službách ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0825),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0418/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. júla 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. júla 2021 (2),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre právne veci, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre právne veci, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0356/2021),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu a ktoré bude uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 70.

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 67.

(3)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce návrhy prijaté 20. januára 2022 (Prijaté texty, P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotnom trhu s digitálnymi službami a o zmene smernice 2000/31/ES (akt o digitálnych službách)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2065.)

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

VYHLÁSENIE KOMISIE O PODPORE MIKROPODNIKOV, MALÝCH A STREDNÝCH PODNIKOV A ZAČÍNAJÚCICH PODNIKOV V SÚVISLOSTI SO ZÁKONOM O DIGITÁLNYCH SLUŽBÁCH

Komisia uznáva význam konkurencieschopnosti, inovácií a investícií do digitálnych služieb, najmä pokiaľ ide o mikropodniky, malé a stredné podniky a začínajúce podniky. Na uvedený účel sa Komisia zaväzuje uľahčovať mikropodnikom, malým a stredným podnikom a začínajúcim podnikom dodržiavanie aktu o digitálnych službách, a to najmä mobilizáciou príslušných programov v prospech inovácií, zavádzania digitálnych technológií a normalizácie.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Akt o digitálnych trhoch ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0842),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0419/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2021 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 30. júna 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 30. júna 2021 (2),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 11. mája 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 11. mája 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre kultúru a vzdelávanie, Výboru pre právne veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre kultúru a vzdelávanie, Výboru pre právne veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0332/2021),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 64.

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 67.

(3)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce návrhy prijaté 15. decembra 2021 (Prijaté texty, P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora a o zmene smerníc (EÚ) 2019/1937 a (EÚ) 2020/1828 (akt o digitálnych trhoch)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1925.)

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Prijatie eura Chorvátskom 1. januára 2023 *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Konzultácia)

(2023/C 47/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie na rozhodnutie Rady o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023 (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na rozhodnutie Rady o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023 (COM(2022)0282),

| — | so zreteľom na článok 140 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 140 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na správu Komisie o konvergencii za rok 2022 a na správu Európskej centrálnej banky o konvergencii z júna 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie o konvergencii za rok 2022 a na správu Európskej centrálnej banky o konvergencii z júna 2022,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o rozširovaní eurozóny (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o rozširovaní eurozóny (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. júna 2007 o zlepšení spôsobu konzultácie s Parlamentom v postupoch týkajúcich sa rozšírenia eurozóny (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. júna 2007 o zlepšení spôsobu konzultácie s Parlamentom v postupoch týkajúcich sa rozšírenia eurozóny (2),

| — | so zreteľom na článok 106 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0187/2022),

| A. | keďže v článku 140 ZFEÚ sa stanovuje, že dosiahnutie vysokého stupňa udržateľnej konvergencie sa posudzuje na základe plnenia nasledujúcich kritérií zo strany členských štátov: dosiahnutie vysokého stupňa cenovej stability; udržateľnosť verejných financií, keďže na členský štát sa nevzťahuje postup pri nadmernom deficite, ako sa uvádza v protokole č. 12, ktorý je pripojený k zmluvám; sledovanie normálneho fluktuačného rozpätia stanoveného mechanizmom výmenných kurzov; a stálosť konvergencie dosiahnutej členským štátom a účasti členského štátu v mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému, ktorá sa odráža v dlhodobých úrovniach úrokovej miery (ďalej len „maastrichtské kritériá“); |
| --- | --- |

A.

keďže v článku 140 ZFEÚ sa stanovuje, že dosiahnutie vysokého stupňa udržateľnej konvergencie sa posudzuje na základe plnenia nasledujúcich kritérií zo strany členských štátov: dosiahnutie vysokého stupňa cenovej stability; udržateľnosť verejných financií, keďže na členský štát sa nevzťahuje postup pri nadmernom deficite, ako sa uvádza v protokole č. 12, ktorý je pripojený k zmluvám; sledovanie normálneho fluktuačného rozpätia stanoveného mechanizmom výmenných kurzov; a stálosť konvergencie dosiahnutej členským štátom a účasti členského štátu v mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému, ktorá sa odráža v dlhodobých úrovniach úrokovej miery (ďalej len „maastrichtské kritériá“);

| B. | keďže Chorvátsko splnilo maastrichtské kritériá v súlade s článkom 140 ZFEÚ a Protokolom č. 13 o konvergenčných kritériách pripojeným k zmluvám a keďže Komisia a Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) vyhodnotili právne predpisy Chorvátska ako plne zlučiteľné s požiadavkami ZFEÚ a štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky; |
| --- | --- |

B.

keďže Chorvátsko splnilo maastrichtské kritériá v súlade s článkom 140 ZFEÚ a Protokolom č. 13 o konvergenčných kritériách pripojeným k zmluvám a keďže Komisia a Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) vyhodnotili právne predpisy Chorvátska ako plne zlučiteľné s požiadavkami ZFEÚ a štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky;

| C. | keďže ZFEÚ vyžaduje, aby sa pri hodnotení zohľadnili ďalšie faktory dôležité pre hospodársku integráciu a konvergenciu vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie produktového, pracovného a finančného trhu; keďže Komisia sa domnieva, že Chorvátsko spĺňa podmienky na prijatie eura aj na základe týchto dodatočných kritérií; |
| --- | --- |

C.

keďže ZFEÚ vyžaduje, aby sa pri hodnotení zohľadnili ďalšie faktory dôležité pre hospodársku integráciu a konvergenciu vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie produktového, pracovného a finančného trhu; keďže Komisia sa domnieva, že Chorvátsko spĺňa podmienky na prijatie eura aj na základe týchto dodatočných kritérií;

| D. | keďže na základe bežnej praxe a podobne ako už niekoľkokrát v minulosti Komisia na účely posúdenia kritéria cenovej stability vylučuje z krajín s najlepšími výsledkami tie krajiny, ktorých miera inflácie sa nemohla považovať za zmysluplnú referenčnú hodnotu pre iné členské štáty, a preto z hodnotenia vylúčila dva členské štáty ako štáty s najlepšími výsledkami; |
| --- | --- |

D.

keďže na základe bežnej praxe a podobne ako už niekoľkokrát v minulosti Komisia na účely posúdenia kritéria cenovej stability vylučuje z krajín s najlepšími výsledkami tie krajiny, ktorých miera inflácie sa nemohla považovať za zmysluplnú referenčnú hodnotu pre iné členské štáty, a preto z hodnotenia vylúčila dva členské štáty ako štáty s najlepšími výsledkami;

| E. | keďže súčasné okolnosti, ako napríklad zvýšenie cien energie a ruská nezákonná a nevyprovokovaná invázia na Ukrajinu, mali vplyv na viaceré ukazovatele použité v konvergenčných správach a vyžadovali by si primerané posúdenie ich plnenia; keďže plnenie týchto kritérií prispieva k začleneniu do hospodárskej a menovej únie a k dlhodobej stabilite hospodárskej a menovej únie; |
| --- | --- |

E.

keďže súčasné okolnosti, ako napríklad zvýšenie cien energie a ruská nezákonná a nevyprovokovaná invázia na Ukrajinu, mali vplyv na viaceré ukazovatele použité v konvergenčných správach a vyžadovali by si primerané posúdenie ich plnenia; keďže plnenie týchto kritérií prispieva k začleneniu do hospodárskej a menovej únie a k dlhodobej stabilite hospodárskej a menovej únie;

| F. | keďže 1. októbra 2020 nadobudol účinnosť rámec úzkej spolupráce, ECB prevzala zodpovednosť za priamy dohľad nad ôsmimi významnými inštitúciami a dohľad nad 15 menej významnými inštitúciami v Chorvátsku; |
| --- | --- |

F.

keďže 1. októbra 2020 nadobudol účinnosť rámec úzkej spolupráce, ECB prevzala zodpovednosť za priamy dohľad nad ôsmimi významnými inštitúciami a dohľad nad 15 menej významnými inštitúciami v Chorvátsku;

| G. | keďže Chorvátsko sa zaviazalo po svojom vstupe do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II) v júli 2020 prijať niekoľko opatrení v týchto štyroch oblastiach: boj proti praniu špinavých peňazí, podnikateľské prostredie, riadenie verejného sektora a rámec pre platobnú neschopnosť; |
| --- | --- |

G.

keďže Chorvátsko sa zaviazalo po svojom vstupe do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II) v júli 2020 prijať niekoľko opatrení v týchto štyroch oblastiach: boj proti praniu špinavých peňazí, podnikateľské prostredie, riadenie verejného sektora a rámec pre platobnú neschopnosť;

| H. | keďže spravodajca navštívil Chorvátsko, aby posúdil jeho pripravenosť na vstup do eurozóny; |
| --- | --- |

H.

keďže spravodajca navštívil Chorvátsko, aby posúdil jeho pripravenosť na vstup do eurozóny;

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | súhlasí s tým, aby Chorvátsko 1. januára 2023 prijalo euro; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že Chorvátsko spĺňa všetky kritériá na prijatie eura vďaka ambicióznemu, odhodlanému, presvedčivému a udržateľnému úsiliu chorvátskej vlády a chorvátskych občanov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že pozitívne posúdenia Komisie a ECB sa uskutočnili v kontexte otrasu spôsobeného ochorením COVID-19, ktorý bol dlhší, než sa pôvodne očakávalo, a následného oživenia hospodárstva v roku 2021; poznamenáva však, že nevyprovokovaná a nezákonná invázia Ruska na Ukrajinu, ktorá sa začala 24. februára 2022, mala obmedzený vplyv na historické údaje použité na prípravu konvergenčných správ; je preto presvedčený, že Chorvátsko je plne pripravené prijať euro od 1. januára 2023; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že bez ohľadu na zložitú sociálno-ekonomickú situáciu spôsobenú zdravotnou krízou a najnovším zvýšením cien energie, je prijatie eura Chorvátskom a splnenie potrebných kritérií silným politickým signálom životaschopnosti a atraktívnosti jednotnej meny Únie; víta preto nepretržité úsilie, ktoré v tejto súvislosti vyvíja chorvátska vláda; domnieva sa, že prijatie eura Chorvátskom prispeje k odolnosti a jednote Únie a posilní jej pozitívny obraz v regióne, najmä preto, že ide o prvý významný proces integrácie do EÚ po brexite; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že prijatie eura posilní chorvátske hospodárstvo a prinesie prospech jeho obyvateľom a podnikom, pretože zvýši odolnosť hospodárstva krajiny, priláka viac zahraničných investícií, zvýši dôveru medzinárodných investorov a zníži výmenu mien, čo bude mať významný vplyv na životne dôležité odvetvie cestovného ruchu v krajine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta prácu chorvátskej vlády na posilňovaní inštitucionálnej kapacity Chorvátska, úsilie o zlepšenie podnikateľského prostredia a účinné a efektívne vykonávanie štrukturálnych reforiem, ktoré prispievajú k udržateľnému a inkluzívnemu hospodárskemu rastu; víta najmä úsilie o posilnenie inštitucionálnej nezávislosti Chorvátskej národnej banky (Hrvatska narodna banka); vyzýva chorvátske orgány, aby pokračovali v posilňovaní inštitucionálneho rámca s cieľom zabezpečiť regulačnú kvalitu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | požaduje rýchle a účinné vykonávanie reforiem a investícií v rámci plánu obnovy a odolnosti Chorvátska, ktoré podnietia rast a posilnia jeho hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že konvergencia bankového dohľadu prispieva k ochrane finančnej stability tým, že zabezpečuje uplatňovanie jednotných noriem dohľadu; okrem toho zdôrazňuje, že pristúpenie Chorvátska k jednotnému mechanizmu dohľadu prostredníctvom úzkej spolupráce s ECB zabezpečilo hladký vstup do bankovej únie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva chorvátske orgány, aby pokračovali vo svojej dobrej informačnej a komunikačnej kampani o prijatí eura; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva chorvátske orgány, aby zachovali doterajší priebeh praktických príprav a zaistili tak hladký prechod na euro; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že podľa konvergenčnej správy Komisie za rok 2022 cenová úroveň v Chorvátsku už dosiahla vyššiu mieru cenovej konvergencie s eurozónou, než to bolo v iných členských štátoch, keď vstúpili do eurozóny; očakáva preto nepretržité úsilie chorvátskej vlády o zabezpečenie toho, aby sa ďalšia cenová konvergencia dosiahla udržateľným spôsobom a aby zavedenie eura neviedlo k umelému zvyšovaniu cien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva chorvátsku vládu, aby pokračovala vo svojich opatreniach s cieľom splniť záväzok realizovať nový akčný plán na boj proti praniu špinavých peňazí do roku 2023; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii, Európskej centrálnej banke, Euroskupine a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 249.

(2)  Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 251.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi: vykonávanie protokolu ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Protokolu o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov v mene Európskej únie (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Súhlas)

(2023/C 47/28)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (12640/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (12640/2021),

| — | so zreteľom na návrh Protokolu o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov (12633/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Protokolu o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov (12633/2021),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0006/2022),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo (A9-0197/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Cookových ostrovov. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Dočasné opatrenia na liberalizáciu obchodu pre Moldavsko ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na moldavské výrobky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/29)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0288),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0198/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 29. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 29. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0201/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 5. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na výrobky z Moldavskej republiky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1279.)

---

Streda 6. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Invázia Ruska na Ukrajinu: krízové opatrenia v odvetviach rybolovu a akvakultúry ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov vojenskej agresie Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti, ako aj zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto vojenskou agresiou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/30)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0179),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 43 ods. 2 a článok 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 43 ods. 2 a článok 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0149/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 29. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 29. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0182/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na zmiernenie dôsledkov útočnej vojny Ruska proti Ukrajine na rybolovné činnosti a zmiernenie vplyvov narušenia trhu spôsobeného touto útočnou vojnou na dodávateľský reťazec produktov rybolovu a akvakultúry

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1278.)

---

Štvrtok 7. júla 2022

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Invázia Ruska na Ukrajinu: dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/31)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0313),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0201/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, |
| --- | --- |

—

po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom,

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 7. júla 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa s ohľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu stanovujú osobitné a dočasné opatrenia týkajúce sa vodičských dokladov vydaných Ukrajinou v súlade s jej právnymi predpismi

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1280.)

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Určenie porušenia reštriktívnych opatrení Únie za trestnú činnosť podľa článku 83 ods. 1 ZFEÚ ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o určení porušenia reštriktívnych opatrení Únie za oblasť trestnej činnosti, ktorá spĺňa kritériá uvedené v článku 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Súhlas)

(2023/C 47/32)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (10287/1/2022),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 83 ods. 1 tretím pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 83 ods. 1 tretím pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0219/2022),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | udeľuje súhlas s návrhom rozhodnutia Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/33)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0450),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0221/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 6. júla 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 6. júla 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 7. júla 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o poskytnutí výnimočnej makrofinančnej pomoci Ukrajine

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1201.)

---

| 7.2.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Udržateľné letecké palivá (iniciatíva ReFuelEU Aviation) ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 7. júla 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 47/34)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | V uplynulých desaťročiach zohráva letecká doprava kľúčovú úlohu v hospodárstve Únie a v každodennom živote jej občanov ako jedno z najlepšie fungujúcich a najdynamickejších odvetví únijného hospodárstva. Je silným hnacím motorom hospodárskeho rastu, pracovných miest, obchodu a cestovného ruchu, ako aj prepojenosti a mobility podnikov aj občanov, najmä v rámci vnútorného trhu Únie s leteckou dopravou. Rast leteckých dopravných služieb výrazne prispel k zlepšeniu prepojenosti v rámci Únie, ako aj s tretími krajinami a bol významným faktorom hospodárstva Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

V uplynulých desaťročiach zohráva letecká doprava kľúčovú úlohu v hospodárstve Únie a v každodennom živote jej občanov ako jedno z najlepšie fungujúcich a najdynamickejších odvetví únijného hospodárstva. Je silným hnacím motorom hospodárskeho rastu, pracovných miest, obchodu a cestovného ruchu, ako aj prepojenosti a mobility podnikov aj občanov, najmä v rámci vnútorného trhu Únie s leteckou dopravou. Rast leteckých dopravných služieb výrazne prispel k zlepšeniu prepojenosti v rámci Únie, ako aj s tretími krajinami a bol významným faktorom hospodárstva Únie.

| (1) | V uplynulých desaťročiach zohráva letecká doprava kľúčovú úlohu v hospodárstve Únie a v každodennom živote jej občanov ako jedno z najlepšie fungujúcich a najdynamickejších odvetví únijného hospodárstva. Je silným hnacím motorom hospodárskeho rastu, pracovných miest, obchodu a cestovného ruchu, ako aj prepojenosti a mobility podnikov aj občanov
  a tiež jedným z hlavných spojív medzi najvzdialenejšími regiónmi a pevninou
  , najmä v rámci vnútorného trhu Únie s leteckou dopravou. Rast leteckých dopravných služieb výrazne prispel k zlepšeniu prepojenosti
  , posilneniu súdržnosti a zníženiu regionálnych rozdielov
  v rámci Únie
  , najmä v prípade okrajových, najvzdialenejších, riedko osídlených a ostrovných regiónov
  , ako aj s tretími krajinami a bol významným faktorom hospodárstva Únie. |
| --- | --- |

(1)

V uplynulých desaťročiach zohráva letecká doprava kľúčovú úlohu v hospodárstve Únie a v každodennom živote jej občanov ako jedno z najlepšie fungujúcich a najdynamickejších odvetví únijného hospodárstva. Je silným hnacím motorom hospodárskeho rastu, pracovných miest, obchodu a cestovného ruchu, ako aj prepojenosti a mobility podnikov aj občanov
  a tiež jedným z hlavných spojív medzi najvzdialenejšími regiónmi a pevninou
  , najmä v rámci vnútorného trhu Únie s leteckou dopravou. Rast leteckých dopravných služieb výrazne prispel k zlepšeniu prepojenosti
  , posilneniu súdržnosti a zníženiu regionálnych rozdielov
  v rámci Únie
  , najmä v prípade okrajových, najvzdialenejších, riedko osídlených a ostrovných regiónov
  , ako aj s tretími krajinami a bol významným faktorom hospodárstva Únie.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Od roku 2020 je letecká doprava jedným z odvetví, ktoré najviac zasiahla kríza spôsobená ochorením COVID-19.
  S výhľadom na blížiaci
  sa
  koniec pandémie
  sa
  očakáva
  , že letecká doprava sa v nadchádzajúcich rokoch postupne obnoví a zotaví na predkrízovú úroveň. Zároveň sa od roku 1990 zvyšujú emisie z tohto odvetvia a rastúci trend emisií by sa mohol po skončení pandémie obnoviť. Preto
  sa treba
  pripraviť na budúcnosť a urobiť potrebné úpravy na zabezpečenie dobre fungujúceho
  trhu
  leteckej dopravy, ktorý prispieva k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a vyznačuje sa vysokou úrovňou prepojenosti, bezpečnosti a ochrany. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Od roku 2020 je letecká doprava jedným z odvetví, ktoré najviac zasiahla kríza spôsobená ochorením COVID-19.
  S výhľadom na blížiaci
  sa
  koniec pandémie
  sa
  očakáva
  , že letecká doprava sa v nadchádzajúcich rokoch postupne obnoví a zotaví na predkrízovú úroveň. Zároveň sa od roku 1990 zvyšujú emisie z tohto odvetvia a rastúci trend emisií by sa mohol po skončení pandémie obnoviť. Preto
  sa treba
  pripraviť na budúcnosť a urobiť potrebné úpravy na zabezpečenie dobre fungujúceho
  trhu
  leteckej dopravy, ktorý prispieva k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a vyznačuje sa vysokou úrovňou prepojenosti, bezpečnosti a ochrany.

| (2) | Únia nariadením (EÚ) 2021/1119 stanovila právnu povinnosť dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990. Na dosiahnutie tohto cieľa musia všetky hospodárske odvetvia vrátane odvetvia dopravy podniknúť rýchle kroky na dekarbonizáciu. V odvetví leteckej dopravy si to vyžaduje výrazné zvýšenie výroby, dodávok a využívania udržateľných leteckých palív.
  Od roku 2020 je letecká doprava jedným z odvetví, ktoré najviac zasiahla kríza spôsobená ochorením COVID-19.
  Očakáva
  sa, že letecká doprava sa v nadchádzajúcich rokoch postupne obnoví a zotaví na predkrízovú úroveň.
  Medzinárodná organizácia civilného letectva odhaduje ročný rast osobnej dopravy v Európe do roku 2050 až do výšky 3 % ročne a nákladnej dopravy až do výšky 2,4  %.
  Zároveň sa od roku 1990 zvyšujú emisie z tohto odvetvia a rastúci trend emisií by sa mohol po skončení pandémie
  rýchlo
  obnoviť. Preto
  je nevyhnutné
  pripraviť
  sa
  na budúcnosť a urobiť potrebné úpravy na zabezpečenie dobre fungujúceho
  odvetvia
  leteckej dopravy, ktorý
  v plnej miere
  prispieva k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a vyznačuje sa vysokou úrovňou prepojenosti
  , cenovej dostupnosti
  , bezpečnosti a ochrany. |
| --- | --- |

(2)

Únia nariadením (EÚ) 2021/1119 stanovila právnu povinnosť dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990. Na dosiahnutie tohto cieľa musia všetky hospodárske odvetvia vrátane odvetvia dopravy podniknúť rýchle kroky na dekarbonizáciu. V odvetví leteckej dopravy si to vyžaduje výrazné zvýšenie výroby, dodávok a využívania udržateľných leteckých palív.
  Od roku 2020 je letecká doprava jedným z odvetví, ktoré najviac zasiahla kríza spôsobená ochorením COVID-19.
  Očakáva
  sa, že letecká doprava sa v nadchádzajúcich rokoch postupne obnoví a zotaví na predkrízovú úroveň.
  Medzinárodná organizácia civilného letectva odhaduje ročný rast osobnej dopravy v Európe do roku 2050 až do výšky 3 % ročne a nákladnej dopravy až do výšky 2,4  %.
  Zároveň sa od roku 1990 zvyšujú emisie z tohto odvetvia a rastúci trend emisií by sa mohol po skončení pandémie
  rýchlo
  obnoviť. Preto
  je nevyhnutné
  pripraviť
  sa
  na budúcnosť a urobiť potrebné úpravy na zabezpečenie dobre fungujúceho
  odvetvia
  leteckej dopravy, ktorý
  v plnej miere
  prispieva k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a vyznačuje sa vysokou úrovňou prepojenosti
  , cenovej dostupnosti
  , bezpečnosti a ochrany.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Fungovanie odvetvia leteckej dopravy v Únii podmieňuje jeho cezhraničný charakter v celej Únii a globálny rozmer. Vnútorný trh leteckej dopravy je jedným z najintegrovanejších odvetví v Únii a riadi sa jednotnými pravidlami o prístupe na trh a prevádzkovými podmienkami. Vonkajšiu politiku v oblasti leteckej dopravy určujú pravidlá, ktoré stanovuje na celosvetovej úrovni Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO),
  ako aj komplexné viacstranné
  alebo
  dvojstranné dohody
  medzi Úniou alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Fungovanie odvetvia leteckej dopravy v Únii podmieňuje jeho cezhraničný charakter v celej Únii a globálny rozmer. Vnútorný trh leteckej dopravy je jedným z najintegrovanejších odvetví v Únii a riadi sa jednotnými pravidlami o prístupe na trh a prevádzkovými podmienkami. Vonkajšiu politiku v oblasti leteckej dopravy určujú pravidlá, ktoré stanovuje na celosvetovej úrovni Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO),
  ako aj komplexné viacstranné
  alebo
  dvojstranné dohody
  medzi Úniou alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami.

| (3) | Fungovanie odvetvia leteckej dopravy v Únii podmieňuje jeho cezhraničný charakter v celej Únii a globálny rozmer. Vnútorný trh leteckej dopravy je jedným z najintegrovanejších odvetví v Únii a riadi sa jednotnými pravidlami o prístupe na trh a prevádzkovými podmienkami. Vonkajšiu politiku
  Únie
  v oblasti leteckej dopravy určujú pravidlá, ktoré stanovuje na celosvetovej úrovni Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO),
  a pravidlá stanovené v komplexných viacstranných
  alebo
  dvojstranných dohodách
  medzi Úniou alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami.
  Je preto dôležité, aby Únia pokračovala v úsilí vyvíjanom na medzinárodnej, viacstrannej a dvojstrannej úrovni s cieľom presadzovať vysokú úroveň ambícií a konvergencie pri zavádzaní udržateľných leteckých palív, pričom zabezpečí rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

(3)

Fungovanie odvetvia leteckej dopravy v Únii podmieňuje jeho cezhraničný charakter v celej Únii a globálny rozmer. Vnútorný trh leteckej dopravy je jedným z najintegrovanejších odvetví v Únii a riadi sa jednotnými pravidlami o prístupe na trh a prevádzkovými podmienkami. Vonkajšiu politiku
  Únie
  v oblasti leteckej dopravy určujú pravidlá, ktoré stanovuje na celosvetovej úrovni Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO),
  a pravidlá stanovené v komplexných viacstranných
  alebo
  dvojstranných dohodách
  medzi Úniou alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami.
  Je preto dôležité, aby Únia pokračovala v úsilí vyvíjanom na medzinárodnej, viacstrannej a dvojstrannej úrovni s cieľom presadzovať vysokú úroveň ambícií a konvergencie pri zavádzaní udržateľných leteckých palív, pričom zabezpečí rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Na trhu leteckej dopravy v celej Únii prebieha medzi hospodárskymi subjektmi silná hospodárska súťaž, ktorá si vyžaduje rovnaké podmienky. Stabilita a prosperita trhu leteckej dopravy a jeho hospodárskych subjektov sa opiera o jasný a harmonizovaný politický rámec, ktorý umožňuje prevádzkovateľom lietadiel, letiskám a iným aktérom v oblasti letectva vykonávať svoju činnosť na základe rovnakých príležitostí. V prípade narušenia trhu
  hrozí znevýhodnenie prevádzkovateľov
  lietadiel alebo letísk v porovnaní s vnútornými alebo vonkajšími konkurentmi. Na druhej strane to môže viesť k strate konkurencieschopnosti odvetvia leteckej dopravy a leteckej prepojenosti pre občanov a podniky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Na trhu leteckej dopravy v celej Únii prebieha medzi hospodárskymi subjektmi silná hospodárska súťaž, ktorá si vyžaduje rovnaké podmienky. Stabilita a prosperita trhu leteckej dopravy a jeho hospodárskych subjektov sa opiera o jasný a harmonizovaný politický rámec, ktorý umožňuje prevádzkovateľom lietadiel, letiskám a iným aktérom v oblasti letectva vykonávať svoju činnosť na základe rovnakých príležitostí. V prípade narušenia trhu
  hrozí znevýhodnenie prevádzkovateľov
  lietadiel alebo letísk v porovnaní s vnútornými alebo vonkajšími konkurentmi. Na druhej strane to môže viesť k strate konkurencieschopnosti odvetvia leteckej dopravy a leteckej prepojenosti pre občanov a podniky.

| (4) | Na trhu leteckej dopravy
  na celom svete a
   v celej Únii prebieha medzi hospodárskymi subjektmi silná hospodárska súťaž, ktorá si vyžaduje rovnaké podmienky. Stabilita a prosperita trhu leteckej dopravy a jeho hospodárskych subjektov sa opiera o jasný a harmonizovaný politický rámec, ktorý umožňuje prevádzkovateľom lietadiel, letiskám a iným aktérom v oblasti letectva vykonávať svoju činnosť na základe rovnakých
  pravidiel a príležitostí, čo vedie k vytvoreniu dynamického odvetvia a pracovných
  príležitostí.
  Lety v rámci Únie sú do veľkej miery súčasťou celosvetových trás stanovených na svetovom trhu. To isté platí pre trasy z tretích krajín do tretích krajín cez európske letiská.
   V prípade narušenia trhu
  sú prevádzkovatelia
  lietadiel alebo letísk
  vystavení riziku znevýhodnenia
  v porovnaní s vnútornými alebo vonkajšími konkurentmi. Na druhej strane to môže viesť k strate konkurencieschopnosti odvetvia leteckej dopravy
  , čo ohrozuje podniky
  a 
  pracovné miesta v oblasti leteckej dopravy,
  a 
  k strate
  leteckej prepojenosti
  a možností dopravy
  pre občanov a podniky. |
| --- | --- |

(4)

Na trhu leteckej dopravy
  na celom svete a
   v celej Únii prebieha medzi hospodárskymi subjektmi silná hospodárska súťaž, ktorá si vyžaduje rovnaké podmienky. Stabilita a prosperita trhu leteckej dopravy a jeho hospodárskych subjektov sa opiera o jasný a harmonizovaný politický rámec, ktorý umožňuje prevádzkovateľom lietadiel, letiskám a iným aktérom v oblasti letectva vykonávať svoju činnosť na základe rovnakých
  pravidiel a príležitostí, čo vedie k vytvoreniu dynamického odvetvia a pracovných
  príležitostí.
  Lety v rámci Únie sú do veľkej miery súčasťou celosvetových trás stanovených na svetovom trhu. To isté platí pre trasy z tretích krajín do tretích krajín cez európske letiská.
   V prípade narušenia trhu
  sú prevádzkovatelia
  lietadiel alebo letísk
  vystavení riziku znevýhodnenia
  v porovnaní s vnútornými alebo vonkajšími konkurentmi. Na druhej strane to môže viesť k strate konkurencieschopnosti odvetvia leteckej dopravy
  , čo ohrozuje podniky
  a 
  pracovné miesta v oblasti leteckej dopravy,
  a 
  k strate
  leteckej prepojenosti
  a možností dopravy
  pre občanov a podniky.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Predovšetkým je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky na celom trhu leteckej dopravy v Únii, pokiaľ ide o letecké palivo, ktoré predstavuje podstatnú časť nákladov prevádzkovateľov lietadiel. Rozdiely v cenách pohonných hmôt môžu výrazne ovplyvniť hospodársku výkonnosť prevádzkovateľov lietadiel a negatívne ovplyvniť hospodársku súťaž na trhu. Ak existujú rozdielne ceny leteckého paliva medzi letiskami Únie alebo medzi letiskami Únie a letiskami mimo Únie, môže to viesť prevádzkovateľov lietadiel k tomu, aby z ekonomických dôvodov prispôsobili svoje stratégie dopĺňania paliva. Tankovanie paliva do zásoby (tankering) zvyšuje spotrebu paliva lietadiel a vedie k zbytočným emisiám skleníkových plynov. Tankering vykonávaný prevádzkovateľmi lietadiel teda oslabuje úsilie Únie o ochranu životného prostredia. Niektorí prevádzkovatelia lietadiel dokážu využívať priaznivé ceny leteckého paliva vo svojej domovskej základni ako konkurenčnú výhodu voči iným leteckým spoločnostiam prevádzkujúcim lety na podobných trasách. To môže mať nepriaznivé účinky na konkurencieschopnosť odvetvia a škodiť leteckej prepojenosti. Týmto nariadením by sa mali stanoviť opatrenia na predchádzanie takýmto praktikám s cieľom zabrániť zbytočným environmentálnym škodám, ako aj obnoviť a zachovať podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu leteckej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Predovšetkým je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky na celom trhu leteckej dopravy v Únii, pokiaľ ide o letecké palivo, ktoré predstavuje podstatnú časť nákladov prevádzkovateľov lietadiel. Rozdiely v cenách pohonných hmôt môžu výrazne ovplyvniť hospodársku výkonnosť prevádzkovateľov lietadiel a negatívne ovplyvniť hospodársku súťaž na trhu. Ak existujú rozdielne ceny leteckého paliva medzi letiskami Únie alebo medzi letiskami Únie a letiskami mimo Únie, môže to viesť prevádzkovateľov lietadiel k tomu, aby z ekonomických dôvodov prispôsobili svoje stratégie dopĺňania paliva. Tankovanie paliva do zásoby (tankering) zvyšuje spotrebu paliva lietadiel a vedie k zbytočným emisiám skleníkových plynov. Tankering vykonávaný prevádzkovateľmi lietadiel teda oslabuje úsilie Únie o ochranu životného prostredia. Niektorí prevádzkovatelia lietadiel dokážu využívať priaznivé ceny leteckého paliva vo svojej domovskej základni ako konkurenčnú výhodu voči iným leteckým spoločnostiam prevádzkujúcim lety na podobných trasách. To môže mať nepriaznivé účinky na konkurencieschopnosť odvetvia a škodiť leteckej prepojenosti. Týmto nariadením by sa mali stanoviť opatrenia na predchádzanie takýmto praktikám s cieľom zabrániť zbytočným environmentálnym škodám, ako aj obnoviť a zachovať podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu leteckej dopravy.

| (5) | Predovšetkým je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky na celom trhu leteckej dopravy v Únii, pokiaľ ide o letecké palivo, ktoré predstavuje podstatnú časť nákladov prevádzkovateľov lietadiel. Rozdiely v cenách pohonných hmôt môžu výrazne ovplyvniť hospodársku výkonnosť prevádzkovateľov lietadiel a negatívne ovplyvniť hospodársku súťaž na trhu
  , znížiť atraktívnosť leteckého odvetvia, a tým aj mobilitu, keďže vysoké ceny pohonných hmôt sa priamo premietajú do vysokých cien pre konečných spotrebiteľov
  . Ak existujú rozdielne ceny leteckého paliva medzi letiskami Únie alebo medzi letiskami Únie a letiskami mimo Únie, môže to viesť prevádzkovateľov lietadiel k tomu, aby z ekonomických dôvodov prispôsobili svoje stratégie dopĺňania paliva. Tankovanie paliva do zásoby (tankering) zvyšuje spotrebu paliva lietadiel a vedie k zbytočným emisiám skleníkových plynov. Tankering vykonávaný prevádzkovateľmi lietadiel
  z ekonomických dôvodov
  teda oslabuje úsilie Únie o ochranu životného prostredia. Niektorí prevádzkovatelia lietadiel dokážu využívať priaznivé ceny leteckého paliva vo svojej domovskej základni ako konkurenčnú výhodu voči iným leteckým spoločnostiam prevádzkujúcim lety na podobných trasách. To môže mať nepriaznivé účinky na konkurencieschopnosť odvetvia
  , čo môže viesť k narušeniam trhu
  a škodiť leteckej prepojenosti. Týmto nariadením by sa mali stanoviť opatrenia na predchádzanie takýmto praktikám s cieľom zabrániť zbytočným environmentálnym škodám, ako aj obnoviť a zachovať podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu leteckej dopravy.
  V tomto nariadení by sa však mala zohľadniť aj skutočnosť, že k tankeringu niekedy dochádza v záujme dodržiavania pravidiel bezpečnosti týkajúcich sa palív a v takýchto prípadoch je odôvodnené bezpečnostnými dôvodmi. Tankering môže okrem toho vyplývať z osobitných prevádzkových ťažkostí niektorých prevádzkovateľov lietadiel na niektorých letiskách, okrem iného z hľadiska neprimeraného dlhšieho času odbavovania lietadiel alebo zníženej kapacity letiska v čase špičky. Komisia by preto mala pozorne monitorovať, hodnotiť a analyzovať prípady tankeringu a ich dôvody a v prípade potreby predložiť legislatívne návrhy na zmenu tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(5)

Predovšetkým je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky na celom trhu leteckej dopravy v Únii, pokiaľ ide o letecké palivo, ktoré predstavuje podstatnú časť nákladov prevádzkovateľov lietadiel. Rozdiely v cenách pohonných hmôt môžu výrazne ovplyvniť hospodársku výkonnosť prevádzkovateľov lietadiel a negatívne ovplyvniť hospodársku súťaž na trhu
  , znížiť atraktívnosť leteckého odvetvia, a tým aj mobilitu, keďže vysoké ceny pohonných hmôt sa priamo premietajú do vysokých cien pre konečných spotrebiteľov
  . Ak existujú rozdielne ceny leteckého paliva medzi letiskami Únie alebo medzi letiskami Únie a letiskami mimo Únie, môže to viesť prevádzkovateľov lietadiel k tomu, aby z ekonomických dôvodov prispôsobili svoje stratégie dopĺňania paliva. Tankovanie paliva do zásoby (tankering) zvyšuje spotrebu paliva lietadiel a vedie k zbytočným emisiám skleníkových plynov. Tankering vykonávaný prevádzkovateľmi lietadiel
  z ekonomických dôvodov
  teda oslabuje úsilie Únie o ochranu životného prostredia. Niektorí prevádzkovatelia lietadiel dokážu využívať priaznivé ceny leteckého paliva vo svojej domovskej základni ako konkurenčnú výhodu voči iným leteckým spoločnostiam prevádzkujúcim lety na podobných trasách. To môže mať nepriaznivé účinky na konkurencieschopnosť odvetvia
  , čo môže viesť k narušeniam trhu
  a škodiť leteckej prepojenosti. Týmto nariadením by sa mali stanoviť opatrenia na predchádzanie takýmto praktikám s cieľom zabrániť zbytočným environmentálnym škodám, ako aj obnoviť a zachovať podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu leteckej dopravy.
  V tomto nariadení by sa však mala zohľadniť aj skutočnosť, že k tankeringu niekedy dochádza v záujme dodržiavania pravidiel bezpečnosti týkajúcich sa palív a v takýchto prípadoch je odôvodnené bezpečnostnými dôvodmi. Tankering môže okrem toho vyplývať z osobitných prevádzkových ťažkostí niektorých prevádzkovateľov lietadiel na niektorých letiskách, okrem iného z hľadiska neprimeraného dlhšieho času odbavovania lietadiel alebo zníženej kapacity letiska v čase špičky. Komisia by preto mala pozorne monitorovať, hodnotiť a analyzovať prípady tankeringu a ich dôvody a v prípade potreby predložiť legislatívne návrhy na zmenu tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Kľúčovým cieľom spoločnej dopravnej politiky je udržateľný rozvoj. To si vyžaduje integrovaný prístup zameraný na zabezpečenie jednak účinného fungovania dopravných systémov Únie a jednak ochrany životného prostredia. Na udržateľný rozvoj leteckej dopravy treba zaviesť opatrenia zamerané na zníženie emisií uhlíka z lietadiel lietajúcich z letísk Únie. Takéto opatrenia by mali prispieť k splneniu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a 2050. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Kľúčovým cieľom spoločnej dopravnej politiky je udržateľný rozvoj. To si vyžaduje integrovaný prístup zameraný na zabezpečenie jednak účinného fungovania dopravných systémov Únie a jednak ochrany životného prostredia. Na udržateľný rozvoj leteckej dopravy treba zaviesť opatrenia zamerané na zníženie emisií uhlíka z lietadiel lietajúcich z letísk Únie. Takéto opatrenia by mali prispieť k splneniu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a 2050.

| (6) | Kľúčovým cieľom spoločnej dopravnej politiky je udržateľný rozvoj. To si vyžaduje integrovaný prístup zameraný na zabezpečenie jednak účinného fungovania dopravných systémov Únie
  , dodržiavanie predpisov v pracovnej a sociálnej oblasti
  a jednak ochrany životného prostredia. Na udržateľný rozvoj leteckej dopravy treba zaviesť opatrenia
  vrátane ekonomických nástrojov
  zamerané na zníženie emisií uhlíka z lietadiel lietajúcich z letísk Únie
  a rozvoj trhu pre výrobu a dodávky udržateľných leteckých palív
  . Takéto opatrenia by mali prispieť k splneniu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a 2050. |
| --- | --- |

(6)

Kľúčovým cieľom spoločnej dopravnej politiky je udržateľný rozvoj. To si vyžaduje integrovaný prístup zameraný na zabezpečenie jednak účinného fungovania dopravných systémov Únie
  , dodržiavanie predpisov v pracovnej a sociálnej oblasti
  a jednak ochrany životného prostredia. Na udržateľný rozvoj leteckej dopravy treba zaviesť opatrenia
  vrátane ekonomických nástrojov
  zamerané na zníženie emisií uhlíka z lietadiel lietajúcich z letísk Únie
  a rozvoj trhu pre výrobu a dodávky udržateľných leteckých palív
  . Takéto opatrenia by mali prispieť k splneniu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a 2050.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | V oznámení o stratégii udržateľnej a inteligentnej mobility (10), ktoré Komisia prijala v decembri 2020, sa uvádza postup na dosiahnutie ekologickej a digitálnej transformácie dopravného systému EÚ a zvýšenie jeho odolnosti. Dekarbonizácia odvetvia leteckej dopravy je nevyhnutným a náročným procesom, najmä v krátkodobom horizonte. Technologický pokrok, o 
  ktorý
  sa usilujú európske a vnútroštátne výskumné a inovačné programy v leteckej doprave,
  prispel
  v posledných desaťročiach k významnému zníženiu emisií. Celosvetový rast leteckej dopravy však prekonal pokles emisií v tomto odvetví. Zatiaľ čo sa očakáva, že v nasledujúcich desaťročiach nové technológie pomôžu znížiť závislosť leteckej dopravy na krátke vzdialenosti od fosílnych zdrojov energie,
  jediné
  riešenie na dosiahnutie významnej dekarbonizácie v prípade všetkých doletov, a to
  aj z krátkodobého hľadiska
  ,
  ponúkajú udržateľné letecké palivá
  . Tento potenciál je však v súčasnosti do veľkej miery nevyužitý. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

V oznámení o stratégii udržateľnej a inteligentnej mobility (10), ktoré Komisia prijala v decembri 2020, sa uvádza postup na dosiahnutie ekologickej a digitálnej transformácie dopravného systému EÚ a zvýšenie jeho odolnosti. Dekarbonizácia odvetvia leteckej dopravy je nevyhnutným a náročným procesom, najmä v krátkodobom horizonte. Technologický pokrok, o 
  ktorý
  sa usilujú európske a vnútroštátne výskumné a inovačné programy v leteckej doprave,
  prispel
  v posledných desaťročiach k významnému zníženiu emisií. Celosvetový rast leteckej dopravy však prekonal pokles emisií v tomto odvetví. Zatiaľ čo sa očakáva, že v nasledujúcich desaťročiach nové technológie pomôžu znížiť závislosť leteckej dopravy na krátke vzdialenosti od fosílnych zdrojov energie,
  jediné
  riešenie na dosiahnutie významnej dekarbonizácie v prípade všetkých doletov, a to
  aj z krátkodobého hľadiska
  ,
  ponúkajú udržateľné letecké palivá
  . Tento potenciál je však v súčasnosti do veľkej miery nevyužitý.

| (7) | V oznámení o stratégii udržateľnej a inteligentnej mobility (10), ktoré Komisia prijala v decembri 2020, sa uvádza postup na dosiahnutie ekologickej a digitálnej transformácie dopravného systému EÚ a zvýšenie jeho odolnosti. Dekarbonizácia odvetvia leteckej dopravy je nevyhnutným a náročným procesom, najmä v krátkodobom horizonte. Technologický pokrok
  a jasný záväzok tohto odvetvia
  , o 
  ktoré
  sa usilujú európske a vnútroštátne výskumné a inovačné programy v leteckej doprave,
  prispeli
  v posledných desaťročiach k významnému zníženiu emisií. Celosvetový rast leteckej dopravy však prekonal pokles emisií v tomto odvetví. Zatiaľ čo sa očakáva, že v nasledujúcich desaťročiach nové technológie
  vrátane vývoja lietadiel na elektronický alebo vodíkový pohon s nulovými emisiami
  pomôžu znížiť závislosť leteckej dopravy na krátke vzdialenosti od fosílnych zdrojov energie
  a môžu v strednodobom a dlhodobom horizonte zohrávať dôležitú úlohu v obchodnej leteckej doprave
  ,
  udržateľné letecké palivá ponúkajú sľubné
  riešenie na dosiahnutie významnej dekarbonizácie v prípade všetkých doletov, a to
  v krátkodobom
  ,
  strednodobom aj dlhodobom horizonte
  . Tento potenciál je však v súčasnosti do veľkej miery nevyužitý
  a po čase si bude vyžadovať podporu pre ďalší rozvoj a zavádzanie udržateľných leteckých palív, ako aj výskum nových leteckých motorov a technológií
  . |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o stratégii udržateľnej a inteligentnej mobility (10), ktoré Komisia prijala v decembri 2020, sa uvádza postup na dosiahnutie ekologickej a digitálnej transformácie dopravného systému EÚ a zvýšenie jeho odolnosti. Dekarbonizácia odvetvia leteckej dopravy je nevyhnutným a náročným procesom, najmä v krátkodobom horizonte. Technologický pokrok
  a jasný záväzok tohto odvetvia
  , o 
  ktoré
  sa usilujú európske a vnútroštátne výskumné a inovačné programy v leteckej doprave,
  prispeli
  v posledných desaťročiach k významnému zníženiu emisií. Celosvetový rast leteckej dopravy však prekonal pokles emisií v tomto odvetví. Zatiaľ čo sa očakáva, že v nasledujúcich desaťročiach nové technológie
  vrátane vývoja lietadiel na elektronický alebo vodíkový pohon s nulovými emisiami
  pomôžu znížiť závislosť leteckej dopravy na krátke vzdialenosti od fosílnych zdrojov energie
  a môžu v strednodobom a dlhodobom horizonte zohrávať dôležitú úlohu v obchodnej leteckej doprave
  ,
  udržateľné letecké palivá ponúkajú sľubné
  riešenie na dosiahnutie významnej dekarbonizácie v prípade všetkých doletov, a to
  v krátkodobom
  ,
  strednodobom aj dlhodobom horizonte
  . Tento potenciál je však v súčasnosti do veľkej miery nevyužitý
  a po čase si bude vyžadovať podporu pre ďalší rozvoj a zavádzanie udržateľných leteckých palív, ako aj výskum nových leteckých motorov a technológií
  .

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Všeobecná zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatniť vo všetkých odvetviach, nielen v energetickom systéme, ale aj v odvetví dopravy vrátane letectva. Mala by byť súčasťou najmä pri politických, plánovacích a investičných rozhodnutiach týkajúcich sa zavádzania energeticky účinnejších motorov a udržateľných alternatívnych palív a technológií vrátane urýchleného vývoja lietadiel poháňaných obnoviteľnou elektrickou energiou alebo zeleným vodíkom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7a)

Všeobecná zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatniť vo všetkých odvetviach, nielen v energetickom systéme, ale aj v odvetví dopravy vrátane letectva. Mala by byť súčasťou najmä pri politických, plánovacích a investičných rozhodnutiach týkajúcich sa zavádzania energeticky účinnejších motorov a udržateľných alternatívnych palív a technológií vrátane urýchleného vývoja lietadiel poháňaných obnoviteľnou elektrickou energiou alebo zeleným vodíkom.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Udržateľné letecké palivá sú kvapalné, priamo využiteľné palivá, plne zastupiteľné s konvenčnými leteckými palivami a kompatibilné s existujúcimi leteckými motormi. Viaceré postupy výroby udržateľných leteckých palív získali celosvetovú certifikáciu na použitie v civilnom alebo vojenskom letectve. Udržateľné letecké palivá sú z technologického hľadiska pripravené zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní emisií z leteckej dopravy už vo veľmi krátkom čase. Očakáva sa, že v strednodobom a dlhodobom horizonte budú predstavovať podstatnú časť palivového mixu v leteckej doprave. Okrem toho by udržateľné letecké palivá s podporou príslušných medzinárodných noriem pre palivá mohli prispieť k zníženiu obsahu aromatických uhľovodíkov v konečnom palive, ktoré používa prevádzkovateľ, čo by prispelo k zníženiu emisií iných látok ako CO2. Očakáva sa, že
  ďalšie alternatívy pohonu lietadiel
  , ako je
  elektrická energia
  alebo
  kvapalný
  vodík, postupne prispejú k dekarbonizácii leteckej dopravy, najprv v prípade letov na krátke vzdialenosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Udržateľné letecké palivá sú kvapalné, priamo využiteľné palivá, plne zastupiteľné s konvenčnými leteckými palivami a kompatibilné s existujúcimi leteckými motormi. Viaceré postupy výroby udržateľných leteckých palív získali celosvetovú certifikáciu na použitie v civilnom alebo vojenskom letectve. Udržateľné letecké palivá sú z technologického hľadiska pripravené zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní emisií z leteckej dopravy už vo veľmi krátkom čase. Očakáva sa, že v strednodobom a dlhodobom horizonte budú predstavovať podstatnú časť palivového mixu v leteckej doprave. Okrem toho by udržateľné letecké palivá s podporou príslušných medzinárodných noriem pre palivá mohli prispieť k zníženiu obsahu aromatických uhľovodíkov v konečnom palive, ktoré používa prevádzkovateľ, čo by prispelo k zníženiu emisií iných látok ako CO2. Očakáva sa, že
  ďalšie alternatívy pohonu lietadiel
  , ako je
  elektrická energia
  alebo
  kvapalný
  vodík, postupne prispejú k dekarbonizácii leteckej dopravy, najprv v prípade letov na krátke vzdialenosti.

| (8) | Udržateľné letecké palivá sú
  letecké palivá, medzi ktoré patria
  kvapalné, priamo využiteľné palivá, plne zastupiteľné s konvenčnými leteckými palivami a kompatibilné s existujúcimi leteckými motormi
  , ako aj vodík a elektrina
  . Viaceré postupy výroby udržateľných leteckých palív získali celosvetovú certifikáciu na použitie v civilnom alebo vojenskom letectve. Udržateľné letecké palivá sú z technologického hľadiska pripravené zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní emisií z leteckej dopravy už vo veľmi krátkom čase. Očakáva sa, že v strednodobom a dlhodobom horizonte budú predstavovať podstatnú časť palivového mixu v leteckej doprave. Okrem toho by udržateľné letecké palivá s podporou príslušných medzinárodných noriem pre palivá
  a s podporou EASA pri tvorbe týchto noriem
  mohli prispieť k zníženiu obsahu aromatických uhľovodíkov v konečnom palive, ktoré používa prevádzkovateľ, čo by prispelo k zníženiu emisií iných látok ako CO2. Očakáva sa, že
  iné udržateľné letecké palivá
  , ako je
  elektrina
  alebo vodík,
  sú veľmi sľubné technológie a očakáva sa, že
  postupne prispejú k dekarbonizácii leteckej dopravy, najprv v prípade letov na krátke vzdialenosti.
  Týmto nariadením sa ďalej urýchli vedecký vývoj a zavádzanie týchto technológií, ako aj komerčné inovácie v súvislosti s nimi, a to tým, že sa hospodárskym subjektom umožní zvážiť tieto technológie v súvislosti s mandátom pre udržateľné letecké palivá, ako sa stanovuje v tomto nariadení, keď sa uvedené technológie dosiahnu zrelosť a stanú sa komerčne dostupnými. Zvýši sa tým aj istota a predvídateľnosť trhu a budú stimulom pre investície do tých nových technológií, ktoré sú potrebné. |
| --- | --- |

(8)

Udržateľné letecké palivá sú
  letecké palivá, medzi ktoré patria
  kvapalné, priamo využiteľné palivá, plne zastupiteľné s konvenčnými leteckými palivami a kompatibilné s existujúcimi leteckými motormi
  , ako aj vodík a elektrina
  . Viaceré postupy výroby udržateľných leteckých palív získali celosvetovú certifikáciu na použitie v civilnom alebo vojenskom letectve. Udržateľné letecké palivá sú z technologického hľadiska pripravené zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní emisií z leteckej dopravy už vo veľmi krátkom čase. Očakáva sa, že v strednodobom a dlhodobom horizonte budú predstavovať podstatnú časť palivového mixu v leteckej doprave. Okrem toho by udržateľné letecké palivá s podporou príslušných medzinárodných noriem pre palivá
  a s podporou EASA pri tvorbe týchto noriem
  mohli prispieť k zníženiu obsahu aromatických uhľovodíkov v konečnom palive, ktoré používa prevádzkovateľ, čo by prispelo k zníženiu emisií iných látok ako CO2. Očakáva sa, že
  iné udržateľné letecké palivá
  , ako je
  elektrina
  alebo vodík,
  sú veľmi sľubné technológie a očakáva sa, že
  postupne prispejú k dekarbonizácii leteckej dopravy, najprv v prípade letov na krátke vzdialenosti.
  Týmto nariadením sa ďalej urýchli vedecký vývoj a zavádzanie týchto technológií, ako aj komerčné inovácie v súvislosti s nimi, a to tým, že sa hospodárskym subjektom umožní zvážiť tieto technológie v súvislosti s mandátom pre udržateľné letecké palivá, ako sa stanovuje v tomto nariadení, keď sa uvedené technológie dosiahnu zrelosť a stanú sa komerčne dostupnými. Zvýši sa tým aj istota a predvídateľnosť trhu a budú stimulom pre investície do tých nových technológií, ktoré sú potrebné.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Postupné zavádzanie udržateľných leteckých palív na trh leteckej dopravy bude pre letecké spoločnosti predstavovať dodatočné náklady na palivo, keďže výroba takýchto palivových technológií je v súčasnosti drahšia ako výroba konvenčného leteckého paliva. Očakáva sa, že sa tým prehĺbia už existujúce otázky týkajúce sa rovnakých podmienok na trhu leteckej dopravy, pokiaľ ide o letecké palivo, a vzniknú ďalšie narušenia medzi prevádzkovateľmi lietadiel a letiskami. Týmto nariadením by sa mali prijať opatrenia na zabránenie tomu, aby sa zavedenie udržateľných leteckých palív negatívne odrazilo na konkurencieschopnosti odvetvia letectva vymedzením harmonizovaných požiadaviek v celej Únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Postupné zavádzanie udržateľných leteckých palív na trh leteckej dopravy bude pre letecké spoločnosti predstavovať dodatočné náklady na palivo, keďže výroba takýchto palivových technológií je v súčasnosti drahšia ako výroba konvenčného leteckého paliva. Očakáva sa, že sa tým prehĺbia už existujúce otázky týkajúce sa rovnakých podmienok na trhu leteckej dopravy, pokiaľ ide o letecké palivo, a vzniknú ďalšie narušenia medzi prevádzkovateľmi lietadiel a letiskami. Týmto nariadením by sa mali prijať opatrenia na zabránenie tomu, aby sa zavedenie udržateľných leteckých palív negatívne odrazilo na konkurencieschopnosti odvetvia letectva vymedzením harmonizovaných požiadaviek v celej Únii.

| (9) | Postupné zavádzanie udržateľných leteckých palív na trh leteckej dopravy bude pre letecké spoločnosti predstavovať dodatočné náklady na palivo, keďže výroba takýchto palivových technológií je v súčasnosti drahšia ako výroba konvenčného leteckého paliva. Očakáva sa, že sa tým prehĺbia už existujúce otázky týkajúce sa rovnakých podmienok na trhu leteckej dopravy, pokiaľ ide o letecké palivo, a vzniknú ďalšie narušenia medzi prevádzkovateľmi lietadiel a letiskami
  , a to aj v súvislosti s vykonávaním systémov pre emisie CORSIA a ETS
  . Týmto nariadením by sa mali prijať opatrenia na zabránenie tomu, aby sa zavedenie udržateľných leteckých palív negatívne odrazilo na konkurencieschopnosti odvetvia letectva vymedzením harmonizovaných požiadaviek v celej Únii
  vrátane spoločných vymedzení a spoločného stanovenia cieľov na úrovni Únie
  . |
| --- | --- |

(9)

Postupné zavádzanie udržateľných leteckých palív na trh leteckej dopravy bude pre letecké spoločnosti predstavovať dodatočné náklady na palivo, keďže výroba takýchto palivových technológií je v súčasnosti drahšia ako výroba konvenčného leteckého paliva. Očakáva sa, že sa tým prehĺbia už existujúce otázky týkajúce sa rovnakých podmienok na trhu leteckej dopravy, pokiaľ ide o letecké palivo, a vzniknú ďalšie narušenia medzi prevádzkovateľmi lietadiel a letiskami
  , a to aj v súvislosti s vykonávaním systémov pre emisie CORSIA a ETS
  . Týmto nariadením by sa mali prijať opatrenia na zabránenie tomu, aby sa zavedenie udržateľných leteckých palív negatívne odrazilo na konkurencieschopnosti odvetvia letectva vymedzením harmonizovaných požiadaviek v celej Únii
  vrátane spoločných vymedzení a spoločného stanovenia cieľov na úrovni Únie
  .

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Na celosvetovej úrovni reguluje udržateľné letecké palivá organizácia ICAO
  . ICAO predovšetkým stanovuje podrobné požiadavky
  na udržateľnosť, vysledovateľnosť a započítavanie udržateľných leteckých palív určených na použitie pri prevádzke letov, na ktoré sa vzťahuje systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Hoci sa v systéme CORSIA stanovujú stimuly a udržateľné letecké palivá sa považujú za neoddeliteľný pilier úsilia zameraného na uskutočniteľnosť dlhodobého ambiciózneho cieľa pre medzinárodnú leteckú dopravu, v súčasnosti neexistuje žiadny povinný systém používania udržateľných leteckých palív v prípade medzinárodných letov. Komplexné mnohostranné alebo dvojstranné dohody o leteckej doprave medzi EÚ alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami spravidla zahŕňajú ustanovenia o ochrane životného prostredia. V súčasnosti
  však
  takéto ustanovenia neukladajú zmluvným stranám žiadne záväzné požiadavky týkajúce sa používania udržateľných leteckých palív. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Na celosvetovej úrovni reguluje udržateľné letecké palivá organizácia ICAO
  . ICAO predovšetkým stanovuje podrobné požiadavky
  na udržateľnosť, vysledovateľnosť a započítavanie udržateľných leteckých palív určených na použitie pri prevádzke letov, na ktoré sa vzťahuje systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Hoci sa v systéme CORSIA stanovujú stimuly a udržateľné letecké palivá sa považujú za neoddeliteľný pilier úsilia zameraného na uskutočniteľnosť dlhodobého ambiciózneho cieľa pre medzinárodnú leteckú dopravu, v súčasnosti neexistuje žiadny povinný systém používania udržateľných leteckých palív v prípade medzinárodných letov. Komplexné mnohostranné alebo dvojstranné dohody o leteckej doprave medzi EÚ alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami spravidla zahŕňajú ustanovenia o ochrane životného prostredia. V súčasnosti
  však
  takéto ustanovenia neukladajú zmluvným stranám žiadne záväzné požiadavky týkajúce sa používania udržateľných leteckých palív.

| (10) | Na celosvetovej úrovni reguluje
  a vymedzuje
  udržateľné letecké palivá organizácia ICAO
  , v rámci ktorej sa krajiny dohodnú na podrobných požiadavkách
  na udržateľnosť, vysledovateľnosť a započítavanie
  certifikovaných spôsobov výroby
  udržateľných leteckých palív určených na použitie pri prevádzke letov, na ktoré sa vzťahuje systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Hoci sa v systéme CORSIA stanovujú stimuly a udržateľné letecké palivá sa považujú za neoddeliteľný pilier úsilia zameraného na uskutočniteľnosť dlhodobého ambiciózneho cieľa pre medzinárodnú leteckú dopravu, v súčasnosti neexistuje žiadny povinný systém používania udržateľných leteckých palív v prípade medzinárodných letov. Komplexné mnohostranné alebo dvojstranné dohody o leteckej doprave medzi EÚ alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami spravidla zahŕňajú ustanovenia o ochrane životného prostredia. V súčasnosti takéto ustanovenia neukladajú zmluvným stranám žiadne záväzné požiadavky týkajúce sa používania udržateľných leteckých palív. |
| --- | --- |

(10)

Na celosvetovej úrovni reguluje
  a vymedzuje
  udržateľné letecké palivá organizácia ICAO
  , v rámci ktorej sa krajiny dohodnú na podrobných požiadavkách
  na udržateľnosť, vysledovateľnosť a započítavanie
  certifikovaných spôsobov výroby
  udržateľných leteckých palív určených na použitie pri prevádzke letov, na ktoré sa vzťahuje systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Hoci sa v systéme CORSIA stanovujú stimuly a udržateľné letecké palivá sa považujú za neoddeliteľný pilier úsilia zameraného na uskutočniteľnosť dlhodobého ambiciózneho cieľa pre medzinárodnú leteckú dopravu, v súčasnosti neexistuje žiadny povinný systém používania udržateľných leteckých palív v prípade medzinárodných letov. Komplexné mnohostranné alebo dvojstranné dohody o leteckej doprave medzi EÚ alebo jej členskými štátmi a tretími krajinami spravidla zahŕňajú ustanovenia o ochrane životného prostredia. V súčasnosti takéto ustanovenia neukladajú zmluvným stranám žiadne záväzné požiadavky týkajúce sa používania udržateľných leteckých palív.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | S cieľom zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže na medzinárodnom trhu leteckej dopravy, ktoré by mohlo viesť k strate dopravných tokov spájajúcich letiská Únie a k úniku uhlíka, a s cieľom vytvoriť celosvetový trh s udržateľnými leteckými palivami by vonkajšia politika Únie v oblasti letectva mala zaujať globálne vedúce postavenie v prechode na udržateľné palivá, zapojiť sa do medzinárodných rokovaní týkajúcich sa harmonizácie definícií a noriem udržateľných leteckých palív a podporovať medzinárodné zbližovanie pravidiel týkajúcich sa výroby, zavádzania a čerpania udržateľných leteckých palív. Je preto dôležité, aby Únia pokračovala vo svojom úsilí v rámci ICAO a usilovala sa o ambiciózny celosvetový systém, ktorý bude podporovať svetový trh s udržateľnými leteckými palivami a zabezpečí rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni. Komisia a členské štáty by preto mali na valnom zhromaždení ICAO presadzovať okamžité začatie rokovaní o ambicióznom globálnom politickom rámci na úrovni ICAO pre zavádzanie udržateľných leteckých palív. Po prijatí takéhoto globálneho politického rámca by Komisia mala zabezpečiť, aby ustanovenia tohto nariadenia boli kompatibilné, konzistentné a komplementárne s globálnym rámcom a medzinárodnými normami, aby sa tak zabezpečilo jednotné vykonávanie a rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni. Komisia a členské štáty by sa tiež mali zamerať na zabezpečenie toho, aby sa do komplexných mnohostranných a dvojstranných dohôd o leteckej doprave a leteckých službách začlenili rovnocenné záväzné ustanovenia o povinnosti zmiešavania v záujme využívania udržateľných leteckých palív. Komisia by okrem toho mala pravidelne posudzovať, či ustanovenia tohto nariadenia nemajú nepriaznivý vplyv na fungovanie vnútorného trhu v oblasti letectva, konkurencieschopnosť tohto odvetvia, rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o leteckých dopravcov a letiskové uzly, a možné presmerovanie letov vedúce k úniku uhlíka, a v prípade potreby by mala predložiť nápravné opatrenia na riešenie týchto nepriaznivých účinkov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Preto treba stanoviť jednotné pravidlá pre vnútorný trh s leteckou dopravou, ktorými sa doplní smernica (EÚ) 2018/2001 v snahe dosiahnuť jej celkové ciele riešením osobitných potrieb a požiadaviek vyplývajúcich z vnútorného trhu EÚ s leteckou dopravou. Cieľom tohto nariadenia je najmä zabrániť fragmentácii trhu leteckej dopravy, predchádzať možným narušeniam hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi alebo nekalým praktikám prevádzkovateľov lietadiel spočívajúcich vo vyhýbaní sa nákladom súvisiacim s dopĺňaním paliva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Preto treba stanoviť jednotné pravidlá pre vnútorný trh s leteckou dopravou, ktorými sa doplní smernica (EÚ) 2018/2001 v snahe dosiahnuť jej celkové ciele riešením osobitných potrieb a požiadaviek vyplývajúcich z vnútorného trhu EÚ s leteckou dopravou. Cieľom tohto nariadenia je najmä zabrániť fragmentácii trhu leteckej dopravy, predchádzať možným narušeniam hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi alebo nekalým praktikám prevádzkovateľov lietadiel spočívajúcich vo vyhýbaní sa nákladom súvisiacim s dopĺňaním paliva.

| (12) | Preto treba stanoviť jednotné pravidlá pre vnútorný trh s leteckou dopravou, ktorými sa doplní smernica (EÚ) 2018/2001 v snahe dosiahnuť jej celkové ciele riešením osobitných potrieb a požiadaviek vyplývajúcich z vnútorného trhu EÚ s leteckou dopravou
  a podporovaním udržateľných palív v leteckej doprave
  . Cieľom tohto nariadenia je najmä zabrániť fragmentácii trhu leteckej dopravy
  v Únii
  , predchádzať možným narušeniam hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi alebo nekalým praktikám prevádzkovateľov lietadiel spočívajúcich vo vyhýbaní sa nákladom súvisiacim s dopĺňaním paliva
  a podporovať inovácie a výrobu v Únii. Na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni je potrebná cielená podpora a financovanie, ako aj stimulovanie verejno-súkromných partnerstiev s cieľom urýchliť zavádzanie udržateľných leteckých palív. |
| --- | --- |

(12)

Preto treba stanoviť jednotné pravidlá pre vnútorný trh s leteckou dopravou, ktorými sa doplní smernica (EÚ) 2018/2001 v snahe dosiahnuť jej celkové ciele riešením osobitných potrieb a požiadaviek vyplývajúcich z vnútorného trhu EÚ s leteckou dopravou
  a podporovaním udržateľných palív v leteckej doprave
  . Cieľom tohto nariadenia je najmä zabrániť fragmentácii trhu leteckej dopravy
  v Únii
  , predchádzať možným narušeniam hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi alebo nekalým praktikám prevádzkovateľov lietadiel spočívajúcich vo vyhýbaní sa nákladom súvisiacim s dopĺňaním paliva
  a podporovať inovácie a výrobu v Únii. Na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni je potrebná cielená podpora a financovanie, ako aj stimulovanie verejno-súkromných partnerstiev s cieľom urýchliť zavádzanie udržateľných leteckých palív.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Toto nariadenie by sa
  malo uplatňovať na lietadlá používané v civilnom letectve na vykonávanie letov obchodnej leteckej dopravy.
  Nemalo
  by sa
  uplatňovať na
  lietadlá, ako sú vojenské lietadlá a
  lietadlá podieľajúce sa na humanitárnych, pátracích, záchranných akciách, akciách zameraných na zmierňovanie následkov katastrof alebo akciách na lekárske účely,
  ani na colné, policajné a protipožiarne operácie.
  Lety vykonávané za takých okolností majú
  totiž
  osobitný charakter a práve preto ich nemožno plánovať rovnako ako pravidelné lety. Vzhľadom na charakter ich prevádzky
  nemusí byť možné vždy
  plniť povinnosti podľa tohto nariadenia, keďže by mohli predstavovať zbytočnú záťaž. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na celom jednotnom trhu leteckej dopravy v EÚ by sa toto nariadenie malo vzťahovať na
  čo najväčší podiel obchodnej leteckej dopravy prevádzkovanej
  z letísk na území EÚ. Zároveň je v záujme zachovania leteckého prepojenia v prospech občanov, podnikov a regiónov EÚ
  dôležité, aby sa nevytvárala neprimeraná záťaž pre prevádzku
  leteckej dopravy
  na malých letiskách. Mala by sa určiť prahová hodnota objemu ročnej osobnej leteckej dopravy a nákladnej dopravy, pričom by sa toto nariadenie nevzťahovalo na letiská, ktoré by danú hodnotu nedosahovali. Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by však mal pokrývať aspoň 95 % celkovej leteckej dopravy s odletom z letísk v Únii. Z rovnakých dôvodov by sa mala vymedziť prahová hodnota, na základe ktorej budú z rozsahu pôsobnosti nariadenia vyňatí prevádzkovatelia lietadiel, ktorí uskutočňujú veľmi nízky počet odletov z letísk na území EÚ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Toto nariadenie by sa
  malo uplatňovať na lietadlá používané v civilnom letectve na vykonávanie letov obchodnej leteckej dopravy.
  Nemalo
  by sa
  uplatňovať na
  lietadlá, ako sú vojenské lietadlá a
  lietadlá podieľajúce sa na humanitárnych, pátracích, záchranných akciách, akciách zameraných na zmierňovanie následkov katastrof alebo akciách na lekárske účely,
  ani na colné, policajné a protipožiarne operácie.
  Lety vykonávané za takých okolností majú
  totiž
  osobitný charakter a práve preto ich nemožno plánovať rovnako ako pravidelné lety. Vzhľadom na charakter ich prevádzky
  nemusí byť možné vždy
  plniť povinnosti podľa tohto nariadenia, keďže by mohli predstavovať zbytočnú záťaž. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na celom jednotnom trhu leteckej dopravy v EÚ by sa toto nariadenie malo vzťahovať na
  čo najväčší podiel obchodnej leteckej dopravy prevádzkovanej
  z letísk na území EÚ. Zároveň je v záujme zachovania leteckého prepojenia v prospech občanov, podnikov a regiónov EÚ
  dôležité, aby sa nevytvárala neprimeraná záťaž pre prevádzku
  leteckej dopravy
  na malých letiskách. Mala by sa určiť prahová hodnota objemu ročnej osobnej leteckej dopravy a nákladnej dopravy, pričom by sa toto nariadenie nevzťahovalo na letiská, ktoré by danú hodnotu nedosahovali. Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by však mal pokrývať aspoň 95 % celkovej leteckej dopravy s odletom z letísk v Únii. Z rovnakých dôvodov by sa mala vymedziť prahová hodnota, na základe ktorej budú z rozsahu pôsobnosti nariadenia vyňatí prevádzkovatelia lietadiel, ktorí uskutočňujú veľmi nízky počet odletov z letísk na území EÚ.

| (15) | Toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na lietadlá podieľajúce sa na humanitárnych, pátracích, záchranných akciách, akciách zameraných na zmierňovanie následkov katastrof alebo akciách na lekárske účely,
  pretože
  lety vykonávané za takých okolností majú osobitný charakter a práve preto ich nemožno plánovať rovnako ako pravidelné lety. Vzhľadom na charakter ich prevádzky
  nemusia vždy môcť
  plniť povinnosti podľa tohto nariadenia, keďže by mohli predstavovať zbytočnú záťaž.
  Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na lietadlá používané v civilnom letectve na vykonávanie letov obchodnej leteckej dopravy. Nemalo by sa uplatňovať na vojenské lietadlá alebo lietadlá, ktoré sa podieľajú na colných, policajných a protipožiarnych operáciách.
  S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na celom jednotnom trhu leteckej dopravy v EÚ
  a podporiť rozvoj trhu s udržateľnými leteckými palivami a nevyhnutnej infraštruktúry pre tieto palivá v celej Únii
  by sa toto nariadenie malo vzťahovať na
  všetku obchodnú leteckú dopravu prevádzkovanú
  z letísk na území EÚ. Zároveň je v záujme zachovania leteckého prepojenia v prospech občanov, podnikov a regiónov EÚ
  poskytnúť potrebnú flexibilitu, ktorá dodávateľom palív umožní poskytovať a leteckým spoločnostiam čerpať udržateľné letecké palivá nákladovo najefektívnejším spôsobom, a zabrániť neprimeranému zaťaženiu
  leteckej dopravy
  na malých letiskách
  ,
  a preto
  by sa
  mal zriadiť ako prechodná fáza mechanizmus pružnosti obsahujúci prvky účtovania a pohľadávok. Aby sa predišlo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, po uvedenom prechodnom období by sa požiadavky stanovené v tomto nariadení mali dlhodobo uplatňovať rovnako na všetky letiská Únie a na všetkých komerčných prevádzkovateľov lietadiel, ktorí vzlietajú alebo pristávajú na letisku Únie. |
| --- | --- |

(15)

Toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na lietadlá podieľajúce sa na humanitárnych, pátracích, záchranných akciách, akciách zameraných na zmierňovanie následkov katastrof alebo akciách na lekárske účely,
  pretože
  lety vykonávané za takých okolností majú osobitný charakter a práve preto ich nemožno plánovať rovnako ako pravidelné lety. Vzhľadom na charakter ich prevádzky
  nemusia vždy môcť
  plniť povinnosti podľa tohto nariadenia, keďže by mohli predstavovať zbytočnú záťaž.
  Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na lietadlá používané v civilnom letectve na vykonávanie letov obchodnej leteckej dopravy. Nemalo by sa uplatňovať na vojenské lietadlá alebo lietadlá, ktoré sa podieľajú na colných, policajných a protipožiarnych operáciách.
  S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na celom jednotnom trhu leteckej dopravy v EÚ
  a podporiť rozvoj trhu s udržateľnými leteckými palivami a nevyhnutnej infraštruktúry pre tieto palivá v celej Únii
  by sa toto nariadenie malo vzťahovať na
  všetku obchodnú leteckú dopravu prevádzkovanú
  z letísk na území EÚ. Zároveň je v záujme zachovania leteckého prepojenia v prospech občanov, podnikov a regiónov EÚ
  poskytnúť potrebnú flexibilitu, ktorá dodávateľom palív umožní poskytovať a leteckým spoločnostiam čerpať udržateľné letecké palivá nákladovo najefektívnejším spôsobom, a zabrániť neprimeranému zaťaženiu
  leteckej dopravy
  na malých letiskách
  ,
  a preto
  by sa
  mal zriadiť ako prechodná fáza mechanizmus pružnosti obsahujúci prvky účtovania a pohľadávok. Aby sa predišlo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, po uvedenom prechodnom období by sa požiadavky stanovené v tomto nariadení mali dlhodobo uplatňovať rovnako na všetky letiská Únie a na všetkých komerčných prevádzkovateľov lietadiel, ktorí vzlietajú alebo pristávajú na letisku Únie.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | Je dôležité, aby povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia nemali na menej prepojené európske regióny, ako sú ostrovné a najvzdialenejšie regióny, ktoré sa často spoliehajú na leteckú dopravu ako jedinú možnosť spojenia, neprimeraný dosah a aby bol zabezpečený prístup týchto regiónov k základnému tovaru a službám. S cieľom pomôcť zabezpečiť letecké prepojenie regiónov, ktoré majú menej alternatívnych dopravných možností, by sa mala venovať pozornosť možným účinkom ustanovení tohto nariadenia, pokiaľ ide o cenovú dostupnosť, konkurencieschopnosť a možné zvýšenie cien na letových trasách spájajúcich odľahlé regióny a iné oblasti Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15a)

Je dôležité, aby povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia nemali na menej prepojené európske regióny, ako sú ostrovné a najvzdialenejšie regióny, ktoré sa často spoliehajú na leteckú dopravu ako jedinú možnosť spojenia, neprimeraný dosah a aby bol zabezpečený prístup týchto regiónov k základnému tovaru a službám. S cieľom pomôcť zabezpečiť letecké prepojenie regiónov, ktoré majú menej alternatívnych dopravných možností, by sa mala venovať pozornosť možným účinkom ustanovení tohto nariadenia, pokiaľ ide o cenovú dostupnosť, konkurencieschopnosť a možné zvýšenie cien na letových trasách spájajúcich odľahlé regióny a iné oblasti Únie.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Je nevyhnutné, aby bola množina oprávnených udržateľných surovín čo najinkluzívnejšia, čo umožní dosiahnuť maximálny potenciál zvýšenia výroby udržateľných leteckých palív pri cenovo prístupných nákladoch. Zoznam surovín oprávnených podľa tohto nariadenia by nemal byť statický, ale časom sa vyvíjať tak, aby obsahoval nové udržateľné suroviny. Na tento účel by Komisia v súlade s článkom 28 ods. 6 smernice (EÚ) 2018/2001 mala aspoň každé dva roky preskúmať zoznam surovín uvedený v častiach A a B prílohy IX s cieľom doplniť novú východiskovú surovinu. Nová surovina doplnená do prílohy IX by mala byť priamo oprávnená na výrobu udržateľných leteckých palív podľa tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

Je nevyhnutné, aby bola množina oprávnených udržateľných surovín čo najinkluzívnejšia, čo umožní dosiahnuť maximálny potenciál zvýšenia výroby udržateľných leteckých palív pri cenovo prístupných nákladoch. Zoznam surovín oprávnených podľa tohto nariadenia by nemal byť statický, ale časom sa vyvíjať tak, aby obsahoval nové udržateľné suroviny. Na tento účel by Komisia v súlade s článkom 28 ods. 6 smernice (EÚ) 2018/2001 mala aspoň každé dva roky preskúmať zoznam surovín uvedený v častiach A a B prílohy IX s cieľom doplniť novú východiskovú surovinu. Nová surovina doplnená do prílohy IX by mala byť priamo oprávnená na výrobu udržateľných leteckých palív podľa tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | Z dôvodov udržateľnosti by
  nemali byť oprávnené
  palivá založené na
  potravinárskych
  a 
  krmovinárskych
  plodinách. Nepriama zmena využívania pôdy nastáva najmä vtedy, keď pestovanie plodín na výrobu biopalív vytláča tradičné pestovanie plodín na potravinárske a krmovinárske účely. Takýto dodatočný dopyt zvyšuje tlak na pôdu a môže viesť k rozšíreniu poľnohospodárskej pôdy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka, ako sú lesy, mokrade a rašeliniská, čím vzniknú dodatočné emisie skleníkových plynov a obavy spojené so stratou biodiverzity. Výskum ukázal, že rozsah tohto vplyvu závisí od rôznych faktorov vrátane typu suroviny použitej na výrobu paliva, úrovne dodatočného dopytu po surovine spôsobeného používaním biopalív a miery ochrany pôdy s vysokými zásobami uhlíka v rôznych častiach sveta. Najväčšie riziká spojené s nepriamou zmenou využívania pôdy sa zistili v prípade biopalív, palív vyrábaných zo surovín, pri ktorých sa pozoruje významné rozširovanie produkčnej plochy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka. Preto by sa palivá založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách nemali podporovať. Tento prístup je v súlade s politikou Únie, a najmä so smernicou (EÚ) 2018/2001, ktorou sa obmedzuje a stanovuje strop, pokiaľ ide o používanie takýchto biopalív v cestnej a železničnej doprave, vzhľadom na ich nižšie environmentálne prínosy, nižšiu výkonnosť z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov a širšie obavy týkajúce sa udržateľnosti. Okrem emisií skleníkových plynov spojených s nepriamou zmenou využívania pôdy, ktorá dokáže anulovať niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív, vyvoláva nepriama zmena využívania pôdy aj riziká pre biodiverzitu. Toto riziko je osobitne závažné v súvislosti s potenciálne rozsiahlou expanziou výroby spôsobenou výrazným zvýšením dopytu. V odvetví leteckej dopravy sú súčasné úrovne dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách bezvýznamné, keďže viac než 99 % v súčasnosti používaných leteckých palív má fosílny pôvod. Preto je vhodné predísť vzniku potenciálne veľkého dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách podporovaním ich používania podľa tohto nariadenia. Tým, že biopalivá založené na plodinách nebudú oprávnené v tomto nariadení, sa takisto minimalizuje akékoľvek riziko spomalenia dekarbonizácie cestnej dopravy, ku ktorému by inak mohlo dôjsť v dôsledku presunu biopalív založených na plodinách z cestnej dopravy do odvetvia leteckej dopravy. Je nevyhnutné takýto posun obmedziť na minimum, keďže cestná doprava v súčasnosti zostáva zďaleka najviac znečisťujúcim odvetvím dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

Z dôvodov udržateľnosti by
  nemali byť oprávnené
  palivá založené na
  potravinárskych
  a 
  krmovinárskych
  plodinách. Nepriama zmena využívania pôdy nastáva najmä vtedy, keď pestovanie plodín na výrobu biopalív vytláča tradičné pestovanie plodín na potravinárske a krmovinárske účely. Takýto dodatočný dopyt zvyšuje tlak na pôdu a môže viesť k rozšíreniu poľnohospodárskej pôdy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka, ako sú lesy, mokrade a rašeliniská, čím vzniknú dodatočné emisie skleníkových plynov a obavy spojené so stratou biodiverzity. Výskum ukázal, že rozsah tohto vplyvu závisí od rôznych faktorov vrátane typu suroviny použitej na výrobu paliva, úrovne dodatočného dopytu po surovine spôsobeného používaním biopalív a miery ochrany pôdy s vysokými zásobami uhlíka v rôznych častiach sveta. Najväčšie riziká spojené s nepriamou zmenou využívania pôdy sa zistili v prípade biopalív, palív vyrábaných zo surovín, pri ktorých sa pozoruje významné rozširovanie produkčnej plochy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka. Preto by sa palivá založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách nemali podporovať. Tento prístup je v súlade s politikou Únie, a najmä so smernicou (EÚ) 2018/2001, ktorou sa obmedzuje a stanovuje strop, pokiaľ ide o používanie takýchto biopalív v cestnej a železničnej doprave, vzhľadom na ich nižšie environmentálne prínosy, nižšiu výkonnosť z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov a širšie obavy týkajúce sa udržateľnosti. Okrem emisií skleníkových plynov spojených s nepriamou zmenou využívania pôdy, ktorá dokáže anulovať niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív, vyvoláva nepriama zmena využívania pôdy aj riziká pre biodiverzitu. Toto riziko je osobitne závažné v súvislosti s potenciálne rozsiahlou expanziou výroby spôsobenou výrazným zvýšením dopytu. V odvetví leteckej dopravy sú súčasné úrovne dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách bezvýznamné, keďže viac než 99 % v súčasnosti používaných leteckých palív má fosílny pôvod. Preto je vhodné predísť vzniku potenciálne veľkého dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách podporovaním ich používania podľa tohto nariadenia. Tým, že biopalivá založené na plodinách nebudú oprávnené v tomto nariadení, sa takisto minimalizuje akékoľvek riziko spomalenia dekarbonizácie cestnej dopravy, ku ktorému by inak mohlo dôjsť v dôsledku presunu biopalív založených na plodinách z cestnej dopravy do odvetvia leteckej dopravy. Je nevyhnutné takýto posun obmedziť na minimum, keďže cestná doprava v súčasnosti zostáva zďaleka najviac znečisťujúcim odvetvím dopravy.

| (17) | Z dôvodov udržateľnosti by palivá založené na
  kŕmnych
  a 
  potravinárskych
  plodinách
  vrátane biopalív s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, ako sú biopalivá získavané z palmového oleja, nemali byť oprávnené
  . Nepriama zmena využívania pôdy nastáva najmä vtedy, keď pestovanie plodín na výrobu biopalív vytláča tradičné pestovanie plodín na potravinárske a krmovinárske účely. Takýto dodatočný dopyt zvyšuje tlak na pôdu a môže viesť k rozšíreniu poľnohospodárskej pôdy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka, ako sú lesy, mokrade a rašeliniská, čím vzniknú dodatočné emisie skleníkových plynov a obavy spojené so stratou biodiverzity. Výskum ukázal, že rozsah tohto vplyvu závisí od rôznych faktorov vrátane typu suroviny použitej na výrobu paliva, úrovne dodatočného dopytu po surovine spôsobeného používaním biopalív a miery ochrany pôdy s vysokými zásobami uhlíka v rôznych častiach sveta. Najväčšie riziká spojené s nepriamou zmenou využívania pôdy sa zistili v prípade biopalív, palív vyrábaných zo surovín, pri ktorých sa pozoruje významné rozširovanie produkčnej plochy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka. Preto by sa palivá založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách nemali podporovať. Tento prístup je v súlade s politikou Únie, a najmä so smernicou (EÚ) 2018/2001, ktorou sa obmedzuje a stanovuje strop, pokiaľ ide o používanie takýchto biopalív v cestnej a železničnej doprave, vzhľadom na ich nižšie environmentálne prínosy, nižšiu výkonnosť z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov a širšie obavy týkajúce sa udržateľnosti. Okrem emisií skleníkových plynov spojených s nepriamou zmenou využívania pôdy, ktorá dokáže anulovať niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív, vyvoláva nepriama zmena využívania pôdy aj riziká pre biodiverzitu. Toto riziko je osobitne závažné v súvislosti s potenciálne rozsiahlou expanziou výroby spôsobenou výrazným zvýšením dopytu. V odvetví leteckej dopravy sú súčasné úrovne dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách bezvýznamné, keďže viac než 99 % v súčasnosti používaných leteckých palív má fosílny pôvod. Preto je vhodné predísť vzniku potenciálne veľkého dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách podporovaním ich používania podľa tohto nariadenia. Tým, že biopalivá založené na plodinách nebudú oprávnené v tomto nariadení, sa takisto minimalizuje akékoľvek riziko spomalenia dekarbonizácie cestnej dopravy, ku ktorému by inak mohlo dôjsť v dôsledku presunu biopalív založených na plodinách z cestnej dopravy do odvetvia leteckej dopravy. Je nevyhnutné takýto posun obmedziť na minimum, keďže cestná doprava v súčasnosti zostáva zďaleka najviac znečisťujúcim odvetvím dopravy. |
| --- | --- |

(17)

Z dôvodov udržateľnosti by palivá založené na
  kŕmnych
  a 
  potravinárskych
  plodinách
  vrátane biopalív s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, ako sú biopalivá získavané z palmového oleja, nemali byť oprávnené
  . Nepriama zmena využívania pôdy nastáva najmä vtedy, keď pestovanie plodín na výrobu biopalív vytláča tradičné pestovanie plodín na potravinárske a krmovinárske účely. Takýto dodatočný dopyt zvyšuje tlak na pôdu a môže viesť k rozšíreniu poľnohospodárskej pôdy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka, ako sú lesy, mokrade a rašeliniská, čím vzniknú dodatočné emisie skleníkových plynov a obavy spojené so stratou biodiverzity. Výskum ukázal, že rozsah tohto vplyvu závisí od rôznych faktorov vrátane typu suroviny použitej na výrobu paliva, úrovne dodatočného dopytu po surovine spôsobeného používaním biopalív a miery ochrany pôdy s vysokými zásobami uhlíka v rôznych častiach sveta. Najväčšie riziká spojené s nepriamou zmenou využívania pôdy sa zistili v prípade biopalív, palív vyrábaných zo surovín, pri ktorých sa pozoruje významné rozširovanie produkčnej plochy do oblastí s veľkými zásobami uhlíka. Preto by sa palivá založené na potravinárskych a krmovinárskych plodinách nemali podporovať. Tento prístup je v súlade s politikou Únie, a najmä so smernicou (EÚ) 2018/2001, ktorou sa obmedzuje a stanovuje strop, pokiaľ ide o používanie takýchto biopalív v cestnej a železničnej doprave, vzhľadom na ich nižšie environmentálne prínosy, nižšiu výkonnosť z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov a širšie obavy týkajúce sa udržateľnosti. Okrem emisií skleníkových plynov spojených s nepriamou zmenou využívania pôdy, ktorá dokáže anulovať niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív, vyvoláva nepriama zmena využívania pôdy aj riziká pre biodiverzitu. Toto riziko je osobitne závažné v súvislosti s potenciálne rozsiahlou expanziou výroby spôsobenou výrazným zvýšením dopytu. V odvetví leteckej dopravy sú súčasné úrovne dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách bezvýznamné, keďže viac než 99 % v súčasnosti používaných leteckých palív má fosílny pôvod. Preto je vhodné predísť vzniku potenciálne veľkého dopytu po biopalivách založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách podporovaním ich používania podľa tohto nariadenia. Tým, že biopalivá založené na plodinách nebudú oprávnené v tomto nariadení, sa takisto minimalizuje akékoľvek riziko spomalenia dekarbonizácie cestnej dopravy, ku ktorému by inak mohlo dôjsť v dôsledku presunu biopalív založených na plodinách z cestnej dopravy do odvetvia leteckej dopravy. Je nevyhnutné takýto posun obmedziť na minimum, keďže cestná doprava v súčasnosti zostáva zďaleka najviac znečisťujúcim odvetvím dopravy.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Presné a správne informácie o vlastnostiach udržateľných leteckých palív majú zásadný význam pre riadne fungovanie tohto nariadenia. V záujme podpory dôvery spotrebiteľov a zabezpečenia transparentnosti a vysledovateľnosti sú dodávatelia palív zodpovední za poskytovanie správnych informácií o vlastnostiach dodávaného paliva, jeho vlastnostiach z hľadiska udržateľnosti a pôvode surovín použitých pri výrobe paliva. Uvedené informácie sa uvádzajú v databáze Únie zriadenej podľa článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001 (smernica o energii z obnoviteľných zdrojov). Dodávateľom palív, u ktorých sa preukázalo, že poskytli zavádzajúce alebo nepresné informácie o vlastnostiach alebo pôvode palív, ktoré dodávajú, by sa mala uložiť pokuta. Členské štáty musia zabezpečiť, aby dodávatelia palív vkladali do databázy Únie včasné a presné informácie a aby boli tieto informácie overené a auditované. V záujme boja proti možným podvodom a keďže podstatná časť surovín potrebných na výrobu udržateľných leteckých palív pochádza z krajín mimo Únie, je potrebné, aby členské štáty v spolupráci s príslušnými európskymi orgánmi posilnili kontrolný mechanizmus pre prepravu, a to aj vykonávaním kontrol na mieste. V tejto súvislosti Komisia uverejní vykonávacie nariadenie o certifikácii udržateľnosti v súlade s článkom 30 ods. 8 smernice (EÚ) 2018/2001 s cieľom ďalej harmonizovať a posilniť pravidlá týkajúce sa spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu, ako aj spolupráce príslušných orgánov členských štátov pri dohľade nad auditom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

Presné a správne informácie o vlastnostiach udržateľných leteckých palív majú zásadný význam pre riadne fungovanie tohto nariadenia. V záujme podpory dôvery spotrebiteľov a zabezpečenia transparentnosti a vysledovateľnosti sú dodávatelia palív zodpovední za poskytovanie správnych informácií o vlastnostiach dodávaného paliva, jeho vlastnostiach z hľadiska udržateľnosti a pôvode surovín použitých pri výrobe paliva. Uvedené informácie sa uvádzajú v databáze Únie zriadenej podľa článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001 (smernica o energii z obnoviteľných zdrojov). Dodávateľom palív, u ktorých sa preukázalo, že poskytli zavádzajúce alebo nepresné informácie o vlastnostiach alebo pôvode palív, ktoré dodávajú, by sa mala uložiť pokuta. Členské štáty musia zabezpečiť, aby dodávatelia palív vkladali do databázy Únie včasné a presné informácie a aby boli tieto informácie overené a auditované. V záujme boja proti možným podvodom a keďže podstatná časť surovín potrebných na výrobu udržateľných leteckých palív pochádza z krajín mimo Únie, je potrebné, aby členské štáty v spolupráci s príslušnými európskymi orgánmi posilnili kontrolný mechanizmus pre prepravu, a to aj vykonávaním kontrol na mieste. V tejto súvislosti Komisia uverejní vykonávacie nariadenie o certifikácii udržateľnosti v súlade s článkom 30 ods. 8 smernice (EÚ) 2018/2001 s cieľom ďalej harmonizovať a posilniť pravidlá týkajúce sa spoľahlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu, ako aj spolupráce príslušných orgánov členských štátov pri dohľade nad auditom.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | V záujme
  poskytnutia
  istoty pre aktérov v odvetví letectva a palív je potrebný jeden zrozumiteľný a spoľahlivý rámec udržateľnosti, pokiaľ ide o oprávnenosť udržateľných leteckých palív podľa tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť súlad s ostatnými súvisiacimi politikami EÚ by sa oprávnenosť udržateľných leteckých palív mala určovať na základe dodržania kritérií udržateľnosti stanovených v článku 29 smernice 2018/2001 (12). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

V záujme
  poskytnutia
  istoty pre aktérov v odvetví letectva a palív je potrebný jeden zrozumiteľný a spoľahlivý rámec udržateľnosti, pokiaľ ide o oprávnenosť udržateľných leteckých palív podľa tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť súlad s ostatnými súvisiacimi politikami EÚ by sa oprávnenosť udržateľných leteckých palív mala určovať na základe dodržania kritérií udržateľnosti stanovených v článku 29 smernice 2018/2001 (12).

| (18) | V záujme
  zabezpečenia právnej
  istoty
  a kontinuity
  pre aktérov v odvetví letectva a palív je potrebný jeden zrozumiteľný a spoľahlivý rámec udržateľnosti, pokiaľ ide o oprávnenosť udržateľných leteckých palív podľa tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť súlad s ostatnými súvisiacimi politikami EÚ by sa oprávnenosť udržateľných leteckých palív mala určovať na základe dodržania kritérií udržateľnosti stanovených v článku 29 smernice
  (EÚ)
  2018/2001 (12). |
| --- | --- |

(18)

V záujme
  zabezpečenia právnej
  istoty
  a kontinuity
  pre aktérov v odvetví letectva a palív je potrebný jeden zrozumiteľný a spoľahlivý rámec udržateľnosti, pokiaľ ide o oprávnenosť udržateľných leteckých palív podľa tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť súlad s ostatnými súvisiacimi politikami EÚ by sa oprávnenosť udržateľných leteckých palív mala určovať na základe dodržania kritérií udržateľnosti stanovených v článku 29 smernice
  (EÚ)
  2018/2001 (12).

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Toto nariadenie by malo byť zamerané na zaistenie toho, aby mali prevádzkovatelia lietadiel v rámci hospodárskej súťaže rovnaké príležitosti, pokiaľ ide o prístup k udržateľným leteckým palivám. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu trhu s leteckými dopravnými službami by sa všetkým letiskám Únie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali dodávať jednotné minimálne podiely udržateľných leteckých palív. Zatiaľ čo trh môže dodávať a využívať väčšie množstvá udržateľných palív, týmto nariadením by sa malo zaistiť, aby povinné minimálne podiely udržateľných leteckých palív boli rovnaké na všetkých zahrnutých letiskách.
  Nahrádzajú
  sa
  ním
  všetky požiadavky stanovené priamo alebo nepriamo na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ktorými sa od prevádzkovateľov lietadiel alebo dodávateľov leteckého paliva vyžaduje, aby využívali alebo dodávali iné cieľové množstvá udržateľného leteckého paliva, než sú množstvá stanovené v tomto nariadení. V snahe vytvoriť jasný a predvídateľný právny rámec, a tým podporiť rozvoj trhu a zavádzanie najudržateľnejších a najinovatívnejších palivových technológií s potenciálom rastu na uspokojenie budúcich potrieb, by sa v tomto nariadení malo stanoviť časom postupné zvyšovanie minimálnych podielov syntetických leteckých palív. Stanovenie osobitnej čiastkovej povinnosti pre syntetické letecké palivá je potrebné vzhľadom na významný dekarbonizačný potenciál takýchto palív a na ich aktuálne odhadované výrobné náklady. V prípade výroby syntetických leteckých palív z elektriny z obnoviteľných zdrojov a uhlíka zachyteného priamo zo vzduchu možno v porovnaní s konvenčnými leteckými palivami dosiahnuť až 100 % úspory emisií. Aj v porovnaní s inými druhmi udržateľných leteckých palív majú významné výhody, pokiaľ ide o efektívne využívanie zdrojov (najmä z hľadiska potrieb vody) vo výrobnom procese. Výrobné náklady na syntetické letecké palivá sa však v súčasnosti odhadujú na 3- až 6-krát viac, než je trhová cena konvenčného leteckého paliva. V tomto nariadení by sa preto mala zaviesť osobitná čiastková povinnosť pre túto technológiu. Začlenenie iných druhov syntetických palív do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, napríklad nízkouhlíkových syntetických palív, ktoré umožňujú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov, by sa mohlo zvážiť v priebehu budúcich revízií, keď sa takéto palivá vymedzia v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Toto nariadenie by malo byť zamerané na zaistenie toho, aby mali prevádzkovatelia lietadiel v rámci hospodárskej súťaže rovnaké príležitosti, pokiaľ ide o prístup k udržateľným leteckým palivám. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu trhu s leteckými dopravnými službami by sa všetkým letiskám Únie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali dodávať jednotné minimálne podiely udržateľných leteckých palív. Zatiaľ čo trh môže dodávať a využívať väčšie množstvá udržateľných palív, týmto nariadením by sa malo zaistiť, aby povinné minimálne podiely udržateľných leteckých palív boli rovnaké na všetkých zahrnutých letiskách.
  Nahrádzajú
  sa
  ním
  všetky požiadavky stanovené priamo alebo nepriamo na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ktorými sa od prevádzkovateľov lietadiel alebo dodávateľov leteckého paliva vyžaduje, aby využívali alebo dodávali iné cieľové množstvá udržateľného leteckého paliva, než sú množstvá stanovené v tomto nariadení. V snahe vytvoriť jasný a predvídateľný právny rámec, a tým podporiť rozvoj trhu a zavádzanie najudržateľnejších a najinovatívnejších palivových technológií s potenciálom rastu na uspokojenie budúcich potrieb, by sa v tomto nariadení malo stanoviť časom postupné zvyšovanie minimálnych podielov syntetických leteckých palív. Stanovenie osobitnej čiastkovej povinnosti pre syntetické letecké palivá je potrebné vzhľadom na významný dekarbonizačný potenciál takýchto palív a na ich aktuálne odhadované výrobné náklady. V prípade výroby syntetických leteckých palív z elektriny z obnoviteľných zdrojov a uhlíka zachyteného priamo zo vzduchu možno v porovnaní s konvenčnými leteckými palivami dosiahnuť až 100 % úspory emisií. Aj v porovnaní s inými druhmi udržateľných leteckých palív majú významné výhody, pokiaľ ide o efektívne využívanie zdrojov (najmä z hľadiska potrieb vody) vo výrobnom procese. Výrobné náklady na syntetické letecké palivá sa však v súčasnosti odhadujú na 3- až 6-krát viac, než je trhová cena konvenčného leteckého paliva. V tomto nariadení by sa preto mala zaviesť osobitná čiastková povinnosť pre túto technológiu. Začlenenie iných druhov syntetických palív do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, napríklad nízkouhlíkových syntetických palív, ktoré umožňujú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov, by sa mohlo zvážiť v priebehu budúcich revízií, keď sa takéto palivá vymedzia v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie.

| (19) | Toto nariadenie by malo byť zamerané na zaistenie toho, aby mali prevádzkovatelia lietadiel v rámci hospodárskej súťaže rovnaké príležitosti, pokiaľ ide o prístup k udržateľným leteckým palivám. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu trhu s leteckými dopravnými službami by sa všetkým letiskám Únie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali dodávať jednotné minimálne podiely udržateľných leteckých palív. Zatiaľ čo trh môže dodávať a využívať väčšie množstvá udržateľných palív, týmto nariadením by sa malo zaistiť, aby povinné minimálne podiely udržateľných leteckých palív boli rovnaké na všetkých zahrnutých letiskách.
  Dostupnosť surovín a výrobná kapacita udržateľných leteckých palív nie sú neobmedzené. Situácia, v ktorej by niektoré členské štáty prijali na vnútroštátnej úrovni prísnejšie povinnosti týkajúce sa celkových dodávok udržateľného leteckého paliva, by zintenzívnila konkurenčný boj o suroviny s inými odvetviami dopravy a energetiky a mohla by viesť k nedostatku dodávok v iných regiónoch. To by oslabilo schopnosť prevádzkovateľov lietadiel v týchto regiónoch dekarbonizovať a nespravodlivo by to zvýšilo náklady týchto prevádzkovateľov lietadiel na dodržiavanie predpisov, najmä systému EU ETS, čo by viedlo k narušeniam trhu a celkovej konkurenčnej nevýhode. Preto by sa mali na úrovni Únie stanoviť spoločné ciele pre celkovú výrobu


  a využívanie udržateľných leteckých palív. Týmto nariadením sa nahrádzajú
  všetky požiadavky stanovené priamo alebo nepriamo na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ktorými sa od prevádzkovateľov lietadiel alebo dodávateľov leteckého paliva vyžaduje, aby využívali alebo dodávali iné cieľové množstvá udržateľného leteckého paliva, než sú množstvá stanovené v tomto nariadení. V snahe vytvoriť jasný a predvídateľný právny rámec, a tým podporiť rozvoj trhu a zavádzanie najudržateľnejších a najinovatívnejších palivových technológií s potenciálom rastu na uspokojenie budúcich potrieb, by sa v tomto nariadení malo stanoviť časom postupné zvyšovanie minimálnych podielov syntetických leteckých palív. Stanovenie osobitnej čiastkovej povinnosti pre syntetické letecké palivá je potrebné vzhľadom na významný dekarbonizačný potenciál takýchto palív a na ich aktuálne odhadované výrobné náklady. V prípade výroby syntetických leteckých palív z elektriny z obnoviteľných zdrojov a uhlíka zachyteného priamo zo vzduchu možno v porovnaní s konvenčnými leteckými palivami dosiahnuť až 100 % úspory emisií. Aj v porovnaní s inými druhmi udržateľných leteckých palív majú významné výhody, pokiaľ ide o efektívne využívanie zdrojov (najmä z hľadiska potrieb vody) vo výrobnom procese. Výrobné náklady na syntetické letecké palivá sa však v súčasnosti odhadujú na 3- až 6-krát viac, než je trhová cena konvenčného leteckého paliva. V tomto nariadení by sa preto mala zaviesť osobitná čiastková povinnosť pre túto technológiu. Začlenenie iných druhov syntetických palív do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, napríklad nízkouhlíkových syntetických palív, ktoré umožňujú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov, by sa mohlo zvážiť v priebehu budúcich revízií, keď sa takéto palivá vymedzia v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie.
  Okrem toho syntetické letecké palivá s CO2 pochádzajúcim z priameho zachytávania vzduchu (DAC) môžu zohrávať dôležitú úlohu vzhľadom na ich schopnosť udržateľne získavať uhlík a mali by sa ďalej presadzovať. |
| --- | --- |

(19)

Toto nariadenie by malo byť zamerané na zaistenie toho, aby mali prevádzkovatelia lietadiel v rámci hospodárskej súťaže rovnaké príležitosti, pokiaľ ide o prístup k udržateľným leteckým palivám. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu trhu s leteckými dopravnými službami by sa všetkým letiskám Únie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali dodávať jednotné minimálne podiely udržateľných leteckých palív. Zatiaľ čo trh môže dodávať a využívať väčšie množstvá udržateľných palív, týmto nariadením by sa malo zaistiť, aby povinné minimálne podiely udržateľných leteckých palív boli rovnaké na všetkých zahrnutých letiskách.
  Dostupnosť surovín a výrobná kapacita udržateľných leteckých palív nie sú neobmedzené. Situácia, v ktorej by niektoré členské štáty prijali na vnútroštátnej úrovni prísnejšie povinnosti týkajúce sa celkových dodávok udržateľného leteckého paliva, by zintenzívnila konkurenčný boj o suroviny s inými odvetviami dopravy a energetiky a mohla by viesť k nedostatku dodávok v iných regiónoch. To by oslabilo schopnosť prevádzkovateľov lietadiel v týchto regiónoch dekarbonizovať a nespravodlivo by to zvýšilo náklady týchto prevádzkovateľov lietadiel na dodržiavanie predpisov, najmä systému EU ETS, čo by viedlo k narušeniam trhu a celkovej konkurenčnej nevýhode. Preto by sa mali na úrovni Únie stanoviť spoločné ciele pre celkovú výrobu


  a využívanie udržateľných leteckých palív. Týmto nariadením sa nahrádzajú
  všetky požiadavky stanovené priamo alebo nepriamo na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ktorými sa od prevádzkovateľov lietadiel alebo dodávateľov leteckého paliva vyžaduje, aby využívali alebo dodávali iné cieľové množstvá udržateľného leteckého paliva, než sú množstvá stanovené v tomto nariadení. V snahe vytvoriť jasný a predvídateľný právny rámec, a tým podporiť rozvoj trhu a zavádzanie najudržateľnejších a najinovatívnejších palivových technológií s potenciálom rastu na uspokojenie budúcich potrieb, by sa v tomto nariadení malo stanoviť časom postupné zvyšovanie minimálnych podielov syntetických leteckých palív. Stanovenie osobitnej čiastkovej povinnosti pre syntetické letecké palivá je potrebné vzhľadom na významný dekarbonizačný potenciál takýchto palív a na ich aktuálne odhadované výrobné náklady. V prípade výroby syntetických leteckých palív z elektriny z obnoviteľných zdrojov a uhlíka zachyteného priamo zo vzduchu možno v porovnaní s konvenčnými leteckými palivami dosiahnuť až 100 % úspory emisií. Aj v porovnaní s inými druhmi udržateľných leteckých palív majú významné výhody, pokiaľ ide o efektívne využívanie zdrojov (najmä z hľadiska potrieb vody) vo výrobnom procese. Výrobné náklady na syntetické letecké palivá sa však v súčasnosti odhadujú na 3- až 6-krát viac, než je trhová cena konvenčného leteckého paliva. V tomto nariadení by sa preto mala zaviesť osobitná čiastková povinnosť pre túto technológiu. Začlenenie iných druhov syntetických palív do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, napríklad nízkouhlíkových syntetických palív, ktoré umožňujú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov, by sa mohlo zvážiť v priebehu budúcich revízií, keď sa takéto palivá vymedzia v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie.
  Okrem toho syntetické letecké palivá s CO2 pochádzajúcim z priameho zachytávania vzduchu (DAC) môžu zohrávať dôležitú úlohu vzhľadom na ich schopnosť udržateľne získavať uhlík a mali by sa ďalej presadzovať.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | Dostupnosť surovín a výrobná kapacita udržateľných leteckých palív nie sú neobmedzené. Intenzívnejšia hospodárska súťaž o obmedzené suroviny by mohla viesť k nedostatku dodávok a narušeniam trhu, a tým negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť odvetvia leteckej dopravy ako celku. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a zabrániť fragmentácii vnútorného trhu by sa v celej Únii mali uplatňovať harmonizované požiadavky na minimálny podiel využívania udržateľných leteckých palív. Pri zabezpečovaní dosiahnutia týchto podielov z objemu harmonizovaných na úrovni Únie v súlade s prílohou I však členské štáty môžu prijať vnútroštátne opatrenia, podporné politiky a iniciatívy zamerané na zvýšenie úrovne výroby a využívania udržateľných leteckých palív vrátane syntetických leteckých palív na svojom území, napríklad poskytovaním finančnej podpory. Takéto vnútroštátne opatrenia by mali byť transparentné, nediskriminačné, primerané, všeobecnej povahy a otvorené pre všetky podniky. Okrem toho, keďže sa v tomto nariadení nevymedzuje maximálny podiel udržateľných leteckých palív, letecké spoločnosti a dodávatelia palív môžu uskutočňovať ambicióznejšie politiky v oblasti životného prostredia a vo väčšej miere využívať a dodávať udržateľné letecké palivá v rámci celej svojej prevádzkovej siete, pričom nebudú vykonávať tankering. Na tento účel by sa letecké spoločnosti a dodávatelia palív mohli prostredníctvom zmluvných dojednaní dohodnúť na vzájomných záväzkoch týkajúcich sa výroby, dodávok a nákupu vopred určených množstiev udržateľných leteckých palív vrátane tých, ktoré prekračujú minimálne podiely stanovené v prílohe I. Takéto zmluvné dojednania môžu zahŕňať aj otázku zodpovednosti a stanoviť podmienky finančnej kompenzácie v prípade nedodania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19a)

Dostupnosť surovín a výrobná kapacita udržateľných leteckých palív nie sú neobmedzené. Intenzívnejšia hospodárska súťaž o obmedzené suroviny by mohla viesť k nedostatku dodávok a narušeniam trhu, a tým negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť odvetvia leteckej dopravy ako celku. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a zabrániť fragmentácii vnútorného trhu by sa v celej Únii mali uplatňovať harmonizované požiadavky na minimálny podiel využívania udržateľných leteckých palív. Pri zabezpečovaní dosiahnutia týchto podielov z objemu harmonizovaných na úrovni Únie v súlade s prílohou I však členské štáty môžu prijať vnútroštátne opatrenia, podporné politiky a iniciatívy zamerané na zvýšenie úrovne výroby a využívania udržateľných leteckých palív vrátane syntetických leteckých palív na svojom území, napríklad poskytovaním finančnej podpory. Takéto vnútroštátne opatrenia by mali byť transparentné, nediskriminačné, primerané, všeobecnej povahy a otvorené pre všetky podniky. Okrem toho, keďže sa v tomto nariadení nevymedzuje maximálny podiel udržateľných leteckých palív, letecké spoločnosti a dodávatelia palív môžu uskutočňovať ambicióznejšie politiky v oblasti životného prostredia a vo väčšej miere využívať a dodávať udržateľné letecké palivá v rámci celej svojej prevádzkovej siete, pričom nebudú vykonávať tankering. Na tento účel by sa letecké spoločnosti a dodávatelia palív mohli prostredníctvom zmluvných dojednaní dohodnúť na vzájomných záväzkoch týkajúcich sa výroby, dodávok a nákupu vopred určených množstiev udržateľných leteckých palív vrátane tých, ktoré prekračujú minimálne podiely stanovené v prílohe I. Takéto zmluvné dojednania môžu zahŕňať aj otázku zodpovednosti a stanoviť podmienky finančnej kompenzácie v prípade nedodania.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19b) | Dopyt spotrebiteľov môže zohrávať dôležitú úlohu pri vývoji smerom k udržateľnejšej leteckej doprave. Aby sa však spotrebitelia mohli informovane rozhodovať, sú potrebné pevnejšie, spoľahlivejšie, nezávislejšie a harmonizovanejšie informácie o vplyve letov na životné prostredie v súlade s akčným plánom Stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu. Na tento účel by sa mal zriadiť komplexný systém Únie na označovanie environmentálnych vlastností leteckej dopravy, ktorý by používateľom leteckých služieb mohol poskytovať jasné, transparentné, komplexné, používateľsky ústretové a ľahko zrozumiteľné informácie o environmentálnych vlastnostiach leteckej dopravy. To bude podnecovať výber spotrebiteľov a ďalej podporí využívanie udržateľných leteckých palív a iných opatrení udržateľnosti zo strany prevádzkovateľov lietadiel. Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) je už zodpovedná za environmentálne osvedčovanie lietadiel a spolupracuje so zainteresovanými stranami na vytvorení systému environmentálneho označovania pre leteckú dopravu, ktorý sa bude vzťahovať na lietadlá, prevádzkovateľov lietadiel a komerčné lety. EASA by mala byť poverená ďalším rozvojom, zavádzaním a fungovaním takéhoto systému s cieľom zabezpečiť nezávislosť, technickú spoľahlivosť a synergie s inými opatreniami Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19b)

Dopyt spotrebiteľov môže zohrávať dôležitú úlohu pri vývoji smerom k udržateľnejšej leteckej doprave. Aby sa však spotrebitelia mohli informovane rozhodovať, sú potrebné pevnejšie, spoľahlivejšie, nezávislejšie a harmonizovanejšie informácie o vplyve letov na životné prostredie v súlade s akčným plánom Stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu. Na tento účel by sa mal zriadiť komplexný systém Únie na označovanie environmentálnych vlastností leteckej dopravy, ktorý by používateľom leteckých služieb mohol poskytovať jasné, transparentné, komplexné, používateľsky ústretové a ľahko zrozumiteľné informácie o environmentálnych vlastnostiach leteckej dopravy. To bude podnecovať výber spotrebiteľov a ďalej podporí využívanie udržateľných leteckých palív a iných opatrení udržateľnosti zo strany prevádzkovateľov lietadiel. Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) je už zodpovedná za environmentálne osvedčovanie lietadiel a spolupracuje so zainteresovanými stranami na vytvorení systému environmentálneho označovania pre leteckú dopravu, ktorý sa bude vzťahovať na lietadlá, prevádzkovateľov lietadiel a komerčné lety. EASA by mala byť poverená ďalším rozvojom, zavádzaním a fungovaním takéhoto systému s cieľom zabezpečiť nezávislosť, technickú spoľahlivosť a synergie s inými opatreniami Únie.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Je nevyhnutné zaistiť, aby sa mohli minimálne podiely udržateľných leteckých palív úspešne dodávať na trh leteckej dopravy bez výpadkov. Na tento účel by sa mal naplánovať dostatočný čas na prípravu,
  ktorý
  odvetviu palív z obnoviteľných zdrojov umožní vyvinúť zodpovedajúcu výrobnú kapacitu. Dodávky udržateľných leteckých palív by
  sa
  mali
  stať povinnosťou od
  roku 2025. S cieľom poskytnúť trhu právnu istotu a predvídateľnosť a trvalo stimulovať investície do kapacít na výrobu udržateľných leteckých palív by podmienky tohto nariadenia mali byť dlhodobo stabilné. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Je nevyhnutné zaistiť, aby sa mohli minimálne podiely udržateľných leteckých palív úspešne dodávať na trh leteckej dopravy bez výpadkov. Na tento účel by sa mal naplánovať dostatočný čas na prípravu,
  ktorý
  odvetviu palív z obnoviteľných zdrojov umožní vyvinúť zodpovedajúcu výrobnú kapacitu. Dodávky udržateľných leteckých palív by
  sa
  mali
  stať povinnosťou od
  roku 2025. S cieľom poskytnúť trhu právnu istotu a predvídateľnosť a trvalo stimulovať investície do kapacít na výrobu udržateľných leteckých palív by podmienky tohto nariadenia mali byť dlhodobo stabilné.

| (20) | Je nevyhnutné zaistiť, aby sa mohli minimálne podiely udržateľných leteckých palív úspešne dodávať na trh leteckej dopravy bez výpadkov. Na tento účel by sa mal naplánovať dostatočný čas na prípravu
  a zaviesť mechanizmus flexibility
  ,
  čo
  odvetviu palív z obnoviteľných zdrojov umožní vyvinúť zodpovedajúcu výrobnú kapacitu
  a poskytovateľom leteckých palív a prevádzkovateľom lietadiel plniť si svoje povinnosti nákladovo najefektívnejším spôsobom bez toho, aby sa znížili celkové environmentálne ambície tohto nariadenia
  . Dodávky udržateľných leteckých palív by mali
  začať v
  roku 2025
  s flexibilitou stanovenou v mechanizme flexibility udržateľných leteckých palív
  . S cieľom poskytnúť trhu právnu istotu a predvídateľnosť a trvalo stimulovať investície do kapacít na výrobu udržateľných leteckých palív by podmienky tohto nariadenia mali byť dlhodobo stabilné. |
| --- | --- |

(20)

Je nevyhnutné zaistiť, aby sa mohli minimálne podiely udržateľných leteckých palív úspešne dodávať na trh leteckej dopravy bez výpadkov. Na tento účel by sa mal naplánovať dostatočný čas na prípravu
  a zaviesť mechanizmus flexibility
  ,
  čo
  odvetviu palív z obnoviteľných zdrojov umožní vyvinúť zodpovedajúcu výrobnú kapacitu
  a poskytovateľom leteckých palív a prevádzkovateľom lietadiel plniť si svoje povinnosti nákladovo najefektívnejším spôsobom bez toho, aby sa znížili celkové environmentálne ambície tohto nariadenia
  . Dodávky udržateľných leteckých palív by mali
  začať v
  roku 2025
  s flexibilitou stanovenou v mechanizme flexibility udržateľných leteckých palív
  . S cieľom poskytnúť trhu právnu istotu a predvídateľnosť a trvalo stimulovať investície do kapacít na výrobu udržateľných leteckých palív by podmienky tohto nariadenia mali byť dlhodobo stabilné.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | Zavedením a rozšírením udržateľných leteckých palív na letiskách Únie sa môžu zintenzívniť praktiky tankeringu v dôsledku zvýšenia nákladov na letecké palivo. Praktiky tankeringu sú neudržateľné a malo by sa im zabrániť, pretože oslabujú úsilie Únie o zníženie vplyvov dopravy na životné prostredie. Boli by v rozpore s cieľmi v oblasti dekarbonizácie letectva, keďže zvýšená hmotnosť lietadiel by zvýšila spotrebu paliva a súvisiace emisie počas daného letu. Praktiky tankeringu takisto ohrozujú rovnaké podmienky medzi prevádzkovateľmi lietadiel, ako aj medzi letiskami v Únii. V tomto nariadení by sa preto malo vyžadovať, aby prevádzkovatelia lietadiel dopĺňali palivo pred odletom z určitého letiska Únie. Množstvo paliva načerpané pred odletom z určitého letiska Únie by malo byť úmerné množstvu paliva potrebného na prevádzku letov s odletom z daného letiska, pričom by sa mala zohľadniť potreba dodržiavať pravidlá bezpečnosti týkajúce sa palív. Touto požiadavkou sa zaisťuje, aby sa rovnaké podmienky letovej prevádzky v Únii uplatňovali rovnako na prevádzkovateľov z Únie aj na prevádzkovateľov z tretích krajín, pričom sa zároveň zabezpečí vysoká úroveň ochrany životného prostredia. Keďže sa v nariadení nevymedzuje maximálny podiel udržateľných leteckých palív vo všetkých leteckých palivách, letecké spoločnosti a dodávatelia palív môžu uskutočňovať ambicióznejšie politiky v oblasti životného prostredia a vo väčšej miere využívať a dodávať udržateľné letecké palivá v rámci celej svojej prevádzkovej siete, pričom nebudú vykonávať tankering. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

Zavedením a rozšírením udržateľných leteckých palív na letiskách Únie sa môžu zintenzívniť praktiky tankeringu v dôsledku zvýšenia nákladov na letecké palivo. Praktiky tankeringu sú neudržateľné a malo by sa im zabrániť, pretože oslabujú úsilie Únie o zníženie vplyvov dopravy na životné prostredie. Boli by v rozpore s cieľmi v oblasti dekarbonizácie letectva, keďže zvýšená hmotnosť lietadiel by zvýšila spotrebu paliva a súvisiace emisie počas daného letu. Praktiky tankeringu takisto ohrozujú rovnaké podmienky medzi prevádzkovateľmi lietadiel, ako aj medzi letiskami v Únii. V tomto nariadení by sa preto malo vyžadovať, aby prevádzkovatelia lietadiel dopĺňali palivo pred odletom z určitého letiska Únie. Množstvo paliva načerpané pred odletom z určitého letiska Únie by malo byť úmerné množstvu paliva potrebného na prevádzku letov s odletom z daného letiska, pričom by sa mala zohľadniť potreba dodržiavať pravidlá bezpečnosti týkajúce sa palív. Touto požiadavkou sa zaisťuje, aby sa rovnaké podmienky letovej prevádzky v Únii uplatňovali rovnako na prevádzkovateľov z Únie aj na prevádzkovateľov z tretích krajín, pričom sa zároveň zabezpečí vysoká úroveň ochrany životného prostredia. Keďže sa v nariadení nevymedzuje maximálny podiel udržateľných leteckých palív vo všetkých leteckých palivách, letecké spoločnosti a dodávatelia palív môžu uskutočňovať ambicióznejšie politiky v oblasti životného prostredia a vo väčšej miere využívať a dodávať udržateľné letecké palivá v rámci celej svojej prevádzkovej siete, pričom nebudú vykonávať tankering.

| (21) | Zavedením a rozšírením udržateľných leteckých palív na letiskách Únie sa môžu zintenzívniť praktiky tankeringu
  z ekonomických dôvodov
  v dôsledku zvýšenia nákladov na letecké palivo. Praktiky tankeringu
  z ekonomických dôvodov
  sú neudržateľné a malo by sa im zabrániť, pretože oslabujú úsilie Únie o zníženie vplyvov dopravy na životné prostredie. Boli by v rozpore s cieľmi v oblasti dekarbonizácie letectva, keďže zvýšená hmotnosť lietadiel by zvýšila spotrebu paliva a súvisiace emisie počas daného letu. Praktiky tankeringu takisto ohrozujú rovnaké podmienky medzi prevádzkovateľmi lietadiel, ako aj medzi letiskami v Únii. V tomto nariadení by sa preto malo vyžadovať, aby prevádzkovatelia lietadiel dopĺňali palivo pred odletom z určitého letiska Únie. Množstvo paliva načerpané pred odletom z určitého letiska Únie by malo byť úmerné množstvu paliva potrebného na prevádzku letov s odletom z daného letiska, pričom by sa mala zohľadniť potreba dodržiavať pravidlá bezpečnosti týkajúce sa palív. Touto požiadavkou sa zaisťuje, aby sa rovnaké podmienky letovej prevádzky v Únii uplatňovali rovnako na prevádzkovateľov z Únie aj na prevádzkovateľov z tretích krajín, pričom sa zároveň zabezpečí vysoká úroveň ochrany životného prostredia. Keďže sa v nariadení nevymedzuje maximálny podiel udržateľných leteckých palív vo všetkých leteckých palivách, letecké spoločnosti a dodávatelia palív môžu uskutočňovať ambicióznejšie politiky v oblasti životného prostredia a vo väčšej miere využívať a dodávať udržateľné letecké palivá v rámci celej svojej prevádzkovej siete, pričom nebudú vykonávať tankering.
  V záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre lety v rámci Únie aj mimo Únie by Komisia mala prípady tankeringu pravidelne monitorovať a hodnotiť a nahlasovať ich. |
| --- | --- |

(21)

Zavedením a rozšírením udržateľných leteckých palív na letiskách Únie sa môžu zintenzívniť praktiky tankeringu
  z ekonomických dôvodov
  v dôsledku zvýšenia nákladov na letecké palivo. Praktiky tankeringu
  z ekonomických dôvodov
  sú neudržateľné a malo by sa im zabrániť, pretože oslabujú úsilie Únie o zníženie vplyvov dopravy na životné prostredie. Boli by v rozpore s cieľmi v oblasti dekarbonizácie letectva, keďže zvýšená hmotnosť lietadiel by zvýšila spotrebu paliva a súvisiace emisie počas daného letu. Praktiky tankeringu takisto ohrozujú rovnaké podmienky medzi prevádzkovateľmi lietadiel, ako aj medzi letiskami v Únii. V tomto nariadení by sa preto malo vyžadovať, aby prevádzkovatelia lietadiel dopĺňali palivo pred odletom z určitého letiska Únie. Množstvo paliva načerpané pred odletom z určitého letiska Únie by malo byť úmerné množstvu paliva potrebného na prevádzku letov s odletom z daného letiska, pričom by sa mala zohľadniť potreba dodržiavať pravidlá bezpečnosti týkajúce sa palív. Touto požiadavkou sa zaisťuje, aby sa rovnaké podmienky letovej prevádzky v Únii uplatňovali rovnako na prevádzkovateľov z Únie aj na prevádzkovateľov z tretích krajín, pričom sa zároveň zabezpečí vysoká úroveň ochrany životného prostredia. Keďže sa v nariadení nevymedzuje maximálny podiel udržateľných leteckých palív vo všetkých leteckých palivách, letecké spoločnosti a dodávatelia palív môžu uskutočňovať ambicióznejšie politiky v oblasti životného prostredia a vo väčšej miere využívať a dodávať udržateľné letecké palivá v rámci celej svojej prevádzkovej siete, pričom nebudú vykonávať tankering.
  V záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre lety v rámci Únie aj mimo Únie by Komisia mala prípady tankeringu pravidelne monitorovať a hodnotiť a nahlasovať ich.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21a) | Ďalšie zavádzanie udržateľných leteckých palív, ktoré majú zvyčajne nižšiu koncentráciu aromatických uhľovodíkov a nižší obsah síry, prispeje k zníženiu vplyvov na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2. Ďalším znižovaním obsahu aromatických uhľovodíkov a síry v leteckých palivách by sa mohla znížiť tvorba riasových oblakov z kondenzačných stôp, zlepšiť kvalita ovzdušia na letiskách a v ich okolí a zvýšiť kvalita paliva v prospech leteckých spoločností, a to vďaka vysokej energetickej hustote a nižším nákladom na údržbu v dôsledku nižšieho obsahu sadzí. Pri znížení koncentrácie aromatických uhľovodíkov v leteckých palivách je potrebné zároveň dodržiavať medzinárodné pravidlá pre bezpečnosť palív a zachovať rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni. Agentúra EASA by preto mala monitorovať obsah aromatických uhľovodíkov a síry v konvenčných leteckých palivách. Komisia by najneskôr do 1. januára 2025 mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť správu, v ktorej posúdi možné opatrenia vrátane prípadných legislatívnych návrhov a noriem kvality palív na optimalizáciu obsahu aromatických uhľovodíkov v leteckých palivách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21a)

Ďalšie zavádzanie udržateľných leteckých palív, ktoré majú zvyčajne nižšiu koncentráciu aromatických uhľovodíkov a nižší obsah síry, prispeje k zníženiu vplyvov na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2. Ďalším znižovaním obsahu aromatických uhľovodíkov a síry v leteckých palivách by sa mohla znížiť tvorba riasových oblakov z kondenzačných stôp, zlepšiť kvalita ovzdušia na letiskách a v ich okolí a zvýšiť kvalita paliva v prospech leteckých spoločností, a to vďaka vysokej energetickej hustote a nižším nákladom na údržbu v dôsledku nižšieho obsahu sadzí. Pri znížení koncentrácie aromatických uhľovodíkov v leteckých palivách je potrebné zároveň dodržiavať medzinárodné pravidlá pre bezpečnosť palív a zachovať rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni. Agentúra EASA by preto mala monitorovať obsah aromatických uhľovodíkov a síry v konvenčných leteckých palivách. Komisia by najneskôr do 1. januára 2025 mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť správu, v ktorej posúdi možné opatrenia vrátane prípadných legislatívnych návrhov a noriem kvality palív na optimalizáciu obsahu aromatických uhľovodíkov v leteckých palivách.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21b) | Okrem účinkov na otepľovanie klímy má letecká doprava negatívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia. Najvýznamnejšie znečisťujúce látky sú tuhé častice (PM) vrátane ultrajemných častíc, oxidov dusíka (NOX) a prchavých organických zlúčenín (POZ), pričom niektoré z týchto primárnych znečisťujúcich látok produkujú ďalšie znečisťujúce látky

   (1a)

  . Hoci je potrebný ďalší výskum účinkov ultrajemných častíc na zdravie, viaceré štúdie preukázali krátkodobé a dlhodobé účinky vystavenia ultrajemným časticiam vrátane úmrtnosti, kardiovaskulárnych ochorení, ischemickej choroby srdca a pľúcnych ochorení

   (1b)

  . V dôsledku poškodzovania ekosystémov prispieva znečistenie ovzdušia aj k strate biodiverzity. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21b)

Okrem účinkov na otepľovanie klímy má letecká doprava negatívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia. Najvýznamnejšie znečisťujúce látky sú tuhé častice (PM) vrátane ultrajemných častíc, oxidov dusíka (NOX) a prchavých organických zlúčenín (POZ), pričom niektoré z týchto primárnych znečisťujúcich látok produkujú ďalšie znečisťujúce látky

   (1a)

  . Hoci je potrebný ďalší výskum účinkov ultrajemných častíc na zdravie, viaceré štúdie preukázali krátkodobé a dlhodobé účinky vystavenia ultrajemným časticiam vrátane úmrtnosti, kardiovaskulárnych ochorení, ischemickej choroby srdca a pľúcnych ochorení

   (1b)

  . V dôsledku poškodzovania ekosystémov prispieva znečistenie ovzdušia aj k strate biodiverzity.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (22) | Letiská, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by mali
  zabezpečiť, aby bola k dispozícii všetka potrebná infraštruktúra na dodávanie, skladovanie a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva, aby nepredstavovali prekážku, pokiaľ ide o rozširovanie používania takéhoto udržateľného leteckého paliva. V prípade potreby by agentúra mala mať možnosť požadovať od letiska Únie, aby poskytlo informácie o dostupnej infraštruktúre, ktorá umožní plynulú distribúciu a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva prevádzkovateľmi lietadiel. V rámci svojej úlohy by mala agentúra umožniť, aby mali letiská a letecké spoločnosti spoločné kontaktné miesto pre prípad, že bude potrebné technické objasnenie dostupnosti palivovej infraštruktúry. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22)

Letiská, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by mali
  zabezpečiť, aby bola k dispozícii všetka potrebná infraštruktúra na dodávanie, skladovanie a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva, aby nepredstavovali prekážku, pokiaľ ide o rozširovanie používania takéhoto udržateľného leteckého paliva. V prípade potreby by agentúra mala mať možnosť požadovať od letiska Únie, aby poskytlo informácie o dostupnej infraštruktúre, ktorá umožní plynulú distribúciu a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva prevádzkovateľmi lietadiel. V rámci svojej úlohy by mala agentúra umožniť, aby mali letiská a letecké spoločnosti spoločné kontaktné miesto pre prípad, že bude potrebné technické objasnenie dostupnosti palivovej infraštruktúry.

| (22) | Je dôležité
  zabezpečiť, aby bola k dispozícii všetka potrebná infraštruktúra na dodávanie, skladovanie a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva,
  ako aj trvalý a neprerušovaný prístup dodávateľov palív k prepravnej infraštruktúre pre palivá
  , aby nepredstavovali prekážku, pokiaľ ide o rozširovanie používania takéhoto udržateľného leteckého paliva
  Toto nariadenie by malo riadne zohľadňovať rôzne modely riadenia letísk v celej Únii. V tejto súvislosti by preto letiská, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prípadne relevantný riadiaci orgán, ktorému príslušný členský štát vyhradil centrálnu infraštruktúru letiska, ako sa uvádza v článku 8 smernice Rady 96/67/ES (ďalej len „smernica o pozemnej obsluhe“), mali prijať všetky potrebné opatrenia na poskytovanie infraštruktúry potrebnej na dodávky, skladovanie a čerpanie takýchto udržateľných leteckých palív a prístup prevádzkovateľov lietadiel k nim. Ak konečnú zodpovednosť za poskytovanie infraštruktúry pre palivá na letisku Únie preberá podľa zmluvných dojednaní iný subjekt ako letisko Únie alebo prípadne riadiaci orgán letiska, uvedený subjekt by mal byť podľa zmluvného dojednania zodpovedný za dodržiavanie povinnosti podľa článku 6 tohto nariadenia.
   V prípade potreby by agentúra mala mať možnosť požadovať od letiska Únie, aby poskytlo informácie o dostupnej infraštruktúre, ktorá umožní plynulú distribúciu a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva prevádzkovateľmi lietadiel. V rámci svojej úlohy by mala agentúra umožniť, aby mali letiská a letecké spoločnosti spoločné kontaktné miesto pre prípad, že bude potrebné technické objasnenie dostupnosti palivovej infraštruktúry.
  Keď budú lietadlá na elektrický alebo vodíkový pohon vyspelé a komerčne dostupné, bude treba, aby letiská, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prijali všetky potrebné opatrenia na umožnenie vhodnej infraštruktúry pre vodík a na elektrické nabíjanie lietadiel podľa príslušného plánu zavádzania vnútroštátneho politického rámca, ako sa stanovuje v navrhovanom nariadení o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá. Okrem toho by sa malo zabezpečiť elektrické napájanie lietadiel na stojisku v súlade s článkom 12 nariadenia XXX [nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá]. |
| --- | --- |

(22)

Je dôležité
  zabezpečiť, aby bola k dispozícii všetka potrebná infraštruktúra na dodávanie, skladovanie a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva,
  ako aj trvalý a neprerušovaný prístup dodávateľov palív k prepravnej infraštruktúre pre palivá
  , aby nepredstavovali prekážku, pokiaľ ide o rozširovanie používania takéhoto udržateľného leteckého paliva
  Toto nariadenie by malo riadne zohľadňovať rôzne modely riadenia letísk v celej Únii. V tejto súvislosti by preto letiská, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prípadne relevantný riadiaci orgán, ktorému príslušný členský štát vyhradil centrálnu infraštruktúru letiska, ako sa uvádza v článku 8 smernice Rady 96/67/ES (ďalej len „smernica o pozemnej obsluhe“), mali prijať všetky potrebné opatrenia na poskytovanie infraštruktúry potrebnej na dodávky, skladovanie a čerpanie takýchto udržateľných leteckých palív a prístup prevádzkovateľov lietadiel k nim. Ak konečnú zodpovednosť za poskytovanie infraštruktúry pre palivá na letisku Únie preberá podľa zmluvných dojednaní iný subjekt ako letisko Únie alebo prípadne riadiaci orgán letiska, uvedený subjekt by mal byť podľa zmluvného dojednania zodpovedný za dodržiavanie povinnosti podľa článku 6 tohto nariadenia.
   V prípade potreby by agentúra mala mať možnosť požadovať od letiska Únie, aby poskytlo informácie o dostupnej infraštruktúre, ktorá umožní plynulú distribúciu a dopĺňanie udržateľného leteckého paliva prevádzkovateľmi lietadiel. V rámci svojej úlohy by mala agentúra umožniť, aby mali letiská a letecké spoločnosti spoločné kontaktné miesto pre prípad, že bude potrebné technické objasnenie dostupnosti palivovej infraštruktúry.
  Keď budú lietadlá na elektrický alebo vodíkový pohon vyspelé a komerčne dostupné, bude treba, aby letiská, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prijali všetky potrebné opatrenia na umožnenie vhodnej infraštruktúry pre vodík a na elektrické nabíjanie lietadiel podľa príslušného plánu zavádzania vnútroštátneho politického rámca, ako sa stanovuje v navrhovanom nariadení o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá. Okrem toho by sa malo zabezpečiť elektrické napájanie lietadiel na stojisku v súlade s článkom 12 nariadenia XXX [nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá].

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (22a) | Mnohé letiská Únie sú zásobované leteckým palivom najmä potrubiami z rafinérií alebo zmiešavacích staníc, kde treba zmiešavať udržateľné letecké palivá na dodržanie bezpečnosti a špecifikácií udržateľnosti. Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby umožnili trvalý a nepretržitý prístup dodávateľov leteckých palív k infraštruktúre pre palivá civilnej leteckej dopravy a ich dodávky konvenčných leteckých palív a leteckých palív s obsahom udržateľných leteckých palív. Dodávky udržateľných leteckých palív na letiská Únie v množstvách dostatočných na splnenie ustanovení uvedených v prílohe I alternatívnymi spôsobmi, ako je cestná doprava/nákladná doprava z rafinérií a zmiešavacích staníc, sú logisticky, prakticky a z hľadiska nákladov a sankcií za CO2 nemožné. Na zabezpečenie minimálneho množstva udržateľných leteckých palív požadovaného podľa tohto nariadenia bude okrem potrubí vo vlastníctve dodávateľov palív nevyhnutné využívať aj tieto potrubia, ak existujú, ako aj existujúcu železničnú infraštruktúru. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22a)

Mnohé letiská Únie sú zásobované leteckým palivom najmä potrubiami z rafinérií alebo zmiešavacích staníc, kde treba zmiešavať udržateľné letecké palivá na dodržanie bezpečnosti a špecifikácií udržateľnosti. Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby umožnili trvalý a nepretržitý prístup dodávateľov leteckých palív k infraštruktúre pre palivá civilnej leteckej dopravy a ich dodávky konvenčných leteckých palív a leteckých palív s obsahom udržateľných leteckých palív. Dodávky udržateľných leteckých palív na letiská Únie v množstvách dostatočných na splnenie ustanovení uvedených v prílohe I alternatívnymi spôsobmi, ako je cestná doprava/nákladná doprava z rafinérií a zmiešavacích staníc, sú logisticky, prakticky a z hľadiska nákladov a sankcií za CO2 nemožné. Na zabezpečenie minimálneho množstva udržateľných leteckých palív požadovaného podľa tohto nariadenia bude okrem potrubí vo vlastníctve dodávateľov palív nevyhnutné využívať aj tieto potrubia, ak existujú, ako aj existujúcu železničnú infraštruktúru.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 24

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (24) | Od prevádzkovateľov lietadiel by sa takisto malo vyžadovať, aby každoročne podávali správy o skutočne načerpaných množstvách leteckého paliva za jednotlivé letiská Únie, aby preukázali, že nevykonávali tankering. Správy by mali overovať nezávislí overovatelia a mali by sa zasielať agentúre na monitorovanie a posudzovanie súladu. Overovatelia by mali určiť presnosť správy o potrebnom množstve leteckého paliva na rok predloženej prevádzkovateľmi pomocou nástroja schváleného Komisiou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(24)

Od prevádzkovateľov lietadiel by sa takisto malo vyžadovať, aby každoročne podávali správy o skutočne načerpaných množstvách leteckého paliva za jednotlivé letiská Únie, aby preukázali, že nevykonávali tankering. Správy by mali overovať nezávislí overovatelia a mali by sa zasielať agentúre na monitorovanie a posudzovanie súladu. Overovatelia by mali určiť presnosť správy o potrebnom množstve leteckého paliva na rok predloženej prevádzkovateľmi pomocou nástroja schváleného Komisiou.

| (24) | Od prevádzkovateľov lietadiel by sa takisto malo vyžadovať, aby každoročne podávali správy o skutočne načerpaných množstvách leteckého paliva za jednotlivé letiská Únie, aby preukázali, že nevykonávali tankering
  z ekonomických dôvodov
  . Správy by mali overovať nezávislí overovatelia a mali by sa zasielať agentúre na monitorovanie a posudzovanie súladu. Overovatelia by mali určiť presnosť správy o potrebnom množstve leteckého paliva na rok predloženej prevádzkovateľmi pomocou nástroja schváleného Komisiou. |
| --- | --- |

(24)

Od prevádzkovateľov lietadiel by sa takisto malo vyžadovať, aby každoročne podávali správy o skutočne načerpaných množstvách leteckého paliva za jednotlivé letiská Únie, aby preukázali, že nevykonávali tankering
  z ekonomických dôvodov
  . Správy by mali overovať nezávislí overovatelia a mali by sa zasielať agentúre na monitorovanie a posudzovanie súladu. Overovatelia by mali určiť presnosť správy o potrebnom množstve leteckého paliva na rok predloženej prevádzkovateľmi pomocou nástroja schváleného Komisiou.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 26 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (26a) | Zavedenie povinnosti využívať udržateľné letecké palivá v Únii by mohlo viesť k neprimeranej konkurenčnej nevýhode leteckých spoločností z Únie, ktoré prevádzkujú priame diaľkové lety z letísk Únie, v porovnaní s ich konkurenciou, ktorá využíva letiskové uzly mimo Únie. S cieľom ďalej podporovať zavedenie udržateľných leteckých palív v Únii, u ktorých sa v dohľadnej budúcnosti predpokladajú ceny výrazne odlišné od cien konvenčných palív, by letecké spoločnosti mali mať možnosť požiadať o bezodplatné kvóty na čerpanie udržateľných leteckých palív zo systému ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26a)

Zavedenie povinnosti využívať udržateľné letecké palivá v Únii by mohlo viesť k neprimeranej konkurenčnej nevýhode leteckých spoločností z Únie, ktoré prevádzkujú priame diaľkové lety z letísk Únie, v porovnaní s ich konkurenciou, ktorá využíva letiskové uzly mimo Únie. S cieľom ďalej podporovať zavedenie udržateľných leteckých palív v Únii, u ktorých sa v dohľadnej budúcnosti predpokladajú ceny výrazne odlišné od cien konvenčných palív, by letecké spoločnosti mali mať možnosť požiadať o bezodplatné kvóty na čerpanie udržateľných leteckých palív zo systému ETS.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 27

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (27) | Je nevyhnutné, aby si prevádzkovatelia lietadiel mohli uplatňovať používanie udržateľných leteckých palív v rámci systémov skleníkových plynov, ako je systém EÚ na obchodovanie s emisiami alebo CORSIA, v závislosti od letových trás. Je však zásadné, aby toto nariadenie neviedlo k dvojitému započítaniu zníženia emisií. Prevádzkovatelia lietadiel by mali mať možnosť uplatňovať si výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív len raz. Od dodávateľov palív by sa malo vyžadovať, aby prevádzkovateľom lietadiel bezplatne poskytovali všetky informácie, ktoré sa týkajú vlastností udržateľného leteckého paliva predaného danému prevádzkovateľovi lietadiel a sú relevantné na účely podávania správ zo strany prevádzkovateľa lietadiel podľa tohto nariadenia alebo systémov skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(27)

Je nevyhnutné, aby si prevádzkovatelia lietadiel mohli uplatňovať používanie udržateľných leteckých palív v rámci systémov skleníkových plynov, ako je systém EÚ na obchodovanie s emisiami alebo CORSIA, v závislosti od letových trás. Je však zásadné, aby toto nariadenie neviedlo k dvojitému započítaniu zníženia emisií. Prevádzkovatelia lietadiel by mali mať možnosť uplatňovať si výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív len raz. Od dodávateľov palív by sa malo vyžadovať, aby prevádzkovateľom lietadiel bezplatne poskytovali všetky informácie, ktoré sa týkajú vlastností udržateľného leteckého paliva predaného danému prevádzkovateľovi lietadiel a sú relevantné na účely podávania správ zo strany prevádzkovateľa lietadiel podľa tohto nariadenia alebo systémov skleníkových plynov.

| (27) | V záujme podpory využívania udržateľných leteckých palív, ktorých cena sa výrazne líši od ceny konvenčných palív
  , je nevyhnutné, aby si prevádzkovatelia lietadiel mohli uplatňovať používanie udržateľných leteckých palív v rámci systémov skleníkových plynov, ako je systém EÚ na obchodovanie s emisiami alebo CORSIA, v závislosti od letových trás. Je však zásadné, aby toto nariadenie neviedlo k dvojitému započítaniu zníženia emisií. Prevádzkovatelia lietadiel by mali mať možnosť uplatňovať si výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív len raz. Od dodávateľov palív by sa malo vyžadovať, aby prevádzkovateľom lietadiel bezplatne poskytovali všetky informácie, ktoré sa týkajú vlastností udržateľného leteckého paliva predaného danému prevádzkovateľovi lietadiel a sú relevantné na účely podávania správ zo strany prevádzkovateľa lietadiel podľa tohto nariadenia alebo systémov skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(27)

V záujme podpory využívania udržateľných leteckých palív, ktorých cena sa výrazne líši od ceny konvenčných palív
  , je nevyhnutné, aby si prevádzkovatelia lietadiel mohli uplatňovať používanie udržateľných leteckých palív v rámci systémov skleníkových plynov, ako je systém EÚ na obchodovanie s emisiami alebo CORSIA, v závislosti od letových trás. Je však zásadné, aby toto nariadenie neviedlo k dvojitému započítaniu zníženia emisií. Prevádzkovatelia lietadiel by mali mať možnosť uplatňovať si výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív len raz. Od dodávateľov palív by sa malo vyžadovať, aby prevádzkovateľom lietadiel bezplatne poskytovali všetky informácie, ktoré sa týkajú vlastností udržateľného leteckého paliva predaného danému prevádzkovateľovi lietadiel a sú relevantné na účely podávania správ zo strany prevádzkovateľa lietadiel podľa tohto nariadenia alebo systémov skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 28

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (28) | S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu leteckej dopravy a dodržiavanie ambícií Únie v oblasti klímy by sa v tomto nariadení mali zaviesť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre dodávateľov leteckého paliva a prevádzkovateľov lietadiel v prípade nedodržiavania predpisov. Výška sankcií musí byť primeraná environmentálnym škodám a ohrozeniu rovnakých podmienok na vnútornom trhu spôsobeným nedodržaním predpisov. Pri ukladaní správnych pokút by mali orgány zohľadniť vývoj cien leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva v roku podávania správ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28)

S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu leteckej dopravy a dodržiavanie ambícií Únie v oblasti klímy by sa v tomto nariadení mali zaviesť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre dodávateľov leteckého paliva a prevádzkovateľov lietadiel v prípade nedodržiavania predpisov. Výška sankcií musí byť primeraná environmentálnym škodám a ohrozeniu rovnakých podmienok na vnútornom trhu spôsobeným nedodržaním predpisov. Pri ukladaní správnych pokút by mali orgány zohľadniť vývoj cien leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva v roku podávania správ.

| (28) | S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu leteckej dopravy a dodržiavanie ambícií Únie v oblasti klímy by sa v tomto nariadení mali zaviesť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre dodávateľov leteckého paliva a prevádzkovateľov lietadiel v prípade nedodržiavania predpisov. Výška sankcií musí byť primeraná environmentálnym škodám a ohrozeniu rovnakých podmienok na vnútornom trhu spôsobeným nedodržaním predpisov. Pri ukladaní správnych pokút
  a iných sankcií
  by mali orgány zohľadniť vývoj cien leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva v roku podávania správ
  a môžu zohľadniť aj mieru nesúladu, napríklad v prípade opakovaného porušenia predpisov. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu leteckej dopravy a dodržiavanie ambícií Únie v oblasti klímy by sa v tomto nariadení mali zaviesť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie pre dodávateľov leteckého paliva a prevádzkovateľov lietadiel v prípade nedodržiavania predpisov. Výška sankcií musí byť primeraná environmentálnym škodám a ohrozeniu rovnakých podmienok na vnútornom trhu spôsobeným nedodržaním predpisov. Pri ukladaní správnych pokút
  a iných sankcií
  by mali orgány zohľadniť vývoj cien leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva v roku podávania správ
  a môžu zohľadniť aj mieru nesúladu, napríklad v prípade opakovaného porušenia predpisov.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (29) | Sankcie pre dodávateľov, ktorí nedodržia cieľové hodnoty stanovené v tomto nariadení, by sa mali doplniť o povinnosť dodať na trh nedodanú časť kvóty v nasledujúcom roku; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29)

Sankcie pre dodávateľov, ktorí nedodržia cieľové hodnoty stanovené v tomto nariadení, by sa mali doplniť o povinnosť dodať na trh nedodanú časť kvóty v nasledujúcom roku;

| (29) | Sankcie pre dodávateľov, ktorí nedodržia cieľové hodnoty stanovené v tomto nariadení, by sa mali doplniť o povinnosť dodať na trh nedodanú časť kvóty v nasledujúcom roku
  . Aby sa však zabránilo nespravodlivej dvojitej sankcii v prípadoch, ktoré sú mimo priamej kontroly dodávateľa palív, povinnosť dodať na trh chýbajúce množstvá by sa nemala uplatňovať, pokiaľ Komisia usúdi, že tento nedostatok je spôsobený nedostatočnou dostupnosťou zdrojov. |
| --- | --- |

(29)

Sankcie pre dodávateľov, ktorí nedodržia cieľové hodnoty stanovené v tomto nariadení, by sa mali doplniť o povinnosť dodať na trh nedodanú časť kvóty v nasledujúcom roku
  . Aby sa však zabránilo nespravodlivej dvojitej sankcii v prípadoch, ktoré sú mimo priamej kontroly dodávateľa palív, povinnosť dodať na trh chýbajúce množstvá by sa nemala uplatňovať, pokiaľ Komisia usúdi, že tento nedostatok je spôsobený nedostatočnou dostupnosťou zdrojov.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (29a) | Úspešný prechod na udržateľnú leteckú dopravu si vyžaduje integrovaný prístup a patričné priaznivé prostredie na stimuláciu inovácií vrátane verejných aj súkromných investícií do výskumu a vývoja, podpory presunu zamestnancov na iné pozície, ich rekvalifikácie či zvyšovania ich kvalifikácie, ako aj technologických a prevádzkových opatrení a zavádzanie udržateľných leteckých palív a technológií s nulovými emisiami vrátane potrebnej infraštruktúry na tankovanie a nabíjanie na letiskách, s prihliadnutím na zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. Do nového Fondu pre udržateľnú leteckú dopravu by sa na tento účel mali pripisovať príjmy zo sankcií podľa tohto nariadenia. Okrem toho by vytvorenie Európskej aliancie pre udržateľné letecké palivá na dobrovoľnom základe a za koordinácie Komisie do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia mohlo pomôcť podporiť ďalší rozvoj a rozšírenie výroby udržateľných leteckých palív v Európe, okrem iného spojením celého priemyselného hodnotového reťazca, podporou zavádzania najinovatívnejších technológií a identifikáciou politík a trendov vývoja trhu s prihliadnutím na zásadu technologickej neutrality. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29a)

Úspešný prechod na udržateľnú leteckú dopravu si vyžaduje integrovaný prístup a patričné priaznivé prostredie na stimuláciu inovácií vrátane verejných aj súkromných investícií do výskumu a vývoja, podpory presunu zamestnancov na iné pozície, ich rekvalifikácie či zvyšovania ich kvalifikácie, ako aj technologických a prevádzkových opatrení a zavádzanie udržateľných leteckých palív a technológií s nulovými emisiami vrátane potrebnej infraštruktúry na tankovanie a nabíjanie na letiskách, s prihliadnutím na zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. Do nového Fondu pre udržateľnú leteckú dopravu by sa na tento účel mali pripisovať príjmy zo sankcií podľa tohto nariadenia. Okrem toho by vytvorenie Európskej aliancie pre udržateľné letecké palivá na dobrovoľnom základe a za koordinácie Komisie do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia mohlo pomôcť podporiť ďalší rozvoj a rozšírenie výroby udržateľných leteckých palív v Európe, okrem iného spojením celého priemyselného hodnotového reťazca, podporou zavádzania najinovatívnejších technológií a identifikáciou politík a trendov vývoja trhu s prihliadnutím na zásadu technologickej neutrality.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (29b) | Pri vývoji udržateľných a syntetických leteckých palív a budovaní výrobných kapacít budú významnú úlohu zohrávať výskum a inovácie. V relevantných programoch financovania Únie určených Komisiou by sa mala jasne stanoviť patričná investičná priorita. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29b)

Pri vývoji udržateľných a syntetických leteckých palív a budovaní výrobných kapacít budú významnú úlohu zohrávať výskum a inovácie. V relevantných programoch financovania Únie určených Komisiou by sa mala jasne stanoviť patričná investičná priorita.

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (29c) | Vývoj a výroba udržateľných leteckých palív sa musia v nasledujúcich rokoch exponenciálne zvýšiť. Únia a členské štáty by mali investovať do výskumu a prípravy projektov v oblasti udržateľných leteckých palív, pretože sú príležitosťou z hľadiska životného prostredia a priemyslu. Výroba udržateľných leteckých palív by sa mala koncentrovať v Únii, a tak vytvoriť príležitosti pre priemysel, zamestnanosť a výskum vo všetkých členských štátoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29c)

Vývoj a výroba udržateľných leteckých palív sa musia v nasledujúcich rokoch exponenciálne zvýšiť. Únia a členské štáty by mali investovať do výskumu a prípravy projektov v oblasti udržateľných leteckých palív, pretože sú príležitosťou z hľadiska životného prostredia a priemyslu. Výroba udržateľných leteckých palív by sa mala koncentrovať v Únii, a tak vytvoriť príležitosti pre priemysel, zamestnanosť a výskum vo všetkých členských štátoch.

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 30

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (30) | Toto nariadenie by malo zahŕňať ustanovenia týkajúce sa pravidelného predkladania správ Európskemu parlamentu a Rade o vývoji na trhu leteckej dopravy a trhu s palivami, účinnosti kľúčových prvkov nariadenia, ako sú minimálne podiely udržateľných leteckých palív, výška správnych pokút alebo vývoj politiky v oblasti zavádzania udržateľných leteckých palív na medzinárodnej úrovni. Tieto prvky sú kľúčové, pokiaľ ide o poskytnutie jasných informácií o stave na trhu s udržateľnými leteckými palivami, a mali by sa zohľadniť pri zvažovaní revízie nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30)

Toto nariadenie by malo zahŕňať ustanovenia týkajúce sa pravidelného predkladania správ Európskemu parlamentu a Rade o vývoji na trhu leteckej dopravy a trhu s palivami, účinnosti kľúčových prvkov nariadenia, ako sú minimálne podiely udržateľných leteckých palív, výška správnych pokút alebo vývoj politiky v oblasti zavádzania udržateľných leteckých palív na medzinárodnej úrovni. Tieto prvky sú kľúčové, pokiaľ ide o poskytnutie jasných informácií o stave na trhu s udržateľnými leteckými palivami, a mali by sa zohľadniť pri zvažovaní revízie nariadenia.

| (30) | Toto nariadenie by malo zahŕňať ustanovenia týkajúce sa pravidelného predkladania správ Európskemu parlamentu a Rade o vývoji na trhu leteckej dopravy a trhu s palivami, účinnosti kľúčových prvkov nariadenia, ako sú minimálne podiely udržateľných leteckých palív, výška správnych pokút alebo vývoj politiky v oblasti zavádzania udržateľných leteckých palív na medzinárodnej úrovni
  , s náležitým zohľadnením zásady rovnováhy záťaže a zámeru regulačného zjednodušenia
  . Tieto prvky sú kľúčové, pokiaľ ide o poskytnutie jasných informácií o stave na trhu s udržateľnými leteckými palivami, a mali by sa zohľadniť pri zvažovaní revízie nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Toto nariadenie by malo zahŕňať ustanovenia týkajúce sa pravidelného predkladania správ Európskemu parlamentu a Rade o vývoji na trhu leteckej dopravy a trhu s palivami, účinnosti kľúčových prvkov nariadenia, ako sú minimálne podiely udržateľných leteckých palív, výška správnych pokút alebo vývoj politiky v oblasti zavádzania udržateľných leteckých palív na medzinárodnej úrovni
  , s náležitým zohľadnením zásady rovnováhy záťaže a zámeru regulačného zjednodušenia
  . Tieto prvky sú kľúčové, pokiaľ ide o poskytnutie jasných informácií o stave na trhu s udržateľnými leteckými palivami, a mali by sa zohľadniť pri zvažovaní revízie nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 31

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (31) | Malo by sa poskytnúť
  prechodné obdobie
  päť
  rokov
  s cieľom poskytnúť dodávateľom leteckého paliva, letiskám Únie a prevádzkovateľom lietadiel
  primeraný čas na uskutočnenie potrebných technologických a logistických investícií. Počas tejto fázy sa letecké palivo, ktoré obsahuje vyšší podiel udržateľného leteckého paliva,
  smie použiť
  na kompenzáciu nižšieho podielu udržateľných leteckých palív alebo zníženej dostupnosti konvenčných leteckých palív na
  iných
  letiskách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(31)

Malo by sa poskytnúť
  prechodné obdobie
  päť
  rokov
  s cieľom poskytnúť dodávateľom leteckého paliva, letiskám Únie a prevádzkovateľom lietadiel
  primeraný čas na uskutočnenie potrebných technologických a logistických investícií. Počas tejto fázy sa letecké palivo, ktoré obsahuje vyšší podiel udržateľného leteckého paliva,
  smie použiť
  na kompenzáciu nižšieho podielu udržateľných leteckých palív alebo zníženej dostupnosti konvenčných leteckých palív na
  iných
  letiskách.

| (31) | Mal by sa zriadiť mechanizmus flexibility s
  prechodným obdobím
  10
  rokov
  od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia pre dodávateľov palív a prevádzkovateľov lietadiel, aby sa im
  poskytol primeraný čas na uskutočnenie potrebných technologických a logistických investícií. Počas tejto fázy
  možno použiť prvky systému book and claim, ktoré dodávateľom leteckých palív umožnia, aby používali
  palivo s vyšším podielom udržateľného leteckého paliva na kompenzáciu nižšieho podielu udržateľných leteckých palív alebo zníženej dostupnosti konvenčných leteckých palív na
  menších alebo logisticky obmedzených
  letiskách
  , a prevádzkovateľom lietadiel, aby si kúpili osvedčenie prepojené na množstvo obstaraných udržateľných leteckých palív, pričom sa zaručí vysoká úroveň environmentálnej integrity
  .
  Tento mechanizmus flexibility by tiež pomohol zabezpečiť prepojenosť leteckej dopravy predídením tomu, aby boli neprimerane zasiahnuté menej prepojené európske regióny s menšími alternatívnymi dopravnými možnosťami. S cieľom zabrániť účastníkom trhu zneužiť akékoľvek prípadné dominantné postavenie na trhu by Komisia mala v tomto prechodnom období v plnej miere využívať svoje právomoci v oblasti hospodárskej súťaže podľa článku 102 ZFEÚ. Po uplynutí tohto desaťročného prechodného obdobia by sa všetkým letiskám Únie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali dodávať jednotné minimálne podiely udržateľných leteckých palív, aby sa predišlo akémukoľvek neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(31)

Mal by sa zriadiť mechanizmus flexibility s
  prechodným obdobím
  10
  rokov
  od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia pre dodávateľov palív a prevádzkovateľov lietadiel, aby sa im
  poskytol primeraný čas na uskutočnenie potrebných technologických a logistických investícií. Počas tejto fázy
  možno použiť prvky systému book and claim, ktoré dodávateľom leteckých palív umožnia, aby používali
  palivo s vyšším podielom udržateľného leteckého paliva na kompenzáciu nižšieho podielu udržateľných leteckých palív alebo zníženej dostupnosti konvenčných leteckých palív na
  menších alebo logisticky obmedzených
  letiskách
  , a prevádzkovateľom lietadiel, aby si kúpili osvedčenie prepojené na množstvo obstaraných udržateľných leteckých palív, pričom sa zaručí vysoká úroveň environmentálnej integrity
  .
  Tento mechanizmus flexibility by tiež pomohol zabezpečiť prepojenosť leteckej dopravy predídením tomu, aby boli neprimerane zasiahnuté menej prepojené európske regióny s menšími alternatívnymi dopravnými možnosťami. S cieľom zabrániť účastníkom trhu zneužiť akékoľvek prípadné dominantné postavenie na trhu by Komisia mala v tomto prechodnom období v plnej miere využívať svoje právomoci v oblasti hospodárskej súťaže podľa článku 102 ZFEÚ. Po uplynutí tohto desaťročného prechodného obdobia by sa všetkým letiskám Únie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali dodávať jednotné minimálne podiely udržateľných leteckých palív, aby sa predišlo akémukoľvek neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 31 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (31a) | S cieľom dosiahnuť ciele Únie v oblasti klímy na roky 2030 a 2050 a cieľ 1,5  oC stanovený v Parížskej dohode by Komisia mala vypracovať plán toho, ako a kedy sa dosiahne letecká doprava bez fosílnych palív. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(31a)

S cieľom dosiahnuť ciele Únie v oblasti klímy na roky 2030 a 2050 a cieľ 1,5  oC stanovený v Parížskej dohode by Komisia mala vypracovať plán toho, ako a kedy sa dosiahne letecká doprava bez fosílnych palív.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 31 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (31b) | Prechod na udržateľné letecké palivá bude mať aj sekundárny účinok tým, že sa zníži závislosť od dovozu fosílnych palív z tretích krajín a zvýši energetická bezpečnosť Únie. Súčasná medzinárodnopolitická situácia len zdôrazňuje potrebu tohto kroku. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(31b)

Prechod na udržateľné letecké palivá bude mať aj sekundárny účinok tým, že sa zníži závislosť od dovozu fosílnych palív z tretích krajín a zvýši energetická bezpečnosť Únie. Súčasná medzinárodnopolitická situácia len zdôrazňuje potrebu tohto kroku.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Článok 1 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Predmet úpravy | Predmet úpravy
  a cieľ |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Predmet úpravy

Predmet úpravy
  a cieľ

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Toto nariadenie sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, letiská Únie a dodávateľov leteckého paliva. | Toto nariadenie sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, letiská Únie,
  alebo vo vhodnom prípade na riadiace orgány letiska,
  a dodávateľov leteckého paliva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Toto nariadenie sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, letiská Únie a dodávateľov leteckého paliva.

Toto nariadenie sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, letiská Únie,
  alebo vo vhodnom prípade na riadiace orgány letiska,
  a dodávateľov leteckého paliva.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| — | „letisko Únie“ je letisko vymedzené v článku 2 ods.
  2
  smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES (13)

  , na ktorom objem osobnej dopravy prevýšil 1 milión cestujúcich alebo objem nákladnej dopravy prevýšil 100 000 ton počas vykazovaného obdobia a
  ktoré sa nenachádza v jednom z najvzdialenejších regiónov vymenovaných v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„letisko Únie“ je letisko vymedzené v článku 2 ods.
  2
  smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES (13)

  , na ktorom objem osobnej dopravy prevýšil 1 milión cestujúcich alebo objem nákladnej dopravy prevýšil 100 000 ton počas vykazovaného obdobia a
  ktoré sa nenachádza v jednom z najvzdialenejších regiónov vymenovaných v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| — | „letisko Únie“ je letisko vymedzené v článku 2 ods.
  1 s
  mernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES (13), ktoré sa nenachádza v jednom z najvzdialenejších regiónov vymenovaných v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  , alebo letisko, ktoré sa nachádza v jednom z najvzdialenejších regiónov a ktoré bolo Komisii, agentúre a príslušným orgánom nahlásené ako letisko Únie; |
| --- | --- |

—

„letisko Únie“ je letisko vymedzené v článku 2 ods.
  1 s
  mernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES (13), ktoré sa nenachádza v jednom z najvzdialenejších regiónov vymenovaných v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  , alebo letisko, ktoré sa nachádza v jednom z najvzdialenejších regiónov a ktoré bolo Komisii, agentúre a príslušným orgánom nahlásené ako letisko Únie;

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| — | „prevádzkovateľ lietadla“ je osoba, ktorá počas vykazovaného obdobia vykonala aspoň
  729
  letov obchodnej leteckej dopravy s odletom z letísk Únie, alebo vlastník lietadla, ak uvedenú osobu nemožno identifikovať; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„prevádzkovateľ lietadla“ je osoba, ktorá počas vykazovaného obdobia vykonala aspoň
  729
  letov obchodnej leteckej dopravy s odletom z letísk Únie, alebo vlastník lietadla, ak uvedenú osobu nemožno identifikovať;

| — | „prevádzkovateľ lietadla“ je osoba, ktorá počas vykazovaného obdobia vykonala aspoň
  52
  letov obchodnej leteckej dopravy s odletom z letísk Únie, alebo vlastník lietadla, ak uvedenú osobu nemožno identifikovať
  , alebo osoba, ktorá prevádzkovala dopravné lety s odletom z letiska Únie a požiadala Komisiu, aby sa s ňou na účely tohto nariadenia zaobchádzalo ako s prevádzkovateľom lietadla, a podľa toho informovala Komisiu, agentúru a príslušné orgány
  ; |
| --- | --- |

—

„prevádzkovateľ lietadla“ je osoba, ktorá počas vykazovaného obdobia vykonala aspoň
  52
  letov obchodnej leteckej dopravy s odletom z letísk Únie, alebo vlastník lietadla, ak uvedenú osobu nemožno identifikovať
  , alebo osoba, ktorá prevádzkovala dopravné lety s odletom z letiska Únie a požiadala Komisiu, aby sa s ňou na účely tohto nariadenia zaobchádzalo ako s prevádzkovateľom lietadla, a podľa toho informovala Komisiu, agentúru a príslušné orgány
  ;

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 2 a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | „riadiaci orgán letiska“ je riadiaci orgán v zmysle článku 3 smernice 96/67/ES, alebo iný orgán, ktorému dotknutý členský štát vyhradil správu centrálnej infraštruktúry pre systémy na distribúciu palív podľa článku 8 smernice 96/67/ES; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„riadiaci orgán letiska“ je riadiaci orgán v zmysle článku 3 smernice 96/67/ES, alebo iný orgán, ktorému dotknutý členský štát vyhradil správu centrálnej infraštruktúry pre systémy na distribúciu palív podľa článku 8 smernice 96/67/ES;

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| — | „udržateľné letecké palivá“ sú
  priamo využiteľné
  letecké palivá, ktoré sú buď
  syntetickými leteckými palivami, pokročilými biopalivami vymedzenými
  v článku 2 druhom odseku bode 34 smernice (EÚ) 2018/2001 alebo
  biopalivami vyrobenými
  zo surovín uvedených v časti B prílohy IX k uvedenej smernici, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti a emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 uvedenej smernice a sú certifikované v súlade s článkom 30 tejto smernice, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„udržateľné letecké palivá“ sú
  priamo využiteľné
  letecké palivá, ktoré sú buď
  syntetickými leteckými palivami, pokročilými biopalivami vymedzenými
  v článku 2 druhom odseku bode 34 smernice (EÚ) 2018/2001 alebo
  biopalivami vyrobenými
  zo surovín uvedených v časti B prílohy IX k uvedenej smernici, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti a emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 uvedenej smernice a sú certifikované v súlade s článkom 30 tejto smernice,

| — | „udržateľné letecké palivá“
  alebo
  „
  (ULP)“
  sú letecké palivá, ktoré sú buď
  : syntetické letecké palivá, kvapalné a plynné palivá vyrobené z plynu zo spracovania odpadu a výfukových plynov neobnoviteľného pôvodu, ktoré vznikajú ako nevyhnutný a neúmyselný dôsledok výrobného procesu v priemyselných zariadeniach, ako sa uvádza v článku 2 druhom odseku bode 35 smernice (EÚ) 2018/2001, ktoré vyhovujú prahovej hodnote úspor emisií skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 2 druhom pododseku uvedenej smernice
  ,
  progresívne biopalivá vymedzené
  v článku 2 druhom odseku bode 34 smernice (EÚ) 2018/2001 alebo
  biopalivá vyrobené
  zo surovín uvedených v časti B prílohy IX k uvedenej smernici, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti a emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 uvedenej smernice a sú certifikované v súlade s článkom 30 tejto smernice.
  Udržateľné letecké palivá môžu do 31. decembra 2034 obsahovať aj biopalivá, ktoré vyhovujú kritériám udržateľnosti a emisií skleníkových plynov stanoveným v článku 29 smernice (EÚ) 2018/2001 a sú certifikované podľa článku 30 uvedenej smernice, s výnimkou biopalív vyrobených z „potravinárskych a krmovinárskych plodín“ vymedzených v článku 2 druhom odseku bode 40 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

—

„udržateľné letecké palivá“
  alebo
  „
  (ULP)“
  sú letecké palivá, ktoré sú buď
  : syntetické letecké palivá, kvapalné a plynné palivá vyrobené z plynu zo spracovania odpadu a výfukových plynov neobnoviteľného pôvodu, ktoré vznikajú ako nevyhnutný a neúmyselný dôsledok výrobného procesu v priemyselných zariadeniach, ako sa uvádza v článku 2 druhom odseku bode 35 smernice (EÚ) 2018/2001, ktoré vyhovujú prahovej hodnote úspor emisií skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 2 druhom pododseku uvedenej smernice
  ,
  progresívne biopalivá vymedzené
  v článku 2 druhom odseku bode 34 smernice (EÚ) 2018/2001 alebo
  biopalivá vyrobené
  zo surovín uvedených v časti B prílohy IX k uvedenej smernici, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti a emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 uvedenej smernice a sú certifikované v súlade s článkom 30 tejto smernice.
  Udržateľné letecké palivá môžu do 31. decembra 2034 obsahovať aj biopalivá, ktoré vyhovujú kritériám udržateľnosti a emisií skleníkových plynov stanoveným v článku 29 smernice (EÚ) 2018/2001 a sú certifikované podľa článku 30 uvedenej smernice, s výnimkou biopalív vyrobených z „potravinárskych a krmovinárskych plodín“ vymedzených v článku 2 druhom odseku bode 40 uvedenej smernice;

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| — | „syntetické letecké palivá“ sú palivá,
  ktoré sú palivami
  z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 36 smernice (EÚ) 2018/2001, používané v letectve; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„syntetické letecké palivá“ sú palivá,
  ktoré sú palivami
  z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 36 smernice (EÚ) 2018/2001, používané v letectve;

| — | „syntetické letecké palivá“ sú
  čistý vodík alebo obnoviteľná elektrina alebo
  palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 36 smernice (EÚ) 2018/2001, používané v letectve; |
| --- | --- |

—

„syntetické letecké palivá“ sú
  čistý vodík alebo obnoviteľná elektrina alebo
  palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 36 smernice (EÚ) 2018/2001, používané v letectve;

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 9 a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | „elektrina z obnoviteľných zdrojov energie“ alebo „obnoviteľná elektrina“ je elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov energie, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 1 smernice (EÚ) 2018/2001; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„elektrina z obnoviteľných zdrojov energie“ alebo „obnoviteľná elektrina“ je elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov energie, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 1 smernice (EÚ) 2018/2001;

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 9 b (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | „vodík z obnoviteľných zdrojov energie“ alebo „čistý vodík“ je vodík vyrobený pomocou obnoviteľnej elektriny alebo z obnoviteľných kvapalných alebo plynných palív nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 36 smernice (EÚ) 2018/2001; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„vodík z obnoviteľných zdrojov energie“ alebo „čistý vodík“ je vodík vyrobený pomocou obnoviteľnej elektriny alebo z obnoviteľných kvapalných alebo plynných palív nebiologického pôvodu, ako sa vymedzuje v článku 2 druhom odseku bode 36 smernice (EÚ) 2018/2001;

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| — | „potrebné množstvo leteckého paliva na rok“ je množstvo leteckého paliva potrebné na prevádzku všetkých letov obchodnej leteckej dopravy uskutočnených prevádzkovateľom lietadla s odletom z daného letiska Únie počas vykazovaného obdobia; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„potrebné množstvo leteckého paliva na rok“ je množstvo leteckého paliva potrebné na prevádzku všetkých letov obchodnej leteckej dopravy uskutočnených prevádzkovateľom lietadla s odletom z daného letiska Únie počas vykazovaného obdobia;

| — | „potrebné množstvo leteckého paliva na rok“ je množstvo leteckého paliva
  vymedzeného ako „traťové palivo“ a „palivo na rolovanie“ v zmysle vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/1296
  potrebné na prevádzku všetkých letov obchodnej leteckej dopravy uskutočnených prevádzkovateľom lietadla s odletom z daného letiska Únie počas vykazovaného obdobia; |
| --- | --- |

—

„potrebné množstvo leteckého paliva na rok“ je množstvo leteckého paliva
  vymedzeného ako „traťové palivo“ a „palivo na rolovanie“ v zmysle vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/1296
  potrebné na prevádzku všetkých letov obchodnej leteckej dopravy uskutočnených prevádzkovateľom lietadla s odletom z daného letiska Únie počas vykazovaného obdobia;

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – zarážka 16 a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | „mechanizmus flexibility ULP“ je systém, ktorý sa má zriadiť na obdobie 10 rokov od dátumu začatia uplatňovania článku 4 a článku 5 podľa článku 15, podľa ktorého dodávky a zavedenie udržateľných leteckých palív závisí od slobodného trhu a flexibility prevádzkovateľov lietadiel a dodávateľov leteckých palív na zabezpečenie distribúcie a používanie udržateľných leteckých palív nákladovo efektívnym spôsobom na nimi zvolených letiskách Únie a úmerne voči ich potrebám. Takýto systém, ktorý má prvky systému book and claim, môže prevádzkovateľom lietadiel umožniť nakupovať udržateľné letecké palivá na základe zmluvných dojednaní s dodávateľmi leteckých palív a v prípade potreby uplatňovať ich používanie na letiskách Únie v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov podľa článku [...] smernice (EÚ) 2021/0207. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

—

„mechanizmus flexibility ULP“ je systém, ktorý sa má zriadiť na obdobie 10 rokov od dátumu začatia uplatňovania článku 4 a článku 5 podľa článku 15, podľa ktorého dodávky a zavedenie udržateľných leteckých palív závisí od slobodného trhu a flexibility prevádzkovateľov lietadiel a dodávateľov leteckých palív na zabezpečenie distribúcie a používanie udržateľných leteckých palív nákladovo efektívnym spôsobom na nimi zvolených letiskách Únie a úmerne voči ich potrebám. Takýto systém, ktorý má prvky systému book and claim, môže prevádzkovateľom lietadiel umožniť nakupovať udržateľné letecké palivá na základe zmluvných dojednaní s dodávateľmi leteckých palív a v prípade potreby uplatňovať ich používanie na letiskách Únie v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov podľa článku [...] smernice (EÚ) 2021/0207.

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Dodávatelia leteckého paliva zabezpečujú, aby všetko letecké palivo sprístupnené prevádzkovateľom lietadiel na každom letisku Únie obsahovalo minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vrátane minimálneho podielu syntetických leteckých palív v súlade s hodnotami a dátumami uplatňovania stanovenými v prílohe I. | Bez toho, aby bol dotknutý článok 13,
  dodávatelia leteckého paliva zabezpečujú, aby všetko letecké palivo sprístupnené prevádzkovateľom lietadiel na každom letisku Únie obsahovalo minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vrátane minimálneho podielu syntetických leteckých palív v súlade s hodnotami a dátumami uplatňovania stanovenými v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Dodávatelia leteckého paliva zabezpečujú, aby všetko letecké palivo sprístupnené prevádzkovateľom lietadiel na každom letisku Únie obsahovalo minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vrátane minimálneho podielu syntetických leteckých palív v súlade s hodnotami a dátumami uplatňovania stanovenými v prílohe I.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 13,
  dodávatelia leteckého paliva zabezpečujú, aby všetko letecké palivo sprístupnené prevádzkovateľom lietadiel na každom letisku Únie obsahovalo minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vrátane minimálneho podielu syntetických leteckých palív v súlade s hodnotami a dátumami uplatňovania stanovenými v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 134

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Z výpočtu minimálnych podielov udržateľných leteckých palív stanovených v prílohe I sa vylúčia tieto udržateľné letecké palivá: |
| | Udržateľné letecké palivá vyrobené z potravinárskych a krmovinárskych plodín, medziplodín, destilátu mastných kyselín palmového oleja a všetkých materiálov získaných z palmového oleja a sóje, a mydla a jeho derivátov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Z výpočtu minimálnych podielov udržateľných leteckých palív stanovených v prílohe I sa vylúčia tieto udržateľné letecké palivá:

Udržateľné letecké palivá vyrobené z potravinárskych a krmovinárskych plodín, medziplodín, destilátu mastných kyselín palmového oleja a všetkých materiálov získaných z palmového oleja a sóje, a mydla a jeho derivátov.

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 11 ods. 3 a 4, ak dodávateľ leteckého paliva nedodá za dané vykazované obdobie minimálne podiely stanovené v prílohe I, uvedené chýbajúce množstvo prinajmenšom doplní v nasledujúcom vykazovanom období. | Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 11 ods. 3 a 4, ak dodávateľ leteckého paliva nedodá za dané vykazované obdobie minimálne podiely stanovené v prílohe I, 
  informuje o chýbajúcom množstve a jeho príčinách Agentúru Európskej únie pre bezpečnosť letectva. Ak Komisia usúdi, že tento nedostatok nie je spôsobený nedostatočnou dostupnosťou zdrojov, dodávateľ paliva vynaloží maximálne úsilie o to, aby
  uvedené chýbajúce množstvo prinajmenšom doplnil v nasledujúcom vykazovanom období. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 11 ods. 3 a 4, ak dodávateľ leteckého paliva nedodá za dané vykazované obdobie minimálne podiely stanovené v prílohe I, uvedené chýbajúce množstvo prinajmenšom doplní v nasledujúcom vykazovanom období.

Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 11 ods. 3 a 4, ak dodávateľ leteckého paliva nedodá za dané vykazované obdobie minimálne podiely stanovené v prílohe I, 
  informuje o chýbajúcom množstve a jeho príčinách Agentúru Európskej únie pre bezpečnosť letectva. Ak Komisia usúdi, že tento nedostatok nie je spôsobený nedostatočnou dostupnosťou zdrojov, dodávateľ paliva vynaloží maximálne úsilie o to, aby
  uvedené chýbajúce množstvo prinajmenšom doplnil v nasledujúcom vykazovanom období.

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Dodávatelia palív môžu preukázať splnenie povinnosti uvedenej v odseku 1 uplatnením systému hmotnostnej bilancie uvedeného v článku 30 smernice (EÚ) 2018/2001. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Dodávatelia palív môžu preukázať splnenie povinnosti uvedenej v odseku 1 uplatnením systému hmotnostnej bilancie uvedeného v článku 30 smernice (EÚ) 2018/2001.

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ročné množstvo leteckého paliva, ktoré daný prevádzkovateľ lietadla načerpal na danom letisku Únie, musí predstavovať aspoň 90 % potrebného množstva leteckého paliva na rok. | Ročné množstvo leteckého paliva, ktoré daný prevádzkovateľ lietadla načerpal na danom letisku Únie, musí predstavovať aspoň 90 % potrebného množstva leteckého paliva na rok,
  s ohľadom na potrebu dodržiavať pravidlá pre bezpečnosť palív. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Ročné množstvo leteckého paliva, ktoré daný prevádzkovateľ lietadla načerpal na danom letisku Únie, musí predstavovať aspoň 90 % potrebného množstva leteckého paliva na rok.

Ročné množstvo leteckého paliva, ktoré daný prevádzkovateľ lietadla načerpal na danom letisku Únie, musí predstavovať aspoň 90 % potrebného množstva leteckého paliva na rok,
  s ohľadom na potrebu dodržiavať pravidlá pre bezpečnosť palív.

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Článok 6 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Povinnosti
  letísk Únie
  zabezpečiť infraštruktúru | Povinnosti zabezpečiť infraštruktúru
  na letiskách Únie |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Povinnosti
  letísk Únie
  zabezpečiť infraštruktúru

Povinnosti zabezpečiť infraštruktúru
  na letiskách Únie

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Letiská Únie prijímajú potrebné opatrenia na uľahčenie prístupu prevádzkovateľov lietadiel k leteckým palivám, ktoré obsahujú podiely udržateľných leteckých palív v súlade s prílohou I, a poskytujú infraštruktúru potrebnú na dodávku, skladovanie a čerpanie takýchto palív. | Letiská Únie
  alebo prípadne riadiaci orgán letiska
  prijímajú
  všetky
  potrebné opatrenia na uľahčenie prístupu prevádzkovateľov lietadiel k leteckým palivám, ktoré obsahujú podiely udržateľných leteckých palív v súlade s prílohou I, a poskytujú infraštruktúru potrebnú na dodávku, skladovanie a čerpanie takýchto palív
  vrátane vhodnej infraštruktúry na čerpanie vodíka a elektrické nabíjanie lietadiel úmerne k využívaniu uvedených lietadiel podľa príslušného plánu zavádzania, ktorý je súčasťou vnútroštátneho politického rámca, ako je stanovené v článku 13 písm. l) nariadenia [...] o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá [AFIR]
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Letiská Únie prijímajú potrebné opatrenia na uľahčenie prístupu prevádzkovateľov lietadiel k leteckým palivám, ktoré obsahujú podiely udržateľných leteckých palív v súlade s prílohou I, a poskytujú infraštruktúru potrebnú na dodávku, skladovanie a čerpanie takýchto palív.

Letiská Únie
  alebo prípadne riadiaci orgán letiska
  prijímajú
  všetky
  potrebné opatrenia na uľahčenie prístupu prevádzkovateľov lietadiel k leteckým palivám, ktoré obsahujú podiely udržateľných leteckých palív v súlade s prílohou I, a poskytujú infraštruktúru potrebnú na dodávku, skladovanie a čerpanie takýchto palív
  vrátane vhodnej infraštruktúry na čerpanie vodíka a elektrické nabíjanie lietadiel úmerne k využívaniu uvedených lietadiel podľa príslušného plánu zavádzania, ktorý je súčasťou vnútroštátneho politického rámca, ako je stanovené v článku 13 písm. l) nariadenia [...] o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá [AFIR]
  .

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak prevádzkovatelia lietadiel nahlásia Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) sťažený prístup k leteckým palivám obsahujúcim udržateľné letecké palivá na danom letisku Únie z dôvodu chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry, agentúra
  môže požiadať
  letisko Únie o poskytnutie informácií potrebných na preukázanie súladu s odsekom 1. Dotknuté letisko Únie poskytne informácie bez zbytočného odkladu. | Ak prevádzkovatelia lietadiel nahlásia Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) sťažený prístup k leteckým palivám obsahujúcim udržateľné letecké palivá na danom letisku Únie z dôvodu chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry, agentúra
  vo vhodnom prípade požiada
  letisko Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  o poskytnutie informácií potrebných na preukázanie súladu s odsekom 1. Dotknuté letisko Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  poskytne informácie bez zbytočného odkladu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Ak prevádzkovatelia lietadiel nahlásia Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) sťažený prístup k leteckým palivám obsahujúcim udržateľné letecké palivá na danom letisku Únie z dôvodu chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry, agentúra
  môže požiadať
  letisko Únie o poskytnutie informácií potrebných na preukázanie súladu s odsekom 1. Dotknuté letisko Únie poskytne informácie bez zbytočného odkladu.

Ak prevádzkovatelia lietadiel nahlásia Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) sťažený prístup k leteckým palivám obsahujúcim udržateľné letecké palivá na danom letisku Únie z dôvodu chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry, agentúra
  vo vhodnom prípade požiada
  letisko Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  o poskytnutie informácií potrebných na preukázanie súladu s odsekom 1. Dotknuté letisko Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  poskytne informácie bez zbytočného odkladu.

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Agentúra posúdi prijaté informácie a informuje Komisiu, či takéto informácie umožňujú dospieť k záveru, že letisko Únie si neplní povinnosti. Letiská Únie prijmú potrebné opatrenia na identifikáciu a riešenie chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry do
  5
  rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia
  alebo po roku, v ktorom prekročia jednu z prahových hodnôt uvedených v článku 3 písm. a)
  . | Agentúra posúdi prijaté informácie a informuje Komisiu, či takéto informácie umožňujú dospieť k záveru, že letisko Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  si neplní povinnosti. Letiská Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  prijmú
  všetky
  potrebné opatrenia na identifikáciu a riešenie chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry do
  troch
  rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Agentúra posúdi prijaté informácie a informuje Komisiu, či takéto informácie umožňujú dospieť k záveru, že letisko Únie si neplní povinnosti. Letiská Únie prijmú potrebné opatrenia na identifikáciu a riešenie chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry do
  5
  rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia
  alebo po roku, v ktorom prekročia jednu z prahových hodnôt uvedených v článku 3 písm. a)
  .

Agentúra posúdi prijaté informácie a informuje Komisiu, či takéto informácie umožňujú dospieť k záveru, že letisko Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  si neplní povinnosti. Letiská Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska
  prijmú
  všetky
  potrebné opatrenia na identifikáciu a riešenie chýbajúcej primeranej letiskovej infraštruktúry do
  troch
  rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Prevádzkovatelia lietadiel do 31. marca každého roka podávania správ predložia agentúre tieto informácie: | Prevádzkovatelia lietadiel do 31. marca každého roka podávania správ predložia agentúre tieto informácie
  týkajúce sa vykazovaného obdobia
  : |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Prevádzkovatelia lietadiel do 31. marca každého roka podávania správ predložia agentúre tieto informácie:

Prevádzkovatelia lietadiel do 31. marca každého roka podávania správ predložia agentúre tieto informácie
  týkajúce sa vykazovaného obdobia
  :

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | celkové množstvo leteckého paliva načerpaného na každom letisku Únie, vyjadrené v tonách; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

a)

celkové množstvo leteckého paliva načerpaného na každom letisku Únie, vyjadrené v tonách;

| a) | celkové množstvo leteckého paliva načerpaného na každom letisku Únie, vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ; |
| --- | --- |

a)

celkové množstvo leteckého paliva načerpaného na každom letisku Únie, vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ;

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | potrebné množstvo leteckého paliva na rok za jednotlivé letiská Únie, vyjadrené v tonách; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

potrebné množstvo leteckého paliva na rok za jednotlivé letiská Únie, vyjadrené v tonách;

| b) | potrebné množstvo leteckého paliva na rok za jednotlivé letiská Únie, vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ; |
| --- | --- |

b)

potrebné množstvo leteckého paliva na rok za jednotlivé letiská Únie, vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ;

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | celkové množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpeného od dodávateľov leteckého paliva na účely prevádzkovania svojich letov odlietajúcich z letísk Únie, vyjadrené v tonách; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

d)

celkové množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpeného od dodávateľov leteckého paliva na účely prevádzkovania svojich letov odlietajúcich z letísk Únie, vyjadrené v tonách;

| d) | celkové množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpeného od dodávateľov leteckého paliva na účely prevádzkovania svojich letov odlietajúcich z letísk Únie, vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ; |
| --- | --- |

d)

celkové množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpeného od dodávateľov leteckého paliva na účely prevádzkovania svojich letov odlietajúcich z letísk Únie, vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ;

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | za každý nákup udržateľného leteckého paliva názov dodávateľa leteckého paliva, nakúpené množstvo vyjadrené v tonách, konverzná technológia, vlastnosti a pôvod suroviny použitej na výrobu a emisie počas životného cyklu udržateľného leteckého paliva. Ak jeden nákup zahŕňa udržateľné letecké palivá s odlišnými vlastnosťami, v správe sa tieto informácie uvedú za každý typ udržateľného leteckého paliva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

e)

za každý nákup udržateľného leteckého paliva názov dodávateľa leteckého paliva, nakúpené množstvo vyjadrené v tonách, konverzná technológia, vlastnosti a pôvod suroviny použitej na výrobu a emisie počas životného cyklu udržateľného leteckého paliva. Ak jeden nákup zahŕňa udržateľné letecké palivá s odlišnými vlastnosťami, v správe sa tieto informácie uvedú za každý typ udržateľného leteckého paliva.

| e) | za každý nákup udržateľného leteckého paliva názov dodávateľa leteckého paliva
  celkové
  nakúpené množstvo vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  , konverzná technológia, vlastnosti a pôvod suroviny použitej na výrobu a emisie počas životného cyklu udržateľného leteckého paliva. Ak jeden nákup zahŕňa udržateľné letecké palivá s odlišnými vlastnosťami, v správe sa tieto informácie uvedú za každý typ udržateľného leteckého paliva. |
| --- | --- |

e)

za každý nákup udržateľného leteckého paliva názov dodávateľa leteckého paliva
  celkové
  nakúpené množstvo vyjadrené v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  , konverzná technológia, vlastnosti a pôvod suroviny použitej na výrobu a emisie počas životného cyklu udržateľného leteckého paliva. Ak jeden nákup zahŕňa udržateľné letecké palivá s odlišnými vlastnosťami, v správe sa tieto informácie uvedú za každý typ udržateľného leteckého paliva.

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Prevádzkovatelia lietadiel si nesmú uplatňovať výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív vo viac ako jednom systéme skleníkových plynov. Spolu so správou uvedenou v článku 7 poskytujú prevádzkovatelia lietadiel agentúre: | Prevádzkovatelia lietadiel sú oprávnení požiadať o pridelenie bezplatných kvót zo systému ETS na čerpanie udržateľných leteckých palív podľa [článku 3c ods. 5a] smernice 2003/87/ES.
  Prevádzkovatelia lietadiel si nesmú uplatňovať výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív vo viac ako jednom systéme skleníkových plynov. Spolu so správou uvedenou v článku 7 poskytujú prevádzkovatelia lietadiel agentúre: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Prevádzkovatelia lietadiel si nesmú uplatňovať výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív vo viac ako jednom systéme skleníkových plynov. Spolu so správou uvedenou v článku 7 poskytujú prevádzkovatelia lietadiel agentúre:

Prevádzkovatelia lietadiel sú oprávnení požiadať o pridelenie bezplatných kvót zo systému ETS na čerpanie udržateľných leteckých palív podľa [článku 3c ods. 5a] smernice 2003/87/ES.
  Prevádzkovatelia lietadiel si nesmú uplatňovať výhody za používanie identickej šarže udržateľných leteckých palív vo viac ako jednom systéme skleníkových plynov. Spolu so správou uvedenou v článku 7 poskytujú prevádzkovatelia lietadiel agentúre:

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na účely vykazovania udržateľných leteckých palív podľa ustanovení článku 7 tohto nariadenia alebo v systéme skleníkových plynov dodávatelia leteckého paliva bezplatne poskytujú prevádzkovateľom lietadiel relevantné informácie. | Na účely vykazovania udržateľných leteckých palív podľa ustanovení článku 7 tohto nariadenia alebo v systéme skleníkových plynov dodávatelia leteckého paliva bezplatne poskytujú prevádzkovateľom lietadiel relevantné informácie
  týkajúce sa vykazovaného obdobia, najneskôr však do 31. januára každého roku vykazovania
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Na účely vykazovania udržateľných leteckých palív podľa ustanovení článku 7 tohto nariadenia alebo v systéme skleníkových plynov dodávatelia leteckého paliva bezplatne poskytujú prevádzkovateľom lietadiel relevantné informácie.

Na účely vykazovania udržateľných leteckých palív podľa ustanovení článku 7 tohto nariadenia alebo v systéme skleníkových plynov dodávatelia leteckého paliva bezplatne poskytujú prevádzkovateľom lietadiel relevantné informácie
  týkajúce sa vykazovaného obdobia, najneskôr však do 31. januára každého roku vykazovania
  .

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Dodávatelia leteckých palív do 31.
  marca
  každého roka podávania správ nahlásia v databáze Únie uvedenej v článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001 tieto informácie týkajúce sa vykazovaného obdobia: | Dodávatelia leteckých palív do 31.
  januára
  každého roka podávania správ nahlásia v databáze Únie uvedenej v článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001 tieto informácie týkajúce sa vykazovaného obdobia: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Dodávatelia leteckých palív do 31.
  marca
  každého roka podávania správ nahlásia v databáze Únie uvedenej v článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001 tieto informácie týkajúce sa vykazovaného obdobia:

Dodávatelia leteckých palív do 31.
  januára
  každého roka podávania správ nahlásia v databáze Únie uvedenej v článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001 tieto informácie týkajúce sa vykazovaného obdobia:

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | objem
  leteckého paliva dodaného na každom letisku Únie; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

a)

objem
  leteckého paliva dodaného na každom letisku Únie;

| a) | množstvo
  leteckého paliva dodaného na každom letisku Únie
  , vyjadrené v tonách ekvivalentu leteckého petroleja
  ; |
| --- | --- |

a)

množstvo
  leteckého paliva dodaného na každom letisku Únie
  , vyjadrené v tonách ekvivalentu leteckého petroleja
  ;

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | objem
  udržateľných leteckých palív dodaných na každom letisku Únie a za každý typ udržateľného leteckého paliva, ako sa uvádza v písmene c); |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

objem
  udržateľných leteckých palív dodaných na každom letisku Únie a za každý typ udržateľného leteckého paliva, ako sa uvádza v písmene c);

| b) | množstvo
  udržateľných leteckých palív dodaných na každom letisku Únie,
  vyjadrené v tonách ekvivalentu leteckého petroleja
  , a za každý typ udržateľného leteckého paliva, ako sa uvádza v písmene c); |
| --- | --- |

b)

množstvo
  udržateľných leteckých palív dodaných na každom letisku Únie,
  vyjadrené v tonách ekvivalentu leteckého petroleja
  , a za každý typ udržateľného leteckého paliva, ako sa uvádza v písmene c);

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | emisie počas životného cyklu, pôvod surovín a proces konverzie každého typu udržateľného leteckého paliva dodaného na letiskách Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

c)

emisie počas životného cyklu, pôvod surovín a proces konverzie každého typu udržateľného leteckého paliva dodaného na letiskách Únie.

| c) | emisie počas životného cyklu,
  vlastnosti a
  pôvod surovín a proces konverzie každého typu udržateľného leteckého paliva dodaného na letiskách Únie; |
| --- | --- |

c)

emisie počas životného cyklu,
  vlastnosti a
  pôvod surovín a proces konverzie každého typu udržateľného leteckého paliva dodaného na letiskách Únie;

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno c a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | v relevantnom prípade množstvo vodíka a/alebo elektriny dodaných na každom letisku Únie, vyjadrené v tonách ekvivalentu leteckého petroleja; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

ca)

v relevantnom prípade množstvo vodíka a/alebo elektriny dodaných na každom letisku Únie, vyjadrené v tonách ekvivalentu leteckého petroleja;

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno c b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cb) | priemerný obsah aromatických uhľovodíkov, naftalénu a síry v leteckom palive v každej šarži dodanej na každé letisko Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

cb)

priemerný obsah aromatických uhľovodíkov, naftalénu a síry v leteckom palive v každej šarži dodanej na každé letisko Únie.

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1)   Členské štáty určia príslušný orgán alebo orgány zodpovedné za presadzovanie uplatňovania tohto nariadenia a ukladanie pokút prevádzkovateľom lietadiel, letiskám Únie a dodávateľom palív. Členské štáty o tom informujú Komisiu. | (1)   Členské štáty určia príslušný orgán alebo
  vo vhodnom prípade a v súlade s vnútroštátnym právom
  orgány zodpovedné za presadzovanie uplatňovania tohto nariadenia a ukladanie pokút prevádzkovateľom lietadiel, letiskám Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiacim orgánom letísk
  a dodávateľom palív. Členské štáty o tom informujú Komisiu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)   Členské štáty určia príslušný orgán alebo orgány zodpovedné za presadzovanie uplatňovania tohto nariadenia a ukladanie pokút prevádzkovateľom lietadiel, letiskám Únie a dodávateľom palív. Členské štáty o tom informujú Komisiu.

(1)   Členské štáty určia príslušný orgán alebo
  vo vhodnom prípade a v súlade s vnútroštátnym právom
  orgány zodpovedné za presadzovanie uplatňovania tohto nariadenia a ukladanie pokút prevádzkovateľom lietadiel, letiskám Únie
  alebo v relevantnom prípade riadiacim orgánom letísk
  a dodávateľom palív. Členské štáty o tom informujú Komisiu.

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2

Článok 10 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Agentúra zasiela údaje doručené podľa článkov 7 a 9 príslušným orgánom členských štátov. Agentúra zasiela
  príslušným
  orgánom aj súhrnné údaje za prevádzkovateľov lietadiel a dodávateľov leteckých palív, pre ktorých sú tieto orgány príslušné podľa odsekov 3, 4 a 5. | 2.   Agentúra zasiela údaje doručené podľa článkov 7 a 9 príslušným orgánom členských štátov. Agentúra zasiela
  príslušnému orgánu alebo
  orgánom aj súhrnné údaje za prevádzkovateľov lietadiel a dodávateľov leteckých palív, pre ktorých sú tieto orgány príslušné podľa odsekov 3, 4 a 5. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Agentúra zasiela údaje doručené podľa článkov 7 a 9 príslušným orgánom členských štátov. Agentúra zasiela
  príslušným
  orgánom aj súhrnné údaje za prevádzkovateľov lietadiel a dodávateľov leteckých palív, pre ktorých sú tieto orgány príslušné podľa odsekov 3, 4 a 5.

2.   Agentúra zasiela údaje doručené podľa článkov 7 a 9 príslušným orgánom členských štátov. Agentúra zasiela
  príslušnému orgánu alebo
  orgánom aj súhrnné údaje za prevádzkovateľov lietadiel a dodávateľov leteckých palív, pre ktorých sú tieto orgány príslušné podľa odsekov 3, 4 a 5.

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 3

Článok 10 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Príslušné
  orgány vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadla sa určia podľa nariadenia Komisie (ES) č. 748/2009 (16). | 3.   
  Príslušný orgán alebo
  orgány vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadla sa určia podľa nariadenia Komisie (ES) č. 748/2009 (16). |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Príslušné
  orgány vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadla sa určia podľa nariadenia Komisie (ES) č. 748/2009 (16).

3.   
  Príslušný orgán alebo
  orgány vo vzťahu k prevádzkovateľovi lietadla sa určia podľa nariadenia Komisie (ES) č. 748/2009 (16).

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 4

Článok 10 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Príslušné
  orgány vo vzťahu k letiskám Únie sa určia na základe danej miestnej príslušnosti. | 4.   
  Príslušný orgán alebo
  orgány vo vzťahu k letiskám Únie sa určia na základe danej miestnej príslušnosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   
  Príslušné
  orgány vo vzťahu k letiskám Únie sa určia na základe danej miestnej príslušnosti.

4.   
  Príslušný orgán alebo
  orgány vo vzťahu k letiskám Únie sa určia na základe danej miestnej príslušnosti.

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 5

Článok 10 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   
  Príslušné
  orgány vo vzťahu k dodávateľom leteckého paliva sa určia podľa členského štátu, v ktorom sú usadení. | 5.   
  Príslušný orgán alebo
  orgány vo vzťahu k dodávateľom leteckého paliva sa určia podľa členského štátu, v ktorom sú usadení. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   
  Príslušné
  orgány vo vzťahu k dodávateľom leteckého paliva sa určia podľa členského štátu, v ktorom sú usadení.

5.   
  Príslušný orgán alebo
  orgány vo vzťahu k dodávateľom leteckého paliva sa určia podľa členského štátu, v ktorom sú usadení.

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 1

Článok 11 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Členské štáty stanovia
  pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a prijmú všetky opatrenia potrebné na zaistenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
  Členské štáty oznámia
  tieto
  opatrenia Komisii
  najneskôr do 31. decembra 2023 a bezodkladne jej oznámia každú následnú zmenu, ktorá má na ne vplyv. | 1.   
  Komisia stanoví
  pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a 
  členské štáty
  prijmú všetky opatrenia potrebné na zaistenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
  Komisia predloží
  tieto
  ustanovenia členským štátom
  najneskôr do 31. decembra 2023 a bezodkladne jej oznámia každú následnú zmenu, ktorá má na ne vplyv. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Členské štáty stanovia
  pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a prijmú všetky opatrenia potrebné na zaistenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
  Členské štáty oznámia
  tieto
  opatrenia Komisii
  najneskôr do 31. decembra 2023 a bezodkladne jej oznámia každú následnú zmenu, ktorá má na ne vplyv.

1.   
  Komisia stanoví
  pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a 
  členské štáty
  prijmú všetky opatrenia potrebné na zaistenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
  Komisia predloží
  tieto
  ustanovenia členským štátom
  najneskôr do 31. decembra 2023 a bezodkladne jej oznámia každú následnú zmenu, ktorá má na ne vplyv.

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ lietadla, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 5, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť
  najmenej
  dvakrát vyššia než suma násobku priemernej ročnej ceny leteckého paliva za tonu a celkového ročného množstva bez tankeringu. | 2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ lietadla, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 5, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť dvakrát vyššia než suma násobku priemernej ročnej ceny leteckého paliva za tonu a celkového ročného množstva bez tankeringu.
  Prevádzkovateľ lietadla môže byť oslobodený od správnej pokuty, ak je schopný dokázať, že jeho nedodržanie povinností stanovených v článku 5 je spôsobené výnimočnými a nepredvídateľnými okolnosťami mimo jeho kontroly, ktorých účinkom sa nedalo zabrániť ani prijatím všetkých primeraných opatrení; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ lietadla, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 5, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť
  najmenej
  dvakrát vyššia než suma násobku priemernej ročnej ceny leteckého paliva za tonu a celkového ročného množstva bez tankeringu.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ lietadla, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 5, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť dvakrát vyššia než suma násobku priemernej ročnej ceny leteckého paliva za tonu a celkového ročného množstva bez tankeringu.
  Prevádzkovateľ lietadla môže byť oslobodený od správnej pokuty, ak je schopný dokázať, že jeho nedodržanie povinností stanovených v článku 5 je spôsobené výnimočnými a nepredvídateľnými okolnosťami mimo jeho kontroly, ktorých účinkom sa nedalo zabrániť ani prijatím všetkých primeraných opatrení;

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2 a (nový)

Článok 11 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby každé letisko Únie alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska, ktorí nedodržiavajú povinnosti stanovené v článku 6, podliehali správnej pokute. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby každé letisko Únie alebo v relevantnom prípade riadiaci orgán letiska, ktorí nedodržiavajú povinnosti stanovené v článku 6, podliehali správnej pokute.

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3

Článok 11 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu udržateľných leteckých palív, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť
  najmenej
  dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou konvenčného leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva za tonu a množstva leteckých palív, ktoré nespĺňajú požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I. | 3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu udržateľných leteckých palív
  , alebo každý dodávateľ palív, u ktorého sa preukázalo, že poskytol zavádzajúce alebo nepresné informácie o vlastnostiach alebo pôvode paliva, ktoré dodal,
  podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou konvenčného leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva za tonu a množstva leteckých palív, ktoré nespĺňajú požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu udržateľných leteckých palív, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť
  najmenej
  dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou konvenčného leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva za tonu a množstva leteckých palív, ktoré nespĺňajú požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu udržateľných leteckých palív
  , alebo každý dodávateľ palív, u ktorého sa preukázalo, že poskytol zavádzajúce alebo nepresné informácie o vlastnostiach alebo pôvode paliva, ktoré dodal,
  podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou konvenčného leteckého paliva a udržateľného leteckého paliva za tonu a množstva leteckých palív, ktoré nespĺňajú požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 4

Článok 11 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu syntetických leteckých palív, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť
  najmenej
  dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou syntetického leteckého paliva a konvenčného leteckého paliva za tonu a množstva leteckého paliva, ktoré nespĺňa požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I. | 4.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu syntetických leteckých palív, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou syntetického leteckého paliva a konvenčného leteckého paliva za tonu a množstva leteckého paliva, ktoré nespĺňa požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu syntetických leteckých palív, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť
  najmenej
  dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou syntetického leteckého paliva a konvenčného leteckého paliva za tonu a množstva leteckého paliva, ktoré nespĺňa požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý neplní povinnosti stanovené v článku 4 týkajúce sa minimálneho podielu syntetických leteckých palív, podliehal správnej pokute. Táto pokuta musí byť dvakrát vyššia než suma násobku rozdielu medzi priemernou ročnou cenou syntetického leteckého paliva a konvenčného leteckého paliva za tonu a množstva leteckého paliva, ktoré nespĺňa požiadavku na minimálny podiel uvedený v článku 4 a prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 5 a (nový)

Článok 11 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Na vnútroštátnej úrovni majú členské štáty zavedený potrebný právny a administratívny rámec na zabezpečenie toho, aby informácie, ktoré dodávatelia palív zadávajú do databázy Únie uvedenej v článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001, boli presné, overené a auditované. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  Na vnútroštátnej úrovni majú členské štáty zavedený potrebný právny a administratívny rámec na zabezpečenie toho, aby informácie, ktoré dodávatelia palív zadávajú do databázy Únie uvedenej v článku 28 smernice (EÚ) 2018/2001, boli presné, overené a auditované.

Pozmeňujúci návrh 84

Pozmeňujúci návrh 84

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 6

Článok 11 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý nahromadil chýbajúce množstvá v rámci povinnosti stanovenej v článku 4 vo vzťahu k minimálnemu podielu udržateľných leteckých palív alebo syntetických palív v danom vykazovanom období, dodal na trh v nasledujúcom vykazovanom období množstvo príslušného paliva rovnajúce sa predmetnému chýbajúcemu množstvu, a to nad rámec jeho povinnosti za vykazované obdobie. Splnenie tejto povinnosti neoslobodzuje dodávateľa paliva od povinnosti zaplatiť sankcie stanovené v odsekoch 3 a 4 tohto článku. | 6.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý nahromadil chýbajúce množstvá v rámci povinnosti stanovenej v článku 4 vo vzťahu k minimálnemu podielu udržateľných leteckých palív alebo syntetických palív v danom vykazovanom období
  , pokiaľ Komisia usúdi, že tento nedostatok nie je spôsobený nedostatočnou dostupnosťou zdrojov, vynaloží maximálne úsilie o to, aby
  dodal na trh v nasledujúcom vykazovanom období množstvo príslušného paliva rovnajúce sa predmetnému chýbajúcemu množstvu, a to nad rámec jeho povinnosti za vykazované obdobie. Splnenie tejto povinnosti neoslobodzuje dodávateľa paliva od povinnosti zaplatiť sankcie stanovené v odsekoch 3 a 4 tohto článku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý nahromadil chýbajúce množstvá v rámci povinnosti stanovenej v článku 4 vo vzťahu k minimálnemu podielu udržateľných leteckých palív alebo syntetických palív v danom vykazovanom období, dodal na trh v nasledujúcom vykazovanom období množstvo príslušného paliva rovnajúce sa predmetnému chýbajúcemu množstvu, a to nad rámec jeho povinnosti za vykazované obdobie. Splnenie tejto povinnosti neoslobodzuje dodávateľa paliva od povinnosti zaplatiť sankcie stanovené v odsekoch 3 a 4 tohto článku.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby každý dodávateľ leteckého paliva, ktorý nahromadil chýbajúce množstvá v rámci povinnosti stanovenej v článku 4 vo vzťahu k minimálnemu podielu udržateľných leteckých palív alebo syntetických palív v danom vykazovanom období
  , pokiaľ Komisia usúdi, že tento nedostatok nie je spôsobený nedostatočnou dostupnosťou zdrojov, vynaloží maximálne úsilie o to, aby
  dodal na trh v nasledujúcom vykazovanom období množstvo príslušného paliva rovnajúce sa predmetnému chýbajúcemu množstvu, a to nad rámec jeho povinnosti za vykazované obdobie. Splnenie tejto povinnosti neoslobodzuje dodávateľa paliva od povinnosti zaplatiť sankcie stanovené v odsekoch 3 a 4 tohto článku.

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 7

Článok 11 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Členské štáty zavedú na vnútroštátnej úrovni potrebný právny a administratívny rámec na zabezpečenie plnenia povinností a výberu správnych pokút.
  Ako navýšenie záruky EÚ prevedú
  členské štáty sumu vybratých správnych pokút ako príspevok do
  investičného nástroja zelenej transformácie programu InvestEU
  . | 7.   Členské štáty zavedú na vnútroštátnej úrovni potrebný právny a administratívny rámec na zabezpečenie plnenia povinností a výberu správnych pokút. Členské štáty
  prevedú
  sumu vybratých správnych pokút ako príspevok do
  Fondu pre udržateľnú leteckú dopravu zriadeného podľa článku 11a
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Členské štáty zavedú na vnútroštátnej úrovni potrebný právny a administratívny rámec na zabezpečenie plnenia povinností a výberu správnych pokút.
  Ako navýšenie záruky EÚ prevedú
  členské štáty sumu vybratých správnych pokút ako príspevok do
  investičného nástroja zelenej transformácie programu InvestEU
  .

7.   Členské štáty zavedú na vnútroštátnej úrovni potrebný právny a administratívny rámec na zabezpečenie plnenia povinností a výberu správnych pokút. Členské štáty
  prevedú
  sumu vybratých správnych pokút ako príspevok do
  Fondu pre udržateľnú leteckú dopravu zriadeného podľa článku 11a
  .

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 a (nový)

Článok 11 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 11a |
| | Fond pre udržateľnú leteckú dopravu |
| | 1.
     
  Na obdobie rokov 2023 – 2050 sa zriaďuje Fond pre udržateľnú leteckú dopravu (ďalej len „fond“) s cieľom urýchliť dekarbonizáciu odvetvia leteckej dopravy bez toho, aby sa narušil jeho vysoko integrovaný vnútorný trh, a najmä podporovať investície do inovačných technológií a infraštruktúry na výrobu, zavádzanie, používanie a skladovanie udržateľných leteckých palív, ďalších inovačných technológií pohonu lietadiel vrátane vodíka a elektriny, výskumu nových motorov a technológie priameho zachytávania vzduchu, čo je proces, pri ktorom sa CO2 zachytáva priamo zo vzduchu a nie z bodových zdrojov, a úsilia o zníženie účinkov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2. Všetky investície podporované z fondu sa zverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tohto nariadenia. |
| | 2.
     
  Fond je neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu Únie a je zahrnutý do rozpočtu v rámci stropov VFR. Do fondu by sa mali pripisovať príjmy zo sankcií podľa tohto nariadenia. |
| | 3.
     
  Fond je riadený centrálne orgánom Únie, ktorého riadiaca štruktúra a rozhodovací proces musia byť transparentné a inkluzívne, najmä pokiaľ ide o určovanie prioritných oblastí, kritérií a postupov prideľovania grantov. Relevantné zainteresované strany majú primeranú konzultačnú úlohu. Všetky informácie o investíciách a všetky ďalšie relevantné informácie o fungovaní fondu sa zverejňujú. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 11a

Článok 11a

Fond pre udržateľnú leteckú dopravu

Fond pre udržateľnú leteckú dopravu

1.
     
  Na obdobie rokov 2023 – 2050 sa zriaďuje Fond pre udržateľnú leteckú dopravu (ďalej len „fond“) s cieľom urýchliť dekarbonizáciu odvetvia leteckej dopravy bez toho, aby sa narušil jeho vysoko integrovaný vnútorný trh, a najmä podporovať investície do inovačných technológií a infraštruktúry na výrobu, zavádzanie, používanie a skladovanie udržateľných leteckých palív, ďalších inovačných technológií pohonu lietadiel vrátane vodíka a elektriny, výskumu nových motorov a technológie priameho zachytávania vzduchu, čo je proces, pri ktorom sa CO2 zachytáva priamo zo vzduchu a nie z bodových zdrojov, a úsilia o zníženie účinkov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2. Všetky investície podporované z fondu sa zverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tohto nariadenia.

2.
     
  Fond je neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu Únie a je zahrnutý do rozpočtu v rámci stropov VFR. Do fondu by sa mali pripisovať príjmy zo sankcií podľa tohto nariadenia.

3.
     
  Fond je riadený centrálne orgánom Únie, ktorého riadiaca štruktúra a rozhodovací proces musia byť transparentné a inkluzívne, najmä pokiaľ ide o určovanie prioritných oblastí, kritérií a postupov prideľovania grantov. Relevantné zainteresované strany majú primeranú konzultačnú úlohu. Všetky informácie o investíciách a všetky ďalšie relevantné informácie o fungovaní fondu sa zverejňujú.

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno a

Článok 12 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpené prevádzkovateľmi lietadiel súhrnne na úrovni Únie na použitie pri letoch s odletom z letiska Únie a za jednotlivé letiská Únie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpené prevádzkovateľmi lietadiel súhrnne na úrovni Únie na použitie pri letoch s odletom z letiska Únie a za jednotlivé letiská Únie;

| a) | množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpené prevádzkovateľmi lietadiel súhrnne na úrovni Únie na použitie pri letoch
  , na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie
  , s odletom z letiska Únie a za jednotlivé letiská Únie; |
| --- | --- |

a)

množstvo udržateľného leteckého paliva nakúpené prevádzkovateľmi lietadiel súhrnne na úrovni Únie na použitie pri letoch
  , na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie
  , s odletom z letiska Únie a za jednotlivé letiská Únie;

, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie

Pozmeňujúci návrh 88

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno b

Článok 12 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | množstvo udržateľného leteckého paliva a syntetického leteckého paliva dodávaných súhrnne na úrovni Únie a za jednotlivé letiská Únie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

množstvo udržateľného leteckého paliva a syntetického leteckého paliva dodávaných súhrnne na úrovni Únie a za jednotlivé letiská Únie;

| b) | množstvo udržateľného leteckého paliva a syntetického leteckého paliva dodávaných súhrnne na úrovni Únie
  , za každý členský štát, podľa typu suroviny na výrobu paliva,
  a za jednotlivé letiská Únie; |
| --- | --- |

b)

množstvo udržateľného leteckého paliva a syntetického leteckého paliva dodávaných súhrnne na úrovni Únie
  , za každý členský štát, podľa typu suroviny na výrobu paliva,
  a za jednotlivé letiská Únie;

, za každý členský štát, podľa typu suroviny na výrobu paliva,

Pozmeňujúci návrh 89

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

Článok 12 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | ak je k dispozícii, množstvo udržateľného leteckého paliva dodaného a nakúpeného prevádzkovateľmi lietadiel v susedných krajinách Únie, s ktorými bola uzavretá európska dohoda o leteckých službách; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

ak je k dispozícii, množstvo udržateľného leteckého paliva dodaného a nakúpeného prevádzkovateľmi lietadiel v susedných krajinách Únie, s ktorými bola uzavretá európska dohoda o leteckých službách;

ak je k dispozícii, množstvo udržateľného leteckého paliva dodaného a nakúpeného prevádzkovateľmi lietadiel v susedných krajinách Únie, s ktorými bola uzavretá európska dohoda o leteckých službách;

Pozmeňujúci návrh 90

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno c

Článok 12 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | stav na trhu vrátane informácií o cenách a trendy vo výrobe a využívaní udržateľných leteckých palív v Únii; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

stav na trhu vrátane informácií o cenách a trendy vo výrobe a využívaní udržateľných leteckých palív v Únii;

| c) | stav na trhu vrátane informácií o cenách a trendy vo výrobe a využívaní udržateľných leteckých palív v Únii a 
  v jednotlivých členských štátoch
  ; |
| --- | --- |

c)

stav na trhu vrátane informácií o cenách a trendy vo výrobe a využívaní udržateľných leteckých palív v Únii a 
  v jednotlivých členských štátoch
  ;

v jednotlivých členských štátoch

Pozmeňujúci návrh 91

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno d

Článok 12 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | stav plnenia povinností stanovených v článku 6 letiskami; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

stav plnenia povinností stanovených v článku 6 letiskami;

| d) | stav plnenia povinností stanovených v článku 6 letiskami
  alebo v relevantnom prípade riadiacim orgánom letiska
  ; |
| --- | --- |

d)

stav plnenia povinností stanovených v článku 6 letiskami
  alebo v relevantnom prípade riadiacim orgánom letiska
  ;

alebo v relevantnom prípade riadiacim orgánom letiska

Pozmeňujúci návrh 92

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno e

Článok 12 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | stav plnenia povinností každým prevádzkovateľom lietadla a dodávateľom leteckého paliva, ktorý má povinnosť podľa tohto nariadenia vo vykazovanom období; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

stav plnenia povinností každým prevádzkovateľom lietadla a dodávateľom leteckého paliva, ktorý má povinnosť podľa tohto nariadenia vo vykazovanom období;

| e) | stav plnenia povinností každým prevádzkovateľom lietadla a dodávateľom leteckého paliva, ktorý má povinnosť podľa tohto nariadenia vo vykazovanom období
  , vrátane tých, ktorí boli hlásení ako prevádzkovatelia lietadiel v zmysle článku 3 ods. 1 druhej zarážky
  ; |
| --- | --- |

e)

stav plnenia povinností každým prevádzkovateľom lietadla a dodávateľom leteckého paliva, ktorý má povinnosť podľa tohto nariadenia vo vykazovanom období
  , vrátane tých, ktorí boli hlásení ako prevádzkovatelia lietadiel v zmysle článku 3 ods. 1 druhej zarážky
  ;

, vrátane tých, ktorí boli hlásení ako prevádzkovatelia lietadiel v zmysle článku 3 ods. 1 druhej zarážky

Pozmeňujúci návrh 93

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno f

Článok 12 – odsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | pôvod a vlastnosti všetkých udržateľných leteckých palív nakúpených prevádzkovateľmi lietadiel na použitie pri letoch s odletom z letísk Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

pôvod a vlastnosti všetkých udržateľných leteckých palív nakúpených prevádzkovateľmi lietadiel na použitie pri letoch s odletom z letísk Únie.

| f) | pôvod a vlastnosti všetkých udržateľných leteckých palív nakúpených prevádzkovateľmi lietadiel na použitie pri letoch
  , na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,
  s odletom z letísk Únie. |
| --- | --- |

f)

pôvod a vlastnosti všetkých udržateľných leteckých palív nakúpených prevádzkovateľmi lietadiel na použitie pri letoch
  , na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,
  s odletom z letísk Únie.

, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,

Pozmeňujúci návrh 94

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

Článok 12 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fa) | priemerný obsah aromatických uhľovodíkov, naftalénu a síry v leteckom palive dodávanom na úrovni Únie súhrnne a podľa jednotlivých letísk Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fa)

fa)

priemerný obsah aromatických uhľovodíkov, naftalénu a síry v leteckom palive dodávanom na úrovni Únie súhrnne a podľa jednotlivých letísk Únie.

priemerný obsah aromatických uhľovodíkov, naftalénu a síry v leteckom palive dodávanom na úrovni Únie súhrnne a podľa jednotlivých letísk Únie.

Pozmeňujúci návrh 95

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 a (nový)

Článok 12 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 12a |
| | Systém Únie na označovanie environmentálneho správania leteckej dopravy |
| | 1.
     
  S cieľom ďalej podporiť dekarbonizáciu odvetvia leteckej dopravy a zvýšiť transparentnosť informácií pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o environmentálne správanie prevádzkovateľov lietadiel, Komisia zriadi komplexný systém Únie na označovanie environmentálneho správania leteckej dopravy, ktorý vypracuje a zavedie agentúra EASA a ktorý sa bude uplatňovať na prevádzkovateľov lietadiel a komerčné lety, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. |
| | 2.
     
  Komisia do 1. januára 2024 prijme delegovaný akt v súlade s článkom 13a (novým) s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením podrobných ustanovení a technických noriem pre fungovanie systému Únie na označovanie environmentálneho správania lietadiel, prevádzkovateľov lietadiel a komerčných letov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 12a

Článok 12a

Systém Únie na označovanie environmentálneho správania leteckej dopravy

Systém Únie na označovanie environmentálneho správania leteckej dopravy

1.
     
  S cieľom ďalej podporiť dekarbonizáciu odvetvia leteckej dopravy a zvýšiť transparentnosť informácií pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o environmentálne správanie prevádzkovateľov lietadiel, Komisia zriadi komplexný systém Únie na označovanie environmentálneho správania leteckej dopravy, ktorý vypracuje a zavedie agentúra EASA a ktorý sa bude uplatňovať na prevádzkovateľov lietadiel a komerčné lety, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

2.
     
  Komisia do 1. januára 2024 prijme delegovaný akt v súlade s článkom 13a (novým) s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením podrobných ustanovení a technických noriem pre fungovanie systému Únie na označovanie environmentálneho správania lietadiel, prevádzkovateľov lietadiel a komerčných letov.

Pozmeňujúci návrh 96

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – nadpis

Článok 13 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Prechodné obdobie | Mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Prechodné obdobie

Prechodné obdobie

Mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív

Mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív

Pozmeňujúci návrh 97

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 1

Článok 13 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Odchylne od článku 4 môže dodávateľ leteckých palív
  od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029 dodávať
  za každé vykazované obdobie
  minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vymedzený
  v prílohe I 
  ako vážený priemer všetkého leteckého paliva, ktoré dodal na letiskách Únie za dané vykazované obdobie
  . | Odchylne od článku 4
  a po dobu 10 rokov od dátumu začatia uplatňovania článkov 4 a 5 v súlade s článkom 15
  môže dodávateľ leteckých palív za každé vykazované obdobie
  odôvodniť svoje dodávky udržateľných leteckých palív vymedzené
  v prílohe I 
  odkazom na mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív vymedzený v článku 3 zarážke 16a (novej). |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Odchylne od článku 4 môže dodávateľ leteckých palív
  od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029 dodávať
  za každé vykazované obdobie
  minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vymedzený
  v prílohe I 
  ako vážený priemer všetkého leteckého paliva, ktoré dodal na letiskách Únie za dané vykazované obdobie
  .

od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029 dodávať

minimálny podiel udržateľného leteckého paliva vymedzený

ako vážený priemer všetkého leteckého paliva, ktoré dodal na letiskách Únie za dané vykazované obdobie

Odchylne od článku 4
  a po dobu 10 rokov od dátumu začatia uplatňovania článkov 4 a 5 v súlade s článkom 15
  môže dodávateľ leteckých palív za každé vykazované obdobie
  odôvodniť svoje dodávky udržateľných leteckých palív vymedzené
  v prílohe I 
  odkazom na mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív vymedzený v článku 3 zarážke 16a (novej).

a po dobu 10 rokov od dátumu začatia uplatňovania článkov 4 a 5 v súlade s článkom 15

odôvodniť svoje dodávky udržateľných leteckých palív vymedzené

odkazom na mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív vymedzený v článku 3 zarážke 16a (novej).

Pozmeňujúci návrh 98

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 1 a (nový)

Článok 13 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Komisia do 1. januára 2025 prijme delegované akty v súlade s článkom 13a s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením podrobných pravidiel pre mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív, ktorými sa zaručia rovnaké podmienky a vysoká úroveň environmentálnej integrity, ako aj minimalizuje riziko podvodov, nezrovnalostí a dvojitého započítania. Takéto podrobné pravidlá s prvkami systému book and claim môžu umožniť vytvorenie systému obchodovania s udržateľnými leteckými palivami vrátane podrobných pravidiel registrácie, prideľovania, zúčtovania a vykazovania dodávok a využívania udržateľných leteckých palív. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia do 1. januára 2025 prijme delegované akty v súlade s článkom 13a s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením podrobných pravidiel pre mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív, ktorými sa zaručia rovnaké podmienky a vysoká úroveň environmentálnej integrity, ako aj minimalizuje riziko podvodov, nezrovnalostí a dvojitého započítania. Takéto podrobné pravidlá s prvkami systému book and claim môžu umožniť vytvorenie systému obchodovania s udržateľnými leteckými palivami vrátane podrobných pravidiel registrácie, prideľovania, zúčtovania a vykazovania dodávok a využívania udržateľných leteckých palív.

Komisia do 1. januára 2025 prijme delegované akty v súlade s článkom 13a s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením podrobných pravidiel pre mechanizmus flexibility udržateľných leteckých palív, ktorými sa zaručia rovnaké podmienky a vysoká úroveň environmentálnej integrity, ako aj minimalizuje riziko podvodov, nezrovnalostí a dvojitého započítania. Takéto podrobné pravidlá s prvkami systému book and claim môžu umožniť vytvorenie systému obchodovania s udržateľnými leteckými palivami vrátane podrobných pravidiel registrácie, prideľovania, zúčtovania a vykazovania dodávok a využívania udržateľných leteckých palív.

Pozmeňujúci návrh 99

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 1 b (nový)

Článok 13 – odsek 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Počas obdobia stanoveného v odseku 1 Komisia pravidelne monitoruje integritu a transparentnosť trhu s udržateľnými leteckými palivami, pričom v prípade potreby vychádza z informácií v databáze Únie a iných údajov nahlásených príslušnými orgánmi. Komisia skúma najmä fungovanie trhu, a to aj so zreteľom na jeho prípadnú volatilitu, nezvyčajný vývoj cien alebo obchodného správania účastníkov trhu, ktoré by mohlo svedčiť o možnom monopolnom správaní, pričom v plnej miere využije svoje právomoci podľa článku 102 ZFEÚ, aby subjektom na trhu zabránila v zneužívaní dominantného postavenia na trhu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Počas obdobia stanoveného v odseku 1 Komisia pravidelne monitoruje integritu a transparentnosť trhu s udržateľnými leteckými palivami, pričom v prípade potreby vychádza z informácií v databáze Únie a iných údajov nahlásených príslušnými orgánmi. Komisia skúma najmä fungovanie trhu, a to aj so zreteľom na jeho prípadnú volatilitu, nezvyčajný vývoj cien alebo obchodného správania účastníkov trhu, ktoré by mohlo svedčiť o možnom monopolnom správaní, pričom v plnej miere využije svoje právomoci podľa článku 102 ZFEÚ, aby subjektom na trhu zabránila v zneužívaní dominantného postavenia na trhu.

Počas obdobia stanoveného v odseku 1 Komisia pravidelne monitoruje integritu a transparentnosť trhu s udržateľnými leteckými palivami, pričom v prípade potreby vychádza z informácií v databáze Únie a iných údajov nahlásených príslušnými orgánmi. Komisia skúma najmä fungovanie trhu, a to aj so zreteľom na jeho prípadnú volatilitu, nezvyčajný vývoj cien alebo obchodného správania účastníkov trhu, ktoré by mohlo svedčiť o možnom monopolnom správaní, pričom v plnej miere využije svoje právomoci podľa článku 102 ZFEÚ, aby subjektom na trhu zabránila v zneužívaní dominantného postavenia na trhu.

Pozmeňujúci návrh 100

Pozmeňujúci návrh 100

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 a (nový)

Článok 13 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 13a |
| | Vykonávanie delegovania právomoci |
| | 1.
     
  Za podmienok stanovených v tomto článku sa Komisii udeľuje právomoc prijímať delegované akty. |
| | 2.
     
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 12a a 13 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. |
| | 3.
     
  Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 12a a 13 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktorá sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. |
| | 4.
     
  Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi podľa zásad stanovených v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. |
| | 5.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade. |
| | 6.
     
  Delegovaný akt prijatý podľa článkov 12a a 13 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 13a

Článok 13a

Vykonávanie delegovania právomoci

Vykonávanie delegovania právomoci

1.
     
  Za podmienok stanovených v tomto článku sa Komisii udeľuje právomoc prijímať delegované akty.

2.
     
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 12a a 13 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

3.
     
  Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 12a a 13 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktorá sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.
     
  Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi podľa zásad stanovených v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016.

5.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.
     
  Delegovaný akt prijatý podľa článkov 12a a 13 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac.

Pozmeňujúci návrh 101

Pozmeňujúci návrh 101

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 1

Článok 14 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Útvary Komisie do 1. januára
  2028
  a potom
  každých päť rokov
  predložia Európskemu parlamentu a Rade správu o vývoji na trhu s leteckými palivami a jeho vplyve na vnútorný trh Únie v oblasti letectva, a to aj
  pokiaľ ide o možné rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
  o iné zdroje energie a iné druhy syntetických palív vymedzené v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov, možnú revíziu minimálnych podielov podľa článku 4 a prílohy I a výšku správnych pokút. Správa musí obsahovať dostupné informácie o vývoji potenciálneho politického rámca zavedenia udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO. Správa musí obsahovať aj informácie o technologickom pokroku v oblasti výskumu a inovácií v leteckom priemysle, ktoré sú relevantné pre udržateľné letecké palivá, a to aj pokiaľ ide o znižovanie emisií iných látok ako CO2. V správe
  sa môže zvážiť, či by sa
  toto nariadenie
  malo zmeniť, a
  ak je to vhodné,
  môžu sa uviesť možnosti prípadných zmien
  v súlade s potenciálnym politickým rámcom pre zavedenie udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO. | Útvary Komisie do 1. januára
  2026
  a potom
  každé tri roky
  predložia Európskemu parlamentu a Rade správu o 
  uplatňovaní tohto nariadenia,
  vývoji na trhu s leteckými palivami a vplyve na
  konkurencieschopnosť a fungovanie
  vnútorného trhu Únie v oblasti letectva, a to
  prípadne
  aj
  dostupné politické možnosti riešenia
  iných zdrojov energie a iných druhov syntetických palív vymedzených v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov,
  pričom sa zároveň zohľadní


  zásada technologickej neutrality
  , možná revízia
  vymedzenia udržateľného leteckého paliva a
  minimálnych podielov podľa článku 4 a prílohy I, 
  rozsah pôsobnosti tohto nariadenia
  a výška správnych pokút. Správa obsahuje
  posúdenie vplyvu tohto nariadenia na základe dostupných
  informácií,
  ako aj jeho komplexného vplyvu a vzájomného pôsobenia s upraveným legislatívnym rámcom platným pre toto odvetvie ako celok, na fungovanie vnútorného trhu leteckej dopravy, konkurencieschopnosť tohto odvetvia, možné presmerovanie vedúce k úniku uhlíka, rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o leteckých


  dopravcov a letiskové uzly, vplyv na leteckú mobilitu a prepojenosť, nákladovú efektívnosť znižovania emisií skleníkových plynov, investičné potreby a sociálno-ekonomické vplyvy, ako aj súvisiace potreby v oblasti zamestnanosti a odbornej prípravy, a
  ak sú k dispozícii,
  informácie
  o vývoji potenciálneho politického rámca zavedenia udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO.
  V správe sa uvádzajú podrobné informácie o presadzovaní tohto nariadenia.
  Správa musí obsahovať aj informácie o technologickom pokroku v oblasti výskumu a inovácií v leteckom priemysle, ktoré sú relevantné pre udržateľné letecké palivá, a to aj pokiaľ ide o znižovanie emisií iných látok ako CO2

  alebo technológie priameho zachytávania vzduchu
  . Správu
  v relevantnom prípade dopĺňajú legislatívne návrhy na prípadnú zmenu
  tohto nariadenia v súlade s potenciálnym politickým rámcom pre zavedenie udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO.
  V správe sa tiež osobitne vyhodnotí vplyv tohto nariadenia na leteckú prepojenosť menej prepojených odľahlých regiónov a ostrovov vrátane jeho účinkov na dostupnosť a cenovú dostupnosť leteckej dopravy na tieto územia a z nich. Komisia pravidelne monitoruje, hodnotí a analyzuje prípady tankeringu. Komisia každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu so svojimi zisteniami. Najneskôr do troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia na základe týchto zistení vyhodnotí ustanovenia týkajúce sa tankeringu a vo vhodnom prípade predloží legislatívny návrh na ich zmenu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Útvary Komisie do 1. januára
  2028
  a potom
  každých päť rokov
  predložia Európskemu parlamentu a Rade správu o vývoji na trhu s leteckými palivami a jeho vplyve na vnútorný trh Únie v oblasti letectva, a to aj
  pokiaľ ide o možné rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
  o iné zdroje energie a iné druhy syntetických palív vymedzené v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov, možnú revíziu minimálnych podielov podľa článku 4 a prílohy I a výšku správnych pokút. Správa musí obsahovať dostupné informácie o vývoji potenciálneho politického rámca zavedenia udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO. Správa musí obsahovať aj informácie o technologickom pokroku v oblasti výskumu a inovácií v leteckom priemysle, ktoré sú relevantné pre udržateľné letecké palivá, a to aj pokiaľ ide o znižovanie emisií iných látok ako CO2. V správe
  sa môže zvážiť, či by sa
  toto nariadenie
  malo zmeniť, a
  ak je to vhodné,
  môžu sa uviesť možnosti prípadných zmien
  v súlade s potenciálnym politickým rámcom pre zavedenie udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO.

2028

každých päť rokov

pokiaľ ide o možné rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia

2

sa môže zvážiť, či by sa

malo zmeniť, a

môžu sa uviesť možnosti prípadných zmien

Útvary Komisie do 1. januára
  2026
  a potom
  každé tri roky
  predložia Európskemu parlamentu a Rade správu o 
  uplatňovaní tohto nariadenia,
  vývoji na trhu s leteckými palivami a vplyve na
  konkurencieschopnosť a fungovanie
  vnútorného trhu Únie v oblasti letectva, a to
  prípadne
  aj
  dostupné politické možnosti riešenia
  iných zdrojov energie a iných druhov syntetických palív vymedzených v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov,
  pričom sa zároveň zohľadní


  zásada technologickej neutrality
  , možná revízia
  vymedzenia udržateľného leteckého paliva a
  minimálnych podielov podľa článku 4 a prílohy I, 
  rozsah pôsobnosti tohto nariadenia
  a výška správnych pokút. Správa obsahuje
  posúdenie vplyvu tohto nariadenia na základe dostupných
  informácií,
  ako aj jeho komplexného vplyvu a vzájomného pôsobenia s upraveným legislatívnym rámcom platným pre toto odvetvie ako celok, na fungovanie vnútorného trhu leteckej dopravy, konkurencieschopnosť tohto odvetvia, možné presmerovanie vedúce k úniku uhlíka, rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o leteckých


  dopravcov a letiskové uzly, vplyv na leteckú mobilitu a prepojenosť, nákladovú efektívnosť znižovania emisií skleníkových plynov, investičné potreby a sociálno-ekonomické vplyvy, ako aj súvisiace potreby v oblasti zamestnanosti a odbornej prípravy, a
  ak sú k dispozícii,
  informácie
  o vývoji potenciálneho politického rámca zavedenia udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO.
  V správe sa uvádzajú podrobné informácie o presadzovaní tohto nariadenia.
  Správa musí obsahovať aj informácie o technologickom pokroku v oblasti výskumu a inovácií v leteckom priemysle, ktoré sú relevantné pre udržateľné letecké palivá, a to aj pokiaľ ide o znižovanie emisií iných látok ako CO2

  alebo technológie priameho zachytávania vzduchu
  . Správu
  v relevantnom prípade dopĺňajú legislatívne návrhy na prípadnú zmenu
  tohto nariadenia v súlade s potenciálnym politickým rámcom pre zavedenie udržateľných leteckých palív na úrovni organizácie ICAO.
  V správe sa tiež osobitne vyhodnotí vplyv tohto nariadenia na leteckú prepojenosť menej prepojených odľahlých regiónov a ostrovov vrátane jeho účinkov na dostupnosť a cenovú dostupnosť leteckej dopravy na tieto územia a z nich. Komisia pravidelne monitoruje, hodnotí a analyzuje prípady tankeringu. Komisia každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu so svojimi zisteniami. Najneskôr do troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia na základe týchto zistení vyhodnotí ustanovenia týkajúce sa tankeringu a vo vhodnom prípade predloží legislatívny návrh na ich zmenu.

2026

každé tri roky

uplatňovaní tohto nariadenia,

konkurencieschopnosť a fungovanie

prípadne

dostupné politické možnosti riešenia

pričom sa zároveň zohľadní

zásada technologickej neutrality

vymedzenia udržateľného leteckého paliva a

rozsah pôsobnosti tohto nariadenia

posúdenie vplyvu tohto nariadenia na základe dostupných

ako aj jeho komplexného vplyvu a vzájomného pôsobenia s upraveným legislatívnym rámcom platným pre toto odvetvie ako celok, na fungovanie vnútorného trhu leteckej dopravy, konkurencieschopnosť tohto odvetvia, možné presmerovanie vedúce k úniku uhlíka, rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o leteckých

dopravcov a letiskové uzly, vplyv na leteckú mobilitu a prepojenosť, nákladovú efektívnosť znižovania emisií skleníkových plynov, investičné potreby a sociálno-ekonomické vplyvy, ako aj súvisiace potreby v oblasti zamestnanosti a odbornej prípravy, a

informácie

V správe sa uvádzajú podrobné informácie o presadzovaní tohto nariadenia.

2

alebo technológie priameho zachytávania vzduchu

v relevantnom prípade dopĺňajú legislatívne návrhy na prípadnú zmenu

V správe sa tiež osobitne vyhodnotí vplyv tohto nariadenia na leteckú prepojenosť menej prepojených odľahlých regiónov a ostrovov vrátane jeho účinkov na dostupnosť a cenovú dostupnosť leteckej dopravy na tieto územia a z nich. Komisia pravidelne monitoruje, hodnotí a analyzuje prípady tankeringu. Komisia každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu so svojimi zisteniami. Najneskôr do troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia na základe týchto zistení vyhodnotí ustanovenia týkajúce sa tankeringu a vo vhodnom prípade predloží legislatívny návrh na ich zmenu.

Pozmeňujúci návrh 102

Pozmeňujúci návrh 102

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I

Príloha I

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Príloha I (podiely z objemu) | Príloha I (
  harmonizované
  podiely
  EÚ
  z objemu) |
| a) | od 1. januára 2025 minimálny podiel ULP 2 %; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Príloha I (podiely z objemu)

Príloha I (
  harmonizované
  podiely
  EÚ
  z objemu)

harmonizované

EÚ

a)

od 1. januára 2025 minimálny podiel ULP 2 %;

| a) | od 1. januára 2025 minimálny podiel ULP 2 %,
  z toho minimálny podiel syntetických palív 0,04  %; |
| --- | --- |

a)

od 1. januára 2025 minimálny podiel ULP 2 %,
  z toho minimálny podiel syntetických palív 0,04  %;

z toho minimálny podiel syntetických palív 0,04  %;

| b) | od 1. januára 2030 minimálny podiel ULP
  5 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  0,7  %
  ; |
| --- | --- |

b)

od 1. januára 2030 minimálny podiel ULP
  5 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  0,7  %
  ;

5 %

0,7  %

| b) | od 1. januára 2030 minimálny podiel ULP
  6 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  2 %
  ; |
| --- | --- |

b)

od 1. januára 2030 minimálny podiel ULP
  6 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  2 %
  ;

6 %

2 %

| c) | od 1. januára 2035 minimálny podiel ULP 20 %, z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív 5 %; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035 minimálny podiel ULP 20 %, z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív 5 %;

| c) | od 1. januára 2035 minimálny podiel ULP 20 %, z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív 5 %; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035 minimálny podiel ULP 20 %, z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív 5 %;

| d) | od 1. januára 2040 minimálny podiel ULP
  32 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  8 %
  ; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2040 minimálny podiel ULP
  32 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  8 %
  ;

32 %

8 %

| d) | od 1. januára 2040 minimálny podiel ULP
  37 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  13 %
  ; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2040 minimálny podiel ULP
  37 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  13 %
  ;

37 %

13 %

| e) | od 1. januára 2045 minimálny podiel ULP
  38 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  11 %
  ; |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2045 minimálny podiel ULP
  38 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  11 %
  ;

38 %

11 %

| e) | od 1. januára 2045 minimálny podiel ULP
  54 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  27 % |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2045 minimálny podiel ULP
  54 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  27 %

54 %

27 %

| f) | od 1. januára 2050 minimálny podiel ULP
  63 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  28 %
  . |
| --- | --- |

f)

od 1. januára 2050 minimálny podiel ULP
  63 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  28 %
  .

63 %

28 %

| f) | od 1. januára 2050 minimálny podiel ULP
  85 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  50 % |
| --- | --- |

f)

od 1. januára 2050 minimálny podiel ULP
  85 %
  , z toho minimálny podiel syntetických leteckých palív
  50 %

85 %

50 %

Pozmeňujúci návrh 103

Pozmeňujúci návrh 103

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II

Príloha II

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| Príloha II – Vzor správy prevádzkovateľa lietadla |
| --- |
| Letisko Únie | Kód ICAO letiska Únie | Potrebné množstvo leteckého paliva na rok (v tonách) | Skutočné načerpané letecké palivo (v tonách) | Ročné množstvo bez tankeringu (v tonách) | Celkové ročné množstvo bez tankeringu (v tonách) |

Príloha II – Vzor správy prevádzkovateľa lietadla

Letisko Únie

Kód ICAO letiska Únie

Potrebné množstvo leteckého paliva na rok (v tonách)

Skutočné načerpané letecké palivo (v tonách)

Ročné množstvo bez tankeringu (v tonách)

Celkové ročné množstvo bez tankeringu (v tonách)

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| Príloha II – Vzor správy prevádzkovateľa lietadla |
| --- |
| Letisko Únie | Kód ICAO letiska Únie | Potrebné množstvo leteckého paliva na rok (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ) | Skutočné načerpané letecké palivo (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ) | Ročné množstvo bez tankeringu (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ) | Celkové ročné množstvo bez tankeringu (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  ) |
| Vzor 2 |
| Dodávateľ paliva | Nakúpené množstvo (v tonách ekvivalentu leteckého petroleja) | Konverzná technológia | Vlastnosti | Pôvod surovín | Emisie počas životného cyklu |

Príloha II – Vzor správy prevádzkovateľa lietadla

Letisko Únie

Kód ICAO letiska Únie

Potrebné množstvo leteckého paliva na rok (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  )

ekvivalentu leteckého petroleja

Skutočné načerpané letecké palivo (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  )

ekvivalentu leteckého petroleja

Ročné množstvo bez tankeringu (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  )

ekvivalentu leteckého petroleja

Celkové ročné množstvo bez tankeringu (v tonách
  ekvivalentu leteckého petroleja
  )

ekvivalentu leteckého petroleja

Vzor 2

Vzor 2

Dodávateľ paliva

Dodávateľ paliva

Nakúpené množstvo (v tonách ekvivalentu leteckého petroleja)

Nakúpené množstvo (v tonách ekvivalentu leteckého petroleja)

Konverzná technológia

Konverzná technológia

Vlastnosti

Vlastnosti

Pôvod surovín

Pôvod surovín

Emisie počas životného cyklu

Emisie počas životného cyklu

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0199/2022).

1

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti (COM(2020)0789, 9.12.2020).

10

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti (COM(2020)0789, 9.12.2020).

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001

12

(1a)  
  EASA, letectvo a znečistenie ovzdušia: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1a

EASA, letectvo a znečistenie ovzdušia: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1b)  
  Globálne usmernenia WHO ku kvalite ovzdušia 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1b

Globálne usmernenia WHO ku kvalite ovzdušia 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES z 11. marca 2009 o letiskových poplatkoch.

13

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/12/ES z 11. marca 2009 o letiskových poplatkoch.

13

(16)  Nariadenie Komisie (ES) č. 748/2009 z 5. augusta 2009 o zozname prevádzkovateľov lietadiel, ktorí vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I k smernici 2003/87/ES.

16

(16)  Nariadenie Komisie (ES) č. 748/2009 z 5. augusta 2009 o zozname prevádzkovateľov lietadiel, ktorí vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I k smernici 2003/87/ES.

16

---