# Europos Sąjungos C 53/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 53 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. vasario 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 53

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. vasario 13d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 53/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 53/02 | Komisijos komunikatas dėl eurų monetų bendrųjų pusių dizaino autorių teisių apsaugos, kuriame pateikiamas atnaujintas paskirtųjų institucijų sąrašas | 2 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 53/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  )

1

1

2023/C 53/02

Komisijos komunikatas dėl eurų monetų bendrųjų pusių dizaino autorių teisių apsaugos, kuriame pateikiamas atnaujintas paskirtųjų institucijų sąrašas

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 53/03 | 2023 m. vasario 10 d. Euro kursas | 4 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2023/C 53/03

2023 m. vasario 10 d. Euro kursas

4

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 53/04 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas | 5 |
| 2023/C 53/05 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas | 11 |
| 2023/C 53/06 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas | 22 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2023/C 53/04

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

5

2023/C 53/05

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

11

2023/C 53/06

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 2 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 53/01)

2023 m. vasario 3 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M10976. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M10976. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2023 2 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/2

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

dėl eurų monetų bendrųjų pusių dizaino autorių teisių apsaugos, kuriame pateikiamas atnaujintas paskirtųjų institucijų sąrašas

(2023/C 53/02)

2023 m. sausio 1 d. Kroatijai įsivedus eurą, būtina atnaujinti dalyvaujančių valstybių narių, kurioms suteiktos eurų monetų bendrųjų pusių dizaino autorių teisės, paskirtųjų institucijų sąrašą. Todėl Komisijos komunikato dėl eurų monetų bendrųjų pusių dizaino autorių teisių apsaugos (2015/C 115/01) (OL C 115, 2015 4 10, p. 1) priedas pakeičiamas šio komunikato priedu.

---

PRIEDAS

Komunikato 2 punkte minimų paskirtųjų institucijų sąrašas

| BELGIJA. | : | Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie / Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie / Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Finansų ministerijos Iždo administracija) |
| --- | --- | --- |
| VOKIETIJA. | : | Bundesministerium der Finanzen (Federalinė finansų ministerija) |
| ESTIJA. | : | Eesti Pank (Estijos Bankas) |
| AIRIJA. | : | Finansų ministras |
| GRAIKIJA. | : | Υπουργειο Οικονομιασ και Οικονομικων - Γενικο Λογιστηριο του Κρατουσ - Δ25 Διευθυνση Κινησησ Κεφαλαιων, Εγγυησεων Δανειων και Αξιων (Ekonomikos ir finansų ministerijos Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos 25-asis kapitalo pervedimų, paskolų garantijų ir vertybinių popierių direktoratas) |
| ISPANIJA. | : | Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Iždo ir finansų politikos generalinis direktoratas) |
| PRANCŪZIJA. | : | Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ekonomikos, finansų ir pramoninio bei skaitmeninio suverenumo ministerijos Iždo generalinis direktoratas) |
| KROATIJA. | : | Hrvatska narodna banka (Kroatijos nacionalinis bankas) |
| ITALIJA. | : | Ministero dell’economia e delle finanze (Ekonomikos ir finansų ministerija) |
| KIPRAS. | : | Central Bank of Cyprus (Kipro centrinis bankas) |
| LATVIJA. | : | Latvijas Banka (Latvijos centrinis bankas) |
| LIETUVA. | : | Lietuvos Bankas (Lietuvos centrinis bankas) |
| LIUKSEMBURGAS. | : | Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Finansų ministerijos Iždo departamentas) |
| MALTA. | : | Central Bank of Malta (Maltos centrinis bankas) |
| NYDERLANDAI. | : | Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Finansų ministerijos Vidaus pinigų ir finansų reikalų direktoratas) |
| AUSTRIJA. | : | Münze Österreich AG (Austrijos monetų kalykla) |
| PORTUGALIJA. | : | Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Nacionalinė spaustuvė ir monetų kalykla) |
| SLOVĖNIJA. | : | Ministrstvo za finance (Finansų ministerija) |
| SLOVAKIJA. | : | Národná banka Slovenska (Slovakijos nacionalinis bankas) |
| SUOMIJA. | : | Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Finansų ministerija) |

BELGIJA.

:

Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie / Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie / Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Finansų ministerijos Iždo administracija)

VOKIETIJA.

:

Bundesministerium der Finanzen (Federalinė finansų ministerija)

ESTIJA.

:

Eesti Pank (Estijos Bankas)

AIRIJA.

:

Finansų ministras

GRAIKIJA.

:

Υπουργειο Οικονομιασ και Οικονομικων - Γενικο Λογιστηριο του Κρατουσ - Δ25 Διευθυνση Κινησησ Κεφαλαιων, Εγγυησεων Δανειων και Αξιων (Ekonomikos ir finansų ministerijos Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos 25-asis kapitalo pervedimų, paskolų garantijų ir vertybinių popierių direktoratas)

ISPANIJA.

:

Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Iždo ir finansų politikos generalinis direktoratas)

PRANCŪZIJA.

:

Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ekonomikos, finansų ir pramoninio bei skaitmeninio suverenumo ministerijos Iždo generalinis direktoratas)

KROATIJA.

:

Hrvatska narodna banka (Kroatijos nacionalinis bankas)

ITALIJA.

:

Ministero dell’economia e delle finanze (Ekonomikos ir finansų ministerija)

KIPRAS.

:

Central Bank of Cyprus (Kipro centrinis bankas)

LATVIJA.

:

Latvijas Banka (Latvijos centrinis bankas)

LIETUVA.

:

Lietuvos Bankas (Lietuvos centrinis bankas)

LIUKSEMBURGAS.

:

Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Finansų ministerijos Iždo departamentas)

MALTA.

:

Central Bank of Malta (Maltos centrinis bankas)

NYDERLANDAI.

:

Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Finansų ministerijos Vidaus pinigų ir finansų reikalų direktoratas)

AUSTRIJA.

:

Münze Österreich AG (Austrijos monetų kalykla)

PORTUGALIJA.

:

Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Nacionalinė spaustuvė ir monetų kalykla)

SLOVĖNIJA.

:

Ministrstvo za finance (Finansų ministerija)

SLOVAKIJA.

:

Národná banka Slovenska (Slovakijos nacionalinis bankas)

SUOMIJA.

:

Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Finansų ministerija)

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2023 2 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/4

---

Euro kursas (1)

2023 m. vasario 10 d.

(2023/C 53/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0690 |
| JPY | Japonijos jena | 139,88 |
| DKK | Danijos krona | 7,4445 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88348 |
| SEK | Švedijos krona | 11,1630 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9872 |
| ISK | Islandijos krona | 152,10 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,8710 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,692 |
| HUF | Vengrijos forintas | 389,78 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,7810 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9020 |
| TRY | Turkijos lira | 20,1357 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5432 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4364 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,3916 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6904 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4199 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 354,10 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 19,0834 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,2837 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 233,33 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6314 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,207 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,057 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6245 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,0540 |
| INR | Indijos rupija | 88,2475 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0690

JPY

Japonijos jena

139,88

DKK

Danijos krona

7,4445

GBP

Svaras sterlingas

0,88348

SEK

Švedijos krona

11,1630

CHF

Šveicarijos frankas

0,9872

ISK

Islandijos krona

152,10

NOK

Norvegijos krona

10,8710

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,692

HUF

Vengrijos forintas

389,78

PLN

Lenkijos zlotas

4,7810

RON

Rumunijos lėja

4,9020

TRY

Turkijos lira

20,1357

AUD

Australijos doleris

1,5432

CAD

Kanados doleris

1,4364

HKD

Honkongo doleris

8,3916

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6904

SGD

Singapūro doleris

1,4199

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 354,10

ZAR

Pietų Afrikos randas

19,0834

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,2837

IDR

Indonezijos rupija

16 233,33

MYR

Malaizijos ringitas

4,6314

PHP

Filipinų pesas

58,207

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,057

BRL

Brazilijos realas

5,6245

MXN

Meksikos pesas

20,0540

INR

Indijos rupija

88,2475

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2023 2 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/5

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

(2023/C 53/04)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6b straipsnio 5 dalį.

Pranešimas apie valstybės narės kilmės produkto su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą

(Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012)

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

ES Nr. PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

SKVN (X) SGN ( )

1.   Produkto pavadinimas

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

2.   Valstybė narė, kuriai priklauso geografinė vietovė

Kipras

3.   Valstybės narės institucija, pranešanti apie standartinį pakeitimą

Žemės ūkio departamentas – Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos ministerija

4.   Patvirtinto (-ų) pakeitimo (-ų) aprašymas

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (2) 53 straipsnio 2 dalį šviežio produkto drėgnumo rodiklio pakeitimas iki ne didesnio kaip 52 proc. ir produkto masės rodiklio pakeitimas iki ne didesnio kaip 1 200 g gali būti laikomi „standartiniais pakeitimais“, nes jais nekeičiamas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas arba to pavadinimo naudojimas, nėra rizikos panaikinti 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus ryšius su saugomomis kilmės vietos nuorodomis ir jais nenustatomi jokie papildomi prekybos tuo produktu apribojimai. Be to, jie neturi įtakos „Halloumi“ priskyrimui prie pusiau kietų sūrių (Kodekso bendrasis sūrio standartas CODEX STAN 283-1978). Produkto savybė, susijusi su tuo, kad aukštoje temperatūroje jis nesuminkštėja ir nesilydo, atsirandanti dėl to, kad sūrio „Halloumi“ gamybos metu jis „kaitinamas“ 90 °C temperatūroje, nesikeičia. Taip pat nesikeičia produkto riebalų kiekis sausojoje medžiagoje, druskos kiekis procentais ir rūgštingumas. Tiek kvapas, tiek skonis išlieka, nes nesitikima, kad padidėjus produkto drėgnumui ir dydžiui šios savybės pasikeis.

Be to, pakeitimai, susiję su sūrio „Halloumi“ gamybai naudojamu karvės pienu, nustatant, kad toks pienas gali būti visų veislių karvių, laikomų ir auginamų nustatytoje geografinėje vietovėje, ir pakeitimas, susijęs su stambiųjų pašarų (žolinių pašarų), naudojamų karvių mitybos racione, procentine dalimi ir pašarų priedų tame racione procentine dalimi, turėtų būti laikomi „standartiniais pakeitimais“, nes jie neturi įtakos elementams, nurodytiems Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje. Visų pirma, pakeitimais nedidinami apribojimai prekybai produktu ar jo žaliavomis. Jie taip pat neturi įtakos pagrindinėms produkto savybėms ar ryšiui su geografine vietove, nes nė vienas iš pirmiau minėtų punktų nėra pagrįstas konkrečiomis gyvūnų veislėmis ar tam tikra pašaro rūšimi.

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Skirsnio „Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas“ trečia pastraipa iš dalies keičiama taip, kad didžiausias produkto drėgnumas būtų 52 proc., o ne 46 proc.

Sūrio „Halloumi“ gamybos sąlygos praėjusiais dešimtmečiais buvo labai skirtingos, o standartai buvo gerokai žemesni už dabartinį maisto higienos ir saugos lygį.

Dabartiniai sūrio „Halloumi“ gamybos procesai buvo pritaikyti taip, kad dauguma jų vyksta kontroliuojamoje žemoje temperatūroje. Pakeistomis gamybos sąlygomis siekiama užtikrinti maksimalią produkto saugą. Konkrečiai, sūrį „Halloumi“ pakaitinus 90 °C temperatūroje, jis atšaldomas iki 7 °C ir nedelsiant panardinamas į sūrymą; jis laikomas sūryme kontroliuojamoje žemoje temperatūroje 24–72 valandas, o po to pakuojamas. Tuomet jis visą savo gyvavimo laiką laikomas žemesnėje nei 7 °C temperatūroje. Dėl produkto laikymo sūryme žemoje temperatūroje, kad būtų pagerinta produkto sauga, padidėja produkto sugeriamas sūrymo kiekis. Tai taip pat buvo nurodyta atitinkamoje literatūroje („Druskos sūrymo temperatūros įtaka „Ragusano“ sūrio druskos įsisavinimui“, C. Melilli, DM Barbano, G. Licitra, G. Portelli, G. Di Rosa ir S. Carpino, 2003 m.), kurioje minima, jog nustatyta, kad sūrį „Ragusano“ laikant sūryme skirtingose temperatūrose, aukštesnėje temperatūroje prarandama daugiau drėgmės.

Skirsnio „Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas“ penkta pastraipa iš dalies keičiama taip, kad sūrio „Halloumi“ svoris, kuris anksčiau buvo ribojamas iki 150–350 gramų, galėtų būti ne didesnis kaip 1,2 kg.

Panašu, kad sūrio „Halloumi“ gamyba didesnėmis porcijomis atitinka ir dabartinius maitinimo pramonės reikalavimus, ir vartotojų paklausą. Maitinimo įstaigos pageidautų sūrio „Halloumi“ įsigyti didesnėmis porcijomis, kad galėtų jį naudoti pagal savo poreikius, supjaustydamos produktą į pageidaujamo dydžio porcijas. Vartotojai nori turėti galimybę pirkti didesnes sūrio „Halloumi“ porcijas, visų pirma visuomeniniams susibūrimams, nes didesnės (šeimyninės) pakuotės de facto pasižymi geresniu kainos ir kokybės santykiu nei mažesnės pakuotės.

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Skirsnio „Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)“ trečioje ir penktoje pastraipose teigiama, kad sūrio „Halloumi“ gamybai naudojamas karvės pienas turi būti melžiamas iš juodmargių karvių. Siūlomu pakeitimu tos nuorodos iš dalies keičiamos tam, kad sūrio „Halloumi“ gamybai naudojamas karvės pienas būtų visų veislių karvių, laikomų ir auginamų nustatytoje geografinėje vietovėje (Kipre).

Padidėjusi pieno paklausa paskatino ūkininkus ieškoti naujų, produktyvesnių veislių, pasižyminčių geresnės kokybės pienu. Tai iš tikrųjų apsunkina sūrio „Halloumi“ gamybai skirto pieno tikrinimo ir atsekimo procedūrą.

Skirsnio „Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)“ penktoje pastraipose teigiama, kad „<...> karvės, iš kurių gaunamas sūrio „Halloumi“ gamybai naudojamas pienas, yra šeriamos žoliniais pašarais, šienu, silosu ir šiaudais, pagamintais Kipre iš daugiausia vietinių pašarinių augalų, ir pašarų priedais. Visų pirma karvės šeriamos vietiniais pašarais (35–40 proc.) (žaliais pašariniais augalais, šienu, silosu ir šiaudais ir (arba) ražienomis). Likusią dalį (60–65 proc.) sudaro pašarų papildai – dažniausiai vietoje auginami miežiai, kukurūzai, sojų pupelės ir sėlenos. Kalbant apie pašarų papildus, 20 proc. miežių ir sėlenų auginami vietoje, o sojos ir kukurūzai importuojami.“ Siūlomu pakeitimu tos nuorodos iš dalies keičiamos tam, kad būtų galima naudoti baltyminius pašarus, pvz., išlukštentų, iš dalies išlukštentų sojų pupelių miltus, įvairių žaliavų, pavyzdžiui, kviečių sėlenų, produktus ir subproduktus, taip pat neorganines medžiagas, vitaminus ir maistines mikromedžiagas. Be to, nebetaikoma karvių mitybos racione naudojamų stambiųjų pašarų procentinė dalis ir pašarų papildų procentinė dalis.

Kalbant apie pašarus, dėl tendencijos įtraukti kitus grūdus ir baltyminius pašarus, konkrečių procentinių dydžių nustatymas yra trukdantis veiksnys, kuris labai apsunkina tikrinimo procedūrą ir pašarų, naudojamų pieno, iš kurio gaminamas sūris „Halloumi“, gamybos srityje, atsekimą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

ES Nr. PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

SKVN (X) SGN ( )

1.   (skvn arba sgn) pavadinimas (-ai)

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kipras

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Tekste visur vartojamas pavadinimas „Halloumi“, kuris apima šiuos pavadinimus:

„Χαλλούμι“ (Halloumi) / „Hellim“

Gaminamas ir parduodamas dviejų tipų sūris „Halloumi“ – šviežias ir brandintas.

Šviežias „Halloumi“ sūris gaminamas iš varškės, gautos pieną sutraukiant šliužo fermentu. Gauta masė kaitinama ir suformuojama šiam sūriui būdinga forma. „Halloumi“ yra pusiau kietas, stangrus, perlenktas (stačiakampio arba pusapvalės formos), nuo baltos iki šviesiai gelsvos spalvos, tirštos tekstūros sūris, kurį lengva pjaustyti ir kuriam būdingas išskirtinis kvapas ir skonis. Šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo ir yra aštraus bei sūraus skonio. Sūrio drėgnumas – ne didesnis kaip 52 proc., riebalų kiekis – ne mažiau kaip 43 proc. (sausosios medžiagos svorio), o druskos kiekis – ne daugiau kaip 3 proc.

Brandintas „Halloumi“ sūris gaminamas iš varškės, gautos pieną sutraukus šliužo fermentu. Gauta masė kaitinama ir suformuojama šiam sūriui būdinga forma, jis brandinamas sūdytose išrūgose ne trumpiau kaip 40 dienų. Brandintas „Halloumi“ yra pusiau kietas arba kietas, mažiau elastingas, perlenktas (stačiakampio arba pusapvalės formos), nuo baltos iki šviesiai gelsvos spalvos, tirštos tekstūros sūris, kurį lengva pjaustyti ir kuriam būdingas išskirtinis kvapas ir skonis. Šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo, yra aštraus skonio, kartokas ir labai sūrus. Sūrio drėgnumas – ne didesnis kaip 37 proc., riebalų – ne mažiau kaip 40 proc. (sausosios medžiagos svorio), druskos – ne daugiau kaip 6 proc., rūgštingumas – 1,2 proc. (nurodoma pieno rūgštis pagal sausosios medžiagos svorį).

Sūris „Halloumi“ sveria 150–1 200 gramų.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 664/2014 nuostatų, pienui, iš kurio gaminamas sūris „Halloumi“, taikomi toliau išvardyti reikalavimai.

Avių ir ožkų pienui gauti melžiamos vietinių veislių arba iš jų išvestų veislių avys ir ožkos, kurios ganyklose ganosi visus metus, išskyrus laikotarpius, kai tai neįmanoma dėl klimato sąlygų Avys ir ožkos šeriamos vietoje paruoštais stambiaisiais pašarais (žaliais pašariniais augalais, šienu, silosu ir šiaudais ir (arba) ražienomis ir laukiniais augalais ganyklose). Šie pašarai papildomi grūdais: miežiais, kukurūzais ir pan. ir baltyminiais pašarais, pvz., dalinai išlukštentų sojų pupelių miltais, įvairių žaliavų produktais ir subproduktais (pvz., sėlenomis) ir galiausiai neorganinėmis medžiagomis, vitaminais ir maistinėmis mikromedžiagomis.

Naudojamas juodmargių karvių, kurios auginamos tvartuose ir šeriamos stambiaisiais pašarais, šienu, silosu ir šiaudais, dažniausiai ruošiamais Kipre iš vietos pašarinių augalų, ir pašarų papildais, pienas. Visų pirma karvės šeriamos vietiniais pašarais (žaliais pašariniais augalais, šienu, silosu bei šiaudais ir (arba) ražienomis). Likusią dalį sudaro pašarų papildai – dažniausiai miežiai, kukurūzai, sojų pupelės bei sėlenos ir kiti baltyminiai pašarai, pvz., išlukštentų, iš dalies išlukštentų sojų pupelių miltai, įvairių žaliavų, pavyzdžiui, kviečių sėlenų, produktai ir subproduktai, taip pat neorganinės medžiagos, vitaminai ir maistinės mikromedžiagos.

Pienas (šviežias avies arba ožkos pienas arba jų mišinys, gali būti įmaišoma ir karvės pieno), šliužo fermentas (išskyrus šliužo fermentą iš kiaulės skrandžio), švieži arba džiovinti Kipro mėtų (Mentha viridis) lapeliai ir druska. Avies arba ožkos pieno arba jų mišinio dalis visada turi būti didesnė nei karvės pieno dalis. Kitaip tariant, kai karvės pieno įmaišoma į avies arba ožkos pieną arba jų mišinį, karvės pieno dalis sūrio „Halloumi“ sudėtyje negali būti didesnė nei avies arba ožkos pieno arba jų mišinio dalis. Sūris „Halloumi“ gaminamas iš nenugriebto Kipro gyvulių pieno. Naudojamas pasterizuotas arba iki aukštesnės nei 65 °C temperatūros pakaitintas pienas. Negalima naudoti sutirštinto pieno arba pieno, kurio sudėtyje yra bet kuri iš šių dalių: pieno milteliai, sutirštintas pienas, kazeino druskos, dažikliai, konservantai arba kiti priedai. Šio pieno sudėtyje negali būti antibiotikų, pesticidų arba kitų kenksmingų medžiagų.

Avių ir ožkų pienui gauti melžiamos vietinių ir kitų veislių avys ir ožkos, įskaitant jų hibridus, kurios auginamos nustatytoje geografinėje vietovėje.

Karvės pienas gaunamas iš palaipsniui į Kiprą atvežtų ir nustatytoje geografinėje vietovėje auginamų karvių.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Avių, ožkų ir karvių pienas, iš kurio gaminamas sūris „Halloumi“, melžiamas nustatytoje geografinėje vietovėje. Sūris „Halloumi“ taip pat yra gaminamas nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, smulkinimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Sūris „Halloumi“ turi būti pakuojamas nustatytoje geografinėje vietovėje dėl šių priežasčių: a) pagamintą sūrį „Halloumi“ būtina iškart supakuoti, kad sūris daugiau nebenoktų, b) sūrio „Halloumi“ gamybos proceso (gamybos ir pakavimo) negalima pertraukti (nenutrūkstama gamyba), c) siekiant užtikrinti atsekamumą, gamintojas turi atitinkamai supakuoti produktą ir jį paženklinti etiketėmis, d) siekiant garantuoti produkto kokybę ir kilmę ir vykdyti reikiamą kontrolę, būtina užtikrinti, kad ne Kipre pagamintas sūris nebūtų parduodamas kaip SKVN „Halloumi“ žymimas sūris.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Dėl pieno sudėties pažymėtina, kad jei sūriui „Halloumi“ gaminti naudojamas skirtingų pieno rūšių mišinys, etiketėje nurodomos skirtingos pieno rūšys ir jų procentinė dalis mažėjančia tvarka.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Nikosijos, Limasolio, Larnakos, Famagustos, Pafoso ir Kirenijos provincijų administracinės ribos.

5.   Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Gamtiniai veiksniai. Kipre vyrauja Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdinga karšta, sausa vasara ir švelni, lietinga žiema. Kartu labai svarbus yra salos reljefas: salos kalnuotuose masyvuose lyja palyginti stipriai, o kelis mėnesius po liūčių iš šaltinių upeliais tekantis vanduo turi įtakos žemumų hidrologijai ir aplinkai. Dėl geologinės struktūros, klimato, geografinės padėties, šalį supančios jūros ir sausumos išsidėstymo (Tsintidis ir kt., 2002 m.) Kiprui būdinga labai didelė, atsižvelgiant į Kipro dydį, augmenijos įvairovė Viduržemio jūros regione. Kipre auga 1 908 skirtingos augalų rūšys, iš kurių 140 yra endeminės, t. y. jos auga tik Kipre (Miškininkystės skyrius, 2004 m.). Be to, vietinių pieninių gyvulių veislių sąraše yra ir vietinė storauodegių avių, kurios yra gerai prisitaikiusios prie sauso šios vietovės klimato ir aukštos temperatūros, veislė, taip pat vietinės ožkų veislės „Machaira“ ir „Pissouri“. Chioso avių ir Damascus ožkų veislės (atitinkamai atvežtos šeštajame ir ketvirtajame dešimtmečiuose) irgi yra vietinės, nes įvykdžius ilgalaikę nacionalinę veisimo programą jų morfologinės ir našumo savybės, palyginti su pirmine veisle, pasikeitė.

Žmogiškieji veiksniai. Iš istorinių šaltinių matyti, kad Kipre sūrio „Halloumi“ gamyba buvo žinoma nuo neatmenamų laikų. Senoviniame penkių dalių rankraštyje apie Kipro istoriją, kuris saugomas Correr muziejuje Venecijoje, sūris „Halloumi“ yra pavadintas „calumi“. Tai viena iš seniausių iki šiol rastų rašytinių nuorodų į sūrį „Halloumi“(1554 m.). Yra ir vėlesnių sūrio „Halloumi“ paminėjimo įrodymų, 1788 m. Archimandrito Kyprianoso pateikta nuoroda.

Sūrio „Halloumi“ svarbą vietinių žmonių gyvenime aiškiai rodo meno kūriniai (poezija, proza) ir šiems sūriams skirtas dėmesys žemės ūkio parodose (Lisė, 1939 m.). Graikų ir turkų kalbomis paskelbtame Lisės žemės ūkio parodos kategorijų ir premijų sąraše bei dalyvavimo sąlygų apraše išvardyti produktai, kuriuos galima teikti konkurse. Turkiškas sūrio „Halloumi“ pavadinimas yra „Hellim“. Turkų kilmės kipriečiai, gaminantys sūrį „Halloumi“, vartoja abu šio tradicinio produkto pavadinimus arba tik pavadinimą „Hellim“. Esama daugybės įrodymų, kad Kipre tam pačiam tradiciniam produktui pavadinti vartojami abu pavadinimai – „Halloumi“ ir „Hellim“ (laikraštis Halkin Sesi, 1959 ir 1962 m., ir eksportui skirto produkto pakuotės su abiem pavadinimais).

Kad šis produktas susijęs su sala įrodo ir tai, kad Halloumas, Hallouma, Halloumakis ir Halloumis Kipre yra dažnos pavardės.

Nuo senų laikų sūris „Halloumi“ buvo svarbi Kipro gyventojų mitybos dalis (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) ir juo kipriečių šeimos galėjo mėgautis ištisus metus. „Halloumi“ buvo „garsus Kipro sūris, gaminamas ypatingu būdu“ ir neatsiejama derinio su duona, valgomo kiekvienoje kipriečių šeimoje, ypač kaimo vietovėse, dalis (Ksiutas, 2001 m.). Sūris „Halloumi“ buvo ne tik vartojamas vietoje, bet ir nuo senų laikų eksportuojamas į įvairias šalis (Archimandrite Kyprianos, 1788 m.), įskaitant Egiptą, Siriją, Graikiją, Turkiją, Palestiną, Prancūziją, Sudaną, Jungtinę Karalystę, Jungtines Amerikos Valstijas, Australiją ir Kiniją (Dawe, 1928 m.).

Sūrio „Halloumi“ gamybos procesas yra išskirtinis, ypač dėl to, kad šis produktas kaitinamas aukštoje temperatūroje tam tikrą laiko tarpą, yra perlenkiamas ir pagardinamas Kipro mėta. Toks varškės kaitinimas yra labai svarbus, nes, remiantis šios srities tyrimais, kaitinimas pagerina juslines produkto savybes. Rūgpienį kaitinant aukštoje temperatūroje susidaro dideli įvairių cheminių sudedamųjų dalių, itin svarbių sūrio „Halloumi“ skonio savybėms, kiekiai. Kai kurios iš šių sudedamųjų dalių – laktonai, pvz., δ-dodekalaktonas (nuo kurio priklauso vaisinis aromatas) ir δ-dekalaktonas (nuo kurio priklauso grietinės skonis). Be to, kai kurios iš šių sudedamųjų dalių priklauso metilketonų, kurie nulemia pieno aromatą, kategorijai (Papademas P., 2000 m.).

Tradicinis varškės masės perlenkimas per pusę – būdingas „Halloumi“ gamybos etapas, taikomas tikriausiai tik šiam vienam sūriui. Sūriai būdavo perlenkiami, kad juos būtų paprasčiau sudėti į talpą, kur jie būdavo laikomi išrūgose. Taip pat įprasta tarp varškės masės sluoksnių (perlenkiant sūrį) dėti mėtų lapelių; taip sūrio sluoksniai išlieka stangresni, o sūris įgauna jam būdingą kvapą. Perlenktas „Halloumi“ įgyja jam būdingą mėtų (Mentha viridis) kvapą dėl pulegono terpenų (vadinamasis mėtų terpenas) ir karvono (Papademas ir Robinson, 1998 m.). Tik vietos gyventojai išmano šį tradicinį gamybos procesą.

Produkto ypatumai

Išskirtinės produkto savybės:

| a) | aukštoje temperatūroje šis sūris nesuminkštėja ir netirpsta (gali būti valgomas ne tik šviežias, bet ir gruzdintas, keptas ant grotelių ir pan.); |
| --- | --- |

a)

aukštoje temperatūroje šis sūris nesuminkštėja ir netirpsta (gali būti valgomas ne tik šviežias, bet ir gruzdintas, keptas ant grotelių ir pan.);

| b) | varškės kaitinama išrūgose ne mažiau nei 30 minučių 90 oC temperatūroje – tai išskirtinis gamybos procesas, padedantis užtikrinti specifines juslines produkto savybes; |
| --- | --- |

b)

varškės kaitinama išrūgose ne mažiau nei 30 minučių 90 oC temperatūroje – tai išskirtinis gamybos procesas, padedantis užtikrinti specifines juslines produkto savybes;

| c) | produktas perlenkiamas, kad įgytų jam būdingą formą, |
| --- | --- |

c)

produktas perlenkiamas, kad įgytų jam būdingą formą,

| d) | juslinės savybės (išskirtinis kvapas ir skonis – šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo ir yra aštraus bei sūraus skonio, kurias visų pirma lemia naudojamas avies ir ožkos pienas, kurio savybes užtikrina šių gyvulių mitybos ypatumai, gamybos proceso metu naudojama mėta ir lakieji junginiai, išsiskiriantys varškę kaitinant išrūgose; ir |
| --- | --- |

d)

juslinės savybės (išskirtinis kvapas ir skonis – šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo ir yra aštraus bei sūraus skonio, kurias visų pirma lemia naudojamas avies ir ožkos pienas, kurio savybes užtikrina šių gyvulių mitybos ypatumai, gamybos proceso metu naudojama mėta ir lakieji junginiai, išsiskiriantys varškę kaitinant išrūgose; ir

| e) | tradicinės savybės, susijusios su tuo, kad šis sūris nuo senų laikų Kipre gaminamas tradiciniu iš kartos į kartą perduodamu būdu ir kad šiandien tik vietos gamintojai išmano šį tradicinį gamybos būdą. |
| --- | --- |

e)

tradicinės savybės, susijusios su tuo, kad šis sūris nuo senų laikų Kipre gaminamas tradiciniu iš kartos į kartą perduodamu būdu ir kad šiandien tik vietos gamintojai išmano šį tradicinį gamybos būdą.

Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Sūrio „Halloumi“ ir geografinės aplinkos sąsajas lemia salai būdingo Viduržemio jūros klimato specifiškumas. Dėl vietinio mikroklimato ypatumų vyksta vietos augmenijos, kuria minta pieniniai gyvuliai, kaita – žolę ganyklose keičia pusiau sausas ir galiausiai sausas pašaras. Kai kurie iš šių augalų yra endeminiai. Ši Kipro augmenija, žaliuojanti arba sausa, kuria minta gyvuliai, lemia pieno kokybę, taigi ir sūrio savybes (Papademas, 2000 m.). Bakterijos Lactobacillus cypricasei (Kipro sūryje esančios pieno bakterijos), kurios buvo nustatytos tik Kipre gaminamame sūryje „Halloumi“, patvirtina šį salos mikrofloros ir produkto ryšį (Lawson ir kt., 2001 m.). Be to, Kipro mėta papildo šiam produktui būdingą skonį. Kiti veiksniai, turintys įtakos produkto juslinėms savybėms, ypač skoniui ir kvapui, yra naudojamo pieno rūšis, nes avies ir ožkos pieno sudėtyje yra specifinių mažos molekulinės masės riebalų rūgščių, ir gamybos proceso metu išskiriami lakieji junginiai.

Kalbant apie žmogiškųjų veiksnių ir produkto sąsajas, sūris „Halloumi“ yra laikomas tradiciniu Kipro produktu, nes, kaip nurodyta 5.1 punkte, šis produktas nuo senų laikų yra labai svarbi ir graikų, ir turkų kilmės salos gyventojų gyvenimo ir mitybos dalis ir žinios apie šio sūrio gamybos procesą buvo perduodamos iš kartos į kartą. Šiam sūriui būdinga perlenkta forma ir išskirtinė savybė – kad sūris nesilydo aukštoje temperatūroje, yra užtikrinamos sūrį gaminant šiuo tradiciniu iš kartos į kartą perduotu būdu.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

(2)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2023 2 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/11

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

(2023/C 53/05)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6b straipsnio 5 dalį.

Pranešimas apie valstybės narės kilmės produkto su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą (Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012)

„Džiugas“

ES Nr. PGI-LT-02372-AM01-8.11.2022

SGN (x) SKVN ()

1.   Produkto pavadinimas

„Džiugas“

2.   Valstybė narė, kuriai priklauso geografinė vietovė

Lietuva

3.   Valstybės narės institucija, pranešanti apie standartinį pakeitimą

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

4.   Patvirtinto (-ų) pakeitimo (-ų) aprašymas

1 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (4 punktas) ir bendrajame dokumente (3.2 punktas) pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „4. | Produkto apibūdinimas |
| --- | --- |

„4.

Produkto apibūdinimas

Sūris „Džiugas“ yra vidutinio riebumo kietasis sūris, pagamintas iš normalizuoto pagal riebumą ir pasterizuoto karvių pieno, jį sutraukinus fermentu, ir vėliau sutrauką bei sūrio masę specialiai apdirbant ir brandinant. Sūris gaminamas tik iš ganiavos laikotarpio karvių pieno, kuris lemia geriausius ilgo brandinimo sūrių juslinius ir mikrobiologinius rodiklius.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „4. | Produkto apibūdinimas |
| --- | --- |

„4.

Produkto apibūdinimas

Sūris „Džiugas“ yra pagamintas iš normalizuoto pagal riebumą ir pasterizuoto karvių pieno, jį sutraukinus fermentu, ir vėliau sutrauką bei sūrio masę specialiai apdirbant ir brandinant. Sūris gaminamas tik iš ganiavos laikotarpio karvių pieno, kuris lemia geriausius ilgo brandinimo sūrių juslinius ir mikrobiologinius rodiklius.“

Pagrindimas

Šiame punkte iš dalies pakeičiamas sūrio apibūdinimas ir nebenurodomas sūrio klasifikavimas pagal riebumą ir kietumą, t. y. terminai „Vidutinio riebumo“ ir „Kietas“. Šie klasifikaciniai apibūdinimai pagal 2008 m. birželio 13 d. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymą Nr. 3D-335 dėl Sūrių kokybės reikalavimų aprašo patvirtinimo, nėra privalomi ir gali būti pateikiamas papildomai.

2 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (4 punktas) ir bendrajame dokumente (3.2 punktas) – 1 lentelė. Sūrio „Džiugas“ jusliniai rodikliai, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

„1 lentelė. Sūrio „Džiugas“ jusliniai rodikliai

| Rodiklis | Apibūdinimas |
| --- | --- |
| Spalva | Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 12 mėn.: kreminė /gelsva, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 18 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnė su žalsvu atspalviu. Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 24 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnės žalsvai matinės spalvos.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 36 mėn.: geltona, gali būti su rausvai gelsvu arba rusvo marmuro atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 48 mėn.: geltonos spalvos, gali būti su oranžiniu atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė. |
| Spalva | Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 60 mėn.: geltona, pereinanti į tamsiai geltoną, su rausvai gelsvu atspalviu, pakraščiuose prie žievės tamsesnė, su pastebimais intensyvesniais spalvos perėjimais. Sūrio masė pjūvyje geltona su oranžiniu atspalviu bei matomais baltais kalcio druskų kristalais |
| Išvaizda | Žemos cilindro formos sūrio galvos išmatavimai: aukštis 9,0÷10,0 cm, diametras 22,0÷24,0 cm, svoris 4,2÷4,5 kg. |
| Pjūvio piešinys | Išakijimo nėra, kartais gali būti pastebimos netaisyklingos formos akutės, nedideli įtrūkimai. Taip pat pastebimi pavieniai maži balti kalcio druskų ir aminorūgšties tirozino kristalėliai. |
| Skonis ir kvapas | Sūris pasižymi sodriu ir saldžiu, tačiau aštriu skoniu, kuriam šilumos suteikia subtilūs vaisių poskoniai. Nestipriai išreikštas gaivus, pieno rūgšties ir džiovinto sūrio kvapas. |
| Tekstūra | Sūrio masė tvirta, bet gerai lūžtanti. Kuo ilgiau brandintas sūris, tuo jis kietesnis ir turi daugiau traškių kristalų.“ |

Rodiklis

Apibūdinimas

Spalva

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 12 mėn.: kreminė /gelsva, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 18 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnė su žalsvu atspalviu. Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 24 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnės žalsvai matinės spalvos.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 36 mėn.: geltona, gali būti su rausvai gelsvu arba rusvo marmuro atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 48 mėn.: geltonos spalvos, gali būti su oranžiniu atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Spalva

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 60 mėn.: geltona, pereinanti į tamsiai geltoną, su rausvai gelsvu atspalviu, pakraščiuose prie žievės tamsesnė, su pastebimais intensyvesniais spalvos perėjimais. Sūrio masė pjūvyje geltona su oranžiniu atspalviu bei matomais baltais kalcio druskų kristalais

Išvaizda

Žemos cilindro formos sūrio galvos išmatavimai: aukštis 9,0÷10,0 cm, diametras 22,0÷24,0 cm, svoris 4,2÷4,5 kg.

Pjūvio piešinys

Išakijimo nėra, kartais gali būti pastebimos netaisyklingos formos akutės, nedideli įtrūkimai. Taip pat pastebimi pavieniai maži balti kalcio druskų ir aminorūgšties tirozino kristalėliai.

Skonis ir kvapas

Sūris pasižymi sodriu ir saldžiu, tačiau aštriu skoniu, kuriam šilumos suteikia subtilūs vaisių poskoniai. Nestipriai išreikštas gaivus, pieno rūgšties ir džiovinto sūrio kvapas.

Tekstūra

Sūrio masė tvirta, bet gerai lūžtanti. Kuo ilgiau brandintas sūris, tuo jis kietesnis ir turi daugiau traškių kristalų.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

„1 lentelė. Sūrio „Džiugas“ jusliniai rodikliai

| Rodiklis | Apibūdinimas |
| --- | --- |
| Spalva | Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 12 mėn.: kreminė /gelsva, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 18 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnė su žalsvu atspalviu.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 24 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnės žalsvai matinės spalvos.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 36 mėn.: geltona, gali būti su rausvai gelsvu arba rusvo marmuro atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 48 mėn.: geltonos spalvos, gali būti su oranžiniu atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė. Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 60 mėn.: geltona, pereinanti į tamsiai geltoną, su rausvai gelsvu atspalviu, pakraščiuose prie žievės tamsesnė, su pastebimais intensyvesniais spalvos perėjimais. Sūrio masė pjūvyje geltona su oranžiniu atspalviu bei matomais baltais kalcio druskų kristalais.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 100 mėn.: intensyviai tamsiai geltonos spalvos, pakraščiuose prie žievės spalva oranžinio atspalvio, pastebimi ryškesni perėjimai, o spalvos daugiau sodresnės.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 120 mėn.: sodriai geltonos spalvos, su labai ryškiais spalvos perėjimais pakraščiuose prie sūrių žievės bei intensyvesniais rausvai gelsvais /oranžiniais atspalviais. |
| Išvaizda | Žemos cilindro formos sūrio galvos išmatavimai: aukštis 9,0÷10,0 cm, diametras 22,0÷24,0 cm, svoris 4,2÷4,5 kg. |
| Pjūvio piešinys | Išakijimo nėra, kartais gali būti pastebimos netaisyklingos formos akutės, nedideli įtrūkimai. Taip pat pastebimi pavieniai maži balti kalcio druskų ir aminorūgšties tirozino kristalėliai. |
| Skonis ir kvapas | Sūris pasižymi sodriu ir saldžiu, tačiau aštriu skoniu, pienarūgštis, būdingas sūriui, be pašalinio kvapo ir skonio. |
| Tekstūra | Sūrio masė tvirta, bet gerai lūžtanti. Kuo ilgiau brandintas sūris, tuo jis kietesnis ir turi daugiau traškių kristalų.“ |

Rodiklis

Apibūdinimas

Spalva

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 12 mėn.: kreminė /gelsva, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 18 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnė su žalsvu atspalviu.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 24 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnės žalsvai matinės spalvos.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 36 mėn.: geltona, gali būti su rausvai gelsvu arba rusvo marmuro atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 48 mėn.: geltonos spalvos, gali būti su oranžiniu atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė. Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 60 mėn.: geltona, pereinanti į tamsiai geltoną, su rausvai gelsvu atspalviu, pakraščiuose prie žievės tamsesnė, su pastebimais intensyvesniais spalvos perėjimais. Sūrio masė pjūvyje geltona su oranžiniu atspalviu bei matomais baltais kalcio druskų kristalais.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 100 mėn.: intensyviai tamsiai geltonos spalvos, pakraščiuose prie žievės spalva oranžinio atspalvio, pastebimi ryškesni perėjimai, o spalvos daugiau sodresnės.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 120 mėn.: sodriai geltonos spalvos, su labai ryškiais spalvos perėjimais pakraščiuose prie sūrių žievės bei intensyvesniais rausvai gelsvais /oranžiniais atspalviais.

Išvaizda

Žemos cilindro formos sūrio galvos išmatavimai: aukštis 9,0÷10,0 cm, diametras 22,0÷24,0 cm, svoris 4,2÷4,5 kg.

Pjūvio piešinys

Išakijimo nėra, kartais gali būti pastebimos netaisyklingos formos akutės, nedideli įtrūkimai. Taip pat pastebimi pavieniai maži balti kalcio druskų ir aminorūgšties tirozino kristalėliai.

Skonis ir kvapas

Sūris pasižymi sodriu ir saldžiu, tačiau aštriu skoniu, pienarūgštis, būdingas sūriui, be pašalinio kvapo ir skonio.

Tekstūra

Sūrio masė tvirta, bet gerai lūžtanti. Kuo ilgiau brandintas sūris, tuo jis kietesnis ir turi daugiau traškių kristalų.“

Pagrindimas

Specifikacija papildyta sūrio „Džiugas“, brandinto ne mažiau kaip 100 ir 120 mėn., spalvų aprašymais.

Iš dalies pakeičiamas sūrio skonio ir kvapo aprašymas. Šiuo pakeitimu norima pateikti bendrą skonio ir kvapo apibūdinimą, būdingą visoms sūrių brandoms.

3 pakeitimas

3 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (4 punktas) ir bendrajame dokumente (3.2 punktas) – 2 lentelė. Sūrio „Džiugas“ fizikiniai cheminiai rodikliai, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

„2 lentelė. Sūrio „Džiugas“ fizikiniai cheminiai rodikliai

| Rodiklio pavadinimas | Norma |
| --- | --- |
| Riebalų kiekis sausosiose sūrio medžiagose, % | 39 - 40 |
| Drėgmės kiekis, % | 34 - 35 |
| Valgomosios druskos kiekis, % | 1,8 - 2,2 “ |

Rodiklio pavadinimas

Norma

Riebalų kiekis sausosiose sūrio medžiagose, %

39 - 40

Drėgmės kiekis, %

34 - 35

Valgomosios druskos kiekis, %

1,8 - 2,2 “

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

„2 lentelė. Sūrio „Džiugas“ fizikiniai cheminiai rodikliai

| Rodiklio pavadinimas | Norma |
| --- | --- |
| Riebalų kiekis sausosiose sūrio medžiagose, % | 40 ± 3 |
| Drėgmės kiekis, % | 34 ± 3 |
| Valgomosios druskos kiekis, % | 2,0 ± 0,4 “ |

Rodiklio pavadinimas

Norma

Riebalų kiekis sausosiose sūrio medžiagose, %

40 ± 3

Drėgmės kiekis, %

34 ± 3

Valgomosios druskos kiekis, %

2,0 ± 0,4 “

Pagrindimas

Pakeičiamos sūrio „Džiugas“ fizikinių cheminių rodiklių parametrų ribos. Šie pakeitimai iš dalies susiję su labai ilgo brandinimų sūrių, t. y. brandintų ne mažiau kaip 100 ir 120 mėn., papildymu. Šių brandų sūriai turi būti mažesnės drėgmės dėl numatomos ilgesnės brandinimo trukmės, palyginus su kitomis įtrauktomis sūrių brandomis. Taip pat siekiant užtikrinti labai ilgo brandinimo sūrių nepakitusias savybes visą sūrių brandinimo trukmę, turi būti naudojama ilgesnė sūrių sūdymo trukmė, todėl fizikinių cheminių rodiklių lentelėje yra pakeičiama maksimali druskos kiekio riba. Prisitaikant prie skirtingų rinkos šalių poreikių, pakeista maksimali sūrio drėgmės kiekio riba.

Remiantis druskos vartojimo mažinimo rekomendacija ir skiriant produktą platesnei vartotojų grupei, sumažinta minimali druskos kiekio riba.

4 pakeitimas

4 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, žaliavos ir bendrajame dokumente (3.3 punktas) – žaliavos, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

„Žaliavos:

| — | tik ganiavos laikotarpio (gegužės–spalio mėn.) karvių pienas. Tuo metu besiganančios karvės papildomais pašarais nešeriamos; |
| --- | --- |

—

tik ganiavos laikotarpio (gegužės–spalio mėn.) karvių pienas. Tuo metu besiganančios karvės papildomais pašarais nešeriamos;

| — | pieno rūgšties lazdelių (Lactobacillus) ir termofilinių kokų (Streptococcus) bakterijų raugai; |
| --- | --- |

—

pieno rūgšties lazdelių (Lactobacillus) ir termofilinių kokų (Streptococcus) bakterijų raugai;

Lactobacillus

Streptococcus

| — | pieną traukinantis mikrobiologinės kilmės proteazių klasės fermentas, gautas kultivuojant Rhizomucor miehei mikroskopinį grybą; – valgomoji druska.“ |
| --- | --- |

—

pieną traukinantis mikrobiologinės kilmės proteazių klasės fermentas, gautas kultivuojant Rhizomucor miehei mikroskopinį grybą; – valgomoji druska.“

Rhizomucor miehei

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

„Žaliavos:

| — | tik ganiavos laikotarpio (gegužės–spalio mėn.) karvių pienas. Tuo metu besiganančios karvės papildomais pašarais nešeriamos; |
| --- | --- |

—

tik ganiavos laikotarpio (gegužės–spalio mėn.) karvių pienas. Tuo metu besiganančios karvės papildomais pašarais nešeriamos;

| — | pieno rūgšties lazdelių (Lactobacillus) ir termofilinių kokų (Streptococcus) bakterijų raugai; |
| --- | --- |

—

pieno rūgšties lazdelių (Lactobacillus) ir termofilinių kokų (Streptococcus) bakterijų raugai;

Lactobacillus

Streptococcus

| — | fermentas, valgomoji druska.“ |
| --- | --- |

—

fermentas, valgomoji druska.“

Pagrindimas

Iš dalies pakeičiamas pieną traukinančio mikrobiologinės kilmės fermento apibūdinimas. Šiuo pakeitimu norima pateikti trumpesnį bendrinį fermento apibūdinimą, nenurodant fermento klasės ir gavimo būdo.

5 pakeitimas

5 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, gamyba, 1. Pieno mišinio paruošimas ir traukinimas, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „1. | Pieno mišinio paruošimas ir traukinimas: |
| --- | --- |

„1.

Pieno mišinio paruošimas ir traukinimas:

Priimtas žalias pienas separuojamas, valomas, normalizuojamas taip, kad subrandinto sūrio sausojoje medžiagoje riebalų kiekis atitiktų 4 punkte nustatytus reikalavimus. Pieno mišinys pasterizuojamas 74 ± 2°C temperatūroje, išlaikant 20 s. Po pasterizacijos pieno mišinys gali būti laikomas ne aukštesnėje kaip 10 °C temperatūroje ne ilgiau kaip 18 val.“

°

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „1. | Pieno mišinio paruošimas ir traukinimas: |
| --- | --- |

„1.

Pieno mišinio paruošimas ir traukinimas:

Priimtas žalias pienas separuojamas, valomas, normalizuojamas taip, kad subrandinto sūrio sausojoje medžiagoje riebalų kiekis atitiktų 4 punkte nustatytus reikalavimus. Pieno mišinys pasterizuojamas ne žemesnėje kaip 72,5 °C temperatūroje, išlaikant 20 s. Po pasterizacijos pieno mišinys gali būti laikomas ne aukštesnėje kaip 10 °C temperatūroje ne ilgiau kaip 18 val.“

ne žemesnėje kaip 72,5

Pagrindimas

Iš dalies pakeičiama pieno pasterizacijos temperatūros riba. Šiuo pakeitimu norima pateikti griežtesnę minimalią pieno pasterizacijos temperaturą, kuri lemia kokybinius ir maisto saugos parametrus.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, gamyba, 2. Pieno sutraukinimas, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „2. | Pieno sutraukinimas: |
| --- | --- |

„2.

Pieno sutraukinimas:

Sūrio „Džiugas“ gamybai skirtas pieno mišinys pašildomas iki 32–34 °C temperatūros. Pieno mišinio pildymo metu į gamintuvą įpilama 1,5–2,0 % skysto pieno rūgšties bakterijų gamybinio raugo (paruošiama pagal žemiau aprašytą procedūrą) bei papildomai užšaldyto termofilinių lazdelių Streptococcus thermophilus raugo. Po to, pripildžius sūrių gamintuvą pieno mišiniu, įpilamas pieną traukinantis mikrobiologinės kilmės proteazių klasės fermentas. Supylus fermentą, pieno mišinys gerai išmaišomas ir paliekamas traukintis.“

Streptococcus thermophilus

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „2. | Pieno sutraukinimas: |
| --- | --- |

„2.

Pieno sutraukinimas:

Sūrio „Džiugas“ gamybai skirtas pieno mišinys pašildomas iki 32–34 °C temperatūros. Pieno mišinio pildymo metu į gamintuvą įpilama iki 2,0 % skysto pieno rūgšties bakterijų gamybinio raugo (paruošiama pagal žemiau aprašytą procedūrą) bei papildomai užšaldyto termofilinių lazdelių Streptococcus thermophilus raugo. Po to, pripildžius sūrių gamintuvą pieno mišiniu, įpilamas pieną traukinantis mikrobiologinės kilmės proteazių klasės fermentas. Supylus fermentą, pieno mišinys gerai išmaišomas ir paliekamas traukintis.“

iki

Streptococcus thermophilus

Pagrindimas

Iš dalies pakeičiamas pieno sutraukinimo metu naudojamo skysto pieno rūgšties bakterijų gamybinio raugo kiekis. Šiuo pakeitimu norima pabrėžti, kad raugo kiekis priklauso nuo paruošto raugo aktyvumo, pieno sudėties, savybių ir gamybos laiko. Raugo kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %.

7 pakeitimas

7 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, gamyba, 3. Skysto pieno rūgšties bakterijų raugo gamyba, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „ 3. | Skysto pieno rūgšties bakterijų raugo gamyba: |
| --- | --- |

„ 3.

Skysto pieno rūgšties bakterijų raugo gamyba:

Raugo gamybai naudojamos posūrinės išrūgos, kurios atrenkamos pagal kokybę ir sudėtį: sausosios medžiagos kiekis 6,3–6,5 %; laktozės kiekis 4,60–4,65 %; riebalų kiekis 0,18–0,25 %; baltymų kiekis 0,75–0,85 %. Iš pradžių paruošiamas išrūginis motininis raugas: išrūgos pasterizuojamos, atšaldomos iki užraugimo temperatūros, užraugiama sausu šaldytu raugu. Po to paruošiamas gamybinis raugas: išrūgos pasterizuojamos, atšaldomos iki užraugimo temperatūros, įpilama 2 % motininio raugo.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „ 3. | Skysto pieno rūgšties bakterijų raugo gamyba: |
| --- | --- |

„ 3.

Skysto pieno rūgšties bakterijų raugo gamyba:

Raugo gamybai naudojamos posūrinės išrūgos, kurios atrenkamos pagal kokybę ir sudėtį: sausosios medžiagos kiekis ne mažiau kaip 6,3 %. Iš pradžių paruošiamas išrūginis motininis raugas: išrūgos pasterizuojamos, atšaldomos iki užraugimo temperatūros, užraugiama sausu šaldytu raugu. Po to paruošiamas gamybinis raugas: išrūgos pasterizuojamos, atšaldomos iki užraugimo temperatūros, įpilama iki 2 % motininio raugo.“

ne mažiau kaip

iki

Pagrindimas

Pakeičiamas skysto pieno rūgšties bakterijų raugo gamybos aprašymas. Šiuo pakeitimu norima pabrėžti, kad raugo gamybai yra svarbus ne mažesnis kaip 6,3 % sausųjų medžiagų kiekis. Remiantis ilgamete sūrių gamybos meistrų patirtimi, sausųjų medžiagų kiekis turi didžiausią reikšmę gaminamo raugo rodikliams.

Iš dalies pakeičiamas pieno sutraukinimo metu naudojamo skysto pieno rūgšties bakterijų gamybinio raugo kiekis. Šiuo pakeitimu norima pabrėžti, kad raugo kiekis priklauso nuo paruošto raugo aktyvumo, pieno sudėties, savybių ir gamybos laiko. Raugo kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, gamyba, 4. Sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimas, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „4. | Sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimas: |
| --- | --- |

„4.

Sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimas:

Pieno mišinio sutraukinimo trukmė 25–35 min. Jei sutrauka yra gana standi, nesubyranti į nedidelius dribsnius lūžyje aštriais kraštais, su besiskiriančiomis skaidriomis išrūgomis, tuomet ji pradedama pjaustyti. Sutrauka pjaustoma 0,7–1,0 cm dydžio grūdeliais. Pjaustymo trukmė – 10 min. Antrinis sūrio grūdelių pašildymas atliekamas keliant temperatūrą nuo 33°C iki 50°C per 50 min. Bendra antrinio pašildymo trukmė – ne ilgiau kaip 1 val.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „4. | Sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimas: |
| --- | --- |

„4.

Sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimas:

Pieno mišinio sutraukinimo trukmė 15–35 min. Jei sutrauka yra gana standi, nesubyranti į nedidelius dribsnius lūžyje aštriais kraštais, su besiskiriančiomis skaidriomis išrūgomis, tuomet ji pradedama pjaustyti. Sutrauka pjaustoma 0,7–1,0 cm dydžio grūdeliais. Pjaustymo trukmė – iki 15 min. Antrinis sūrio grūdelių pašildymas atliekamas keliant temperatūrą nuo 33°C iki 50°C per 45–55 min. Bendra antrinio pašildymo trukmė – ne ilgiau kaip 1 val.“

15

iki 15

45–55

Pagrindimas

Pakeičiamas sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimo procesas, t. y. tikslinama sutraukinimo ir pjaustymo trukmė. Šie pakeitimai susiję su pjaustomos sutraukos grūdelių dydžiu ir sutraukos tvirtumu, kurie priklauso nuo gamybos laiko, pieno sudėties ir savybių.

Šiuo pakeitimu patikslinama antrinė sūrio grūdelių pašildymo trukmė, kuri priklauso nuo naudojamos pašildymo temperatūros. Antrinė sūrio grūdelių pašildymo temperatūra neturi būti aukštesnė kaip 50 °C.

9 pakeitimas

9 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, gamyba, 6. Sūrio sūdymas, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „6. | Sūrio sūdymas: |
| --- | --- |

„6.

Sūrio sūdymas:

Sūriai sūdomi sūdymo baseinuose iki 6 parų, kur sūrymo temperatūra siekia 8–12°C, pH 4,5–5,2. Sūrymo druskos koncentracija 18–22%.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „6. | Sūrio sūdymas: |
| --- | --- |

„6.

Sūrio sūdymas:

Sūriai sūdomi sūdymo baseinuose iki 8 parų, kur sūrymo temperatūra siekia 8–12

8

°C, pH 4,5– 5,4. Sūrymo druskos koncentracija 18–22%.“

5,4

Pagrindimas

Patikslinamas sūrio sūdymo procesas, t. y. pakeičiama sūdymo trukmė ir sūrymo pH vertės ribos. Sūdymo trukmės pakeitimas susiję su sūrių, brandintų ne mažiau kaip 100 ir 120 mėn., papildymu specifikacijoje. Šių brandų sūriai, dėl ilgesnės brandinimo trukmės ir mažesnio drėgmės kiekio, sūdymo baseinuose turi būti sūdomi ilgiau, jog galutiniame produkte būtų užtikrinami 4 punkte nustatyti reikalavimai.

Sūrymo pH pakeičiamas, nes sūrių suleidimo į sūdymą metu, sūrymo pH gali siekti 5,4.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (7 punktas) – gamybos būdas, gamyba, 7. Sūrio brandinimas ir laikymas, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

| „7. | Sūrio brandinimas ir laikymas: |
| --- | --- |

„7.

Sūrio brandinimas ir laikymas:

Sūris brandinimas 10–12°C temperatūroje, 80÷85% santykinėje drėgmėje ne ilgiau kaip 30 parų, kol sūrio drėgmė pasiekia 34–35%. Po to sūrio galvos vakuuminiu būdu įvelkamos į polimerinius maišelius. Sūris brandinamas nuo 12 iki 60 mėn. 8°C temperatūroje ir 70–85 % santykinėje oro drėgmėje. Subrendę sūriai laikomi patalpose, kuriose temperatūra siekia 2–6°C.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

| „7. | Sūrio brandinimas ir laikymas: |
| --- | --- |

„7.

Sūrio brandinimas ir laikymas:

Sūris brandinimas 10–12°C temperatūroje, 80÷85% santykinėje drėgmėje ne ilgiau kaip 30 parų, kol pasiekiami 4 punkte nustatyti reikalavimai. Po to sūrio galvos vakuuminiu būdu įvelkamos į polimerinius maišelius. Sūris brandinamas nuo 12 iki 120 mėn. ne aukštesnėje kaip 10°C temperatūroje. Subrendę sūriai laikomi patalpose, kuriose temperatūra siekia 2–6°C.“

pasiekiami 4 punkte nustatyti reikalavimai

120

ne aukštesnėje kaip 10

Pagrindimas

Patikslinamas sūrio brandinimo ir laikymo procesas, t. y. pateikiama nuoroda į sūrio „Džiugas“ fizikinių cheminių rodiklių lentelę, papildomai įtraukiama maksimali sūrių brandinimo trukmė, pakeičiama įvilktų sūrių brandinimo temperatūra ir nebenurodoma santykinė oro drėgmė.

Temperatūra pakeičiama dėl vienodesnio sūrio brandinimo proceso užtikrinimo. Santykinė oro drėgmė nebenurodoma, nes sūriai brandinami pakuotėje, todėl šis parametras neturi įtakos galutinio produkto rodikliams.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

Dabartinėje specifikacijoje (8 punktas) – ryšys su geografine vietove, priežastinis geografinės vietovės ir produkto savybių, gero vardo ar kitų ypatybių ryšys ir bendrajame dokumente (5 punktas) – ryšys su geografine vietove, pateikiamas toliau nurodytas tekstas:

„Priežastinis geografinės vietovės ir produkto savybių, gero vardo ar kitų ypatybių ryšys

Iš paruošto motininio raugo (išrūgos užraugiamos sausu šaldytu raugu) gaminamas gamybinis raugas, kuris gali būti kultivuojamas net iki 5 kartų. Be to, išrūginio raugo (išrūgų) pasterizacija vykdoma ne automatiniu, o rankiniu būdu, reguliuojant šildymo ar šaldymo sklendes.

Siekiant užtikrinti taisyklingą sūrio šoninį paviršių ir tolygų apdžiovinimą, kai visoje sūrio galvoje sumažinamas drėgmės kiekis, sūris „Džiugas“ kas tris dienas, rankomis pasukamas maždaug 60° kampu.“

Šis tekstas iš dalies keičiamas toliau pateiktu tekstu:

„Priežastinis geografinės vietovės ir produkto savybių, gero vardo ar kitų ypatybių ryšys

Iš paruošto motininio raugo (išrūgos užraugiamos sausu šaldytu raugu) gaminamas gamybinis raugas, kuris gali būti kultivuojamas net iki 10 kartų. Išrūginio raugo (išrūgų) pasterizacija vykdoma automatiniu būdu.

Siekiant užtikrinti taisyklingą sūrio šoninį paviršių ir tolygų apdžiovinimą, kai visoje sūrio galvoje sumažinamas drėgmės kiekis, sūris „Džiugas“ne rečiau kaip du kartus savaitėje, rankomis pasukamas maždaug 60° kampu.“

Pagrindimas

Pakeičiamas skysto pieno rūgšties bakterijų raugo kultivavimų skaičius. Taip pat nurodoma, kad išrūginio raugo (išrūgų) pasterizacija yra vykdoma automatiniu būdu.

Kultivavimų skaičius, užtikrinant pastovų raugo kultūrų santykį, padidintas dėl įrangos patobulinimo, atliekant pasterizaciją automatiniu būdu.

Patikslinamas sūrio pasukimų periodiškumas brandinimo metu dėl taisyklingesnio sūrio šoninio paviršiaus suformavimo, tolygesnio sūrio apdžiovinimo ir vienodesnio pasukimų periodiškumo užtikrinimo.

Pakeitimai laikomi nereikšmingi, nes jie nėra susiję su esminėmis produkto savybėmis, jais nėra pakeičiamas ryšys su geografine vietove ar pakeičiama pati geografinė vietovė, jais nekeičiamas produkto pavadinimas ar bet kuri pavadinimo dalis, jie neturi įtakos apibrėžtai geografinei vietovei ir jais nesukuriama papildomų prekybos produktu ar jo žaliavomis apribojimų pagal 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 53 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos reikalavimus ir pagal 2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės VII priede, paraiškos 5 skirsnyje.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Džiugas“

„Džiugas“

ES Nr. PGI-LT-02372-AM01– 8.11.2022

ES Nr. PGI-LT-02372-AM01– 8.11.2022

SGN (x) SKVN ()

SGN (x) SKVN ()

1.   Pavadinimas

Pavadinimas

„Džiugas“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Lietuva

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Sūris „Džiugas“ yra pagamintas iš normalizuoto pagal riebumą ir pasterizuoto karvių pieno, jį sutraukinus fermentu, ir vėliau sutrauką bei sūrio masę specialiai apdirbant ir brandinant. Sūris gaminamas tik iš ganiavos laikotarpio karvių pieno, kuris lemia geriausius ilgo brandinimo sūrių juslinius ir mikrobiologinius rodiklius.

1 Lentelė

1 Lentelė

Sūrio „Džiugas“ jusliniai rodikliai

Sūrio „Džiugas“ jusliniai rodikliai

| Rodiklis | Apibūdinimas |
| --- | --- |
| Spalva | Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 12 mėn.: kreminė /gelsva, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 18 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnė su žalsvu atspalviu.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 24 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnės žalsvai matinės spalvos.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 36 mėn.: geltona, gali būti su rausvai gelsvu arba rusvo marmuro atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 48 mėn.: geltonos spalvos, gali būti su oranžiniu atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 60 mėn.: geltona, pereinanti į tamsiai geltoną, su rausvai gelsvu atspalviu, pakraščiuose prie žievės tamsesnė, su pastebimais intensyvesniais spalvos perėjimais. Sūrio masė pjūvyje geltona su oranžiniu atspalviu bei matomais baltais kalcio druskų kristalais.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 100 mėn.: intensyviai tamsiai geltonos spalvos, pakraščiuose prie žievės spalva oranžinio atspalvio, pastebimi ryškesni perėjimai, o spalvos daugiau sodresnės.
  Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 120 mėn.: sodriai geltonos spalvos, su labai ryškiais spalvos perėjimais pakraščiuose prie sūrių žievės bei intensyvesniais rausvai gelsvais /oranžiniais atspalviais. |
| Išvaizda | Žemos cilindro formos sūrio galvos išmatavimai: aukštis 9,0÷10,0 cm, diametras 22,0÷24,0 cm, svoris 4,2÷4,5 kg. |
| Pjūvio piešinys | Išakijimo nėra, kartais gali būti pastebimos netaisyklingos formos akutės, nedideli įtrūkimai. Taip pat pastebimi pavieniai maži balti kalcio druskų ir aminorūgšties tirozino kristalėliai. |
| Skonis ir kvapas | Sūris pasižymi sodriu ir saldžiu, tačiau aštriu skoniu, pienarūgštis, būdingas sūriui, be pašalinio kvapo ir skonio. |
| Tekstūra | Sūrio masė tvirta, bet gerai lūžtanti. Kuo ilgiau brandintas sūris, tuo jis kietesnis ir turi daugiau traškių kristalų. |

Rodiklis

Apibūdinimas

Spalva

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 12 mėn.: kreminė /gelsva, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 18 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnė su žalsvu atspalviu.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 24 mėn.: nuo gelsvos iki kreminės, prie žievės šiek tiek intensyvesnės žalsvai matinės spalvos.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 36 mėn.: geltona, gali būti su rausvai gelsvu arba rusvo marmuro atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 48 mėn.: geltonos spalvos, gali būti su oranžiniu atspalviu, prie žievės šiek tiek intensyvesnė.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 60 mėn.: geltona, pereinanti į tamsiai geltoną, su rausvai gelsvu atspalviu, pakraščiuose prie žievės tamsesnė, su pastebimais intensyvesniais spalvos perėjimais. Sūrio masė pjūvyje geltona su oranžiniu atspalviu bei matomais baltais kalcio druskų kristalais.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 100 mėn.: intensyviai tamsiai geltonos spalvos, pakraščiuose prie žievės spalva oranžinio atspalvio, pastebimi ryškesni perėjimai, o spalvos daugiau sodresnės.

Sūrio, brandinto ne mažiau kaip 120 mėn.: sodriai geltonos spalvos, su labai ryškiais spalvos perėjimais pakraščiuose prie sūrių žievės bei intensyvesniais rausvai gelsvais /oranžiniais atspalviais.

Išvaizda

Žemos cilindro formos sūrio galvos išmatavimai: aukštis 9,0÷10,0 cm, diametras 22,0÷24,0 cm, svoris 4,2÷4,5 kg.

Pjūvio piešinys

Išakijimo nėra, kartais gali būti pastebimos netaisyklingos formos akutės, nedideli įtrūkimai. Taip pat pastebimi pavieniai maži balti kalcio druskų ir aminorūgšties tirozino kristalėliai.

Skonis ir kvapas

Sūris pasižymi sodriu ir saldžiu, tačiau aštriu skoniu, pienarūgštis, būdingas sūriui, be pašalinio kvapo ir skonio.

Tekstūra

Sūrio masė tvirta, bet gerai lūžtanti. Kuo ilgiau brandintas sūris, tuo jis kietesnis ir turi daugiau traškių kristalų.

2 lentelė.

2 lentelė.

Sūrio „Džiugas“ fizikiniai cheminiai rodikliai

Sūrio „Džiugas“ fizikiniai cheminiai rodikliai

| Rodiklio pavadinimas | Norma |
| --- | --- |
| Riebalų kiekis sausosiose sūrio medžiagose, % | 40 ± 3 |
| Drėgmės kiekis, % | 34 ± 3 |
| Valgomosios druskos kiekis, % | 2,0 ± 0,4 |

Rodiklio pavadinimas

Norma

Riebalų kiekis sausosiose sūrio medžiagose, %

40 ± 3

Drėgmės kiekis, %

34 ± 3

Valgomosios druskos kiekis, %

2,0 ± 0,4

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams) ir pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams) ir pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

| — | tik ganiavos laikotarpio (gegužės–spalio mėn.) karvių pienas. Tuo metu besiganančios karvės papildomais pašarais nešeriamos; |
| --- | --- |

—

tik ganiavos laikotarpio (gegužės–spalio mėn.) karvių pienas. Tuo metu besiganančios karvės papildomais pašarais nešeriamos;

| — | pieno rūgšties lazdelių (Lactobacillus) ir termofilinių kokų (Streptococcus) bakterijų raugai; |
| --- | --- |

—

pieno rūgšties lazdelių (Lactobacillus) ir termofilinių kokų (Streptococcus) bakterijų raugai;

Lactobacillus

Streptococcus

| — | mikrobiologinės kilmės fermentas; - valgomoji druska. |
| --- | --- |

—

mikrobiologinės kilmės fermentas; - valgomoji druska.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Nustatytoje geografinėje vietovėje vyksta pieno mišinio paruošimas, išrūginio kultivuojamo raugo gamyba, pieno mišinio fermentinis traukinimas, sutraukos ir sūrių grūdelių apdorojimas, sūrių masės formavimas, presavimas, sūdymas bei brandinimas.

3.5.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

—

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė – Telšių miesto seniūnija, esanti Telšių rajone, Žemaičių aukštumoje, šiaurės vakarų Lietuvoje ir ribojasi su Telšių rajono Ryškėnų, Degaičių, Gadūnavo, Viešvėnų seniūnijomis (Lietuva).

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Sūrio „Džiugas“ ryšys su geografine vietove grindžiamas geru produkto vardu, kurį lemia vietos meistrų patirtis, gaminant ir brandinant šį kietąjį sūrį.

Sūris „Džiugas“ gaminamas Telšių miesto seniūnijoje, kurioje yra piliakalnis, vadinamas Džiugo kalnu. Pasak senos legendos, kalnas pavadintas žemaičių karžygio Džiugo garbei. Tikima, kad karžygio stiprybės paslaptis – jo sodybos rūsyje saugotas sūris, kurį valgydamas karžygys ir įgavo nepaprastų galių.

Istoriškai Lietuvoje buvo gaminami varškės sūriai, pieną traukinant tik pieno rūgšties bakterijomis, o šiaurės vakarų Lietuvoje – Žemaitijoje, šeimininkės mokėjo gaminti ir fermentinius sūrius, kurių gamybai naudojo sudžiovintą veršiuko skrandį. Telšiuose įsikūrusiame žemaičių muziejuje „Alka“ eksponuojamos medinės sūrio formos, kurias šeimininkės naudodavo gamindamos fermentinius sūrius. XVIII amžiaus kronikose minima, kad žemaičiai mokėjo gaminti sūrį, kuris pasižymėjo savitu skoniu, kvapu, konsistencija ir išvaizda. 1936 metais Klaipėdoje, Sakalo spaustuvėje išspausdintoje knygoje „Didžioji Virėja“ pateikiamas receptas naminio kietojo sūrio, kuris brandinamas vienerius ar dvejus metus.

1926 m., kai buvo suformuota Telšių vyskupystė, Žemaitijos etnografinio ir istorinio regiono sostine tapo Telšių miestas, kuris ir dabar yra Žemaitijos dvasinis, kultūrinis, švietimo ir mokslo centras. Todėl būtent šiame mieste nuo seno būrėsi visų sričių geriausi regiono meistrai.

Sūriai, kaip ir kiti pieno produktai, nuo seno buvo svarbūs šio regiono gyventojų mitybai. Nuo XX a pradžios pradėta pramoninė sūrių gamyba regione. Ilgą kelią nuėjo žemaičiai, kol pagamino kietąjį sūrį. 1924 metais Telšiuose darbą pradėjo pirmoji pieninė, o 1985 metais naujai pastatytoje gamykloje pradėta eksperimentinė gamyba to kietojo sūrio, kuris tapo pagrindu sūriui „Džiugas“. 1994 metais gaminamo sūrio kiekiai pradėjo didėti, buvo parengtos naujos produkto technologinės instrukcijos bei techninės sąlygos. Sūrio gamybos apimtys atskirais periodais gerokai skyrėsi, gamyba ypač išaugo nuo 2006 metų ir ši tendencija tebėra iki šiol. Per metus pagaminama apie 10 000 tonų kietojo sūrio. Gamybos apimčių didėjimą lėmė tai, kad sūris „Džiugas“ eksportuojamas į Daniją, Suomiją, Italiją ir kitas šalis. Lietuvoje tai pats žinomiausias ir labiausiai perkamas kietasis sūris.

Šiai vietovei būdingam produktui atsirasti padėjo unikalūs vietos meistrų įgūdžiai. Vienai 4 kg sveriančiai sūrio galvai reikia net 60 litrų ganiavos laikotarpio karvių pieno, kuris lemia geriausius ilgo brandinimo sūrių juslinius ir mikrobiologinius rodiklius. Gamybos procese labai svarbu užtikrinti optimalų išrūginio gamybinio raugo Lactobacillus ir Streptococcus bakterijų kiekio santykį. Iš paruošto motininio raugo (išrūgos užraugiamos sausu šaldytu raugu) gaminamas gamybinis raugas, kuris gali būti kultivuojamas net iki 10 kartų. Taigi kiekvienas tolesnis gamybinis raugas užraugiamas ankstesniu, prieš tai jau paruoštu, gamybiniu raugu. Kiekvienas iš išrūgų paruoštas gamybinis raugas privalo turėti nustatytą Lactobacillus ir Streptococcus bakterijų santykį. Kultivuojant gamybinius raugus, minėtų kultūrų santykis šiek tiek nukrypsta. Todėl patyrę gamybos meistrai, siekdami išlaikyti pastovų minėtų kultūrų santykį, reguliuoja ruošiamo gamybinio raugo (išrūgų) pasterizacijos bei išlaikymo trukmės parametrus. Išrūginio raugo (išrūgų) pasterizacija vykdoma automatiniu būdu. Labai svarbus sūrio „Džiugas“ gamybos etapas – brandinimas, kuris taip pat labai priklauso nuo gamintojų meistriškumo. Brandinimo metu, sūris „Džiugas“ vertikaliai sudedamas į specialius konteinerius, ant apvalių nuolat pasukamų lazdų. Siekiant užtikrinti taisyklingą sūrio šoninį paviršių ir tolygų apdžiovinimą, kai visoje sūrio galvoje sumažinamas drėgmės kiekis, sūris „Džiugas“ ne rečiau kaip du kartus savaitėje, rankomis pasukamas maždaug 60° kampu. Taigi viso brandinimo etapo metu sūris apsukamas 360° kampu, taip užtikrinant sūrio „Džiugas“ kokybinių rodiklių pastovumą. Dėl vietos gamintojų meistriškumo sūris „Džiugas“ pasižymi ypatingomis savybėmis, kurios ir lėmė gerą produkto vardą.

Lactobacillus

Streptococcus

Lactobacillus

Streptococcus

Sūrio „Džiugas“ geras vardas grindžiamas: 1) apdovanojimų gausa Lietuvoje ir pasaulyje; 2) „Džiugas“ tapo Lietuvos maisto produktų simboliu, nes dažnai dovanojamas užsienio svečiams; 3) sūrio žinomumą lėmė ne tik sūrio skoninės savybės, bet ir aktyviai vystoma edukacinė ir sūrio vartojimo kultūros skatinimo veikla.

Iš viso per 1998–2017 m. gautas 51 apdovanojimas. Galima paminėti keletą iš jų. Lietuvoje 1998 m. sūris pirmą kartą pripažintas ir apdovanotas kaip geriausias metų gaminys, o po metų tarptautinėje parodoje „AgroBalt‘99“ įvertintas aukso medaliu.

Nuo 2009 m. kasmet vykstančiame populiariausios prekės konkurse, kuriame nominantai įvairiose kategorijose išskiriami pagal pirkėjų pasirinkimą–pardavimą daugumoje šalies prekybos tinklų bei kokybės kriterijus, jau šeštus metus iš eilės pagrindinį apdovanojimą gauna ir populiariausia metų preke pripažįstamas sūris „Džiugas“.

Pirmasis aukso medalis tarptautinėje parodoje gautas 2005 m. „Prodexpo“ Rusijoje, taip pat aukso medaliu sūris įvertintas šioje parodoje ir 2008, 2010 bei 2014 metais. Specializuotoje tarptautinėje parodoje „Peterfood-2010“ Sankt Peterburge gautas populiariausios prekės diplomas. 2011 m. Briuselyje „International Taste and Quality Institute“ (iTQi) organizuojamame maisto ir gėrimų vertinimo konkurse „Superior Taste Award“ sūriui suteiktos dvi žvaigždutės, 2013 m. taip pat dvi žvaigždutės, o 2014 m. 36 mėnesius brandintas sūris „Džiugas“ pirmą kartą gavo aukščiausią – 3 aukso žvaigždžių įvertinimą iš 3 galimų. 2015 ir 2016 metais sūris vėl buvo įvertintas trimis aukso žvaigždėmis, todėl gavo CRYSTAL TASTE AWARD, kuris suteikiamas tik tiems produktams, kurie 3 metus iš eilės pelnė 3 aukso žvaigždes iš 3 galimų.

„Džiugas“ apdovanotas aukso medaliu „Goldener preis – 2011“ Vokietijoje, 2012 m.

Jungtinėje Karalystėje „International cheese awards“ ir Maskvoje „World Food 2012“. Tarptautinėje maisto produktų parodoje SIAL CHINA 2013 m. sūris įvertintas diplomu SIAL Innovation Grand Prix. 24 mėnesius brandintas kietasis sūris „Džiugas“

18-oje tarptautinėje parodoje „EuroGastro 2014“ Lenkijoje pripažintas geriausiu produktu. Šveicarijoje International Certification Association ICERTIAS suteikė sūriui „Džiugas“„Best Buy Award 2015“, 36 mėn. brandinimo sūris parodoje „Premio Roma 2017“ apdovanotas diplomu.

Dėl skonio ypatumų sūris „Džiugas“ tapo vienu Lietuvos maisto produktų simbolių, nes dažnai į svečias šalis, kaip gardi dovana, vežamas draugams, verslo partneriams ar ten išvykusiems artimiesiems. Šį sūrį Lietuvos prezidentė dovanoja ir kitų šalių vadovams. 2013 m. Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė pasveikino Vokietijos kanclerę Angelą Merkel su pergale Bundestago rinkimuose ir padovanojo lietuvišką sūrį „Džiugas“. Žurnalo „Stilius“(2013 m. spalio 15 d.) straipsnyje pateiktas žemaitiško sūrio „Džiugas“ teigiamas įvertinimas Vokietijoje, o laikraščio „Lietuvos rytas“(2014 m. gegužės 3 d.) straipsnyje rašoma, jog sūrio „Džiugas“ pasaulinis pripažinimas įpareigoja jo gamintojus nuolat išlaikyti pastovią produkto kokybę. Sūris „Džiugas“ apibūdinamas, kaip kietųjų sūrių karalius, kuris itin mėgstamas vartotojų. Laikraštyje „Draugas“(2016 m. rugsėjo 1 d.) džiaugiamasi, kad ir ant amerikiečių stalo jau galima rasti lietuvišką sūrį „Džiugas“. Laikraščio „Lietuvos rytas“ (2017 m. sausio 28 d.) straipsnyje aprašyta, kaip šalies ambasadose užsienyje sūriu vaišinami svečiai. Sūris „Džiugas“ populiarina Lietuvą visame pasaulyje. Viename straipsnyje rašoma apie gautą apdovanojimą Briuselyje ir apie tai, jog sūris „Džiugas“ – pirmasis Azijos žemyne įvertintas lietuviškas sūris. Laikraščio „Lietuvos rytas“(2017 m. kovo 18 d.) straipsnyje pateikta, kad Lietuvoje labiausiai vertinamas sūris „Džiugas“ dėl tik jam būdingų išskirtinių skonio savybių.

(2013 m. spalio 15 d.)

(2014 m. gegužės 3 d.)

(2016 m. rugsėjo 1 d.)

2017 m. sausio 28 d.)

(2017 m. kovo 18 d.)

Sūrio „Džiugas“ aprašymą galima rasti ir sūriams skirtame žurnale „Good cheese 2013–2014“ bei 2015 m. išleistoje pasaulio sūrių knygoje (Dorling Kindersley Ltd, World Cheese Book. 2015, 352 p.).

Gegužės mėnesį prasidėjus ganiavos laikotarpiui, kai pradedama ir sūrio „Džiugas“ gamyba, Telšiuose rengiama Džiugiadienio šventė, kurios metu speciali komisija vertina prieš metus pagaminto ir 12 mėnesių brandinto sūrio juslines savybes. Ragaujami ir ilgiau brandinti sūriai, lyginama jų spalva, skonis, tekstūra ir kitos savybės.

2013 metais Telšiuose, Vilniuje, Klaipėdoje įkurti sūrio „Džiugas“ namai, kuriuose vykdomos sūrio degustacijos ir edukacinės programos. Šias degustacijas jau aplankė apie 13 tūkstančių lankytojų. Nuo 2016 metų sūrio „Džiugas“ namuose įkurtas ir sūrio „Džiugas“ muziejus. Pirmame aukšte įrengta ekspozicija supažindina su įvairaus laikmečio pieno pramone, pieno produktų gamybos tradicijomis Žemaitijos krašte bei kietojo sūrio „Džiugas“ gamybos istorija. Jau keletą metų Žemaitijos sostinėje veikiantys sūrio „Džiugas“ namai – viena iš populiariausių vietų Telšių rajone. Informacijos apie sūrio „Džiugas“ namus, kaip lankytiną vietą, galima rasti VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centre.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://zum.lrv.lt/suris-dziugas-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

1

---

| 2023 2 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 53/22

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2023/C 53/06)

Šiuo paskelbimo dokumentu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą dėl paraiškos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Pic Saint-Loup“

PDO-FR-02354

Paraiškos pateikimo data: 2017 3 9

1.   Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

Pic Saint-Loup

2.   Valstybė narė

Prancūzija

3.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

4.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

5.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   SKVN „Pic Saint-Loup“

TRUMPAS APRAŠYMAS

Tai raudonieji ir rožiniai sausi neputojantys vynai.

Nuskintų vynuogių cukraus kiekis – ne mažesnis kaip 202 g/l misos.

Vynų natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais – ne mažesnė kaip 12 proc.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | miliekvivalentais viename litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

miliekvivalentais viename litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2.   SKVN „Pic Saint-Loup“ žymimi raudonieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Raudoniesiems vynams būdinga granatų spalva. Vyrauja raudonųjų uogų ir saldymedžio aromatas ir skonis. Skonis daugiausia pasižymi elegantiškumu, pusiausvyra ir gaivumu. Struktūra tvirta, sudaryta iš švelnių taninų. Šiuos vynus galima gana ilgai laikyti. Ilgainiui jie įgyja subtilių raudonųjų uogų kvapų pramaišiui su prieskonių pokvapiais.

Raudonieji vynai gaminami iš bent dviejų kupažuotų vynuogių veislių. Viena iš jų būna pagrindinė.

Bent pusę arba daugiau kupažo sudaro veislė „Syrah N“.

Papildomos veislės sudaro ne daugiau kaip 10 proc. kupažo.

Neišpilstytų arba išpilstytų ir parduoti paruoštų vynų fermentuojamų cukrų kiekis yra ne didesnis kaip:

| — | 3 g/l, jei raudonųjų vynų natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 14 proc.; |
| --- | --- |

—

3 g/l, jei raudonųjų vynų natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 14 proc.;

| — | 4 g/l, jei raudonųjų vynų natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais viršija 14 proc. |
| --- | --- |

—

4 g/l, jei raudonųjų vynų natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais viršija 14 proc.

Paruoštas vartoti partijas sudarančių raudonųjų vynų obuolių rūgšties kiekis neviršija 0,4 g/l.

Kiti analitiniai kriterijai atitinka ES teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | miliekvivalentais viename litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

miliekvivalentais viename litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3.   SKVN „Pic Saint-Loup“ žymimi rožiniai vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Rožinių vynų spalva būna nuo vidutiniškai ryškios iki neryškios. Jie būna gaivūs ir lengvi. Pirmiausia juntamas švelnumas, vyrauja raudonųjų uogų pokvapiai.

Rožiniai vynai gaminami iš bent dviejų kupažuotų vynuogių veislių. Viena iš jų būna pagrindinė. Bent 30 proc. kupažo sudaro veislė „Syrah N“. Ne daugiau kaip 10 proc. kupažo sudaro papildomos veislės, išskyrus „Cinsault“.

Ne daugiau kaip 30 proc. kupažo sudaro veislė „Cinsault N“. Vynų kupaže vyrauja pagrindinės vynuogių veislės.

Neišpilstytų arba išpilstytų ir parduoti paruoštų rožinių vynų sudėtyje fermentuojamų cukrų kiekis yra ne didesnis kaip 3 g/l.

Kiti analitiniai kriterijai atitinka ES teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | miliekvivalentais viename litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

miliekvivalentais viename litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6.   Vyno gamybos metodai

a.   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Draudžiama naudoti medžio skiedras.

Gaminant rožinius vynus draudžiama naudoti grynas medžio anglis ar jų mišinį su kitais preparatais.

Draudžiama nuskintas vynuoges termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje.

Vynai turi būti gaminami laikantis ne tik pirmiau nurodytų nuostatų, bet ir visoje Sąjungoje taikytinų bei Prancūzijos kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

1.   Ūkio vynų kupažo sudarymo taisyklės

Auginimo praktika

Raudonųjų vynų gamyba

| — | Kupažą privalo sudaryti dvi pagrindinės vynuogių veislės. |
| --- | --- |

—

Kupažą privalo sudaryti dvi pagrindinės vynuogių veislės.

| — | Bent pusę kupažo turi sudaryti vynuogių veislė „Syrah N“. |
| --- | --- |

—

Bent pusę kupažo turi sudaryti vynuogių veislė „Syrah N“.

| — | Papildomos vynuogių veislės kartu arba atskirai negali sudaryti daugiau kaip 10 proc. kupažo. |
| --- | --- |

—

Papildomos vynuogių veislės kartu arba atskirai negali sudaryti daugiau kaip 10 proc. kupažo.

Rožinių vynų gamyba

| — | Kupažą privalo sudaryti dvi pagrindinės vynuogių veislės. |
| --- | --- |

—

Kupažą privalo sudaryti dvi pagrindinės vynuogių veislės.

| — | Bent 30 proc. viso kupažo turi sudaryti vynuogių veislė „Syrah N“. |
| --- | --- |

—

Bent 30 proc. viso kupažo turi sudaryti vynuogių veislė „Syrah N“.

| — | Papildomos vynuogių veislės, išskyrus „Cinsault“, negali sudaryti daugiau kaip 10 proc. kupažo. |
| --- | --- |

—

Papildomos vynuogių veislės, išskyrus „Cinsault“, negali sudaryti daugiau kaip 10 proc. kupažo.

| — | Vynuogių veislės „Cinsault“ negali būti daugiau kaip 30 proc. |
| --- | --- |

—

Vynuogių veislės „Cinsault“ negali būti daugiau kaip 30 proc.

Šios kupažo sudarymo taisyklės netaikomos vynuogių augintojams, kurie iš savo vynuogių vyno negamina ir kurių ūkio plotas, įeinantis į apibrėžtą saugomos kilmės vietos nuorodos „Pic Saint-Loup“ sklypų plotą, yra mažesnis nei 1,5 ha.

2.   Vynuogių priežiūra

Auginimo praktika

Nuo specifikacijos paskelbimo vynuogių tankumas turi būti ne mažesnis kaip 5 500 sodinių viename hektare.

Atstumas tarp eilių negali viršyti 2,25 m.

Kiekvienam sodiniui skiriamas ne didesnis kaip 1,8 m2 plotas. Šis plotas apskaičiuojamas atstumą tarp vynmedžių eilių padauginant iš atstumo tarp toje pačioje eilėje augančių sodinių.

Vynmedžiai genimi trumpai, paliekant ataugas ir ne daugiau kaip 12 pumpurų ant kiekvieno sodinio.

Vynuogyną leidžiama laistyti.

b)   Didžiausia išeiga

1.   Pic Saint-Loup

50 hektolitrai iš hektaro

7.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius nuimamas, vyndaryste užsiimama, vynai gaminami ir brandinami toliau išvardytų komunų teritorijoje:

Hero departamentas: Assas, Cazevieille, Claret, Fontanès, Guzargues, Lauret, Les Matelles, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Sauteyrargues, Le Triadou, Vacquières ir Valflaunès.

Garo departamentas: Brouzet-lès-Quissac ir Corconne.

Pavadinimas „Pic Saint-Loup“ kilęs nuo Hero departamento šaurės rytuose plytinčio Šventojo Lu kalno masyvo.

8.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

| | „Grenache N“ |
| --- | --- |

„Grenache N“

| | „Mourvèdre N“ ir „Monastrell“ |
| --- | --- |

„Mourvèdre N“ ir „Monastrell“

| | „Syrah N“ ir „Shiraz“ |
| --- | --- |

„Syrah N“ ir „Shiraz“

9.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

9.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Geografinė vietovė plyti Hero departamento šiaurės rytuose ir užima 17 komunų teritoriją. Aukščiausias taškas – kalkakmeniu pasidengusi Šventojo Lu kalno viršūnė (658 m). Ją supa virtinė iš pietvakarių į šiaurės rytus atsigręžusių kuestų. Vietovės klimatas kontrastingas: Langedoko lygumoje vyrauja švelnus, Viduržemio jūros veikiamas klimatas, o nedideles miškingas karstines plynaukštes košia iš Sevenų pučiantis žvarbus vėjas.

Vynuogynas susiliejęs su Viduržemio jūrai būdinga gamtine aplinka: klintingame dirvožemyje augančiomis garigomis ir alepinių pušų bei akmeninių ąžuolų giraitėmis. Nors vidutinis vynuogyno aukštis yra apie 150 m, vynuogės auginamos ir 80 m, ir didesniame kaip 300 m. aukštyje. Tam parenkamos palankios ekspozicijos vietos, dažniausiai – terasose ar vidutinio nuolydžio šlaituose, statesnio reljefo papėdėje.

Šiauriniame SKVN „Languedoc“ vietovės pakraštyje auginamą vynuogyną, iš kurio vynuogių gaminamas nuoroda „Pic Saint-Loup“ žymimas vynas, iš kitų išskiria klimatas – esminis veiksnys, padedantis geriau suvokti geografinės vietovės vynuogyno ypatumus. Nors Šventojo Lu kalno apylinkes, kaip ir visą regioną, veikia Viduržemio jūros klimatas, čia Langedoko vynuogynui augti vėsiausia: vidutinė temperatūra – 12,3 °C, t. y. apie 1,5–2 °C mažesnė nei gretimose saugomų vynų gamybos apylinkėse. Čia žiemos gilios ir atšiaurios, vasaromis dieną įkaista ne per daug, o naktį pakankamai atvėsta.

Per metus iškrenta 850–1 000 mm kritulių. Kaip ir būdinga Viduržemio jūros klimatui, vasaromis kritulių itin trūksta, tačiau (100–120 mm) mažiau nei pakrantės zonoje. Nors nuo smarkių ir žvarbių iš šiaurės rytų pučiančių vėjų vynuogyną saugo kalnai, šių dispozicija padeda juos nukreipti reikiama linkme. Vietovėje iškrentantis didesnis kritulių kiekis vynuogininkus verčia sodinti vynmedžius vidutiniškai tankiau nei likusioje nuoroda „Languedoc“ žymimų vynų gamybos vietovės dalyje. Todėl, atsižvelgiant į dirvos pajėgumą absorbuoti vynuogynui tenkantį kritulių kiekį, ieškoma tinkamam vynuogių sunokimui pasiekti būtinos pusiausvyros tarp vynuogių veislių.

Bendra šio Viduržemio jūros tipo klimato, veikiamo žemyninio klimato, temperatūra – nuo 1 500 iki 1 700 °C.

9.2.   Produktų ypatumai

Gamtinės sąlygos palankios veisti veislę „Syrah N“, gerai prisitaikiusią prie vėsių vietų, kur atsiskleidžia jos subtilumas ir saldymedžio bei našlaičių aromatas. Reikalaujama ne mažesnė kaip 50 proc. šios veislės vynuogių dalis raudonųjų vynų kupaže yra viena iš didžiausių procentinių dalių nuoroda „Languedoc“ žymimų raudonųjų vynų gamybos vietovės raudonųjų vynų kupažuose. Kupaže veislė „Syrah N“ vyrauja, nes ji geba prisitaikyti prie įvairiausių vietų, ypač žemumų. „Grenache N“ ir „Cinsaut N“ veislių vynuogės auginamos sausiausiuose sklypuose, o „Mourvèdre N“ ir „Carignan N“ – šilčiausiuose. Vynmedžių auginimo ciklą sąlygoja rugpjūčio ir rugsėjo mėnesiais vyraujantys kasdieniai temperatūrų svyravimai, padedantys atsiskleisti subtiliam ir gaiviam vynų aromatui.

Naktinė vėsa savo ruožtu teigiamai veikia aromatinių medžiagų pirmtakų ir antocianinų sintezę ir lemia raudoniesiems vynams būdingą granatų spalvą bei taninų struktūrą ir rožiniams vynams būdingą gaivų skonį.

Taigi raudoniesiems vynams būdinga granatų spalva. Vyrauja raudonųjų uogų ir saldymedžio aromatas ir skonis. Skonis daugiausia pasižymi elegantiškumu, pusiausvyra ir gaivumu. Struktūra tvirta, sudaryta iš švelnių taninų.

Šiuos vynus galima gana ilgai laikyti – tai specifikacijoje atsispindi nustatant vėlesnį jų pateikimo rinkai laiką. Siekiant pagerinti struktūrą ir padėti atsiskleisti visiems aromatams, raudonieji vynai brandinami iki kitų metų po derliaus nuėmimo liepos 1 d. Vynai vartoti pateikiami ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo liepos 15 d. Ilgainiui jie įgyja subtilių raudonųjų uogų kvapų pramaišiui su prieskonių pokvapiais.

Rožinių vynų spalva būna nuo vidutiniškai ryškios iki neryškios. Jie būna gaivūs ir lengvi. Pirmiausia juntamas švelnumas, vyrauja raudonųjų uogų pokvapiai.

9.3.   Priežastinis geografinės vietovės ypatumų ir produkto ypatumų ryšys

Apibendrinant galima daryti išvadą, kad Šventojo Lu kalno apylinkėse auginamo vynuogyno geografinės vietovės savitumą lemia dirvožemio ir klimato ypatumai, verčiantys vyndarius pritaikyti sukauptą praktinę patirtį atsižvelgiant į įgytas žinias apie vietovę.

Pasitelkę šias žinias Šventojo Lu kalno vynuogininkai pirmieji įveikė pradinį etapą pripažinimo link: 1994 m. Dekrete dėl „Côteaux du Languedoc“ buvo įteisintos konkrečios jų vynų gamybos sąlygos.

Prie Šventojo Lu kalno vynuogyno savitumo prisideda ir ši įvairi bendruomenė, nes ji įneša naujų techninių žinių ir žinių apie vietovę.

10.   Kitos pagrindinės sąlygos

Ženklinimas

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildoma sąlyga

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

Saugoma kilmės vietos nuoroda žymimų vynų etiketėse galima nurodyti didesnį geografinį vienetą – „Languedoc“. Šio vieneto pavadinimas turi būti rašomas ne stambesniu (nei didesniu, nei platesniu) šriftu negu šrifto, kuriuo užrašyta saugoma kilmės vietos nuoroda, simbolių dydis.

Saugoma kilmės vietos nuoroda žymimų vynų etiketėse galima nurodyti mažesnį geografinį vienetą, jeigu jis:

| — | įtrauktas į kadastrą; |
| --- | --- |

—

įtrauktas į kadastrą;

| — | nurodytas derliaus deklaracijoje. |
| --- | --- |

—

nurodytas derliaus deklaracijoje.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 607/2009 67 straipsnį, mažesnio geografinio vieneto pavadinimas gali būti naudojamas, jei iš to mažesnio geografinio vieneto kilusios bent 85 proc. vynuogių, iš kurių pagamintas vynas.

Etiketėje būtinai turi būti nurodomi derliaus metai.

Etiketėje neturi būti nurodomos vynuogių veislės.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1f1fc9-e5ee-45ac-b605-f56432d2c0b6

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---