# Úřední věstník C 197/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 197 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6213. června 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 197

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6213. června 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 197/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2019/C 197/02 | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2019 o zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 v Úředním věstníku Evropské unie (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (CHZO)) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě použitelných od 1. července 2019(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 ( Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1 )) | 20 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2019/C 197/04 | Oznámení o zadávacím řízení pro udělování licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků v Dinárském regionu | 21 |
| 2019/C 197/05 | Informace požadované podle čl. 5 odst. 2 – Zřízení Evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 ( Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19 )) | 23 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2019/C 197/06 | Výzva k předložení připomínek ke státní podpoře podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora | 25 |

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 197/01

Směnné kurzy vůči euru

1

2019/C 197/02

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2019 o zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 v Úředním věstníku Evropské unie (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (CHZO))

Úředním věstníku Evropské unie

2

2019/C 197/03

Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě použitelných od 1. července 2019(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 ( Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1 ))

(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 ( Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1 ))

20

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2019/C 197/04

Oznámení o zadávacím řízení pro udělování licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků v Dinárském regionu

21

2019/C 197/05

Informace požadované podle čl. 5 odst. 2 – Zřízení Evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 ( Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 ( Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

23

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2019/C 197/06

Výzva k předložení připomínek ke státní podpoře podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora

25

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SOUDNÍ ŘÍZENÍ |
| | Soudní dvůr ESVO |
| 2019/C 197/07 | Žádost o poradní stanovisko Soudního dvora ESVO předložená správním soudem Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein dne 24. ledna 2019 ve věci D a E (Věc E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Žaloba podaná dne 26. února 2019 společností Nettbuss AS proti společnosti Konkurrenten.no AS (Věc E-1/17 Costs) | 36 |

V   Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

2019/C 197/07

Žádost o poradní stanovisko Soudního dvora ESVO předložená správním soudem Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein dne 24. ledna 2019 ve věci D a E (Věc E-2/19)

35

2019/C 197/08

Žaloba podaná dne 26. února 2019 společností Nettbuss AS proti společnosti Konkurrenten.no AS (Věc E-1/17 Costs)

36

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

12. června 2019

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1323 |
| JPY | japonský jen | 122,72 |
| DKK | dánská koruna | 7,4678 |
| GBP | britská libra | 0,88805 |
| SEK | švédská koruna | 10,6800 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1252 |
| ISK | islandská koruna | 141,50 |
| NOK | norská koruna | 9,7820 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,614 |
| HUF | maďarský forint | 321,43 |
| PLN | polský zlotý | 4,2608 |
| RON | rumunský lei | 4,7250 |
| TRY | turecká lira | 6,5550 |
| AUD | australský dolar | 1,6292 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5059 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,8570 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7206 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5445 |
| KRW | jihokorejský won | 1 337,81 |
| ZAR | jihoafrický rand | 16,7129 |
| CNY | čínský juan | 7,8346 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4130 |
| IDR | indonéská rupie | 16 125,56 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7075 |
| PHP | filipínské peso | 58,815 |
| RUB | ruský rubl | 73,3013 |
| THB | thajský baht | 35,379 |
| BRL | brazilský real | 4,3661 |
| MXN | mexické peso | 21,6615 |
| INR | indická rupie | 78,4910 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1323

JPY

japonský jen

122,72

DKK

dánská koruna

7,4678

GBP

britská libra

0,88805

SEK

švédská koruna

10,6800

CHF

švýcarský frank

1,1252

ISK

islandská koruna

141,50

NOK

norská koruna

9,7820

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,614

HUF

maďarský forint

321,43

PLN

polský zlotý

4,2608

RON

rumunský lei

4,7250

TRY

turecká lira

6,5550

AUD

australský dolar

1,6292

CAD

kanadský dolar

1,5059

HKD

hongkongský dolar

8,8570

NZD

novozélandský dolar

1,7206

SGD

singapurský dolar

1,5445

KRW

jihokorejský won

1 337,81

ZAR

jihoafrický rand

16,7129

CNY

čínský juan

7,8346

HRK

chorvatská kuna

7,4130

IDR

indonéská rupie

16 125,56

MYR

malajsijský ringgit

4,7075

PHP

filipínské peso

58,815

RUB

ruský rubl

73,3013

THB

thajský baht

35,379

BRL

brazilský real

4,3661

MXN

mexické peso

21,6615

INR

indická rupie

78,4910

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/2

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. června 2019

o zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 v Úředním věstníku Evropské unie

(„Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ (CHZO))

(2019/C 197/02)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 97 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Itálie podala v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013 žádost o změnu specifikace názvu „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“. |
| --- | --- |

(1)

Itálie podala v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013 žádost o změnu specifikace názvu „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“.

| (2) | Komise žádost přezkoumala a dospěla k závěru, že podmínky stanovené v článcích 93 až 96, čl. 97 odst. 1 a článcích 100, 101 a 102 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou splněny. |
| --- | --- |

(2)

Komise žádost přezkoumala a dospěla k závěru, že podmínky stanovené v článcích 93 až 96, čl. 97 odst. 1 a článcích 100, 101 a 102 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou splněny.

| (3) | Aby mohla být předložena prohlášení o námitce v souladu s článkem 98 nařízení (EU) č. 1308/2013, měla by být žádost o změnu specifikace názvu „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby mohla být předložena prohlášení o námitce v souladu s článkem 98 nařízení (EU) č. 1308/2013, měla by být žádost o změnu specifikace názvu „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Žádost o změnu specifikace názvu „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ (CHZO) v souladu s článkem 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 je zahrnuta do přílohy tohoto rozhodnutí.

V souladu s článkem 98 nařízení (EU) č. 1308/2013 se zveřejněním tohoto rozhodnutí přiznává právo podat proti změně specifikace uvedené v prvním pododstavci tohoto článku námitku, a to do dvou měsíců ode dne jejího zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 4. června 2019.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

PŘÍLOHA

ŽÁDOST O ZMĚNU SPECIFIKACE PRODUKTU

„VIGNETI DELLE DOLOMITI“/„WEINBERG DOLOMITEN“

PGI-IT-A0755-AM02

Datum podání žádosti: 14.4.2015

1.   Pravidla pro změny

Článek 105 nařízení (EU) č. 1308/2013 – změna, která není menšího rozsahu

2.   Popis a důvody ke změně

2.1.   Přidání nových druhů šumivých vín.

Změna se týká přidání následujících druhů šumivého vína:

| — | bílé a růžové „šumivé víno“, |
| --- | --- |

—

bílé a růžové „šumivé víno“,

| — | bílé a růžové „jakostní šumivé víno“, |
| --- | --- |

—

bílé a růžové „jakostní šumivé víno“,

| — | bílé „jakostní aromatické šumivé víno“. |
| --- | --- |

—

bílé „jakostní aromatické šumivé víno“.

Důvody: Již více než sto let se v provincii Trento vyrábí mnoho předních šumivých vín metodou druhotného kvašení v láhvi; v 50. a 60. letech minulého století se začal značný počet standardních a odrůdových vín vyrábět metodou druhotného kvašení ve velkých nádobách (metoda charmat). V samotné provincii Trento připadá v současnosti na tuto produkci přibližně 3,5 milionu lahví, z toho může významný podíl používat dotyčné CHZO díky tomu, že má požadované vlastnosti.

V této žádosti o změnu se navrhuje, aby byla výše uvedenému segmentu přiznána vyšší úroveň ochrany a byl úžeji svázán s územím původu tím, že bude zahrnut do specifikace produktu pro CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ a budou se na něj vztahovat stejná pravidla, jaká se již dlouho uplatňují u tichých a perlivých vín.

Většina výroby šumivých vín vyráběných metodou charmat připadá na malý počet podniků. Je-li produkce podniků nízká, je stále běžnější, že zpracování provádějí jejich jménem provozovny, které jsou třetími stranami, a to vzhledem k vysokým investičním nákladům, jež jsou nezbytné, aby podniky získaly systémy a technologie potřebné pro tento druh výroby. Proto se zvyšuje počet podniků, které si přejí svá vlastní vína dále zlepšit jejich zpracováním na šumivé víno vyráběné metodou druhotného kvašení v autoklávech.

Z tohoto důvodu bylo také navrženo, aby zpracování na šumivé víno mohly provádět kdekoli v Benátsku a Lombardii podniky, které mohou prokázat tradici výroby vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ a/nebo jejich zpracování na perlivá vína během posledních pěti vinařských roků.

Kromě poskytnutí přesného údaje o zeměpisném původu produktu spotřebitelům by měla možnost zařazení těchto produktů pod CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ zdůvodnit rovněž zvýšení hodnoty produktu, pokud jde o jeho umístění na cenové stupnici, s úpravou ceny za láhev, a tím i hodnoty použitých hroznů.

Odlišení na základě CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ by mimoto místní produkci umožnilo vyniknout v široké škále anonymních standardních nebo odrůdových šumivých vín a zabránilo by cenové politice vyplývající z hojného výskytu těchto produktů na trhu.

Tato změna se týká článků 2, 6 a 8 specifikace produktu a těchto oddílů jednotného dokumentu: body 2.3 Druhy výrobků z révy vinné, 2.4 Popis vín, 2.5.1 Zvláštní enologické postupy a 2.8 Souvislost se zeměpisnou oblastí.

2.2.   Zařazení nových odrůd do kombinace moštových odrůd

Změna se týká zařazení níže uvedených odrůd, které byly nedávno zavedeny v příslušných provinciích nacházejících se v oblasti produkce vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“, do kombinace moštových odrůd:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano a Trento), |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano a Trento),

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano), |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano),

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano), |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano),

| — | HELIOS (B)/(Trento), |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trento),

| — | JOHANNITER (B)/(Trento), |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trento),

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano a Trento), |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano a Trento),

| — | TURCA (N)/(Trento). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trento).

Tyto nové moštové odrůdy jsou proto přidány k odrůdám, které již jsou pro příslušné provincie povoleny.

Navrhovaná změna je obzvláště významná, jelikož tyto mezidruhové hybridy druhu Vitis vinifera a jiných druhů rodu Vitis jsou přirozeně odolné vůči hlavním patogenům révy vinné (peronospora a moučnatka (oidium)), a nevyžadují tudíž chemické ošetření; tato specifická vlastnost znamená, že jsou obvykle pěstovány v blízkosti „citlivých“ oblastí, jako jsou školy, zastavěné oblasti, sportovní zařízení, cyklostezky atd.

Vzhledem k těmto ekologickým vlastnostem, zvýšení plochy osázené dotyčnými odrůdami a příznivým výsledkům vinifikace těchto inovativních odrůd má tato změna zajistit potřebnou úroveň rozpoznatelnosti a ochrany i u těchto produktů.

Možnost uvádět na trh vína s CHZO s názvy těchto odrůd na etiketách by zvýšila jejich hodnotu.

Možnost uvedení těchto odrůd na etiketě spolu se zeměpisným označením „Vigneti delle Dolomiti“ by zvýšila hodnotu jednotlivých produktů. Je třeba mít na paměti, že tyto odrůdy jsou někdy spotřebitelům málo známé nebo jsou jimi málo ceněny, jelikož doposud je nebylo možné na etiketách dotyčných vín uvádět.

Tato změna se týká článku 2 specifikace produktu a oddílu 2 jednotného dokumentu, a to bodu 2.7 Hlavní moštové odrůdy.

2.3.   Výroba vín s uvedením názvu moštových odrůd „Bianchetta Trevigiana“ nebo „Pavana“ na etiketě

V kategoriích „Víno“„Perlivé víno“ se doplňují typy vín s uvedením názvu níže uvedených moštových odrůd na etiketě:

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B), |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B),

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Důvody: Navrhovaná změna umožňuje vyrábět vína z odrůd „Bianchetta Trevigiana“ a „Pavana“ a tyto odrůdy musí být na etiketě uvedeny v souladu s příslušnými pravidly Evropské unie.

Důvodem je skutečnost, že dotyčné odrůdy již byly zahrnuty do kombinace moštových odrůd uvedené ve specifikaci produktu pro CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ pro výrobu bílých resp. červených/růžových vín; tato změna má proto umožnit, aby byly v zájmu producentů na etiketách příslušných vín uváděny názvy těchto dvou odrůd.

V tomto oddíle jednotného dokumentu nejsou konkrétně výše zmíněné dvě moštové odrůdy zařazeny na seznam moštových odrůd, jejichž uvádění na etiketách je zakázáno.

Tato změna se týká článku 2 specifikace produktu a oddílu 2 jednotného dokumentu, a to bodu 2.9 Další podmínky.

2.4.   Odchylky umožňující zpracování vína na šumivé a perlivé víno v sousedních regionech

Specifikace produktu již umožňuje provádění běžných vinifikačních postupů pro tichá vína v sousedních regionech (v celém Benátsku a Lombardii), pokud dotyčné podniky mohou prokázat nepřerušenou tradici výroby vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ během posledních pěti vinařských roků.

Účelem této změny je umožnit zpracování vína na perlivé a šumivé víno ve stejné oblasti, jak je povoleno pro tichá vína.

Důvody: Možnost zpracování vína na šumivé a perlivé víno v sousedních regionech je odůvodněna skutečností, že v těchto regionech mohou být prováděny běžné enologické postupy (jak je již stanoveno ve specifikaci), a je v souladu s touto skutečností. Je třeba mít na paměti, že tyto postupy se nepovažují za fáze po vinifikaci, nýbrž za nedílnou součást výroby vína, a jako takové mohou být prováděny pouze ve vymezené vinařské oblasti.

Mají-li podniky nízkou produkci perlivých a šumivých vín, je rovněž stále běžnější, že zpracování jejich jménem provádějí provozovny, které jsou třetí stranou, vzhledem k vysokým investičním nákladům, jež jsou nezbytné, aby podniky získaly systémy a technologie potřebné pro toto zpracování. Je běžnou praxí, že místní hospodářské subjekty požádají o provedení tohoto zpracování, zejména v případě nízké produkce, podniky v sousedních regionech Benátska a Lombardie.

Tato změna se týká článku 5 specifikace produktu a oddílu 2 jednotného dokumentu, a to bodu 2.9 Další podmínky.

2.5.   Enologický postup míchání vín a hroznových moštů

Odstavec týkající se enologického postupu míchání vín a hroznových moštů, včetně míchání s produkty, které pocházejí mimo danou oblast, a to maximálně do 15 %, je přepracován s cílem vyloučit možnost použití, byť jen částečně, vín získaných z jiných moštových odrůd, než jsou odrůdy, které mohou být pěstovány v provinciích Trento, Bolzano a Belluno.

Důvody: Tato změna má hospodářským subjektům poskytnout přesnější informace, ačkoli je ve srovnání s předchozí specifikací restriktivnější, pokud jde o možnost používat tradiční metodu míchání. Má zejména zabránit míchání s jinými moštovými odrůdami, než jsou odrůdy, které mohou být pěstovány v dané oblasti, což by mohlo nepříznivě ovlivnit charakteristiku a typické vlastnosti dotyčných vín.

Tato změna se týká článku 5 specifikace produktu a oddílu 2 jednotného dokumentu, a to bodu 2.5.1 Zvláštní enologické postupy.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název, který má být zapsán

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   Typ zeměpisného označení

CHZO – chráněné zeměpisné označení

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

| 4. | Šumivé víno |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jakostní šumivé víno |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jakostní aromatické šumivé víno |
| --- | --- |

6.

| 8. | Perlivé víno |
| --- | --- |

8.

| 15. | Víno ze zaschlých hroznů |
| --- | --- |

15.

| 16. | Víno z přezrálých hroznů |
| --- | --- |

16.

4.   Popis vína (vín)

Vigneti delle Dolomiti Bianco patřící do kategorie „Víno“ a „Perlivé víno“, s uvedením jedné či dvou moštových odrůd, nebo bez něj

Tato bílá vína různých typů vykazují celou škálu barev od slámově žluté po zlatavou, někdy s nádechy světle zelené nebo měděné jako v případě odrůdy Pinot Grigio.

Aroma vín se vyznačuje delikátností, s ovocnými tóny, které obecně odrážejí hlavní moštovou odrůdu použitou ve víně, avšak také typickou „osobitost“ horských produktů.

Chuť vín, která mohou být suchá až sladká, je harmonická, dobře strukturovaná a robustní, jakož i vyvážená, pokud jde o obsah alkoholu a kyselost.

V případě perlivého bílého vína zvyšuje přítomnost oxidu uhličitého jeho svěžest a živost.

Při dodání ke spotřebě mají bílá vína, která uvádějí název jedné či dvou moštových odrůd, kromě výše popsaných vlastností i organoleptické vlastnosti příslušné moštové odrůdy nebo odrůd, z nichž bylo víno získáno.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 10 %

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Rosato patřící do kategorie „Víno“ a „Perlivé víno“, s uvedením jedné či dvou moštových odrůd, nebo bez něj

Tato růžová vína tvoří skupinu produktů „pro přímou konzumaci“, které byly získány především z moštových odrůd Schiava, Merlot a Teroldego.

Tato vína mají v závislosti na enologickém postupu a době, po kterou jsou v kontaktu se slupkami, růžovou barvu různé intenzity.

Aroma je jemné a delikátní s příjemnými ovocnými tóny.

Chuť je svěží a harmonická s vyváženou kyselostí a může být suchá až sladká.

V případě perlivého vína zvyšuje přítomnost oxidu uhličitého jeho svěžest a živost.

Při dodání ke spotřebě mají růžová vína, která uvádějí název jedné či dvou moštových odrůd, kromě výše popsaných vlastností i organoleptické vlastnosti příslušné moštové odrůdy nebo odrůd, z nichž bylo víno získáno.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 10 %

Minimální bezcukerný extrakt: 15,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Rosso patřící do kategorie „Víno“ a „Perlivé víno“, s uvedením jedné či dvou moštových odrůd, nebo bez něj

Tato vína mají rubínově červenou barvu různé intenzity, v případě starších vín někdy s nádechy oranžové. Jejich aroma je vinné, někdy éterické nebo ovocné; v závislosti na moštové odrůdě použité k jejich výrobě mohou mít ovocné aroma různé intenzity, v případě starších vín dobře vyvinuté.

Chuť je harmonická, plná, někdy nahořklá a tvrdá a může být suchá až sladká.

Červené víno „Novello“ má aroma a příchuti, které jsou spojeny se zvláštní technikou karbonové macerace používané při výrobě vína z hroznů, která zlepšuje profil vína a typické tóny moštové odrůdy.

V případě perlivého vína zvyšuje přítomnost oxidu uhličitého jeho živost.

Při dodání ke spotřebě mají červená vína, která uvádějí název jedné či dvou moštových odrůd, kromě výše popsaných vlastností i organoleptické vlastnosti příslušné moštové odrůdy nebo odrůd, z nichž bylo víno získáno.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových:

| — | 11 % v případě typu „Vino Novello“ |
| --- | --- |

—

11 % v případě typu „Vino Novello“

| — | 10 % u ostatních typů |
| --- | --- |

—

10 % u ostatních typů

Minimální bezcukerný extrakt: 18,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Bianco patřící do kategorií 15 a 16 včetně tradičního výrazu „Passito“ nebo „Vino Passito“, bez uvedení moštové odrůdy

Tato vína mají zvláštní osobitost a charakter. Barva je zlatavá až jantarová.

Aroma je delikátní, jemné a výrazné s tóny zaschlých hroznů, někdy kořenité.

Chuť je plná, harmonická, hrozinková a někdy alkoholická; může být suchá až sladká.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 16 %

Minimální skutečný obsah alkoholu v % objemových 9,0 % (víno ze zaschlých hroznů) a 12,0 % (víno z přezrálých hroznů)

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Rosato patřící do kategorií 15 a 16 včetně tradičního výrazu „Passito“ nebo „Vino Passito“, bez uvedení moštové odrůdy

Tato vína mají značnou osobitost a charakter. Barva je růžová různé intenzity, někdy s oranžovými tóny.

Aroma je delikátní, jemné a výrazné s tóny zaschlých hroznů, někdy kořenité.

Chuť je plná, harmonická, hrozinková a někdy alkoholická; může být suchá až sladká.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 16 %

Minimální skutečný obsah alkoholu v % objemových 9,0 % (víno ze zaschlých hroznů) a 12,0 % (víno z přezrálých hroznů)

Minimální bezcukerný extrakt: 15,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Rosso patřící do kategorií 15 a 16 včetně tradičního výrazu „Passito“ nebo „Vino Passito“, bez uvedení moštové odrůdy

Tato vína mají zvláštní osobitost a charakter. Barva je granátově červená, někdy s oranžovými tóny.

Aroma je delikátní, jemné a výrazné s tóny zaschlých hroznů, někdy kořenité.

Chuť je plná, harmonická, hrozinková a někdy alkoholická; může být suchá až sladká.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 16 %

Minimální skutečný obsah alkoholu v % objemových 9,0 % (víno ze zaschlých hroznů) a 12,0 % (víno z přezrálých hroznů)

Minimální bezcukerný extrakt: 18,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Bianco patřící do kategorií 4 „Šumivé víno“, 5 „Jakostní šumivé víno“ a 6 „Jakostní aromatické šumivé víno“, s uvedením jedné či dvou moštových odrůd, nebo bez něj

Šumivé víno se vyznačuje živou a přetrvávající pěnou a barvou, která se pohybuje od slámově žluté po zlatavou s nádechy světle zelené. Vyznačuje se zvláštní delikátností a elegancí. Má výrazné, jemné a delikátní aroma s náznakem kvasnic; jakostní aromatické šumivé víno má typické aroma moštové odrůdy Moscato Giallo. Chuť je jemná, živá a typická pro moštovou odrůdu; pokud jde o obsah cukru, chuť může být suchá až sladká, tj. s označením „brut nature“ až „sladké“. Při dodání ke spotřebě mají šumivá a jakostní šumivá bílá vína v případě, že je uveden název jedné nebo dvou moštových odrůd, kromě výše popsaných vlastností i organoleptické vlastnosti příslušné moštové odrůdy nebo odrůd, z nichž bylo víno získáno. Jakostní aromatické šumivé víno s uvedením moštové odrůdy či bez něj musí mít organoleptické vlastnosti moštové odrůdy Moscato Giallo, z níž musí být zcela získáno. Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 11,0 %

Minimální skutečný obsah alkoholu v % objemových 10,5 % (šumivé víno a jakostní šumivé víno) a 6,0 % (jakostní aromatické šumivé víno)

Minimální celková kyselost: 4,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr (šumivé víno a jakostní šumivé víno); 5,0 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr (jakostní aromatické šumivé víno)

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 4,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

4,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

Vigneti delle Dolomiti Rosato patřící do kategorií 4 „Šumivé víno“ a 5 „Jakostní šumivé víno“, s uvedením jedné či dvou moštových odrůd, nebo bez něj

Šumivé víno se vyznačuje živou a přetrvávající pěnou a růžovou barvou různé intenzity. Vyznačuje se zvláštní delikátností a elegancí.

Má výrazné, jemné a delikátní aroma s náznakem kvasnic.

Chuť je jemná, živá a typická pro moštovou odrůdu; pokud jde o obsah cukru, chuť může být suchá až sladká, tj. s označením „brut nature“ až „sladké“.

Při dodání ke spotřebě mají šumivá a jakostní šumivá růžová vína v případě, že uvádějí název jedné nebo dvou moštových odrůd, kromě výše popsaných vlastností i organoleptické vlastnosti příslušné moštové odrůdy nebo odrůd, z nichž bylo víno získáno.

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 11 %

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 10,5 |
| Minimální celková kyselost | 4,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

10,5

Minimální celková kyselost

4,5 g/l, vyjádřená v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Analytické parametry nezahrnuté v níže uvedené tabulce splňují omezení stanovená ve vnitrostátních a unijních právních předpisech.

5.   Enologické postupy

a.   Základní enologické postupy

Enologický postup míchání hroznových moštů a vín

Příslušná omezení enologických postupů

Specifikace produktu umožňuje v souladu s příslušnými právními předpisy Evropské unie smíchat hroznové mošty a vína (v množství do 15 %) s mošty a víny i z jiných italských vinařských oblastí, pokud byly získány z nearomatických moštových odrůd označených jako „vhodné k pěstování“ nebo „sledované“ v provinciích Belluno, Bolzano a Trento.

Enologický postup zpracování na šumivé víno metodou druhotného kvašení v autoklávech

Příslušná omezení enologických postupů

Zpracování na šumivé víno je povoleno výlučně pomocí metody druhotného kvašení ve velkých nádobách (autoklávech).

b.   Maximální výnosy

Typy Vigneti delle Dolomiti Bianco, Rosato a Rosso bez označení moštové odrůdy

23 000 kg hroznů na hektar

Typ Vigneti delle Dolomiti získaný z moštové odrůdy Moscato Rosa

12 000 kg hroznů na hektar

Typy Vigneti delle Dolomiti s uvedením jiných povolených moštových odrůd

19 500 kg hroznů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Oblast produkce hroznů používaných k výrobě vín „Vigneti delle Dolomiti“ zahrnuje celé území autonomních provincií Trento a Bolzano a území provincie Belluno v regionu Benátsko, jež jsou všechny součástí vinařské oblasti EU C I (B).

7.   Hlavní moštové odrůdy

| | Cabernet Franc N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Franc N. – Cabernet

| | Cabernet Sauvignon N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

| | Carmenère N. – Cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet

| | Carmenère N. – Cabernet Italiano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Italiano

| | Carmenère N. – Cabernet Nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Nostrano

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Groppello di Revò N. – Groppello |
| --- | --- |

Groppello di Revò N. – Groppello

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco

| | Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Moscato Giallo B. – Goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Goldmuskateller

| | Moscato Giallo B. – Moscato |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscato

| | Moscato Giallo B. – Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscatellone

| | Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose

| | Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller

| | Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner |
| --- | --- |

Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Petit Verdot N. |
| --- | --- |

Petit Verdot N.

| | Pinot Bianco B. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot

| | Pinot Bianco B. – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot Blanc

| | Pinot Bianco B. – Weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weissburgunder

| | Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder

| | Pinot Bianco B. – Weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weißburgunder

| | Pinot Grigio – Grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauburgunder

| | Pinot Grigio – Grauer Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauer Burgunder

| | Pinot Grigio – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot

| | Pinot Grigio – Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot Gris

| | Pinot Grigio – Ruländer |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Ruländer

| | Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder

| | Pinot Nero N. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot

| | Pinot Nero N. – Pinot Noir |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot Noir

| | Pinot Nero N. – Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Spätburgunder

| | Pinot Nero N. – Blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Blauburgunder

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Sauvignon B. – Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

| | Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch

| | Schiava Gentile N. – Mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Mittervernatsch

| | Schiava Gentile N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Schiava

| | Schiava Gentile N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Vernatsch

| | Schiava N. |
| --- | --- |

Schiava N.

| | Schiava Grigia N. – Grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Grauvernatsch

| | Schiava Grigia N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Schiava

| | Schiava Grigia N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Vernatsch

| | Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr

| | Schiava Grossa N. – Großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Großvernatsch

| | Schiava Grossa N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Schiava

| | Schiava Grossa N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Vernatsch

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner

| | Sylvaner Verde B. – Silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Silvaner

| | Sylvaner Verde B. – Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Sylvaner

| | Syrah N. – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. – Shiraz

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Turca N. – Serbina N. |
| --- | --- |

Turca N. – Serbina N.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Marzemino N. – Berzamino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzamino

| | Marzemino N. – Berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzemino

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

| | Riesling Italico B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Riesling

| | Riesling Italico B. – Welschriesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Welschriesling

| | Riesling Renano B. – Rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Rheinrieseling

| | Riesling Renano B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Riesling

| | Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

| | Trebbiano Toscano B. – Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Procanico

| | Trebbiano Toscano B. – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

| | Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc

| | Veltliner B. – Gruner Veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. – Gruner Veltliner

| | Moscato Giallo B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscatello

| | Moscato Giallo B. – Muscat |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Muscat

| | Moscato Giallo B. – Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Muskateller

| | Malvasia Nera Lunga N. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Nera Lunga N. – Malvasia

| | Malvasia N. – Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – Malvasier

| | Malvasia N. – Roter Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – Roter Malvasier

| | Petit Manseng B. |
| --- | --- |

Petit Manseng B.

| | Portoghese N. – Blauer Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – Blauer Portugieser

| | Portoghese N. – Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – Portugieser

| | Tannat N. |
| --- | --- |

Tannat N.

| | Tempranillo N. |
| --- | --- |

Tempranillo N.

| | Viogner B. |
| --- | --- |

Viogner B.

| | Zweigelt N. |
| --- | --- |

Zweigelt N.

| | Diolinoir N. |
| --- | --- |

Diolinoir N.

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta

| | Malvasia Istriana B. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Istriana B. – Malvasia

| | Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda |
| --- | --- |

Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda

| | Marzemina Bianca B. – Marzemina |
| --- | --- |

Marzemina Bianca B. – Marzemina

| | Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller

| | Moscato Bianco B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatello

| | Moscato Bianco B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatello

| | Moscato Bianco B. – Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatellone

| | Moscato Bianco B. – Moscato |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscato

| | Moscato Bianco B. – Muscat |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Muscat

| | Moscato Bianco B. – Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Muskateller

| | Glera B. – Serprino |
| --- | --- |

Glera B. – Serprino

| | Glera Lunga B. – Glera |
| --- | --- |

Glera Lunga B. – Glera

| | Glera Lunga B. – Serprino |
| --- | --- |

Glera Lunga B. – Serprino

| | Tocai Friulano B. – Tai |
| --- | --- |

Tocai Friulano B. – Tai

| | Trevisana Nera N. |
| --- | --- |

Trevisana Nera N.

8.   Popis souvislostí

Vigneti delle Dolomiti, všechny kategorie (1, 4, 5, 6, 8, 15 a 16)

Přírodní faktory, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí:

Oblast zahrnuje Trentino, Alto Adige a provincii Belluno v Benátsku a nachází se v Dolomitech, mimořádné horské oblasti uvedené na seznamu světového dědictví UNESCO. Oblast je převážně hornatá nebo kopcovitá a geologie je rozmanitá, jelikož zahrnuje hory různého geologického původu, přičemž největší plochu pokrývají Dolomity.

Podnebí je přechodné mezi polokontinentálním a alpinským; nejchladnějšími měsíci jsou zimní měsíce a nejteplejšími měsíci jsou červenec a srpen. Průměrné srážky činí 1 000 mm ročně a rozdělení srážek je typicky středomořské, kdy většina srážek spadne na jaře a na podzim. Přiměřené deště a vynikající vodní kapacita kvůli významné přítomností hor s táním sněhu znamená, že půda obsahuje dostatek vody. Zvláštní geografie Dolomitů spolu s přechodným podnebím mezi středomořským a alpinským vytváří v oblasti produkce vín s označením IGT „Vigneti delle Dolomiti“ jedinečné prostředí a odlišuje vína vyprodukovaná v této oblasti.

Pokud jde o půdní podmínky, půdy sestávají převážně z vápencové suti s vysokým podílem kamene, což má za následek dobré odvodnění a provzdušnění. Tyto půdy se obvykle vyskytují na vápencové suti ve střední až vrcholové části náplavových kuželů. Půdy v dolní části svahů mají nižší podíl kamene. V některých nížinných oblastech se vyskytují vrstvy nahromaděného koluvia a půdy na ledovcových sedimentech nebo fluviálních štěrcích. Vyskytují se zde také půdy různého geologického původu, například v údolích Valle di Cembra (porfyr), Val d’Isarco (metamorfovaná krystalická břidlice) a centrální Vallagarina (čedič).

Historické a lidské faktory, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí:

Réva a víno byly vždy součástí kulturního dědictví této oblasti, jak dokládají četné archeologické nálezy a zdokumentované historické důkazy od doby bronzové až po současnost. Po několik staletí byla celá oblast rovněž součástí rakousko-uherské monarchie a některé administrativní a kulturní charakteristiky monarchie jsou zde zcela jasně zachovány dodnes. V průběhu tisíce let, kdy byly pěstování révy vinné a lidská historie vzájemně spojeny, se mezi nimi vytvořily neoddělitelné vazby, což se projevuje nejen v místní kultuře a tradičních postupech v zemědělství a vinařství, nýbrž také v širších a nepřímých kulturních oblastech, jako je umění a gastronomie. Rozhodující a nesmazatelný dopad na vinařství a produkci a kulturu vína obecně v této oblasti mělo zřízení zemědělského institutu San Michele all’Adige v roce 1874, což zajistilo mimořádný zdroj učení, znalostí a vzdělávání v daném odvětví. Moderní vinařství skutečně vděčí za mnohé odborné přípravě a šíření nových vinařských a enologických postupů, jež tento institut zajistil společně se školou v Coneglianu. Zásadním způsobem přispěli také vinaři z dané oblasti, kteří zavedli postupy a metody obhospodařování vinic spojující environmentální a hospodářskou udržitelnost a inovativní vinařské technologie.

Vigneti delle Dolomiti, kategorie: „Víno“

Informace o zvláštní kvalitě produktů, kterou lze přičíst zeměpisnému původu a příčinné souvislosti s přírodními a lidskými faktory v dané zeměpisné oblasti.

Bílá vína různých typů vykazují celou škálu barev od slámově žluté po zlatavou, někdy s nádechy světle zelené nebo měděné jako v případě odrůdy Pinot Grigio. Jemné aroma vín se vyznačuje delikátností s ovocnými tóny, které obecně odrážejí hlavní moštovou odrůdu použitou ve víně, zejména v případě aromatických a poloaromatických odrůd, jako je Müller Thurgau a Sauvignon. Chuť vín, která je suchá až sladká, je harmonická, dobře strukturovaná, svěží a robustní.

Růžová vína, zejména vína z odrůd Schiava, Merlot a Teroldego, mají růžovou barvu různé intenzity v závislosti na enologickém postupu. Chuť je svěží a harmonická, suchá až sladká s vyváženou kyselostí.

Červená vína mají rubínově červenou barvu různé intenzity, v případě starších vín někdy s nádechy oranžové. Jejich aroma je vinné, někdy éterické nebo ovocné; v závislosti na moštové odrůdě použité k jejich výrobě mohou mít ovocné aroma různé intenzity, v případě starších vín dobře vyvinuté. Chuť je harmonická a dobře strukturovaná a může být suchá až sladká.

Červené víno „Novello“ má aroma a příchuti, jež jsou spojeny se zvláštní technikou karbonové macerace používané při výrobě vína z hroznů, která zlepšuje profil vína a typické tóny moštové odrůdy.

Široká škála pěstovaných odrůd umožňuje co nejlépe využívat vhodnost různých typů pozemků. Vinice se obvykle nacházejí v oblastech s nejpříznivějším slunečním svitem. V kopcovitých oblastech se pěstují převážné bílé odrůdy, zatímco červené odrůdy pěstované v hlubších půdách v údolích umožňují produkovat plná, robustní vína s obsahem tříslovin a s dobře rozvinutými tóny zralého ovoce.

Teplotní rozdíly mezi dnem a nocí, které jsou pro tuto oblast typické, způsobují zejména u bílých hroznů značné hromadění aromatických prekurzorů, díky nimž mají vína zvláštní organoleptické vlastnosti. Rozmanitost poloh a nadmořských výšek pozemků tudíž nabízí širokou škálu různých podmínek, což umožňuje určit pro jednotlivá vína nejvhodnější umístění.

Charakteristiky a vlastnosti vín s označením IGT „Vigneti delle Dolomiti“ jsou rovněž důsledkem lidských faktorů, zejména profesionality vinařů. Plocha vinic v zemědělském podniku je malá a činí přibližně 1,3 ha. Topografie také znamená, že k obdělání 1 hektaru vinice je zapotřebí vysoký počet pracovních hodin (více než 600). Většina této doby je vynaložena na činnosti, které mají optimalizovat růst rostlin a zrání hroznů, podporovat přirozenou odolnost vůči patogenům a omezit používání fytosanitárních opatření. V tomto ohledu je třeba uvést, že téměř celá plocha vinic je obdělávána podle zásad integrované, a stále více ekologické ochrany rostlin. Hrozny jsou sklízeny výhradně ručně.

Vzájemné působení přírodních faktorů (podnebí, půdní podmínky a topografie), zkušeností místních hospodářských subjektů a moderních technik pěstování a výroby vína umožňují produkovat kvalitní vína, jejichž vlastnosti a pověst jsou spojeny jak s oblastí produkce, tak i s moštovými odrůdami, z nichž pocházejí.

Vigneti delle Dolomiti, kategorie 4 „Šumivé víno“, 5 „Jakostní šumivé víno“, 6 „Jakostní aromatické víno“, 8 „Perlivé víno“

Informace o zvláštní jakosti produktů, kterou lze přičíst zeměpisnému původu a příčinné souvislosti s přírodními a lidskými faktory v dané zeměpisné oblasti.

Šumivé víno, které se honosí stoletou tradicí, se považuje za klenot místního vinařství. Obzvláštní péče ve fázi růstu a sklizně hroznů a jejich zpracování na základní víno, jakož i během následného období druhotného kvašení způsobuje, že šumivé víno vyniká zvláštními vlastnostmi, pokud jde o delikátnost a eleganci.

Kvalitu šumivých vín určuje dostupnost surovin pocházejících z horských vinařských oblastí, v nichž mají hrozny a vína kvalitativní vlastnosti, které jsou ideální pro výrobu vína tohoto typu. Tyto vlastnosti spočívají zejména v tom, že hrozny zachovávají náležitou rovnováhu mezi obsahem cukru a kyselin, čemuž napomáhají teplotní rozdíly mezi dnem a nocí, jež se postupně zvyšují s tím, jak se zvyšuje nadmořská výška vinic.

Charakteristika produktu mimoto závisí na omezeném sortimentu odrůd révy vinné, které lze použít k výrobě šumivých vín.

Co se týká „jakostního aromatického šumivého vína“, příčinná souvislost je dána rovněž výběrem moštové odrůdy, tj. původní odrůdy „Moscato Giallo“, která se v této oblasti pěstuje a jejíž jemné aroma je posíleno zráním, jež není příliš intenzivní, a napomáhá mu subalpinské podnebí.

Šumivé víno se vyznačuje živou a přetrvávající pěnou a barvou, která se pohybuje od slámově žluté po zlatavou s nádechy světle zelené. Má výrazné a jemné aroma s náznakem kvasnic. Chuť je jemná, živá a typická pro danou moštovou odrůdu.

Růžové šumivé víno, získané především z odrůdy Pinot Nero, se vyznačuje živou a přetrvávající pěnou a růžovou barvou různé intenzity. Má výrazné a jemné aroma s náznakem kvasnic. Chuť je jemná, živá a výrazná.

Pokud jde o obsah cukru, chuť šumivého vína, bílého či růžového, je suchá až sladká, tj. s označením „brut nature“ až „sladké“.

Perlivá vína, bílá, růžová nebo červená, se vyznačují svěžestí a živostí, které jsou spojeny s mírným uvolňováním oxidu uhličitého.

Úroveň specializace, jíž některé podniky dosáhly při výrobě perlivých vín, mimoto umožňuje zdokonalit vinifikaci a technologické aspekty související s druhotným kvašením ve velkých nádobách (autoklávech), což pomáhá zvýšit úroveň kvality perlivých vín.

Specializace výrobního procesu ve skutečnosti umožnila určit druhy odrůd, které jsou nejvhodnější pro zpracování na perlivé víno a pro druhotné kvašení pomocí zařízení se špičkovou technologií; tyto faktory přispěly k zvýšení kvality konečného produktu.

Rozmanitost prostředí z hlediska půdy a podnebí umožňuje využít co nejlépe potenciál odrůd vhodných ke zpracování na šumivé víno. Vinice se obvykle nacházejí v oblastech s nejpříznivějším slunečním svitem. Teplotní rozdíly mezi dnem a nocí, které jsou pro tuto oblast typické, způsobují zejména u bílých hroznů značné hromadění aromatických prekurzorů, díky nimž mají vína zvláštní organoleptické vlastnosti. Rozmanitost poloh a nadmořských výšek pozemků tudíž nabízí širokou škálu různých podmínek, což umožňuje určit nejvhodnější umístění jednotlivých odrůd révy vinné.

Charakteristiky a vlastnosti vín s označením IGT „Vigneti delle Dolomiti“ jsou rovněž důsledkem lidských faktorů, zejména profesionality vinařů. Plocha vinic v zemědělském podniku je malá a činí přibližně 1,3 ha. Topografie také znamená, že k obdělání 1 hektaru vinice je zapotřebí vysoký počet pracovních hodin (více než 600). Většina této doby je vynaložena na činnosti, které mají optimalizovat růst rostlin a zrání hroznů, podporovat přirozenou odolnost vůči patogenům a omezit používání fytosanitárních opatření. V tomto ohledu je třeba uvést, že téměř celá plocha vinic je obdělávána podle zásad integrované, a stále více ekologické ochrany rostlin. Hrozny jsou sklízeny výhradně ručně.

Vzájemné působení přírodních faktorů (moštová odrůda, podnebí, půda), zkušeností místních hospodářských subjektů a moderních technik pěstování a výroby vína umožňuje vyrábět kvalitní vína, jejichž vlastnosti a pověst jsou spojeny jak s oblastí produkce, tak s moštovými odrůdami, ze kterých pocházejí.

Vigneti delle Dolomiti, kategorie 15 „Víno ze zaschlých hroznů“ a kategorie 16 „Víno z přezrálých hroznů“

Informace o zvláštní jakosti produktů, kterou lze přičíst zeměpisnému původu a příčinné souvislosti s přírodními a lidskými faktory v dané zeměpisné oblasti. Barva se pohybuje od zlatavé přes jantarovou u bílých vín po růžovou a granátově červenou podle použité odrůdy. Aroma je delikátní a výrazné s tóny zaschlých hroznů, někdy kořenité a připomínající med a zralé ovoce. Chuť je plná, harmonická, hrozinková a může být suchá až sladká, třebaže převažují typy s vyšším obsahem cukru.

Ačkoliv se výroba vín „Passito“ týká do jisté míry všech odrůd, bílých i červených, nejčastěji používanými odrůdami jsou aromatické moštové odrůdy (Moscato Giallo, Moscato Rosa, Traminer Aromatico) a poloaromatické odrůdy (Goldtraminer, Nosiola, Riesling Renano, Sauvignon atd.).

Sušení probíhá v závodě (víno z přezrálých hroznů) nebo v sušárnách (víno ze zaschlých hroznů). Doba přezrávání nebo sušení se liší a závisí na intenzitě vlastností, jichž chce vinař u konečného produktu pomocí této techniky docílit.

Hrozny použité k výrobě vín „Passito“ určuje producent na základě zvláštních fyzických a kvalitativních vlastností hroznu.

Obzvláště vhodné k sušení jsou hrozny s volnějším uspořádáním, tj. s dostatkem místa mezi bobulemi, které jsou vybírány na vinici v době sklizně.

Sušení napomáhají výrazné teplotní rozdíly mezi dnem a nocí, které jsou obzvláště patrné zejména v pozdním létě a na podzim, a severní větry v oblasti, které vanou přes Alpy.

Od jezera Garda mimoto každý den fouká teplý vítr „Òra del Garda“, který vane přes velkou část oblasti produkce a významně přispívá k vytvoření optimálních podmínek pro sušení hroznů, tj. k téměř neustálému přirozenému větrání s vlhkostí vzduchu, která zabraňuje příliš rychlému sušení hroznů.

Vína „Passito“ se sice vyrábějí v nízkých celkových objemech, jsou však vyráběna téměř všemi stáčírnami a často představují „vlajkový“ produkt podniku.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a vlastnostmi produktu je způsobena hlavně třemi faktory:

| — | dostupností moštových odrůd (jak je uvedeno výše), které jsou obzvláště vhodné pro sušení, jež je nezbytné pro výrobu vína tohoto typu, |
| --- | --- |

—

dostupností moštových odrůd (jak je uvedeno výše), které jsou obzvláště vhodné pro sušení, jež je nezbytné pro výrobu vína tohoto typu,

| — | teplotními rozdíly a pravidelným místním mírným větrem („Òra del Garda“), který napomáhá uchování hroznů po dobu sušení, ať už v závodě nebo v sušárnách, |
| --- | --- |

—

teplotními rozdíly a pravidelným místním mírným větrem („Òra del Garda“), který napomáhá uchování hroznů po dobu sušení, ať už v závodě nebo v sušárnách,

| — | starobylou tradicí výroby vín „Passito“, která se dosud uskutečňuje s použitím technik, jež se předávaly po staletí. |
| --- | --- |

—

starobylou tradicí výroby vín „Passito“, která se dosud uskutečňuje s použitím technik, jež se předávaly po staletí.

Rozmanitost prostředí z hlediska půdy a podnebí umožňuje co nejlépe využít potenciál odrůd, které jsou pro proces sušení nejvhodnější. Vinice se obvykle nacházejí v oblastech s nejpříznivějším slunečním svitem. Teplotní rozdíly mezi dnem a nocí, které jsou pro tuto oblast typické, způsobují zejména u bílých hroznů značné hromadění aromatických prekurzorů, díky nimž mají vína zvláštní organoleptické vlastnosti. Rozmanitost poloh a nadmořských výšek pozemků tudíž nabízí širokou škálu různých podmínek, což umožňuje určit nejvhodnější umístění jednotlivých odrůd révy vinné.

Charakteristiky a vlastnosti vín s označením IGT „Vigneti delle Dolomiti“ jsou rovněž důsledkem lidských faktorů, zejména profesionality vinařů. Plocha vinic v zemědělském podniku je malá a činí přibližně 1,3 ha. Topografie také znamená, že k obdělání 1 hektaru vinice je zapotřebí vysoký počet pracovních hodin (více než 600). Většina této doby je vynaložena na činnosti, které mají optimalizovat růst rostlin a zrání hroznů, podporovat přirozenou odolnost vůči patogenům a omezit používání fytosanitárních opatření. V tomto ohledu je třeba uvést, že téměř celá plocha vinic je obdělávána podle zásad integrované, a stále více ekologické ochrany rostlin. Hrozny jsou sklízeny výhradně ručně.

Vzájemné působení přírodních faktorů (moštová odrůda, podnebí, půda), zkušeností místních hospodářských subjektů a moderních technik pěstování a výroby vína umožňuje vyrábět kvalitní vína, jejichž vlastnosti a pověst jsou spojeny jak s oblastí produkce, tak s moštovými odrůdami, ze kterých pocházejí.

9.   Další základní podmínky

Odchylky týkající se oblasti vinifikace a zpracování na perlivé a šumivé víno

Právní rámec: právní předpisy EU

Typ dalších podmínek: odchylka týkající se výroby ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Podle platných právních předpisů EU může vinifikace a zpracování na perlivé a šumivé víno probíhat také v sousedních regionech Benátska a Lombardie, pokud mohou dotyčné podniky prokázat nepřerušenou tradici výroby vín s označením CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ během posledních pěti vinařských roků.

Možnost zpracování vína na šumivé a perlivé víno v sousedních regionech je odůvodněná skutečností, že se v těchto regionech mohou uskutečnit obvyklé enologické postupy, a je v souladu s touto skutečností. Tyto postupy se nepovažují za fáze po vinifikaci, nýbrž za nedílnou součást výroby vína, a jako takové mohou být prováděny pouze ve vymezené vinařské oblasti.

Tato odchylka se zakládá na zavedené tradici a umožňuje, aby dotyční výrobci využívali rovněž zpracovatelské závody, které se nacházejí ve výše zmíněných správních jednotkách, jež sousedí s oblastí produkce.

Uvedení názvu moštové odrůdy na etiketě

Právní rámec: právní předpisy EU

Typ dalších podmínek: dodatečné požadavky na označování

Popis podmínek:

Etikety vín v kategoriích „Víno“ a „Perlivé víno“ s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ mohou uvádět název jedné či dvou moštových odrůd, z nichž byla vína získána.

V souladu s platnými právními předpisy EU však je použití názvu moštové odrůdy nebo odrůd na etiketě a v obchodní úpravě zakázáno v těchto případech:

| a) | u kategorií „Víno ze zaschlých hroznů“ a „Víno z přezrálých hroznů“, včetně vín označených jako „Vino Passito“ nebo „Passito“, |
| --- | --- |

a)

u kategorií „Víno ze zaschlých hroznů“ a „Víno z přezrálých hroznů“, včetně vín označených jako „Vino Passito“ nebo „Passito“,

| b) | u kategorií „Víno“ a „Perlivé víno“ s omezením na tyto odrůdy: – u vín z provincie Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner, – u vín z provincie Trento: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner. |
| --- | --- |

b)

u kategorií „Víno“ a „Perlivé víno“ s omezením na tyto odrůdy: – u vín z provincie Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner, – u vín z provincie Trento: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner.

U kategorií „Šumivé víno“ a „Jakostní šumivé víno“ lze na etiketě mimoto odkázat na jednu či dvě odrůdy, a to s omezením na tyto odrůdy: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero a Müller Thurgau, a u kategorie „Jakostní aromatické šumivé víno“ lze na etiketě použít pouze název odrůdy Moscato Giallo.

Odkaz na specifikaci produktu

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/20

---

Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě použitelných od 1. července 2019

(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1))

(2019/C 197/03)

Základní sazby jsou vypočteny v souladu se sdělením Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6). V závislosti na použití referenční sazby se musí připočítat příslušné marže tak, jak je uvedeno v tomto sdělení. Pro diskontní sazbu to znamená, že je nutné připočítat marži ve výši 100 základních bodů. Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, předpokládá, že nebude-li zvláštním rozhodnutím stanoveno jinak, sazba pro navrácení státní podpory bude rovněž vypočtena připočtením 100 základních bodů k základní sazbě.

Upravené sazby jsou vyznačeny tučně.

Předchozí sazby byly zveřejněny v Úř. věst. C 158, 10.5.2019, s. 12.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019 | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019 | 30.6.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019 | 31.5.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019 | 30.4.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019 | 31.3.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019 | 28.2.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019 | 31.1.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019

30.6.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019

31.5.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019

30.4.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019

31.3.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019

28.2.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019

31.1.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/21

---

Oznámení o zadávacím řízení pro udělování licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků v Dinárském regionu

(2019/C 197/04)

Vláda Chorvatské republiky vyzývá všechny zainteresované osoby k podávání nabídek na udělení licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků s ohledem na nabízené oblasti průzkumu v Dinárském regionu.

Dokumentace k zadávacímu řízení a veškeré informace a oznámení týkající se zadávacího řízení jsou zveřejněny na oficiálních internetových stránkách ministerstva životního prostředí a energetiky (www.mzoe.hr) a Agentury pro uhlovodíky (www.azu.hr).

1.   ZÁKLADNÍ INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE LICENCÍ

Licence na průzkum a těžbu uhlovodíků se udělují pro oblasti průzkumu uhlovodíků v Dinárském regionu. Licence na průzkum a těžbu uhlovodíků zakládají právo investora na průzkum uhlovodíků v konkrétní oblasti průzkumu a na uzavření dohod o průzkumu a těžbě uhlovodíků a na přímé udělování licencí na těžbu uhlovodíků za předpokladu, že splňuje všechny podmínky stanovené v zákoně o průzkumu a těžbě uhlovodíků.

Licence na průzkum a těžbu uhlovodíků se poskytuje úspěšnému účastníkovi zadávacího řízení na dobu nejvýše třiceti (30) let, do níž spadá období průzkumu a období těžby a které začíná dnem vstupu dohody v platnost.

V souladu s podmínkami uvedenými v licenci uzavře investor s vládou Chorvatské republiky do šesti (6) měsíců od data vydání licence na průzkum a těžbu uhlovodíků dohodu o průzkumu a o podílu na zisku z těžby uhlovodíků.

2.   INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE OBLASTI PRŮZKUMU

Zadávací řízení pro udělování licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků v Dinárském regionu bude uspořádáno pro čtyři oblastí průzkumu:

| 1. | Oblast průzkumu Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Oblast průzkumu Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Oblast průzkumu Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Oblast průzkumu Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Oblast průzkumu Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Oblast průzkumu Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Oblast průzkumu Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Oblast průzkumu Dinaridi-16 (DI-16)

Nedílnou součástí dokumentace k zadávacímu řízení jsou mapy a souřadnice oblastí průzkumu.

3.   ORIENTAČNÍ DATUM/LHŮTA PRO UDĚLENÍ LICENCÍ

Nabídky musí být podány do 10. září 2019 a orientační lhůta pro udělení licencí je prosinec 2019.

4.   KRITÉRIA PRO VÝBĚR UCHAZEČŮ

Podle čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3) s ohledem na národní bezpečnost a v souladu s článkem 19 zákona o průzkumu a těžbě uhlovodíků musí být při výběru nejvýhodnějšího uchazeče zohledněna tato kritéria:

| 1. | technická, finanční a odborná způsobilost žadatele; |
| --- | --- |

1.

technická, finanční a odborná způsobilost žadatele;

| 2. | způsoby, jakými uchazeč zamýšlí provádět činnosti, na něž se vztahuje licence na průzkum a těžbu uhlovodíků; |
| --- | --- |

2.

způsoby, jakými uchazeč zamýšlí provádět činnosti, na něž se vztahuje licence na průzkum a těžbu uhlovodíků;

| 3. | celková kvalita předložené nabídky; |
| --- | --- |

3.

celková kvalita předložené nabídky;

| 4. | finanční podmínky nabídnuté uchazečem v souvislosti s vydáním licence na průzkum a těžbu uhlovodíků a |
| --- | --- |

4.

finanční podmínky nabídnuté uchazečem v souvislosti s vydáním licence na průzkum a těžbu uhlovodíků a

| 5. | jakýkoli nedostatek v oblasti efektivity nebo odpovědnosti v jakékoli podobě, jenž se objevil u uchazeče v jiných zemích a v předchozích činnostech prováděných v souvislosti s licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků. |
| --- | --- |

5.

jakýkoli nedostatek v oblasti efektivity nebo odpovědnosti v jakékoli podobě, jenž se objevil u uchazeče v jiných zemích a v předchozích činnostech prováděných v souvislosti s licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků.

Kritériem výběru uchazeče je rovněž poplatek za uzavření dohody o průzkumu a těžbě uhlovodíků, jehož minimální výše je stanovena nařízením uvedeném v článku 51 zákona o průzkumu a těžbě uhlovodíků.

Jsou-li po posouzení na základě kritérií podle zákona o průzkumu a těžbě uhlovodíků dvě nebo více nabídek hodnoceny shodně, provede se konečný výběr při zohlednění jiných významných objektivních a nediskriminačních kritérií.

---

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/23

---

Informace požadované podle čl. 5 odst. 2

Zřízení Evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS)

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19))

(2019/C 197/05)

I.1)   Název, adresa a kontaktní osoba

Registrovaný název: EVTZ Euregio Maas-Rhein

Sídlo:

Kontaktní osoba: Michael Dejozé, 32 87789630, info@euregio-mr.eu

Internetová stránka seskupení: www.euregio-mr.eu

I.2)   Doba trvání seskupení

Doba trvání seskupení: zřízeno na dobu neurčitou

Datum registrace:

Datum zveřejnění:

II.   CÍLE

| 1) | Hlavním úkolem ESÚS Euregio Maas-Rhein je usnadňovat a posilovat spolupráci mezi partnerskými regiony s cílem podpořit vyvážený a udržitelný rozvoj této oblasti bez vnitřních hranic a ulehčit jejím obyvatelům ve všech ohledech každodenní život.
  ESÚS Euregio Maas-Rhein hodlá fungovat jako platforma pro společné plnění úkolů a jako prostředník pro podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti, aniž by ovšem mělo v úmyslu nahradit stávající příslušné orgány. |
| --- | --- |

1)

ESÚS Euregio Maas-Rhein hodlá fungovat jako platforma pro společné plnění úkolů a jako prostředník pro podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti, aniž by ovšem mělo v úmyslu nahradit stávající příslušné orgány.

| 2) | ESÚS Euregio Maas-Rhein může rozvíjet činnosti, připravovat a provádět programy a projekty a podávat žádosti o přidělení finančních prostředků. |
| --- | --- |

2)

III.   DALŠÍ PODROBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE NÁZVU SESKUPENÍ

Název v angličtině: EGTC Euregio Maas-Rhein

Název ve francouzštině: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   ČLENOVÉ

IV.1)   Celkový počet členů seskupení: 5

IV.2)   Státní příslušnost členů seskupení: Belgie, Nizozemsko, Německo

IV.3)   Údaje o členech (1)

Oficiální název: provincie Limburg

Poštovní adresa:

Internetová stránka: http://www.limburg.be/

Druh člena: regionální orgán

Oficiální název: provincie Lutych

Poštovní adresa:

Internetová stránka: https://www.provincedeliege.be/

Druh člena: regionální orgán

Oficiální název: Německojazyčné společenství Belgie

Poštovní adresa:

Internetová stránka: http://www.ostbelgienlive.be

Druh člena: regionální orgán

Oficiální název: Region Aachen-Zweckverband

Poštovní adresa:

Internetová stránka: www.regionaachen.de

Druh člena: regionální orgán

Oficiální název: provincie Limburg

Poštovní adresa:

Internetová stránka: https://www.limburg.nl/

Druh člena: regionální orgán

---

(1)  Uveďte prosím za každého člena.

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/25

---

Výzva k předložení připomínek ke státní podpoře podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora

(2019/C 197/06)

Výše uvedeným rozhodnutím, které je v závazném jazykovém znění přiloženo k tomuto shrnutí, oznámil Kontrolní úřad ESVO norským orgánům své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedeného opatření řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora.

Zúčastněné strany mohou ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění této výzvy podat k tomuto opatření připomínky, a to na adresu Kontrolního úřadu ESVO:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Připomínky budou postoupeny norským orgánům. Zúčastněná strana podávající připomínky může písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Postup

| 1. | Kontrolní úřad obdržel dne 11. května 2017 stížnost od obchodní organizace „Nelfo“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kontrolní úřad si vyžádal informace od norských orgánů, které mu byly poskytnuty v dopisech ze dne 27. června 2017 a 5. července 2017 a v e-mailech ze dne 8. září 2017, 12. září 2017 a 28. února 2018. |
| --- | --- |

2.

Popis opatření

| 3. | Příjemce údajné podpory je společnost BKK jednající prostřednictvím různých stoprocentně vlastněných dceřiných společností. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V roce 1996 bylo vlastnictví pouličního osvětlení v Bergenu převedeno ze společnosti ve výhradním vlastnictví města Bergen na společnost BKK. O dva roky později se BKK přeměnila na akciovou společnost. V současné době je společnost BKK ve vlastnictví města Bergen (37,75 %), dalších obcí v regionu Bergen (12,35 %) a státem vlastněného podniku Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dceřiné společnosti BKK, které v průběhu let vlastnily pouliční osvětlení, jsou BKK Nett AS (1996 – leden 2016), EnoTek AS (leden 2016 – květen 2017) a Veilys AS (květen 2017 – současnost). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toto rozhodnutí se týká tří opatření prováděných městem Bergen v souvislosti s pouličním osvětlením ve městě, konkrétně a) dohody o provozu a údržbě, b) financování 12 000 LED svítidel a c) kompenzace za investiční náklady na infrastrukturu pouličního osvětlení. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Podle stěžovatele představují opatření a) a b) porušování pravidel státní podpory trvající ode dne 1. ledna 2016. U těchto dvou opatření je formální vyšetřovací řízení omezeno na tuto dobu. |
| --- | --- |

7.

Posouzení opatření

| 8. | Kontrolní úřad má pochybnosti, že jsou tato tři opatření v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Financování 12 000 LED svítidel a kompenzace za investiční náklady na infrastrukturu pouličního osvětlení může znamenat snížení nákladů, které by obvykle nesl rozpočet BKK jako vlastník pouličního osvětlení. Norské orgány nepředložily informace naznačující, že by BKK bylo pověřeno plněním povinností veřejné služby, a pravidla týkající se služeb obecného hospodářského zájmu se proto na dotyčná opatření zřejmě nevztahují. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I v případě, že město Bergen nakupuje služby v oblasti provozu a údržby ve prospěch svého obyvatelstva, má Kontrolní úřad pochybnosti o tom, že činnosti BKK, tedy soukromého subjektu poskytujícího služby za úplatu, můžou být charakterizovány jako nehospodářské. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kromě toho se zdá, že trh pro provoz a údržbu, stejně tak jako ostatní trhy, na kterých dceřiné společnosti BKK působí, jsou otevřeny obchodu uvnitř EHP. V současné době však Kontrolní úřad nemá k dispozici dostatečně podrobné informace, aby v této věci vyvodil závěry. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pokud tato opatření představují státní podporu, nebyla dodržena povinnost, obsažená v čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, oznámit podporu před jejím provedením Kontrolnímu úřadu. Taková státní podpora by byla protiprávní. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Norské orgány neposkytly žádné argumenty na podporu toho, že tato opatření, pokud představují státní podporu, mohou být považována za slučitelná s fungováním Dohody o EHP. Kontrolní úřad má proto pochybnosti o slučitelnosti všech tří opatření. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/35

---

Žádost o poradní stanovisko Soudního dvora ESVO předložená správním soudem Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein dne 24. ledna 2019 ve věci D a E

(Věc E-2/19)

(2019/C 197/07)

Dopisem ze dne 24. ledna 2019, který podatelna Soudního dvora ESVO obdržela dne 29. ledna 2019, požádal Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Správní soud Lichtenštejnského knížectví) Soudní dvůr ESVO o poradní stanovisko ve věci D a E ohledně následující otázky:

Musí být směrnice 2004/38, a zejména její čl. 3 odst. 1 ve spojení s čl. 7 odst. 1 písm. d), a první věta bodu III rozhodnutí [Smíšeného výboru EHP] č. 191/1999 vykládány tak, že rodinný příslušník státního příslušníka členského státu EU má nárok získat povolení se stejnou platností, jaké má osoba, na které je závislý, i v případě, že osoba, na které je závislý, získala oprávnění k pobytu v Lichtenštejnsku pouze na základě vnitrostátního práva, a nikoli podle práva EHP?

---

| 13.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/36

---

Žaloba podaná dne 26. února 2019 společností Nettbuss AS proti společnosti Konkurrenten.no AS

(Věc E-1/17 Costs)

(2019/C 197/08)

Dne 26. února 2019 podala společnost Nettbuss AS, zastoupená Camillou Borna Fossemovou, Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO–0201 Oslo, Norsko, k Soudu ESVO žalobu proti společnosti Konkurrenten.no AS.

Žalobce požaduje, aby Soudní dvůr rozhodl takto:

| 1. | Společnost Konkurrenten.no uhradí společnosti Nettbuss AS kromě příslušné sazby úroku z prodlení částku 442 125 NOK (nebo její ekvivalent v eurech). |
| --- | --- |

1.

Společnost Konkurrenten.no uhradí společnosti Nettbuss AS kromě příslušné sazby úroku z prodlení částku 442 125 NOK (nebo její ekvivalent v eurech).

Právní a skutkové okolnosti a žalobní důvody:

| — | Dne 11. ledna 2017 podala společnost Konkurrenten.no AS k Soudnímu dvoru ESVO žalobu proti rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 179/15/KOL z května 2015. Žalobce byl rozhodnutím Kontrolního úřadu ESVO přímo dotčen a podal návrh na vstup do řízení jako vedlejší účastník v projednávané věci E-1/17 Konkurrenten.no AS v. Kontrolní úřad ESVO. Žalobci bylo vedlejší účastenství povoleno usnesením předsedy dne 12. července 2017. |
| --- | --- |

—

Dne 11. ledna 2017 podala společnost Konkurrenten.no AS k Soudnímu dvoru ESVO žalobu proti rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 179/15/KOL z května 2015. Žalobce byl rozhodnutím Kontrolního úřadu ESVO přímo dotčen a podal návrh na vstup do řízení jako vedlejší účastník v projednávané věci E-1/17 Konkurrenten.no AS v. Kontrolní úřad ESVO. Žalobci bylo vedlejší účastenství povoleno usnesením předsedy dne 12. července 2017.

| — | Ustanovení čl. 70 odst. 1 jednacího řádu Soudního dvora ESVO stanoví:

  „V případě sporu o přiznání náhrady nákladů řízení rozhodne na návrh dotčeného účastníka řízení a po vyjádření druhého účastníka řízení Soudní dvůr usnesením.“ |
| --- | --- |

—

Ustanovení čl. 70 odst. 1 jednacího řádu Soudního dvora ESVO stanoví:

„V případě sporu o přiznání náhrady nákladů řízení rozhodne na návrh dotčeného účastníka řízení a po vyjádření druhého účastníka řízení Soudní dvůr usnesením.“

| — | V usnesení Soudního dvora ve věci E-1/17 Soudní dvůr ESVO uložil společnosti Konkurrenten.no AS náhradu nákladů, které žalobci vznikly. |
| --- | --- |

—

V usnesení Soudního dvora ve věci E-1/17 Soudní dvůr ESVO uložil společnosti Konkurrenten.no AS náhradu nákladů, které žalobci vznikly.

---