# Úradný vestník C 100/16.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 100 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6616. marca 2023 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 100

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6616. marca 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022 |
| 2023/C 100/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dlhodobý odkaz Európskeho roka mládeže: uplatňovanie hľadiska mládeže a posilnenie jej postavenia | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022 |
| 2023/C 100/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodovo podmienené investície v národných plánoch obnovy a odolnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2023/C 100/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Investovanie zohľadňujúce rodovú otázku ako spôsob zlepšenia rodovej rovnosti v Európskej únii (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 16 |
| 2023/C 100/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Informovanie o základných právach a právnom štáte (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 24 |
| 2023/C 100/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Priemyselná stratégia pre odvetvie námorných technológií (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 31 |
| 2023/C 100/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie postavenia mládeže na dosiahnutie udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 38 |
| 2023/C 100/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európska iniciatíva občanov – Zachráňme včely a poľnohospodárov (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 45 |
| 2023/C 100/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kríza cien potravín: úloha špekulácie a návrhy konkrétnych opatrení v súvislosti s vojnou na Ukrajine (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 51 |
| 2023/C 100/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálno-ekonomická situácia v Latinskej Amerike po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 – úloha občianskej spoločnosti v procese obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 61 |
| 2023/C 100/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna transformácia v európsko-stredozemskom regióne (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 68 |
| 2023/C 100/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kontrola konkurencieschopnosti s cieľom vybudovať silnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ (prieskumné stanovisko) | 76 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022

2023/C 100/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dlhodobý odkaz Európskeho roka mládeže: uplatňovanie hľadiska mládeže a posilnenie jej postavenia

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022

2023/C 100/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodovo podmienené investície v národných plánoch obnovy a odolnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2023/C 100/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Investovanie zohľadňujúce rodovú otázku ako spôsob zlepšenia rodovej rovnosti v Európskej únii (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

16

2023/C 100/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Informovanie o základných právach a právnom štáte (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

24

2023/C 100/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Priemyselná stratégia pre odvetvie námorných technológií (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

31

2023/C 100/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie postavenia mládeže na dosiahnutie udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

38

2023/C 100/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európska iniciatíva občanov – Zachráňme včely a poľnohospodárov (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

45

2023/C 100/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kríza cien potravín: úloha špekulácie a návrhy konkrétnych opatrení v súvislosti s vojnou na Ukrajine (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

51

2023/C 100/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálno-ekonomická situácia v Latinskej Amerike po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 – úloha občianskej spoločnosti v procese obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

61

2023/C 100/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna transformácia v európsko-stredozemskom regióne (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

68

2023/C 100/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kontrola konkurencieschopnosti s cieľom vybudovať silnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ (prieskumné stanovisko)

76

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022 |
| 2023/C 100/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2021 [COM(2022) 337 final] | 83 |
| 2023/C 100/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový európsky inovačný program [COM (2022) 332 final] | 89 |
| 2023/C 100/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh a zrušuje sa nariadenie Rady (ES) č. 2679/98 [COM(2022) 459 final – 2022/0278 (COD)] b) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2016/424, (EÚ) 2016/425, (EÚ) 2016/426, (EÚ) 2019/1009 a (EÚ) č. 305/2011, pokiaľ ide o núdzové postupy posudzovania zhody, prijímania spoločných špecifikácií a dohľadu nad trhom z dôvodu núdzovej situácie na jednotnom trhu [COM(2022) 461 final – 2022/0279 (COD)] c) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EÚ, 2013/29/EÚ, 2014/28/EÚ, 2014/29/EÚ, 2014/30/EÚ, 2014/31/EÚ, 2014/32/EÚ, 2014/33/EÚ, 2014/34/EÚ, 2014/35/EÚ, 2014/53/EÚ a 2014/68/EÚ, pokiaľ ide o núdzové postupy posudzovania zhody, prijímania spoločných špecifikácií a dohľadu nad trhom z dôvodu núdzovej situácie na jednotnom trhu [COM(2022) 462 final – 2022/0280 (COD)] | 95 |
| 2023/C 100/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o horizontálnych požiadavkách na kybernetickú bezpečnosť výrobkov s digitálnymi prvkami, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 [COM(2022) 454 final – 2022/0272 (COD)] | 101 |
| 2023/C 100/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vymáhaní majetku a konfiškácii [COM(2022) 245 final] | 105 |
| 2023/C 100/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje spoločný rámec pre mediálne služby na vnútornom trhu (Európsky akt o slobode médií) a mení smernica 2010/13/EÚ [COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD)] | 111 |
| 2023/C 100/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru Regiónov o práci pre budúcnosť bez azbestu: európsky prístup k riešeniu zdravotných rizík spojených s azbestom [COM(2022) 488 final] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2009/148/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci [COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD)] | 118 |
| 2023/C 100/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku zručností 2023 [COM(2022) 526 final – 2022/0326 (COD)] | 123 |
| 2023/C 100/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza nedostatku investícií do obrany a ďalší postup [JOIN(2022) 24 final] | 132 |
| 2023/C 100/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2115 [COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)] | 137 |
| 2023/C 100/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012, pokiaľ ide o výmenu informácií uchovávaných v elektronických registroch týkajúcich sa hospodárskych subjektov, ktoré prepravujú tovar podliehajúci spotrebnej dani medzi členskými štátmi na podnikateľské účely [COM(2022) 539 final – 2022/0331 (CNS)] | 145 |
| 2023/C 100/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú riadiace, ochranné a kontrolné opatrenia uplatniteľné v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohoda o rybolove v južnom Indickom oceáne (SIOFA) [COM(2022) 563 final – 2022/0348 (COD)] | 146 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022

2023/C 100/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2021 [COM(2022) 337 final]

83

2023/C 100/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový európsky inovačný program [COM (2022) 332 final]

89

2023/C 100/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh a zrušuje sa nariadenie Rady (ES) č. 2679/98 [COM(2022) 459 final – 2022/0278 (COD)] b) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2016/424, (EÚ) 2016/425, (EÚ) 2016/426, (EÚ) 2019/1009 a (EÚ) č. 305/2011, pokiaľ ide o núdzové postupy posudzovania zhody, prijímania spoločných špecifikácií a dohľadu nad trhom z dôvodu núdzovej situácie na jednotnom trhu [COM(2022) 461 final – 2022/0279 (COD)] c) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EÚ, 2013/29/EÚ, 2014/28/EÚ, 2014/29/EÚ, 2014/30/EÚ, 2014/31/EÚ, 2014/32/EÚ, 2014/33/EÚ, 2014/34/EÚ, 2014/35/EÚ, 2014/53/EÚ a 2014/68/EÚ, pokiaľ ide o núdzové postupy posudzovania zhody, prijímania spoločných špecifikácií a dohľadu nad trhom z dôvodu núdzovej situácie na jednotnom trhu [COM(2022) 462 final – 2022/0280 (COD)]

95

2023/C 100/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o horizontálnych požiadavkách na kybernetickú bezpečnosť výrobkov s digitálnymi prvkami, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 [COM(2022) 454 final – 2022/0272 (COD)]

101

2023/C 100/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vymáhaní majetku a konfiškácii [COM(2022) 245 final]

105

2023/C 100/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje spoločný rámec pre mediálne služby na vnútornom trhu (Európsky akt o slobode médií) a mení smernica 2010/13/EÚ [COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD)]

111

2023/C 100/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru Regiónov o práci pre budúcnosť bez azbestu: európsky prístup k riešeniu zdravotných rizík spojených s azbestom [COM(2022) 488 final] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2009/148/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci [COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD)]

118

2023/C 100/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku zručností 2023 [COM(2022) 526 final – 2022/0326 (COD)]

123

2023/C 100/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza nedostatku investícií do obrany a ďalší postup [JOIN(2022) 24 final]

132

2023/C 100/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2115 [COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)]

137

2023/C 100/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012, pokiaľ ide o výmenu informácií uchovávaných v elektronických registroch týkajúcich sa hospodárskych subjektov, ktoré prepravujú tovar podliehajúci spotrebnej dani medzi členskými štátmi na podnikateľské účely [COM(2022) 539 final – 2022/0331 (CNS)]

145

2023/C 100/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú riadiace, ochranné a kontrolné opatrenia uplatniteľné v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohoda o rybolove v južnom Indickom oceáne (SIOFA) [COM(2022) 563 final – 2022/0348 (COD)]

146

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dlhodobý odkaz Európskeho roka mládeže: uplatňovanie hľadiska mládeže a posilnenie jej postavenia

(2023/C 100/01)

Návrh predkladá predseda sekcie SOC Laurenţiu PLOSCEANU na žiadosť koordinačnej skupiny pre Európsky rok mládeže [(Katrīna LEITĀNE (predsedníčka), Neža REPANŠEK, Michael MCLOUGHLIN, Nicoletta MERLO, Mateusz Maciej SZYMANSKI, Florian MARIN, Pierre BOLLON, Dolores SAMMUT BONNICI a Davor MAJETIĆ)]

| Právny základ | článok 50 rokovacieho poriadku |
| --- | --- |
| | Uznesenie |
| Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 150/0/1 |

Právny základ

článok 50 rokovacieho poriadku

Uznesenie

Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

150/0/1

Napriek neistote v súvislosti s vojnou na Ukrajine, pandémiou COVID-19 a klimatickou krízou sú mladí ľudia naďalej motorom európskeho projektu a ich kreativita, energia a nadšenie sú hnacou silou jeho udržateľnosti. Rozhodnutia prijaté dnes určujú náš svet zajtrajška. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby mladí ľudia mali vplyv na rozhodnutia týkajúce sa ich budúcnosti, keďže aj nepriame politiky môžu mať veľký vplyv a význam pre mladých ľudí a budúce generácie.

Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová v decembri 2021 vyhlásila rok 2022 za Európsky rok mládeže, pretože „Európa potrebuje všetkých svojich mladých ľudí“ a „naša Únia musí mať dušu a víziu, ktoré ich oslovia (1)“. Okrem toho, ako uviedla komisárka Mariya Gabrielová, „Európsky rok mládeže by mal priniesť zmenu paradigmy pokiaľ ide o to, ako začleňujeme mladých ľudí do politík a rozhodovania (2)“.

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vo svojom stanovisku o (3)
  stratégii EÚ pre mládež na roky 2019 – 2027 vyzýva na to, aby sa dôraz kládol na medzisektorový prístup s celostným pohľadom na mladých ľudí a ich potreby a práva, a zdôrazňuje, že „EHSV je presvedčený, že účasť mládeže na rozhodovacích procesoch by sa mala podporovať aj nad rámec jednorazových podujatí. Pri ďalšom rozvíjaní dialógu o mládeži treba navyše zlepšiť úlohu mládežníckych dobrovoľníckych organizácií a národných rád mládeže a využiť ďalšie možnosti. Inštitúcie EÚ by mali ísť v tejto súvislosti príkladom, pričom EHSV by mal zaujať popredné miesto spomedzi inštitúcií, ktoré posilňujú účasť mladých ľudí na úrovni EÚ.“

EHSV už niekoľko snaží o začlenenie hlasu mladých ľudí do svojej práce a do rozhodovacieho procesu EÚ štruktúrovaným a zmysluplným spôsobom, a to zahrnutím rôznych rozmerov, ako je klíma a udržateľnosť (4); zriadením okrúhlych stolov mládeže o klíme a udržateľnosti a zapojením delegáta mládeže do oficiálnej delegácie EÚ na zasadnutiach konferencie zmluvných strán UNFCCC, ako aj do delegácie EHSV; zdôrazňovaním úlohy vzdelávania pre udržateľný rozvoj (5); analýzou zamestnanosti a situácie na trhu práce a jeho právnej úpravy (6); začleňovaním mládeže do prípravy národných plánov obnovy (7), v ktorých sa vyzýva na lepšie zapájanie mládežníckych organizácií do vykonávacích a monitorovacích fáz plánov a do rozhodovacích procesov; politikou v oblasti mládeže na západnom Balkáne (8), v rámci ktorej EHSV vyzýva EÚ, aby ďalej podporovala západný Balkán, pokiaľ ide o zlepšovanie účasti mládeže; uplatňovaním hľadiska mládeže vo všetkých oblastiach politiky na úrovni EÚ zavedením Mládežníckeho testu EÚ (9), ktorý zahŕňa aj konkrétne odporúčania a návrhy, a návrhom na posilnenie interného zapájania mladých ľudí a mládežníckych organizácií do práce EHSV.

EHSV zároveň privítal návrh (10)
  vyhlásiť rok 2022 za Európsky rok mládeže a uviedol, že je pripravený zohrávať vedúcu úlohu v rámci Európskeho roka mládeže na základe svojich úspešných iniciatív, ako sú Vaša Európa, váš názor, okrúhle stoly mládeže o klíme a udržateľnosti a mládežnícky delegát EHSV v programe COP. EHSV má jedinečné postavenie vhodné na uľahčovanie spolupráce s mládežníckymi sieťami. EHSV preto zriadil koordinačnú skupinu pre Európsky rok mládeže s cieľom zabezpečiť zastúpenie a viditeľnosť tejto iniciatívy v rámci výboru a koordinovať prebiehajúce iniciatívy týkajúce sa mládeže. Koordinačná skupina pre Európsky rok mládeže dostala mandát na posilnenie spolupráce s mládežníckymi organizáciami a mladými ľuďmi počas Európskeho roka mládeže i mimo neho a na spoluprácu s ostatnými inštitúciami EÚ a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť lepšiu prierezovú integráciu mladých ľudí do ich každodenných činností.

Koordinačná skupina pre Európsky rok mládeže vypracovala návrh uznesenia, v ktorom vyzýva inštitúcie EÚ a vlády členských štátov, aby zabezpečili dlhodobý odkaz Európskeho roka mládeže tým, že podporia zapojenie mládeže do tvorby politík a rozhodovania na všetkých úrovniach a podporia mechanizmy účasti mladých ľudí a mládežníckych organizácií. EHSV zároveň opätovne potvrdzuje svoj záväzok posilniť v rámci svojej práce angažovanosť mládeže a podporovať uplatňovanie hľadiska mládeže na všetkých úrovniach v záujme jednotnejšej a silnejšej Európy.

„Nemôžeme vždy budovať budúcnosť pre našu mládež, no môžeme budovať našu mládež pre budúcnosť.“


  Franklin D. Roosevelt

1.   Dlhodobý odkaz Európskeho roka mládeže v EHSV

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že všetky zainteresované strany musia nadviazať na rokovania v rámci Európskeho roka mládeže a musia k nim pristupovať otvorene. Je veľmi dôležité, aby tento rok zanechal konkrétne posolstvo, pričom práca na nadväzujúcich opatreniach bude pokračovať aj počas Európskeho roka zručností a neskôr. V stratégii EÚ pre mládež a v rámci Konferencie o budúcnosti Európy sa tiež predpokladá, že sa podniknú dôležité kroky s cieľom štruktúrovanejšieho a zmysluplnejšieho zapojenia mladých ľudí do budovania budúcnosti Európy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že organizácie občianskej spoločnosti, a najmä mládežnícke organizácie, majú zásadný význam, pokiaľ ide o určenie inovatívnych participatívnych nástrojov na začlenenie hľadiska mládeže do tvorby politík na všetkých úrovniach a vo všetkých politických oblastiach, a zdôrazňuje, že v spojitosti s posilňovaním aktívneho občianstva a ochranou základných ľudských práv a demokratických hodnôt zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti vo vzťahu k mladým ľuďom dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že občiansky priestor pre mládežnícke organizácie sa zmenšuje (11), a vyzdvihuje jeho demokratický význam. EHSV žiada, aby sa prijali opatrenia na posilnenie postavenia mládežníckych organizácií a poskytli udržateľné zdroje, vďaka ktorým sa zvýši schopnosť týchto organizácií zastupovať a obhajovať svoje práva a záujmy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vo svojich stanoviskách v posledných rokoch podčiarkuje úspešné iniciatívy zamerané na štruktúrovanú a zmysluplnú účasť mládeže (12) a zaväzuje sa rozvíjať nové iniciatívy s cieľom podporiť zapájanie mladých ľudí a ich vyhliadky do tvorby politík. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že aktívna účasť mládeže na tvorbe politík a rozhodovaní má zásadný význam pre budovanie budúcnosti Európy a vytváranie vízie, ktorá mladých ľudí osloví (segment 10). Nabáda preto inštitúcie EÚ, aby uplatňovali Mládežnícky test EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa celá tvorba politík na úrovni EÚ vnímala z pohľadu mládeže. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV v nadväznosti na návrhy predložené v stanovisku na tému Mládežnícky test EÚ vyzýva na začlenenie hľadiska mládeže do tvorby politík na všetkých úrovniach a na rozvoj spoločného prístupu k štruktúrovanému a zmysluplnému zapojeniu mládeže vo všetkých inštitúciách EÚ. Mali by vychádzať z týchto pilierov:






  — | spoločné vytváranie iniciatív/projektov/podujatí súvisiacich s mládežou so zapojenými mládežníckymi organizáciami od samého začiatku, pričom sa zaručí, že budú mať možnosť vyjadriť sa ku každému kroku v rámci procesu, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

spoločné vytváranie iniciatív/projektov/podujatí súvisiacich s mládežou so zapojenými mládežníckymi organizáciami od samého začiatku, pričom sa zaručí, že budú mať možnosť vyjadriť sa ku každému kroku v rámci procesu,

| — | spoločná zodpovednosť za iniciatívy/projekty/podujatia s mládežníckymi organizáciami, ktorým sa umožní, aby zohrávali vedúcu úlohu vzhľadom na ich priority a potreby, |
| --- | --- |

—

spoločná zodpovednosť za iniciatívy/projekty/podujatia s mládežníckymi organizáciami, ktorým sa umožní, aby zohrávali vedúcu úlohu vzhľadom na ich priority a potreby,

| — | posilnenie kapacít mládežníckych organizácií, pokiaľ ide o potrebné finančné zdroje a primerané nástroje na účasť, |
| --- | --- |

—

posilnenie kapacít mládežníckych organizácií, pokiaľ ide o potrebné finančné zdroje a primerané nástroje na účasť,

| — | vytváranie štruktúrovaných a zmysluplných nadväzujúcich procesov nad rámec ad hoc schôdzí a výziev na konzultácie. |
| --- | --- |

—

vytváranie štruktúrovaných a zmysluplných nadväzujúcich procesov nad rámec ad hoc schôdzí a výziev na konzultácie.

| 1.7. | EHSV sa zaväzuje zriadiť v rámci svojej štruktúry stálu skupinu s cieľom vytvoriť transparentné a prierezové koordinačné mechanizmy na začlenenie hľadiska mládeže do svojej práce a ďalej skúmať a zvážiť možné spôsoby uplatňovania koncepcie Mládežníckeho testu EÚ pri svojej práci so zámerom rozvinúť konzistentný prístup k zapájaniu mládeže do EHSV. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | EHSV okrem toho vyzýva na vytvorenie štruktúry, ktorá bude zastupovať a/alebo zapájať mládežnícke organizácie vo všetkých inštitúciách EÚ, a/alebo prípadne platformy zainteresovaných strán, ako je Európska platforma pre obehové hospodárstvo, ktorá by patrila do pôsobnosti EHSV. Keďže dialóg EÚ s mládežou je najpodstatnejším participatívnym procesom Európy, do ktorého sa zapájajú osoby s rozhodovacou právomocou a mladí ľudia, ktorí diskutujú o otázkach a spoločne navrhujú riešenia, mohli by sa zároveň prijať ďalšie kroky na posilnenie tohto participatívneho mechanizmu, napríklad zavedením štruktúry spoločného riadenia (13), na čele ktorej by tiež stál EHSV. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | EHSV naliehavo vyzýva na väčšie zapojenie mladých ľudí do rozhodovacích procesov, od vypracúvania legislatívnych návrhov a iniciatív až po ich vykonávanie, monitorovanie a následné opatrenia. Tento prístup sa od roku 2021 uplatňuje v delegácii EÚ na zasadnutiach zmluvných strán UNFCC, na ktorých má delegácia aspoň jedného mladého delegáta. EHSV dôrazne odporúča, aby ostatné delegácie EÚ prijali podobný prístup a zohľadnili medzigeneračnú perspektívu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | S cieľom posilniť vlastnú úlohu EHSV pri preklenutí priepasti medzi tvorcami politík a mládežníckymi organizáciami a mladými ľuďmi na vnútroštátnej aj európskej úrovni sa odporúča v prvom rade vytvoriť transparentný, štruktúrovaný a zmysluplný mechanizmus účasti mládeže na účinnej koordinácii legislatívnej činnosti, napríklad formou panelovej diskusie mládeže. Ďalej sa odporúča spolupracovať s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami a zapájať ich do svojej práce. Okrem toho by sa na všetkých úrovniach a vo všetkých členských štátoch mala zabezpečiť koordinácia a výmena osvedčených postupov v oblasti zapojenia mládeže a cielenejšia osvetová činnosť. V rámci EHSV a medzi členmi treba najmä posilňovať vzťahy s národnými mládežníckymi organizáciami a zamerať sa na miestne mládežnícke projekty. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vzhľadom na súčasné turbulentné geopolitické súvislosti je zároveň nevyhnutné zabezpečiť zapojenie mladých ľudí do oblastí týkajúcich sa udržateľnosti, bezpečnosti a budovania mieru. EHSV víta nedávno prijatý akčný plán pre mládež v rámci vonkajšej činnosti EÚ a v roku 2023 k nemu prijme stanovisko z vlastnej iniciatívy. EHSV okrem toho vyzýva EÚ na ďalšiu podporu západného Balkánu pri zlepšovaní účasti mládeže so zohľadnením pozitívneho vzťahu medzi vzdelávacou mobilitou alebo mobilitou v odbornej príprave a občianskou a politickou angažovanosťou mladých ľudí. Rovnaká zásada by sa mala zohľadniť vo vzťahoch s Ukrajinou a Gruzínskom. EHSV trvá na posilnení spolupráce v spojitosti s politikami v oblasti mládeže s kandidátskymi krajinami. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa bude snažiť systematicky zohľadňovať hlas mladých ľudí vo svojich stanoviskách vrátane stanovísk z vlastnej iniciatívy a prieskumných stanovísk prijatých na žiadosť rotujúcich predsedníctiev alebo iných európskych inštitúcií. Vďaka svojim vynikajúcim vzťahom s nimi EHSV urobí všetko pre to, aby ich presvedčil, že tieto požiadavky by sa mali týkať aspektov súvisiacich s mladými ľuďmi. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Smerovanie na nadchádzajúce roky: spoločne budovať lepšiu – ekologickejšiu, inkluzívnejšiu a digitálnejšiu – budúcnosť

| 2.1. | EHSV zdôrazňuje význam zvyšovania úrovne vedomostí a informovanosti mladých ľudí o európskych inštitúciách, fungujúcich mechanizmoch, oblastiach činnosti, konkrétnych príkladoch každodenných činností a príležitostiach na osobný a profesijný rozvoj mládeže. Počet európskych programov určených na výmenu skúseností a odbornej prípravy (Erasmus+, Discover EU atď.) by sa mal zvýšiť na miestnej aj externej úrovni, rovnako ako programy pod spoločným dohľadom s inými vzdelávacími inštitúciami v danej krajine a v zahraničí. EHSV bude podporovať a podnecovať svojich členov, aby organizovali iniciatívy na miestnej úrovni zamerané na mládež. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV poukazuje na potrebu vytvoriť a zaručiť všetkým mladým ľuďom rámec účasti na rozhodovacom procese na európskej a vnútroštátnej úrovni budovaním inštitúcií, ktoré sú otvorenejšie a ochotnejšie spolupracovať s mladými ľuďmi. Osobitne dôležité je umožniť znevýhodneným, zraniteľným a marginalizovaným mladým ľuďom zúčastňovať sa na rozhodovacích procesoch. Prioritou by mala byť podpora účasti mladých ľudí na politických voľbách. Účasť mládeže prispieva aj k tvorivosti a inováciám. Mladí ľudia musia byť vypočutí a ich občianska účasť a zapojenie v rámci komunity by sa mali podporovať už v mladom veku. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV odporúča zaviesť programy druhej šance a programy gramotnosti pre osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, a prijať opatrenia na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky zabezpečením poradenstva, podpory a programov sociálnej ochrany určených mladým ľuďom z vidieckych oblastí a chudobných rodín s cieľom uľahčiť prístup k vzdelávaniu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Je potrebné dosiahnuť vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie a odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie s cieľom zabezpečiť, aby mal každý jednotlivec poznatky, zručnosti, kompetencie a postoje, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti. Mladí ľudia musia mať zručnosti, ktoré im umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny na trhu práce (14), pričom sa treba zamerať na najzraniteľnejšie osoby. Kvalifikovaní pracovníci zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o zabezpečenie európskej konkurencieschopnosti, ako sa uznáva aj v návrhu Európskej komisie týkajúcom sa Európskeho roka zručností 2023 (15), ako aj o zabezpečenie dobrých pracovných podmienok, predvídateľnosti kariéry a prístupu k príležitostiam. Mala by sa povzbudzovať účasť vo vzdelávacích inštitúciách. V súvislosti s mládežou by malo byť prioritou vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv. Takisto je potrebné pokročiť v reforme vzdelávania, riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zamerať sa na celoživotné vzdelávanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností (16). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV žiada, aby sa mladým ľuďom z vidieckych oblastí uľahčil prístup k vzdelávaciemu systému zabezpečením materiálnej a digitálnej infraštruktúry potrebnej pre vysokokvalitný vzdelávací proces, najmä v oblasti udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV v spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti nabáda členské štáty, aby vytvorili špecializovaný prístup do škôl pre ľudí so zriedkavými chorobami alebo ľudí, ktorí nemôžu navštevovať školu zo zdravotných dôvodov, a aby prioritne zaručili potrebnú infraštruktúru na zabezpečenie rovnakého prístupu k vzdelávaniu pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vzdelávanie je kľúčovým faktorom umožňujúcim plnenie všetkých ostatných cieľov udržateľného rozvoja. EHSV preto podporuje prácu Európskej komisie zameranú na vzdelávanie orientované na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj a vyzýva členské štáty, aby zodpovedajúcim spôsobom zaviedli a transformovali vzdelávanie vo svojich krajinách (17). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV navrhuje, aby sa spolu so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou usporiadali informačné a poradenské stretnutia alebo vypracovali vzdelávacie osnovy zamerané na vysvetlenie základných prvkov, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť trhu práce, v ktorých by sa uvádzali pojmy ako zamestnávateľ, pracovná zmluva atď. V tejto súvislosti by sa mali vyčleniť dostatočné zdroje, najmä pre zraniteľných mladých ľudí a tých, ktorí majú atypické formy zamestnania. Rovnaké informácie by mali byť zamerané aj na mladých migrantov prichádzajúcich do neznámej krajiny, aby sa rýchlejšie začlenili do novej spoločnosti a jej vzdelávacích a pracovných systémov a kultúry. V celosvetovom meradle by sa mladým ľuďom malo poskytnúť viac prostriedkov na to, aby sa dozvedeli o témach, ako je finančné vzdelávanie, a čo je veľmi dôležité, aby získali rozsiahle znalosti o svojich právach ako občanov a pracovníkov. Toto všetko významne pomôže mladým ľuďom pripraviť sa na svoj budúci dospelý život. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV už uviedol, že podnikanie môže tiež zohrávať kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o zlepšenie konkurencieschopnosti, inovácie a blahobytu, ako aj rozvoj sociálneho a zeleného hospodárstva, a to ešte viac v kontexte obnovy po pandémii. Podpora podnikateľského vzdelávania s cieľom rozvíjať podnikateľské zručnosti by mohol byť spôsob, ako vytvárať profesijné dráhy, najmä v radoch mladých ľudí (18). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV nabáda, aby sa hľadali vhodné riešenia na vnútroštátnej úrovni s cieľom zabezpečiť kontrolu cien nájomného a uľahčiť mobilitu na vzdelávacie alebo profesionálne účely a zaviesť tiež program výstavby sociálneho bývania pre mladých ľudí, najmä vo veľkých mestách a centrách hospodárskeho rozvoja. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV žiada, aby mladí ľudia mali lepší prístup ku kvalitným zdravotníckym službám, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí z vidieckych oblastí, a to zvýšením počtu nemocničných jednotiek alebo mobilných zariadení, ktoré poskytujú základné lekárske služby, a uskutočňovaním kampaní na zvýšenie povedomia vo vzdelávacích inštitúciách zameraných na témy ako je prevencia úrazov, poruchy stravovania, duševné zdravie a všeobecné vzdelávanie v oblasti zdravia a reprodukčné zdravie, ktoré sú dôležitými predmetmi. Mali by sa vypracovať konkrétne výskumné programy na pomoc mladým ľuďom v boji proti chorobám (ako je rakovina), keďže lieky navrhnuté pre dospelých sú pre nich často nevhodné. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV žiada, aby sa prostredníctvom spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti v školách a so zapojením mládeže a občianskej spoločnosti zvyšovalo a nepretržite vyvíjalo úsilie zamerané na dopravnú výchovu, prevenciu pohlavne prenosných chorôb, prevenciu šikanovania a nenávistných prejavov, konzumácie tabaku, alkoholu a drog. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV navrhuje zabezpečiť, aby mladí ľudia mali prístup k systémom formálneho zastúpenia vo vzťahoch so zainteresovanými subjektmi na trhu práce, a v súvislosti so slobodou združovania a právom, ako aj slobodu združovania a právo pracovníkov a zamestnávateľov zakladať organizácie a vstupovať do nich podľa vlastného výberu pre všetkých mladých ľudí, najmä tých, ktorí nemajú prácu alebo majú neisté pracovné miesta. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV vyzýva na posilnenie kapacít sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, aby mohli zastupovať mládež a uľahčiť proces prechodu zo školy do aktívneho pracovného života, a zapojiť mládežnícke organizácie do inštitúcií sociálneho dialógu, kolektívneho vyjednávania a do tripartitných organizácií, ktoré majú zodpovednosť na trhu práce. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV požaduje modernizáciu a posilnenie inštitúcií pôsobiacich na trhu práce s cieľom prispôsobiť služby, ktoré poskytujú, špecifikám mladých ľudí, aby boli ľahko dostupné, dynamické, priateľské a menej byrokratické. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EHSV žiada, aby sa zaručilo spravodlivé zaobchádzanie, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí medzi ženami a mužmi, ale aj pokiaľ ide o mladých ľudí v porovnaní s inými vekovými kategóriami, najmä so zreteľom na mzdy, pracovné podmienky, odbornú prípravu a možnosti kariérneho postupu v práci. Práca stážistov, najmä mladých ľudí, by nemala znamenať vykorisťovanie a nemala by byť nástrojom na obchádzanie pracovnoprávneho vzťahu. Neplatené stáže alebo stáže bez nároku na odmenu môžu mať veľmi negatívny vplyv na skúsenosti mladých ľudí s trhom práce (19) a treba ich zakázať (20). Zastúpenie mládeže by sa malo ďalej posilňovať. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EHSV sa domnieva, že je potrebné podporiť sociálne hospodárstvo, keďže tento sektor aktívne pomáha sociálne marginalizovaným mladým ľuďom a iným zraniteľným osobám, najmä prostredníctvom opatrení zameraných na zvyšovanie sebavedomia, komunikáciu atď. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na situáciu, ktorú spôsobila pandémia v dôsledku nízkej dostupnosti zdravotníckych služieb, je potrebné vyvinúť väčšie úsilie s cieľom pomôcť mladým ľuďom odhaliť príznaky problémov v oblasti duševného zdravia a pohody a čo najväčším počtom kanálov šíriť správne informácie, aby bolo možné identifikovať hodnotné informácie a oddeliť ich od falošných prísľubov pomoci/podpory vrátane použitia zdravotníckych nástrojov v tomto smere. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EHSV vyzýva na reformu systémov sociálnej ochrany a pracovnoprávnych predpisov s cieľom prispôsobiť ich novým skutočnostiam a formám práce a zabezpečiť, aby sa následné zmeny v oblasti práce mohli v budúcnosti rýchlejšie prispôsobiť a regulovať, a to pri plnom rešpektovaní vnútroštátnych modelov pracovnoprávnych vzťahov a autonómie sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EHSV navrhuje, aby boli dôchodkové systémy a systémy sociálnej ochrany prepojené s hospodárskou a sociálnou realitou mladých ľudí a aby boli spravodlivé, inkluzívne a prispôsobené reálnej situácii na trhu práce, čím sa zabezpečí ochrana mladých ľudí, ktorí vykonávajú nové formy práce, a tých, ktorí nie sú zamestnaní. Prioritou musia byť kvalitné pracovné miesta pre všetkých mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | EHSV poukazuje na to, že obdobie pandémie koronavírusu ukázalo, že okrem stability a predvídateľnosti zamestnanosti sú dôležité aj otázky v oblasti zdravia a bezpečnosti vrátane psychosociálnych rizík. Je potrebné nadviazať dialóg s mladými ľuďmi o tom, ako v budúcnosti predchádzať problémom v tejto oblasti. Na uľahčenie účasti mladých ľudí na trhu práce je dôležitá dostupnosť rôznych foriem zamestnania na základe noriem stability a kvality. Okrem toho sú potrebné opatrenia na posilnenie dohľadu nad podmienkami zamestnávania mladých ľudí vrátane posilnenia inšpekcií práce. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EHSV požaduje ochranu práv mládeže a zabezpečenie sociálnej ochrany prostredníctvom rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, ochranu práva na súkromný život a zachovanie priestoru na kolektívne vyjednávanie. Malo by sa podporovať hľadanie spôsobov, ako uľahčiť primeranú flexibilitu, pokiaľ ide o rozvrhnutie pracovného času na ukončenie štúdia. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | EHSV žiada, aby sa uplatňovala väčšia synergia medzi rôznymi nástrojmi zameranými na mládež, ako je záruka pre mladých ľudí a Záruka pre deti. Mladým ľuďom by sa mala poskytnúť skutočná záruka, ktorá im umožní mať predvídateľné kariérne vyhliadky. Verejné financovanie na podporu mladých ľudí na trhu práce by nemalo prispievať k neistote a zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti do pomoci mladým ľuďom na trhu práce by malo naďalej zostať prioritou. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.23.1. | EHSV sa snaží zabezpečiť, aby sa pre všetky deti a mladých ľudí, ktorým chýba náležitá rodičovská starostlivosť, zabezpečila primeraná a kvalitná náhradná starostlivosť, a aby súrodenci mohli zostať spolu, pokiaľ je to v ich najlepšom záujme, keďže vzťahy sú za týchto okolností ešte dôležitejšie,. Vo všeobecnosti je dôležité, aby podporné mechanizmy neskončili náhle, keď mladí ľudia dosiahnu vek 18 rokov. |
| --- | --- |

2.23.1.

| 2.24. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné primerane riešiť hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy, ktoré prináša súčasný hospodársky model, najmä pre mladých ľudí. Treba pritom pamätať na to, že pri vytváraní ekologickejších, spravodlivejších, inkluzívnych a udržateľných spoločností viac zameraných na blahobyt by sa mal zohľadňovať najmä záujem mládeže ako základného piliera budúcnosti. Mládež by mala byť prierezovou témou/cieľom investícií v rámci EŠIF. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EHSV sa domnieva, že je potrebné zabezpečiť, aby mladí ľudia mali možnosť založiť si rodinu. Pre stabilitu a budúcnosť Európy má zásadný význam zvýšiť úsilie a motivovať mladých ľudí, aby si založili rodinu a mali deti. Preto je v tejto súvislosti nevyhnutné zabezpečiť prístup k bývaniu, službám v oblasti starostlivosti o deti a pružnej sociálnej podpore vytvorením špecializovaného programu EÚ. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | EHSV dôrazne žiada, aby sa mladšej generácii poskytol skutočne demokratický a pluralitný verejný priestor na to, aby vyjadrili svoje názory bez strachu z vylúčenia alebo nenávisti. Zároveň je mimoriadne dôležité rozširovať poznatky a zvyšovať povedomie o manipulácii s informáciami a dezinformáciách. |
| --- | --- |

2.26.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/speech_21_4701.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_21_5226.

2

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež [COM(2018) 269 final] (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142).

3

(4)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 44).

4

(5)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie postavenia mládeže na dosiahnutie udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 100, 16.3.2023, s. 38).

5

(6)  Informačná správa EHSV na tému Rovnaké zaobchádzanie s mladými ľuďmi na trhu práce (pripravované).

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 27).

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícka politika na západnom Balkáne ako súčasť inovačnej agendy pre západný Balkán (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 443, 22.11.2022, s. 44).

8

(9)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícky test EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 46).

9

(10)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže 2022 [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)], Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 122).

10

(11)  SAFEGUARDING20CIVIC20SPACE20FOR20YOUNG20PEOPLE20IN20EUROPE202020_v4.02028129.pdf (youthforum.org).

11

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež [COM(2018) 269 final] (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 44); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže 2022 [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)], Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 122); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícky test EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 46.

12

(13)  Systém spoločného riadenia Rady Európy.

13

(14)  Pozri napríklad stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy propagovať z hľadiska celoživotného vzdelávania zručnosti, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva) (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 27), body 1.2 a 2.3.

14

(15)  Komisia začína s prípravou Európskeho roka zručností (europa.eu).

15

(16)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rovnaké zaobchádzanie s mladými ľuďmi na trhu práce (pripravované).

16

(17)  17. Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie postavenia mládeže na dosiahnutie udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 100, 16.3.2023, s. 38).

17

(18)  Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok EHSV k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2023 (Ú. v. EÚ C 443, 22.11.2022, s. 1), bod 4.14.

18

(19)  19. Informačná správa EHSV na tému Rovnaké zaobchádzanie s mladými ľuďmi na trhu práce (pripravované).

19

(20)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 27), bod. 1.9.

20

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodovo podmienené investície v národných plánoch obnovy a odolnosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/02)

| Spravodajkyňa: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Cinzia DEL RIO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 8. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 163/5/14 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

8. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

163/5/14

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) pripomína, že len väčšia a lepšia hospodárska a sociálna konvergencia v Európskej únii môže pomôcť zabezpečiť úplnú rodovú rovnosť a podporiť rovnaké príležitosti zameraním sa na opatrenia a stratégie v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje na to, že väčšinu národných plánov obnovy a odolnosti vypracovali členské štáty bez ex ante posúdenia vplyvu jednotlivých investícií na odstránenie rodových nerovností a uľahčenie prístupu žien na trh práce a ich udržania sa na ňom. Len malý počet štátov zaujal strategický prístup prostredníctvom osobitných a prierezových opatrení a reforiem pri šiestich investičných osiach v rámci národného plánu obnovy a odolnosti. Metodika prijatá Európskou komisiou (EK) je založená na posúdení vplyvu vykonávania zavedených opatrení. EHSV preto odporúča, aby EK vo fáze hodnotenia stanovila porovnateľné špecifické ukazovatele na meranie zlepšenia v oblasti rovnakého odmeňovania, prístupu na trh práce, zosúladenia pracovného času a starostlivosti, podpory samostatnej zárobkovej činnosti žien. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Medzi opatrenia zahrnuté v národných plánoch obnovy a odolnosti patria priame a nepriame kroky s rôznym vplyvom v krátkodobom alebo strednodobom až dlhodobom horizonte s cieľom podporiť prístup žien k zamestnaniu a ich udržanie v zamestnaní. Tieto opatrenia sa však javia neucelené a líšia sa v jednotlivých krajinách. EHSV považuje za prioritu, aby sa pri vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti zintenzívnili priame aj nepriame opatrenia, pre ktoré budú musieť existovať isté a trvalé investičné kanály s plánovaním zdrojov aj v strednodobom až dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ ide o priame opatrenia na podporu zamestnanosti žien, EHSV sa domnieva, že stimuly na vytváranie stabilných a kvalitných pracovných miest pre ženy by mali mať prednosť pred inými príležitostnými stimulmi a mali by byť vylúčené zo zoznamu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada, aby sa posilnila doložka o udeľovaní bonusov podnikom, ktoré podporujú zamestnanosť žien, a to jej rozšírením na všetky projekty verejného obstarávania, a aby sa regulovali verejné výzvy na predkladanie ponúk pre vykonávacie subjekty, ktoré majú explicitne vymenované ciele v oblasti rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta opatrenia na uľahčenie a podporu samostatnej zárobkovej činnosti stanovené v niektorých národných plánoch obnovy a odolnosti a dúfa, že podpora sa bude vzťahovať aj na odbornú prípravu v oblasti financií a riadenia a na prístup k finančným nástrojom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ako sa uvádza v oznámení Komisie o rodovej rovnosti, EHSV sa domnieva, že pri vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti je dôležité prijať opatrenia v daňovej oblasti tým, že sa daňovo zvýhodní druhý príjem v rodine, a to v prípade rodín s nízkym príjmom a menej majetných rodín s jedným rodičom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nepriame opatrenia v národných plánoch obnovy a odolnosti zahŕňajú investície do služieb starostlivosti o deti a opatrovateľských služieb. EHSV považuje za prioritu investovať zdroje do služieb na zosúladenie pracovného času a času venovaného dlhodobej starostlivosti, zaviesť doplnkové služby a sprístupniť ich pre domácnosti s nízkym príjmom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že už nemožno odkladať konkrétne investície na podporu účasti žien v technických a vedeckých inštitútoch a na štúdiu vedecko-technických odborov (STEM) na univerzite, čo v strednodobom až dlhodobom horizonte môže podporiť zamestnanosť žien aj v odvetviach, v ktorých v súčasnosti dominujú muži. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa národné plány obnovy a odolnosti plánovali koordinovane a komplementárne so všetkými ostatnými zdrojmi a programami EÚ, počnúc zdrojmi a programami určenými na súdržnosť a pre vidiecke oblasti. V hodnotení EK v rámci európskeho semestra s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny by sa tieto ciele mali zohľadniť z rodového hľadiska s novými ukazovateľmi, ktoré sú transparentné, dostupné a porovnateľné medzi jednotlivými krajinami a rozdelené podľa pohlavia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby sa rodové rozpočtovanie na všetkých úrovniach verejnej správy vo fáze európskeho semestra stalo povinným. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Z dostupných údajov vyplýva, že sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti boli vo väčšine krajín zapojení slabo a len príležitostne. EHSV odporúča ich plné zapojenie do vykonávania, monitorovania a hodnotenia národných plánov obnovy a odolnosti na európskej, národnej aj miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Cieľom tohto stanoviska je zdôrazniť reformy a investície s vplyvom na podporu rodovej rovnosti, ktoré plánujú členské štáty v národných plánoch obnovy a odolnosti, a to na základe dostupných informácií, ktoré aktualizujú aj Európska komisia, Európsky parlament (EP) a predsedníctvo Európskej únie. Treba poznamenať, že EIGE (Európsky inštitút pre rodovú rovnosť) vykonáva pre švédske predsedníctvo Rady EÚ v roku 2023 (1) štúdiu o rodovej rovnosti a uplatňovaní hľadiska rodovej rovnosti pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 týkajúcu sa opatrení plánovaných v národných plánoch obnovy a odolnosti s rodovým prístupom vo všetkých fázach národných plánov obnovy a odolnosti, od programovania po vykonávanie a hodnotenie, a o tom, do akej miery členské štáty považujú rodovú rovnosť za hybnú silu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska rada 21. júla 2020 vo svojich záveroch prijala plán Next Generation EU spolu s viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027 (VFR na roky 2021 – 2027). VFR a NextGenerationEU zahŕňajú medzi svoje ciele podporu rovnakých príležitostí, pričom zabezpečujú, aby činnosti a akcie príslušných programov a nástrojov zahŕňali rodové hľadisko a mohli skutočne prispieť k dosiahnutiu rovnosti v súlade s európskou stratégiou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (2) sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ktorého cieľom je podporovať obnovu po pandémii, presadzovať súdržnosť a investovať do zelenej a digitálnej transformácie. V nariadení sa výslovne uvádza, že národné plány obnovy a odolnosti musia podporovať rodovú rovnosť. EHSV súhlasí s vyjadreniami v nariadení o význame opatrení zameraných na boj proti rodovým nerovnostiam, keďže je v súlade s cieľmi Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EK vo svojom oznámení o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 zo 17. septembra 2020 načrtla usmernenia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, v ktorých vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť znevýhodneným skupinám, ženám a mladým ľuďom, ktorí vstupujú na trh práce, a aby vytvorili kvalitné pracovné príležitosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V delegovanom nariadení EÚ z 28. septembra 2021 sa stanovujú spoločné ukazovatele a podrobné prvky hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti, pričom sa určuje 14 ukazovateľov. Len štyri z identifikovaných ukazovateľov majú rodovo špecifickú klasifikáciu (3). Napríklad v prípade podporovaných podnikov riadených ženami neexistuje rozdelenie podľa rodu v ukazovateľoch 6 a 9. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vojna na Ukrajine v dôsledku ruskej agresie priniesla výrazné spomalenie, pričom vyhliadky rastu sú neisté, a to najmä pokiaľ ide o dodávky energie a prudký nárast nákladov, čo ovplyvňuje aj rozdelenie výdavkov a investícií národných rozpočtov. Táto neistota bude mať vplyv aj na vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Svet práce a spoločnosť ako celok sa usilujú zotaviť z krízy, pričom sa zameriavajú na dlhodobú hospodársku a sociálnu obnovu, na ktorej sú založené národné plány obnovy a odolnosti a ktorá sa nezaobíde bez prijatia rodovo orientovaného rámca na riešenie a prekonanie nerovností a rodových rozdielov, ktoré žiaľ prehĺbila kríza spôsobená ochorením COVID-19 v niektorých výrobných odvetviach, skupinách obyvateľstva a na niektorých územiach (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Súvislosti, príprava financovania a pridelené zdroje v národných plánoch obnovy a odolnosti

| 3.1. | Európska komisia v júli predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o preskúmaní vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorá sa zaoberá aj rodovými nerovnosťami (5)
  a v ktorej sa uvádza súčasný stav príspevkov prijatých od členských štátov na základe predložených národných plánov obnovy a odolnosti (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Väčšina opatrení navrhovaných členskými štátmi má prierezové ciele a nie je nevyhnutne osobitne zameraná na rodovú rovnosť. Zo 129 navrhovaných opatrení sa doteraz začalo investovať len v 13 prípadoch. Nie všetky členské štáty plánujú reformy a zdroje, ktoré sa výslovne zameriavajú na rodové výzvy alebo uvádzajú ženy ako príjemcov. Slabé sú aj inovačné opatrenia v odvetviach s nízkou zamestnanosťou žien (7). Mnohé opatrenia sa sústreďujú na služby starostlivosti o deti, opatrovateľské služby a vzdelávanie. Zo správy Komisie vyplýva, že národné plány obnovy a odolnosti, v ktorých sa stanovuje strategický prístup prostredníctvom opatrení a reforiem zameraných na rodovú rovnosť, sa týkajú len niekoľkých krajín. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Iné členské štáty uprednostňovali určité smerovania, ako sú opatrenia na podporu sociálnej a územnej súdržnosti, so zameraním na rovnaké príležitosti, ktoré často zahŕňa aj cieľ rodovej rovnosti, alebo opatrenia zamerané na zraniteľné skupiny, medzi ktoré často patria ženy a mladí ľudia. Napokon, opatrenia, ktoré majú sprevádzať zelenú a digitálnu transformáciu so zameraním na odbornú prípravu, pričom ženy v niektorých krajinách zaostávajú, pokiaľ ide o prístup k programom odbornej prípravy a rekvalifikácie. Treba uviesť, že väčšina členských štátov neoznačila rodovo motivované násilie za jednu z výziev v rámci opatrení na podporu rodovej rovnosti v národných plánoch obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Národné plány obnovy a odolnosti boli vytvorené na základe ex ante posúdenia hospodárskej a sociálnej situácie na národnej úrovni, vo všeobecnosti s už stanovenými výdavkovými prioritami, v ktorých sa nezohľadnil rodový rozmer či už z hľadiska pridelených zdrojov alebo z hľadiska preskúmania obsahu predložených investičných projektov. Pôvodný návrh nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti neobsahoval žiadny odkaz na rodovú rovnosť ako cieľ a neuvádzal ženy ako osobitnú cieľovú skupinu prijímateľov. Až následne sa na základe tlakov hospodárskeho a sociálneho partnerstva a organizácií občianskej spoločnosti zaviedol do nariadenia uverejneného vo februári 2021 v národných plánoch obnovy a odolnosti rodový rozmer. To je tiež dôvod, prečo sa rodový rozmer a rodové rozpočtovanie nenachádzajú vo všetkých národných plánoch obnovy a odolnosti, ale len v tých, ktoré pôvodne stanovili kvalitu výdavkov a investícií orientovanú na rodovú rovnosť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa od členských štátov vyžaduje, aby uviedli, ako národné plány obnovy a odolnosti riešia rodové nerovnosti, ale hodnotenie vplyvu sa vykoná len s prihliadnutím na výkonnosť prijatých opatrení. Je preto dôležité, aby EK merala účinnosť plánovaných činností a investícií vo fáze hodnotenia a zapojila hospodárskych a sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti, pričom treba použiť porovnateľné špecifické ukazovatele. Doteraz zozbierané údaje neodrážajú skutočnú situáciu na národnej úrovni. Preto je v súčasnosti ťažké povedať, aký vplyv majú niektoré opatrenia na boj proti rodovej diskriminácii, najmä prierezové, na šesť pilierov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zo zdrojov pridelených na národné plány obnovy a odolnosti dnes nie je možné získať jasný obraz o investíciách podporovaných nielen z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ale aj z doplnkových vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov zameraných výlučne na rodovú rovnosť v rôznych oblastiach pracovného a spoločenského života. Až vo fáze vykonávania bude možné vyčísliť pridelené zdroje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podľa správy Komisie o osobitných opatreniach v oblasti rodovej rovnosti stanovených v národných plánoch obnovy a odolnosti sa však percentuálny podiel opatrení výrazne líši, od 11 % vo Švédsku po menej ako 1 % v Chorvátsku, pričom niekoľko krajín nedosahuje ani 2 %, ale bolo by tiež potrebné zvážiť vplyv nepriamych opatrení stanovených v národných plánoch obnovy a odolnosti a priamych a nepriamych opatrení stanovených so zdrojmi EÚ v NextGenerationEU, ktoré dopĺňajú národné plány obnovy a odolnosti, ako je napríklad REACT-EU a EPFRV (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Podľa správy EK a prvých informácií zhromaždených inštitútom EIGE sa javí, že situácia sa v tejto súvislosti v jednotlivých krajinách líši a opatrenia sú rozdrobené. Nie všetky krajiny majú údaje rozčlenené podľa pohlavia, a to aj napriek tomu, že o to požiadala EK, aby mohla pravidelne a včas podávať správy o výdavkoch súvisiacich s rodovou rovnosťou v národných plánoch obnovy a odolnosti na základe niektorých spoločných prvkov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Keďže hĺbkové analýzy podľa pohlavia ex ante pri vypracovaní národných programov reforiem nie sú dostupné vo všetkých členských štátoch, neexistuje žiadne hodnotenie vplyvu opatrení na dodatočné a kvalitné pracovné miesta a na kvalifikované pracovné miesta. Rodovú rovnosť považuje za všeobecnú prierezovú zásadu 14 krajín (8). Len Španielsko uviedlo kritérium uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti (gendermainstreaming) v celom národnom pláne obnovy a odolnosti. Taliansko zaviedlo osobitné opatrenia pre rodovú rovnosť a rozpracovalo vplyv opatrení aj z hľadiska zvýšenia zamestnanosti, pretrvávajú však pochybnosti o ich skutočnej účinnosti a kvalite zásahov (9). V iných krajinách sa na podporu rodovej rovnosti počítalo s nepriamymi opatreniami, ako sú investície do rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, investície do opatrovateľských služieb, podpora odbornej prípravy v odboroch STEM, zlepšenie pracovných podmienok a odborná príprava, ktoré budú mať vplyv v strednodobom až dlhodobom horizonte, ale v súčasnosti ich nemožno kvantifikovať. Okrem týchto investícií niektoré členské štáty počítajú s opatreniami, ako sú stimuly na prijímanie do zamestnania a stimuly pre podnikanie žien. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Niektoré krajiny venovali osobitnú pozornosť rodovému obstarávaniu (gender procurement) (10) s opatreniami podmienenosti pre nábor žien a mladých ľudí v rámci verejných zákaziek uzavretých so zdrojmi z národného plánu obnovy a odolnosti. Bolo by žiaduce regulovať verejné výzvy na predkladanie ponúk pre vykonávajúce subjekty s výslovným uvedením cieľov v oblasti rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Medzi inovačné národné plány obnovy a odolnosti v tejto oblasti patria napríklad národné plány obnovy a odolnosti Španielska, Talianska a Francúzska. V národnom pláne obnovy a odolnosti Španielska sa prijal významný záväzok, že všetky verejné administratívne postupy musia mať rodové hľadisko. Národný plán obnovy a odolnosti Talianska zaviedol usmernenia o rovnakých príležitostiach v zmluvách financovaných z národného plánu obnovy a odolnosti, v ktorých sa stanovuje uplatňovanie opatrení týkajúcich sa odmeňovania a vzorových doložiek v oznámeniach o výberových konaniach diferencovaných podľa odvetvia, typu a povahy projektu, s povinnosťou zabezpečiť, aby 30 % prijatých pracovníkov tvorili mladí ľudia vo veku do 36 rokov a ženy. Od podnikov sa takisto požaduje certifikácia rodovej rovnosti. Na druhej strane sa vo francúzskom národnom pláne obnovy a odolnosti stanovili pre podniky nové ukazovatele na výpočet rovnosti v profesionálnej oblasti a pokroku prostredníctvom akčného plánu, zatiaľ čo v írskom a chorvátskom národnom pláne obnovy a odolnosti sa podnikom, ktoré prijímajú kritériá na podporu rodovej rovnosti, priznávajú finančné prémie (11). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zo správy EK z júla 2022 vyplýva, že diskusie s hospodárskymi a sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti počas prípravy národných plánov obnovy a odolnosti boli veľmi slabé a len príležitostné. Sociálni aktéri a iné organizácie občianskej spoločnosti vyjadrili veľké obavy v súvislosti s účasťou na fáze vykonávania a monitorovania opatrení. Odborníci na rodové otázky sa domnievajú (12), že bez spoľahlivých, porovnateľných, cielených údajov rozčlenených podľa rodu, ale predovšetkým údajov vysokej kvality a pokrývajúcich rôzne oblasti a sektory, bude ťažké posúdiť vplyv opatrení. EHSV dôrazne odporúča, aby boli sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sa venujú podpore rovnosti príležitostí, užšie zapojení do vykonávania, hodnotenia a monitorovania národných plánov obnovy a odolnosti, a to zo strany európskych inštitúcií, ako aj národných a regionálnych inštitúcií. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Kontextové hodnotenia národných plánov obnovy a odolnosti

| 4.1. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vykonávať Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá zaraďuje dosiahnutie rodovej rovnosti (gender equality) medzi 17 cieľov spolu s cieľmi stanovenými v oznámení EK Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (13) v oblasti rovnakého zastúpenia v rôznych hospodárskych odvetviach a rozdielu v odmeňovaní žien a mužov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Stratégia pre rodovú rovnosť zahŕňa politiky a opatrenia na boj proti všetkým formám diskriminácie a nerovnosti, a to aj pokiaľ ide o komunitu LGBTIQ (14) a musí byť referenčným bodom pre vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa spoločne so všetkými stranami vykonávali kľúčové opatrenia zamerané na zabezpečenie rovnakej účasti a príležitostí na trhu práce, zníženie rozdielov v odmeňovaní za rovnakú prácu a nedostatočný prístup k vyšším riadiacim pozíciám, ako aj dosiahnutie rodovej rovnováhy v rozhodovacom procese a politike. EHSV vyzýva na urýchlené prijatie a vykonávanie smernice o transparentnosti odmeňovania (15), v ktorej sa stanovujú nástroje a opatrenia na národnej úrovni s cieľom riešiť a odstraňovať rozdiely, a požaduje dôkladné monitorovanie príčin a zodpovedností. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cieľ vyššej účasti žien na trhu práce je potrebné riešiť štrukturálnym a komplexným spôsobom, pričom sa zohľadnia hospodárske, vzdelávacie, geografické, sociálne a kultúrne hľadiská, a to aj v odľahlých a vidieckych oblastiach. V tejto súvislosti by sa mal prijať integrovaný prístup, ktorý by začlenil príspevok všetkých európskych, národných a regionálnych inštitúcií do systému účinných mechanizmov sociálneho dialógu so všetkými aktérmi a na rôznych úrovniach. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že na zvýšenie účasti žien na trhu práce je naliehavo potrebné, aby všetky členské štáty čo najskôr implementovali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom [smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 (16)], ktorou sa zavádzajú pravidlá týkajúce sa dovolenky z rodinných dôvodov a pružných foriem organizácie práce pre pracovníkov a podporuje spravodlivé rozdelenie opatrovateľských povinností medzi rodičov, čím sa pomôžu odstrániť prekážky, ktoré bránia slobodnej voľbe materstva a rodičovstva v rodinách. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 v rámci semestra týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú prijať na zníženie rodových nerovností, priviedli niektoré členské štáty k tomu, aby do národných plánov obnovy a odolnosti začlenili rodový rozmer (17), avšak opatrenia nie sú rovnomerné v jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V dôsledku pandémie a jej vplyvu na ženy boli odporúčania pre jednotlivé krajiny sporadické a príležitostné. V roku 2022 mali len tri krajiny, Rakúsko, Nemecko a Poľsko, odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa účasti žien na trhu práce a fungovania služieb starostlivosti o deti, zatiaľ čo ďalších 22 krajín dostalo odporúčania pre znevýhodnené skupiny (18), čo viedlo k nepriamym opatreniam týkajúcim sa zamestnanosti alebo postavenia žien, ktoré je ťažké vyčísliť. EHSV konštatuje, že so zreteľom na údaje o vplyve krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na hospodársku a sociálnu situáciu žien by boli vhodné špecifické odporúčania pre jednotlivé krajiny v oblasti rodovej rovnosti, aby sa v národných plánoch obnovy a odolnosti požadovalo ucelené plánovanie ex ante, a to aj s cielenými investíciami. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Inštitút EIGE vo viacerých správach zdôrazňuje nerovnomerné rozdelenie rodinných povinností, najmä v oblasti starostlivosti o deti a služieb dlhodobej starostlivosti o starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím (19). Tieto povinnosti sú jedným z hlavných dôvodov nízkej miery účasti žien na trhu práce (20). V dôsledku lockdownu a zatvorenia škôl sa situácia zhoršila. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v mnohých národných plánoch obnovy a odolnosti sa uznáva vzťah medzi neplatenými službami starostlivosti a opatreniami na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zaviedli sa osobitné opatrenia predovšetkým na posilnenie služieb starostlivosti o deti (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Tieto služby sa musia sprístupniť aj chudobnejším domácnostiam, a to preskúmaním cenových kritérií s cieľom uľahčiť ich využívanie pre všetkých. Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore celodennej školskej dochádzky vo všetkých školách všetkých typov a úrovní so školskými a mimoškolskými aktivitami a zaviesť doplnkové služby v materských školách, ako sú aktivity pred vyučovaním a po škole, a zlepšeniu verejnej ponuky letných táborov pre deti a mládež. Ide o nepriame opatrenia, ktoré potrebujú isté a trvalé investičné kanály, ktoré, žiaľ, nie sú súčasťou národných plánov obnovy a odolnosti so strednodobým až dlhodobým plánovaním zdrojov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV by uvítal odbornú prípravu zamestnancov úradov práce, ktorá sa týkala rodového hľadiska s cieľom rozvíjať a šíriť kultúru bez rodových stereotypov Zároveň je dôležité podporovať partnerstvá medzi podnikmi a pracovníkmi v zamestnaní a odbornej príprave s cieľom podporiť integráciu žien v odvetviach, v ktorých dominujú muži. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV podporuje myšlienku uprednostniť stimuly pre podniky, ktoré zamestnávajú ženy patriace do cieľovej skupiny aktívnych politík zamestnanosti a ponúkajú im stabilné pracovné zmluvy a dobré pracovné podmienky. Okrem toho sú dôležité stimuly na uľahčenie a podporu samostatnej zárobkovej činnosti, a to aj prostredníctvom cielenej podpory odbornej prípravy v oblasti financií a riadenia a prístupu k finančným nástrojom (22). |
| --- | --- |

4.10.

5.   Konkrétne hodnotenia

| 5.1. | Kríza tvrdo zasiahla ženy, ktoré sa často ocitli v pozícii, keď musia prijať prácu, ktorá je pod úrovňou ich kvalifikácie. Okrem toho nedobrovoľná práca na čiastočný pracovný úväzok je medzi pracovníčkami čoraz bežnejšia. S cieľom zvrátiť tento trend a zvýšiť účasť žien na trhu práce a podporiť kvalitné a kvalifikované pracovné miesta je prioritou posilniť priame a nepriame opatrenia v národných plánoch obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | S cieľom znížiť rodové rozdiely EHSV odporúča, aby sa národné plány obnovy a odolnosti plánovali koordinovane a komplementárne so všetkými ostatnými zdrojmi a programami EÚ, počnúc zdrojmi a programami na podporu súdržnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Existujúce rodové rozdiely a nerovnosti spôsobujú, že verejné politiky nie sú rodovo neutrálne, a preto je dôležité, aby všetky inštitúcie, európske, národné aj miestne, prijali rodové rozpočtovanie ako doplnkový dokument k daňovým politikám. EHSV preto odporúča, aby sa rodové rozpočtovanie vo fáze európskeho semestra stalo povinným (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV varuje pred rizikom, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti v podobe, v akej bol navrhnutý, môže prehĺbiť rozdiely v niektorých výrobných odvetviach, ako napríklad v zelenom a digitálnom. Hoci rodová rovnosť je prierezovou prioritou bez konkrétnych a merateľných opatrení na podporu zamestnanosti žien, a to aj pokiaľ ide o vysokú kvalifikáciu v odvetviach s vysokou zamestnanosťou žien, hrozí, že sa ešte viac prehĺbia rozdiely v zamestnanosti žien a mužov, pričom hrozí ďalšia segregácia žien do zárobkových činností s nižším príjmom. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Národné plány obnovy a odolnosti by mali zahŕňať porovnateľné ukazovatele na meranie zlepšení v oblasti rovnakého odmeňovania, prístupu na trh práce podľa odvetví, zosúladenia pracovného času a času venovaného starostlivosti, zvýhodnených úverov, stimulov na podporu samostatnej zárobkovej činnosti a slobodných povolaní žien. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Stimuly na trvalé zamestnávanie žien by mali mať prednosť pred inými stimulmi a mali by byť vylúčené zo zoznamu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Lepšie zosúladenie pracovného času a času venovaného starostlivosti je jedným z hlavných cieľov na využitie plného potenciálu žien vo svete práce a zlepšenie produktivity podnikov. EHSV sa preto domnieva, že prioritou je investovať zdroje do zosúladenia služieb práce a starostlivosti nielen s dodatočnými službami v materských školách a podporou progresívneho bezplatného vzdelávania pre domácnosti s nízkymi príjmami pre deti vo veku 0 – 3 rokov, ale aj zvýšením investícií do poskytovania služieb dlhodobej pomoci a starostlivosti. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Dosiahnutie cieľov v oblasti služieb zosúlaďovania pracovného času a starostlivosti musí byť podporené náborom osôb s konkrétnymi zručnosťami a potrebou priebežnej odbornej prípravy pre všetkých, ktorí sú zapojení do týchto služieb, v ktorých v súčasnosti prevažujú ženy. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV poukazuje na význam rozšírenia doložky o udeľovaní bonusov za zamestnávanie žien na každé verejné obstarávanie s cieľom podporiť podniky, ktoré sa zaviazali vytvárať stabilné pracovné miesta, posilňovať sociálne začlenenie a znižovať rozdiely v zamestnanosti žien a mužov. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Rodové rozdiely vo vedeckých odboroch sú veľmi výrazné a prehlbujú sa od vzdelávania v ranom detstve. Žiaľ, len niekoľko národných plánov obnovy a odolnosti obsahovalo opatrenia na zvýšenie účasti žien v technických a vedeckých inštitútoch a štúdiu odborov STEM na univerzitách. Preto sú potrebné osobitné investície do plánov odbornej prípravy s cieľom podporiť zapojenie dievčat do vedy, výskumu a vývoja, ako aj investície a nové formy podpory pre cielené projekty s cieľom zabezpečiť, aby sa zvýšila účasť žien na inovačných činnostiach. Tieto kroky budú mať pozitívny vplyv v strednodobom až dlhodobom horizonte, a preto ich treba naplánovať strategicky. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EHSV považuje za dôležité konať aj v oblasti daní, a to aj na základe usmernení Komisie (24) a vnútroštátnych predpisov prostredníctvom daňového zvýhodnenia druhého zdroja rodinného príjmu, ktorý často predstavuje príjem žien pre rodiny s nízkym príjmom. Je tiež dôležité daňovo zvýhodniť príjem menej majetných domácností s jedným rodičom. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Okrem opatrení stanovených v národných plánoch obnovy a odolnosti EHSV ako sprievodné politické opatrenia navrhuje povinnú certifikáciu rodovej rovnosti s cieľom znížiť rodové rozdiely a zlepšiť pracovné podmienky žien, bojovať proti rodovo motivovanému násiliu (25), šíriť prácu na diaľku prostredníctvom vyjednávania so sociálnymi partnermi a aktivovať platený dobrovoľný čiastočný úväzok na základe vnútroštátnej praxe a predpisov pre ženy, ktoré sa vracajú po materskej dovolenke. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EHSV oceňuje prístup, ktorý Komisia zaujala v správe a v ktorej sa stanovuje monitorovanie opatrení národných plánov obnovy a odolnosti jednotlivých krajín z rodového hľadiska. Bude dôležité, aby misie Európskej komisie v rôznych členských štátoch zahŕňali osobitný dôraz na opatrenia v oblasti rodovej rovnosti a zabezpečili správu transparentných a prístupných údajov. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | EHSV odporúča plne zapojiť hospodárskych a sociálnych partnerov, ako aj občiansku spoločnosť do vykonávania, monitorovania a hodnotenia národných plánov obnovy a odolnosti, a to aj prostredníctvom špecializovaných „kontrolných stredísk“ na európskej a vnútroštátnej úrovni s cieľom podporiť koordinované plánovanie iniciatív v oblasti rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

5.14.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Štúdia inštitútu EIGE s názvom Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery, uverejnenie plánované na rok 2023.

1

Gender equality and gender mainstreaming in the COVID-19 recovery

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Týmito ukazovateľmi sú: a) výskumníci pracujúci v podporovaných výskumných centrách; b) počet účastníkov vzdelávania a odbornej prípravy; c) počet osôb, ktoré majú zamestnanie alebo si ho hľadajú; d) počet mladých ľudí vo veku 15 – 29 rokov, ktorí dostávajú podporu.

3

(4)  Výskumná správa inštitútu EIGE z roku 2021 s názvom Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic.

4

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(5)  COM(2022) 383 final.

5

(6)  Holandsko predložilo národný plán obnovy a odolnosti neskôr než ostatné krajiny. Národný plán obnovy a odolnosti Maďarska je v súčasnosti pozastavený pre otázky týkajúce sa dodržiavania zásad právneho štátu.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou 1 a článok PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure?, Marusca de Castris, Università degli Studi di Roma Tre, a Barbara Martini, Università di Roma Tor Vergata, september 2022.

7

PNRR Italia, Gender Gap e politiche per l’innovazione e la digitalizzazione nel PNRR: quali misure?

(8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

9

(10)  Rodové verejné obstarávanie je inovačná stratégia, ktorú zaviedla EK na podporu investícií na podporu rovnosti prostredníctvom zavedenia osobitných rodovo citlivých kritérií na vyhodnotenie ponúk alebo požiadaviek na účasť na verejnom obstarávaní alebo kritériách na vyhodnotenie ponúk, ktoré zahŕňajú sociálne parametre. Cieľom rodového obstarávania je zvýšiť rodovú rovnosť na trhu práce, zlepšiť zastúpenie žien na najvyšších pozíciách a znížiť rozdiely v odmeňovaní.

10

V správe inštitútu EIGE Gender-responsive public procurement: the key to fair and efficient public spending in the EU uverejnenej v roku 2022 sa uvádza, ako dokáže verejné obstarávanie riešiť a podporovať rodovú rovnosť a zlepšovať efektívnosť a kvalitu verejných výdavkov, pričom sú uverejnené aj prípadové štúdie a odporúčania.

(11)  Údaje získané z analýzy inštitútu EIGE, pozri poznámku pod čiarou č. 1.

11

(12)  Brífing Európskeho parlamentu uverejnený v apríli 2022 Gender equality in the Recovery and Resilience Facility, v ktorom sa uviedli obavy vyplývajúce z viacerých štúdií, ktoré na národnej úrovni uskutočnili výskumné centrá alebo univerzity.

12

(13)  Oznámenie Európskej komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 5. marca 2020 [COM(2020) 152 final].

13

(14)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 [COM(2020) 698 final] (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 128).

14

(15)  O návrhu smernice o transparentnosti odmeňovania sa rokuje v rámci trialógu.

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79).

16

(17)  Správa Európskeho parlamentu na tému Country Specific Recommendations and Recovery and Resilience Plans – Thematic overview on gender-related issues, október 2021.

17

Country Specific Recommendations and Recovery and Resilience Plans – Thematic overview on gender-related issues

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

18

(19)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha rodinných príslušníkov starajúcich sa o osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby: nárast tohto javu počas pandémie (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 75, 28.2.2023, s. 75), v ktorom sa uvádzajú dôležité odporúčania týkajúce sa opatrení, ktoré treba prijať.

19

(20)  Správa EIGE s názvom Gender Mainstreaming – Gender stakeholder consultation uverejnená v roku 2019.

20

Gender Mainstreaming – Gender stakeholder consultation

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

21

(22)  V španielskom národnom pláne obnovy a odolnosti sa vyčleňuje 36 miliónov EUR na pomoc podnikateľkám, ktoré zakladajú startupy. V talianskom národnom pláne obnovy a odolnosti sa mobilizuje 400 miliónov EUR na podporu účasti žien na podnikateľských činnostiach.

22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Investovanie zohľadňujúce rodovú otázku ako spôsob zlepšenia rodovej rovnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ C 100, 16.3.2023, s. 16), v ktorom sa predkladajú návrhy na podnietenie investícií do podnikania žien.

(23)  Diskusný dokument Európskej komisie na tému Gender Budgeting Practices: Concepts and Evidence uverejnený v júni 2022.

23

(24)  Pozri poznámku pod čiarou č. 10.

24

(25)  Členské štáty boli vyzvané, aby ratifikovali Dohovor MOP č. 190 o násilí a obťažovaní na pracovisku, ktorý v súčasnosti ratifikovali len dve európske krajiny.

25

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Investovanie zohľadňujúce rodovú otázku ako spôsob zlepšenia rodovej rovnosti v Európskej únii

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/03)

| Spravodajkyňa: | Ody NEISINGH |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Maria NIKOLOPOULOU |

Spravodajkyňa:

Ody NEISINGH

Spoluspravodajkyňa:

Maria NIKOLOPOULOU

| Žiadosť o konzultáciu | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 172/6/7 |

Žiadosť o konzultáciu

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

23. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

172/6/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je pevne presvedčený, že v spolupráci s mužmi a so ženami a vytvorením vhodných podmienok pre podnikanie žien a s primeranými finančnými a legislatívnymi nástrojmi, ako je rodové rozpočtovanie, môžeme vytvoriť inkluzívny finančný ekosystém v EÚ a členských štátoch a rýchlejšie napredovať v uplatňovaní rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pre uplatňovanie rodového hľadiska sú nevyhnutné údaje, posúdenia vplyvu a spoločné ukazovatele. Údaje a ukazovatele od členských štátov a medzi inštitúciami na úrovni EÚ si vyžadujú harmonizáciu, aby mohli pomôcť pri riešení rodových rozdielov. EHSV zdôrazňuje, že EÚ by mala zbierať rodovo rozčlenené údaje v európskom kontexte investícií a začleniť ich do ročného indexu rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na urýchlenie budúceho rastu podnikania žien sa oplatí preskúmať úlohu podnikateľských anjelov, investovania do začínajúcich podnikov a „kruh darcovstva“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV je pevne presvedčený, že zlepšením postavenia žien pri prijímaní finančných prostriedkov dôjde k pozitívnemu účinku prenosu výhod (tzv. trickle-down effect), ktorý povedie k lepším finančným a sociálnym výsledkom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V záujme vytvorenia priaznivých podmienok pre podnikateľky EHSV považuje za dôležité poskytnúť ženám viac príležitostí na nadväzovanie kontaktov a odbornú prípravu a viac mentorských programov. Okrem toho EHSV zdôrazňuje význam vzdelávania pri spochybňovaní rodových stereotypov vrátane stereotypných názorov podnikajúcich mužov a pri budovaní podnikateľskej kultúry, ktorá pripravuje ženy myslieť vo veľkom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča, aby členské štáty zabezpečili prístup k dávkam v materstve a možnostiam rodičovskej dovolenky pre podnikateľky v súlade so zásadami stanovenými v odporúčaní Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje, že členské štáty by mali začať vytvárať záujem dievčat o oblasti STEM v ranom štádiu, podporovať podnikateľky a ženské vzory v týchto odvetviach a investovať do programov zameraných na vzbudenie záujmu dievčat na stredných školách o oblasti STEM. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti v akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo tým, že sa stanovia cielené opatrenia pre ženy a že sa rodové hľadisko zachová ako kritérium pri prideľovaní finančných prostriedkov EÚ a členských štátov a vo verejnom obstarávaní s cieľom podporiť a udržať ženské talenty na trhu práce. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV navrhuje, aby pestrosť zloženia tímov s osobitným zameraním na ženy bola kritériom na získanie verejných finančných prostriedkov. Je dôležité stanoviť osobitné normy, aby sa zabránilo tzv. pinkwashingu (1). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby v strednodobom horizonte všetky európske orgány a členské štáty využívali nástroje rodového rozpočtovania na všetkých úrovniach rozpočtového postupu. Zapojenie občianskej spoločnosti a sociálny dialóg majú tiež zásadný význam pre odhalenie oblastí, ktoré treba riešiť prostredníctvom rozpočtu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vo finančnom sektore pretrvávajú podvedomé predsudky, a preto sú dôležité kampane na zvyšovanie povedomia a odborná príprava investorov a poroty o podvedomých predsudkoch. Okrem toho sa EHSV domnieva, že všetky poroty európskych finančných inštitúcií by mali čo najskôr dosiahnuť rodovú rovnováhu, aby sa predišlo uprednostňovaniu sebepodobnosti (homofílii) alebo predsudkom typu „rovný rovného si hľadá“, a mali by absolvovať aj školenia o podvedomej zaujatosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV navrhuje, aby Európska komisia uverejnila posúdenie vplyvu ročného rozpočtu EÚ na rodovú rovnosť a predložila ho ako prílohu, a aby vytvorila pracovnú skupinu, ktorá by sa zúčastňovala na rokovaniach, zosúladila by ciele EÚ v oblasti uplatňovania rodového hľadiska a začlenila ich do budúceho VFR (2028 – 2034) a do preskúmania súčasného VFR v polovici trvania (2021 – 2027) (2). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV požaduje, aby sa finančné prostriedky EÚ stali dostupnejšie pre ženské organizácie, a to zjednodušením postupov a poskytovaním grantov na ich hlavnú činnosť. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV napokon požaduje ambicióznu víziu od Európskej komisie a európskych inštitúcií, pokiaľ ide o rodové rozpočtovanie a investovanie zohľadňujúce rodovú otázku, vrátane konkrétnych cieľov týkajúcich sa financovania žien, konkrétnych ukazovateľov výkonnosti, legislatívnych predpisov, aktualizovaných kritérií a (intenzívnych) programov na zlepšenie podnikania žien a prístupu k financovaniu (napr. špecializované granty pre ženy, vyhradené obmedzené partnerské financovanie pre fondy vlastnené a spoluvlastnené ženami, záruky za úvery alebo mikrofinancovanie, platformy spolufinancovania, rodové dlhopisy alebo mikroúvery). |
| --- | --- |

1.14.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti je základným cieľom Európskej únie (EÚ) v súlade s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a článkom 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Napriek týmto právnym záväzkom zabezpečiť rovnosť medzi ženami a mužmi je pokrok v účinnom uplatňovaní hľadiska rodovej rovnosti, najmä pokiaľ ide o financie a rozpočty, pomalý. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom tohto stanoviska je zdôrazniť výzvy a príležitosti podnikania, verejných a súkromných investícií a rozpočtovania v súvislosti s rodovou rovnosťou a vyzvať európske inštitúcie a členské štáty, aby vypracovali ambicióznu víziu investovania zohľadňujúceho rodovú otázku a rodového rozpočtovania. Toto zameranie bude mať pozitívny vplyv na dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja, pokiaľ ide o dosiahnutie rodovej rovnosti (cieľ č. 5) a zníženie nerovností (cieľ č. 10). Je tiež dôležité uznať, že na dosiahnutie rodovej rovnosti je potrebná spolupráca žien aj mužov pri presadzovaní rovnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa Európskej komisie predstavujú ženy približne 52 % celkovej populácie v Európe, ale tvoria 34,4 % samostatne zárobkovo činných osôb a 30 % začínajúcich podnikateľov (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zakladateľské tímy zložené výlučne z mužov dostávajú takmer 92 % všetkého rizikového kapitálu investovaného v Európe. Pokiaľ ide o financovanie, v počiatočných fázach sa len 1 % finančných prostriedkov poskytuje spoločnostiam vedeným ženami a v neskorších fázach sa nikdy nezvýši na viac ako 30 %, hoci sa zistilo, že zakladateľské tímy zložené zo žien a zmiešané tímy dosahujú lepšie výsledky ako ich mužskí protihráči (4) (5) (6) (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V marci 2017 OECD uviedla, že vo všetkých krajinách okrem Spojených štátov, Mexika, Grécka a Indonézie ženy menej často ako muži uvádzajú, že majú prístup k financovaniu potrebnému na začatie podnikania. Tento rodový rozdiel sa môže spájať s tým, že ženy majú nižšiu úroveň skúseností, pôsobia vo vysoko konkurenčných a nízkorastúcich sektoroch, ako aj s rodovo zaujatým úverovým hodnotením a rodovými stereotypmi v hodnoteniach investícií. Ženám často bráni aj obmedzený prístup k základným finančným službám (napr. šekové a sporiace účty) (8). Okrem toho je pravdepodobnejšie, že od čerpania úveru sa dajú odradiť skôr samostatne zárobkovo činné ženy než samostatne zárobkovo činní muži. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Podľa stratégie Európskej komisie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 je z desiatich rozhodujúcich činiteľov v oblasti rizikového kapitálu a súkromných kapitálových spoločností len jedna žena, hoci 72 % partnerov niektorých súkromných fondov, ktoré boli identifikované ako fondy s rodovým zameraním, tvoria ženy. Zo zistení vyplýva, že v priemere 85 % komplementárov rizikového kapitálu sú muži a len 15 % tvoria ženy. Ak sú ženy partnermi, zvyčajne sú partnermi menších fondov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila rodové a ekonomické nerovnosti. Zo sociálneho a z hospodárskeho hľadiska existuje jasný rozdiel v tom, ako koronavírus ovplyvnil rôzne pohlavia. Pandémia ochorenia COVID-19 mala vplyv aj na prístup žien k financiám. Európske údaje chýbajú, no Spojené štáty dokonca čelili prehlbovaniu už existujúcich rodových rozdielov vo financovaní rizikového kapitálu pre začínajúce podniky vedené ženami (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Povedomie o investovaní zohľadňujúcom rodovú otázku na celom svete naďalej naberá na dynamike. Európsky investičný ekosystém pre podnikateľky a zakladateľky je však stále roztrieštený a chýba mu systémové a strategické rodové zameranie (10). Špeciálne fondy pre rodovú rovnosť sú zriedkavé a navyše takéto iniciatívy nepriťahujú viac podnikateliek. Približne 50 % finančných prostriedkov v Európskej únii pochádza z peňazí daňových poplatníkov. Spoločné úsilie na úrovni EÚ o vytvorenie rodovo diferencovanejšieho a rovnocennejšieho finančného ekosystému spolu so sprevádzaním počas celého procesu vytvárania podniku môže priniesť konsenzus a pomôcť prekonať prekážky brániace zmene. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Keď hovoríme o investovaní zohľadňujúcom rodovú otázku, musíme si uvedomiť všetky prelínania s ďalšími nerovnosťami, ktoré ešte viac ovplyvňujú prístup k financovaniu, ako sú ženy so zdravotným postihnutím, ženy s nízkym sociálno-ekonomickým postavením, mladé ženy, ženy s migrantským pôvodom, alebo prelínania so sexuálnou orientáciou, rasou atď. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV je pevne presvedčený, že zlepšením postavenia žien pri prijímaní finančných prostriedkov dôjde k pozitívnemu účinku prenosu výhod (tzv. trickle-down effect), ktorý povedie k lepším finančným a sociálnym výsledkom. Keď investorky rizikového kapitálu prijímajú rozhodnutia, je dvakrát pravdepodobnejšie, že investujú do ženských zakladajúcich tímov, čím sa zvýši ich zamestnanosť. Startupy, ktoré zakladajú ženy, zamestnávajú dvaapolkrát viac žien. Spoločnosti, ktoré založila žena a ktoré majú vo výkonnej funkcii ženu, zamestnávajú šesťkrát viac žien (11). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zber údajov má zásadný význam pre hodnotenie súčasnej situácie a navrhovanie stratégií na dosiahnutie pokroku. Napriek úsiliu v tejto súvislosti Európska komisia, Rada, OECD, Eurostat a EIGE zbierajú údaje o viacerých rodových aspektoch, ktoré si však vyžadujú harmonizáciu, aby mohli pomôcť pri riešení rodových rozdielov. Zber príslušných údajov musí byť pre členské štáty povinný. Použité metodiky a metriky by sa mali spojiť, aby sa získal ucelený obraz. Tiež by mali byť schopné využívať dodatočné údaje (sociálne, etnické predsudky a predsudky vyplývajúce z prierezového charakteru rodového hľadiska atď.) s cieľom umožniť monitorovanie a hodnotenie pokroku a politík. Okrem toho je potrebné vykonávať pravidelnejšie a lepšie analytické štúdie. EHSV zdôrazňuje, že EÚ by mala zbierať rodovo rozčlenené údaje v európskom kontexte investícií a začleniť ich do ročného indexu rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rovnako dôležité je pozrieť sa na výšku transakcie („ticket size“, objem investície) a na úlohu podnikateľských anjelov a investovania do začínajúcich podnikov. Oplatí sa tiež preskúmať „kruh darcovstva“: ženy, do ktorých sa investuje, sa rozvíjajú a začínajú hromadiť svoj vlastný kapitál a samy sa stávajú podnikateľskými anjelmi. To by mohlo pozitívne urýchliť budúci rast podnikania žien a tento jav by sa mohol zintenzívniť prostredníctvom cielených propagačných kampaní zameraných na zvýšenie celkového pochopenia príležitostí a prínosu, ktoré môžu podnikateľskí anjeli poskytnúť, spolu s informáciami o tom, ako začať. Členské štáty by tiež mohli preskúmať daňové úľavy na podporu tohto cieľa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v EÚ sa dosiahne aktívnou podporou rodovej rovnosti pri tvorbe všetkých politík a rozhodovaní vrátane sociálnej politiky a politiky súdržnosti a politiky hospodárskej súťaže EÚ – a pri čerpaní rozpočtu EÚ. Stále chýbajú nevyhnutné predpoklady a účinné monitorovanie počas vykonávania s cieľom v prípade potreby napraviť politické opatrenia. Keďže vieme, že dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 nie sú rodovo neutrálne, EHSV opakuje svoju výzvu politikom na všetkých úrovniach, aby dodržiavali zásadu uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a zahrnuli aspekt rodovej rovnosti do všetkých rozhodnutí, ako aj rozhodnutí o rozpočtovaní, investíciách, financovaní a verejnom obstarávaní. To zahŕňa aj rozpočtový cyklus viacročného finančného rámca na roky 2021 –2027 a plány obnovy a odolnosti a mali by sa zahrnúť posúdenia vplyvu na rodovú rovnosť, riadne záväzné ukazovatele, ako aj systémy monitorovania a hodnotenia (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V nedávnej správe Dvora audítorov sa uvádza, že Komisia venovala malú pozornosť rodovej analýze politík a programov, ktoré Dvor audítorov preskúmal. V obmedzenej miere využívala údaje a ukazovatele rozčlenené podľa rodu a uverejnila málo informácií o celkovom vplyve rozpočtu EÚ na rodovú rovnosť. V oblastiach, v ktorých boli podrobne stanovené právne požiadavky, to však uľahčilo začlenenie rodovej rovnosti do programov. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne opatrenia

4.1.   Vytvoriť živnú pôdu pre podnikateľky

| 4.1.1. | V záujme vytvorenia priaznivých podmienok pre podnikateľky EHSV považuje za dôležité poskytnúť ženám viac príležitostí na nadväzovanie kontaktov a odbornú prípravu a viac mentorských programov. Je veľmi dôležité, aby ženy rozvíjali „sieť kamarátok“ popri existujúcej „sieti kamarátov“, pretože ženy zvyčajne vytvárajú menšie, menej rozmanité siete. Dôležitú úlohu zohrávajú aj vzory a mentori: v talianskej štúdii 70 % dievčat uviedlo, že po stretnutí so vzorom vnímali svoju budúcnosť odlišne. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Stereotypné názory na podnikanie vznikajú už v primárnom vzdelávaní. EHSV zdôrazňuje význam vzdelávania pri spochybňovaní rodových stereotypov vrátane stereotypných názorov podnikajúcich mužov a pri budovaní podnikateľskej kultúry, ktorá pripravuje ženy myslieť vo veľkom. V Európe pretrvávajú negatívne sociálne konotácie týkajúce sa podnikateliek a vedúcich pracovníčok. Školy tiež zohrávajú dôležitú úlohu pri sprostredkúvaní finančných a podnikateľských schopností a tieto zručnosti by sa mali zahrnúť do školských osnov už na základných školách a mali by sa posilňovať a rozvíjať v celom školskom systéme. Podnikateľské veľtrhy a iné programy, v ktorých by ženy mohli získať prístup k počiatočnému kapitálu, ako aj napríklad prístup „dievčatá vo vede“, by boli dobrým spôsobom na podporu podnikania žien už v ranom štádiu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | „Syndróm podvodníka“ opisuje jav, keď ľudia pochybujú o svojich schopnostiach a majú pocit, že nie sú dosť dobrí v tom, čo robia. Tento syndróm je veľmi rozšírený medzi podnikateľkami. Práca na schopnostiach a sebaúcte žien počas vzdelávacieho procesu zredukuje tento jav a otvorí viac perspektív pre ich rozvoj (13). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Do veľkej miery je prekážkou podnikania časová chudoba, ktorú ženy v súčasnosti zažívajú z dôvodu neplatených opatrovateľských povinností. Kultúrne zmeny, ako je spoločná zodpovednosť partnerov, pokiaľ ide o chod domácnosti a starostlivosť o deti a iné osoby, v kombinácii so systémovými opatreniami, ako je cenovo dostupná alebo bezplatná starostlivosť o deti a staršie osoby, majú kľúčový význam. EHSV odporúča, aby členské štáty zabezpečili prístup k dávkam v materstve a opatrenia zamerané na rodičovskú dovolenku pre podnikateľky v súlade so zásadami stanovenými v odporúčaní Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (14) (15). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Programy odbornej prípravy v oblasti podnikania zamerané na ženy sa zvyčajne sústreďujú na trhy a odvetvia, v ktorých sú ženy už dobre zastúpené. Existujú odvetvia, v ktorých výrazne chýbajú podnikateľky, napríklad v oblastiach špičkových technológií a vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM). EHSV zdôrazňuje, že členské štáty by mali začať vytvárať záujem dievčat o tieto oblasti v ranom štádiu, podporovať podnikateľky a ženské vzory v týchto odvetviach a investovať do programov zameraných na vzbudenie záujmu dievčat na stredných školách o oblasti STEM. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Súčasná rodová nerovnováha na pracovnom trhu je takisto prekážkou budúceho snaženia žien. Ženy majú menej príležitostí na získanie riadnej odbornej prípravy v oblasti riadenia a podnikania a úspor, aby mohli začať podnikať. Mladé ženy sa preto stretávajú s väčším množstvom prekážok pri zakladaní podniku. Rozdiely v príjmoch mužov a žien alebo absencia spravodlivého odmeňovania môžu tiež obmedziť ich finančné zdroje. Keďže mnohé príležitosti financovania si vyžadujú súkromnú počiatočnú investíciu podnikateľa, EHSV sa domnieva, že odstránenie rozdielov v príjmoch žien a mužov a odstránenie rodovej nerovnováhy na trhu práce bude mať pozitívny vplyv na podnikanie žien. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Ženy majú väčšiu tendenciu založiť podnik v udržateľných a sociálnych oblastiach s cieľom dosiahnuť merateľný pozitívny vplyv na spoločnosť a viesť sociálny startup (16) (17). Podniky pôsobiace v rámci sociálneho hospodárstva postavili do centra svojej činnosti hospodárske a sociálne potreby komunít a svojich pracovníkov, ako aj environmentálnu udržateľnosť. Investujú do dobrých podmienok na pracovisku a za ústredný prvok svojej podnikateľskej činnosti považujú hodnoty. Zvýšenie financovania projektov sociálneho hospodárstva a podpora vytvárania ekosystémov sociálnych podnikov preto budú mať pozitívny vplyv na hospodársku emancipáciu a rozvoj žien. Podobne aj podpora podnikania žien podporí rast sociálnych podnikov. V akčnom pláne Európskej komisie pre sociálne hospodárstvo sa uvádza, že „v sociálnom podnikaní prevažuje viac žien podnikateliek ako v bežnom podnikaní“. Neexistujú však žiadne cielené opatrenia na podporu podnikania žien, ani pokiaľ ide o sociálne podnikanie. EHSV odporúča uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti v akčnom pláne pre sociálne hospodárstvo (18) tým, že sa stanovia cielené opatrenia pre ženy. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Uskutočniť zmenu vo finančnom a investičnom odvetví

| 4.2.1. | EÚ by mala zohrávať vedúcu úlohu pri vytváraní vhodných podmienok pre rodovo uvedomelý ekosystém. V rokoch 2006 až 2018 v Európe väčšina finančných prostriedkov série C pre podniky vedené ženami pochádzala zo štyroch krajín EÚ: Švédska, Nemecka, Španielska a Francúzska. V popredných krajinách podporuje úspech podnikania silný ekosystém a cielené opatrenia na podporu rodovej rovnosti. (19) EHSV odporúča, aby sa vytvorila európska sieť investorov zohľadňujúcich rodové hľadisko s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov a propagovať existujúce príležitosti v oblasti financovania podnikania žien. Inšpiráciou pre zapojenie súkromného sektora by mohol byť kódex investovania do žien (Investing in Women Code) britskej obchodnej banky (British Business Bank), ktorý predstavuje záväzok firiem poskytujúcich finančné služby zlepšiť prístup podnikateliek k nástrojom, zdrojom a finančným prostriedkom (20). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Približne jeden z desiatich rozhodujúcich činiteľov v oblasti rizikového kapitálu a súkromného kapitálu je žena. Je potrebné prilákať ženské talenty a zlepšiť kariérny rast žien vo finančnom a investičnom odvetví, aby sa súčasná mužská kultúra, v dôsledku ktorej je pre ženy neatraktívne zostať alebo začať v tomto odvetví, zmenila na inkluzívnu kultúru. Táto kultúra by mala merať aj návratnosť investícií nielen na základe ekonomických správ, ale aj prostredníctvom udržateľnosti a sociálnej návratnosti ich investícií. EHSV si preto želá, aby sa rozmanitosť manažérskych a zakladateľských tímov stala jedným z hlavných kritérií pre získanie verejných finančných prostriedkov vrátane verejných dôchodkových fondov, čo by stimulovalo nábor a udržanie ženských talentov vo finančnom a investičnom sektore. EHSV tiež navrhuje, aby si členské štáty vymieňali najlepšie postupy o metódach na podporu rozmanitosti tímov a tímov vedených ženami vo finančnom sektore. Mala by sa vytvoriť investičná známka excelentnosti alebo norma v investičnom sektore. Norma by mohla slúžiť ako jedno z kritérií pri podávaní žiadosti o verejné financovanie (21). Na rozdiel od jednorazového záväzku by sa norma mohla kontrolovať a každoročne prehodnocovať, aby sa zabránilo tzv. pinkwashingu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV odporúča, aby Európska únia alebo členské štáty poskytli inštitúciám v súkromnom finančnom sektore prístup k technickej pomoci a odbornej príprave o investovaní zohľadňujúcom rodovú otázku. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Vo všeobecnosti sa predpokladá, že ženy sú zvyčajne menej ochotné riskovať než muži, sú opatrnejšie a prejavujú menej agresívne konkurenčné správanie. EHSV navrhuje, aby sa toto menej rizikové správanie zohľadnilo vo finančných nástrojoch a pri budovaní špecifických produktov pre niektoré nízkorizikové projekty, ktoré si vyžadujú menej záruk a nižšie úrokové sadzby na poskytnutie úveru alebo na pokrytie vyššieho percentuálneho podielu počiatočného kapitálu pri poskytnutí dotácie.
  Predsudky pretrvávajú vo finančnom sektore, najčastejšie podvedome, napríklad tam, kde sa na reprezentáciu uprednostňujú muži alebo kde sa obsah napísaný ženami zameriava na sociálny vplyv, zatiaľ čo muži sa viac zameriavajú na financie a čísla. Kampane na zvyšovanie povedomia a odborná príprava investorov a poroty o podvedomých predsudkoch môžu mať mimoriadny význam pre zvyšovanie informovanosti o týchto predsudkoch. Rozhodujúce je aj zvyšovanie informovanosti v sektore o význame stabilných a odolných obchodných modelov, ktoré rastú pomaly, ale pevne, než zameranie sa na rýchly krátkodobý rast príjmov a oceňovanie. |
| --- | --- |

4.2.4.

Predsudky pretrvávajú vo finančnom sektore, najčastejšie podvedome, napríklad tam, kde sa na reprezentáciu uprednostňujú muži alebo kde sa obsah napísaný ženami zameriava na sociálny vplyv, zatiaľ čo muži sa viac zameriavajú na financie a čísla. Kampane na zvyšovanie povedomia a odborná príprava investorov a poroty o podvedomých predsudkoch môžu mať mimoriadny význam pre zvyšovanie informovanosti o týchto predsudkoch. Rozhodujúce je aj zvyšovanie informovanosti v sektore o význame stabilných a odolných obchodných modelov, ktoré rastú pomaly, ale pevne, než zameranie sa na rýchly krátkodobý rast príjmov a oceňovanie.

4.3.   Rodové rozpočtovanie a investovanie zohľadňujúce rodovú otázku prostredníctvom verejného financovania

| 4.3.1. | Rozpočty odrážajú politické priority a sú najdôležitejším nástrojom hospodárskej politiky na transformáciu spoločností. Verejné politiky zohrávajú dôležitú úlohu pri vedení a vytváraní priaznivého prostredia pre investorov, a tým vytvárajú dôstojné pracovné miesta. Už dlho sa uznáva, že rodové rozpočtovanie, cielené financovanie posilnenia postavenia žien, vyčlenenie rozpočtov a regulácia rodovo responzívnych postupov a procesov verejného obstarávania ako prostriedku na vykonávanie rodového rozpočtovania sú nevyhnutnými nástrojmi na dosiahnutie rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Rodové rozpočtovanie je proces, prostredníctvom ktorého sa preskúmavajú verejné rozpočty s cieľom posúdiť, či prispievajú k väčšej rovnosti medzi ženami a mužmi, a sa zodpovedajúcim spôsobom pretvárajú tak, aby sa zabezpečilo, že k tomu prispievajú. Rodové rozpočtovanie si vyžaduje duálnu stratégiu alebo dvojaký prístup: uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti vo všetkých rozpočtoch a programoch a osobitné cielené financovanie na riešenie základných príčin rodovej nerovnosti. Rodový rozmer by sa mal začleniť do všetkých fáz rozpočtového cyklu, od rozpočtových návrhov (ex ante) a počas samotných výdavkov (ex nunc), až po hodnotenie a kontrolu skutočne vynaložených finančných prostriedkov (ex post). Údaje, posúdenia vplyvu a spoločné ukazovatele sú nevyhnutné pre uplatňovanie rodového hľadiska v celom rozpočtovom cykle: plánovanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie. Hoci pre členské štáty môže byť ťažké zbierať údaje rozčlenené podľa pohlavia, je to jediný spôsob ako napredovať a zaviesť riadne politiky uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EHSV odporúča, aby v strednodobom horizonte všetky európske orgány a členské štáty využívali nástroje rodového rozpočtovania na všetkých úrovniach rozpočtového postupu. Zapojenie občianskej spoločnosti a sociálny dialóg majú tiež zásadný význam pre odhalenie oblastí, ktoré treba riešiť prostredníctvom rozpočtu. Rodová analýza je predpokladom rodového rozpočtovania a uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti vo (finančných) politikách, najmä vo viacročnom finančnom rámci (VFR), v balíku Next Generation EU a európskych štrukturálnych a investičných fondoch. Osobitná pozornosť by sa mala venovať politike súdržnosti, ktorá je jedným zo základných nástrojov na nápravu nerovnováhy medzi krajinami a regiónmi. EHSV odporúča, aby sa v rámci politiky súdržnosti zhromažďovali údaje špecifické pre rodovú rovnosť podľa ukazovateľov, ktoré boli vypracované výslovne na tento účel. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia začala interný program odbornej prípravy v oblasti rodového rozpočtovania, stále však len v malom rozsahu. EHSV by chcel, aby všetci ľudia pracujúci na príprave rozpočtov Európskej komisie a európskych finančných inštitúcií boli riadne vyškolení v oblasti investovania zohľadňujúceho rodovú otázku, uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a rodového rozpočtovania. Táto odborná príprava na národnej úrovni je tiež zásadná pre plnenie cieľov v oblasti rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EHSV sa domnieva, že je dôležité vytvoriť špecializované fondy a finančné nástroje na podporu podnikania žien vrátane fondov rizikového a súkromného kapitálu vedených (a spoluvedených) a vlastnených ženami, ako aj preskúmať inovatívne riešenia financovania, ktoré riešia zlyhania trhu (napr. špecializované granty pre ženy, vyhradené obmedzené partnerské financovanie pre fondy vlastnené a spoluvlastnené ženami, záruky za úvery alebo mikrofinancovanie, platformy spolufinancovania, rodové dlhopisy alebo mikroúvery). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Okrem toho sa EHSV domnieva, že na zmenšenie rodových rozdielov je potrebná aktualizácia kritérií investičných fondov. Napríklad, ak európske fondy, ako sú InvestEU a Európsky investičný fond, používajú „skúsenosti“ ako dôležité kritérium pri financovaní startupov, ale nie „rozmanitosť“, neposkytujeme ženám rovnaký prístup na kapitálový trh. EHSV navrhuje, aby bol plán rodovej rovnosti, ktorý zahŕňa stratégiu fondu zameranú na investovanie zohľadňujúce rodovú otázku a záväzok fondov dosiahnuť rodovú rovnosť, podmienkou pri posudzovaní fondov fondov (podielových fondov, ktoré investujú do iných podielových fondov), fondov rizikového kapitálu a fondov súkromného kapitálu pri podávaní žiadostí o verejné financovanie. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Zásady rodového rozpočtovania a investovania zohľadňujúceho rodovú otázku by sa mali používať aj za európskymi hranicami v rámci mechanizmov vonkajšieho financovania vrátane politík rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Európska komisia by mala vykonať posúdenie vplyvu ročného rozpočtu EÚ na rodovú rovnosť a predložiť ho v podobe prílohy. Táto príloha k rozpočtu bude slúžiť ako dokument na monitorovanie uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti zameraný na prepracovanie rozpočtov v budúcnosti a v súvislosti s tým by Výbor EP pre práva žien a rodovú rovnosť (FEMM) mohol vypracovať stanovisko. EHSV tiež odporúča, aby sa informácie a výskum zverejňovali v spolupráci s odborníkmi na rodové rozpočtovanie a mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v oblasti rodovej rovnosti v dostatočnom predstihu pred parlamentným rozhodnutím o ročnom rozpočte s cieľom podporiť rozsiahle diskusie o rozpočtovej a makroekonomickej politike. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | EHSV konštatuje, že všetky poroty európskych finančných inštitúcií by mali čo najskôr dosiahnuť rodovú rovnováhu, aby sa predišlo uprednostňovaniu sebepodobnosti (homofílii) alebo predsudkom typu „rovný rovného si hľadá“, a mali by absolvovať aj školenia o podvedomej zaujatosti. Európska rada pre inovácie napríklad stanovila cieľ zvýšiť počet startupov vedených ženami v rámci svojho programu Accelerator zvýšením počtu členiek poroty o 50 % a pozvaním väčšieho počtu žien, aby prezentovali svoje podniky. Rada zvýšila percentuálny podiel ženami vedených startupov z 8 na 29 %. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | Navrhujeme tiež vymenovať riaditeľku pre podnikanie alebo predstaviteľku na vysokej úrovni v rámci Európskej komisie a ministerstiev členských štátov pre podnikanie s prierezovou úlohou pri zvyšovaní povedomia a podpore hospodárskych prínosov podnecovania väčšieho počtu žien, aby zakladali a rozvíjali podniky vrátane sociálnych podnikov. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | EÚ a členské štáty by mali podporovať úlohu verejných agentúr pre miestny alebo regionálny rozvoj na investičnom trhu a ich úlohu, pokiaľ ide o sociálny vplyv. Napríklad v Holandsku tieto agentúry regionálneho rozvoja investujú do startupov a vo veľkej miere oceňujú sociálny vplyv. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | Občianska spoločnosť a neziskové organizácie, ktoré pracujú na uplatňovaní hľadiska rodovej rovnosti, sú v Európe vo všeobecnosti nedostatočne financované. EHSV požaduje, aby sa finančné prostriedky EÚ stali dostupnejšie pre ženské organizácie, a to zjednodušením postupov a poskytovaním grantov na ich hlavnú činnosť. Postupy udeľovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov by sa mali viac zosúladiť s priamymi fondmi, aby sa zabránilo byrokracii. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | Napokon EHSV požaduje ambicióznu víziu od Európskej komisie a európskych inštitúcií, pokiaľ ide o rodové rozpočtovanie a investovanie zohľadňujúce rodovú otázku, vrátane konkrétnych cieľov týkajúcich sa financovania žien, konkrétnych ukazovateľov výkonnosti, legislatívnych predpisov, aktualizovaných kritérií a (intenzívnych) programov na zlepšenie podnikania žien a prístupu k financovaniu. EHSV odporúča vytvoriť pracovnú skupinu pre rodové rozpočtovanie v Európskej komisii, uplatniť hľadisko rodovej rovnosti v súčasnom VFR a ostatných finančných nástrojoch. S cieľom pripraviť sa na dôslednejšie uplatňovanie rodového hľadiska v budúcnosti EHSV navrhuje, aby sa medzi inštitúciami EÚ čo najskôr vytvorila pracovná skupina, ktorá by sa zúčastňovala na rokovaniach, zosúladila by ciele EÚ v oblasti uplatňovania rodového hľadiska a začlenila ich do budúceho VFR. |
| --- | --- |

4.3.13.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pinkwashing znamená predstieranie výraznej aktivity v oblasti rodovej rovnosti, pričom skutočnosť je opačná (podobne ako pojem greenwashing – environmentálne klamlivé vyhlásenia v oblasti udržateľnosti).

1

Pinkwashing

greenwashing

(2)  D’Alfonso, A. (2021). Multiannual financial framework for the years 2021 to 2027 (europa.eu) (brífing EPRS, PE 637.979). Výskumná služba Európskeho parlamentu. Európska komisia navrhla povinné preskúmanie fungovania VFR v polovici trvania, ktoré sa má vykonať do decembra 2023, s. 8.

2

Európska komisia navrhla povinné preskúmanie fungovania VFR v polovici trvania, ktoré sa má vykonať do decembra 2023, s. 8.

(3)  https://www.eib.org/attachments/thematic/why_are_women_entrepreneurs_missing_out_on_funding_en.pdf.

3

(4)  Eurostat a Európska komisia. The State of European Tech report 2020, Atomico (2020).

4

The State of European Tech report 2020

(5)  Why are women entrepreneurs missing out on funding? Reflections and considerations – Executive summary (eib.org).

5

Why are women entrepreneurs missing out on funding? Reflections and considerations – Executive summary (eib.org)

(6)  Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2020.

6

Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2020

(7)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/8/.

7

(8)  COSME Programme Call for Proposals Encouraging community building around the issue of women entrepreneurship – Management and running of the WEgate platform.

8

COSME Programme Call for Proposals Encouraging community building around the issue of women entrepreneurship – Management and running of the WEgate platform

(9)  Women-Led Startups Received Just 2,3 % of VC Funding in 2020 (hbr.org).

9

Women-Led Startups Received Just 2,3 % of VC Funding in 2020 (hbr.org)

(10)  UN Women (2021) Investment with a gender lens in Europe.

10

UN Women (2021) Investment with a gender lens in Europe

(11)  https://www.kauffmanfellows.org/journal_posts/women-vcs-invest-in-up-to-2x-more-female-founders.

11

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Investície založené na rodovej rovnosti v národných plánoch obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ C 100, 16.3.2023, s. 8).

12

Investície založené na rodovej rovnosti v národných plánoch obnovy a odolnosti

(13)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Rodová rovnosť (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ) (Ú. v. EÚ C 443, 22.11. 2022, s. 63).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79).

14

(15)  Odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, 8. novembra 2019.

15

(16)  The Value of Investing in Female Founders (Forbes, 2019).

16

The Value of Investing in Female Founders (Forbes, 2019)

(17)  Podľa agentúry S&P Global, ktorá sa pýtala investorov v 11 krajinách.

17

(18)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo [COM(2021) 778 final].

18

Budovanie hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí: akčný plán pre sociálne hospodárstvo

(19)  Funding Women Entrepreneurs Through MFF 2021-2027, vypočutie Európskeho parlamentu na tému Women & Investment, 19. apríla 2021.

19

Funding Women Entrepreneurs Through MFF 2021-2027

Women & Investment

(20)  https://www.british-business-bank.co.uk/investing-in-women-code/.

20

(21)  Dobrým príkladom je norma rozmanitosti pre rizikový kapitál, ktorá sa v súčasnosti používa v EÚ a USA: www.diversity.vc.

21

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/24

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Informovanie o základných právach a právnom štáte

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/04)

| Spravodajca: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | José Antonio MORENO DÍAZ |

Spravodajca:

Cristian PÎRVULESCU

Spoluspravodajca:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 199/3/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

23. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

199/3/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Ako sa uvádza v článku 2 ZEÚ, Európska únia je založená na spoločných hodnotách: na hodnotách ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu, ľudských práv, pluralizmu, nediskriminácie, tolerancie, spravodlivosti, solidarity a rovnosti medzi pohlaviami. Právny štát a ľudské práva sú súčasťou európskej identity. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V Charte základných práv, základnom a záväznom dokumente, sa navyše uvádza, že Únia je založená na nedeliteľných a univerzálnych hodnotách ľudskej dôstojnosti, slobody, rovnosti a solidarity a že je založená na zásadách demokracie a právneho štátu (1). Posilnenie uplatňovania Charty je povinnosťou, ako aj zmysluplným spôsobom ochrany ľudí a oboznámenia ich s dôležitosťou právneho štátu a ochrany základných práv. Hoci výbor podporuje všetko úsilie v tomto rozsahu, zdôrazňuje, že je potrebné, aby všetky inštitúcie EÚ aktívne a priamo informovali širokú verejnosť. Právny štát a základné práva sú kľúčové a musia sa stať súčasťou spoločnej občianskej a demokratickej kultúry na kontinente. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Benátska komisia Rady Európy predkladá jasný popis kľúčových zásad, na ktoré sa vzťahuje právny štát: zákonnosť, právna istota, predchádzanie zneužívaniu právomocí, rovnosť pred zákonom a nediskriminácia a prístup k spravodlivosti (2). Ide o jasné kritériá na posúdenie súladu akéhokoľvek konania štátu so zásadami právneho štátu, ktoré boli schválené Súdnym dvorom (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva všetky inštitúcie EÚ, aby preukázali nulovú toleranciu voči porušovaniu zásad právneho štátu v členských štátoch. EÚ má zákonnú povinnosť presadzovať zásady právneho štátu a ochranu základných práv bez ohľadu na zámery rôznych politických aktérov, ktoré môžu byť v rozpore s týmto cieľom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na rozsudok Súdneho dvora, podľa ktorého je rozpočet jedným z nástrojov, ktoré v praxi realizujú povinnosť všetkých členských štátov dodržiavať základné hodnoty EÚ vrátane zásad právneho štátu a dodržiavania ľudských práv (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výročná správa Európskej komisie o právnom štáte je cenným nástrojom, ktorý môže zabrániť zhoršeniu situácie v oblasti demokracie, právneho štátu a ochrany základných práv. Dosiahnutie cieľov si však vyžaduje jej reformu. Mala by sa upraviť tak, aby zahŕňala všetky hodnoty podľa článku 2 ZEÚ, právne a/alebo finančné opatrenia v prípade, že sa v plnej miere neodvoláva na odporúčania pre jednotlivé krajiny, a piaty pilier venovaný monitorovaniu národného vývoja týkajúceho sa občianskeho priestoru (5). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV už zdôraznil, že občianska spoločnosť zohráva kľúčovú úlohu pri zachovávaní demokracie v Európe a že len silná a rôznorodá občianska spoločnosť dokáže brániť demokraciu a slobodu a chrániť Európu pred autoritárstvom (6). Okrem toho, bez demokracie a základných práv nemôže existovať právny štát a naopak; tieto tri koncepty sú úzko prepojené (7). EHSV preto vyzýva všetky zainteresované strany, aby prestali hovoriť o tzv. neliberálnej demokracii, a to aj v rámci kritiky tohto konceptu. Demokracia nemôže existovať bez liberálnych zásad. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Do úsilia o to, aby sa právny štát stal skutočnou realitou, by sa malo zapojiť viac zainteresovaných strán: sociálni partneri, profesijné organizácie, ako sú advokátske komory a združenia právnikov a miestne organizácie, ktoré pracujú so zraniteľnými osobami a komunitami s väčším rizikom ujmy, znevýhodnenia a diskriminácie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Právny štát a ľudské práva môžu niektorí vnímať ako príliš abstraktné, vzdialené, žargónové a právne formalistické pojmy. Účinné informovanie o právnom štáte si vyžaduje zameranie sa na spoločné hodnoty a súvisiace koncepty spravodlivosti. Prínosom môže byť aj prerozprávanie ľudského príbehu prostredníctvom ukázania ľudskej tváre a ľudí, ktorí sú za dôkazmi, ako aj štatistiky. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva členské štáty, aby začlenili problematiku právneho štátu a základných práv do škôl a vyššieho vzdelávania. Občianska výchova by mala byť povinná, mala by začať čo najskôr a mala by sa vyučovať niekoľko rokov. Okrem toho je potrebné vyčleniť zdroje EÚ a vnútroštátne zdroje pre dôslednú odbornú prípravu učiteľov občianskej výchovy. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Rámec ľudských práv vychádza zo zásady zodpovednosti, a preto si vyžaduje stanoviť toho, kto je zodpovedný za konkrétny výsledok a s cieľom vymedziť potrebnú zmenu politiky. Je tiež dôležité identifikovať otázky širokého záujmu širokej verejnosti, ako je prístup k energii, doprave, regionálnej rovnosti, práci, bývaniu, zdravotnej starostlivosti a rôznym iným verejným službám na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Ochrana ľudských práv a právny štát sa upevňujú prostredníctvom silného sociálneho štátu, bez ohľadu na rôzne formy, ktoré môže mať v rámci Európy. Túto vzájomnú prepojenosť uznáva Európsky pilier sociálnych práv, ktorý je základným nástrojom politiky na budovanie inkluzívnejšej Únie. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ľudové hnutia a ľudia trpiaci chudobou musia byť ústredným bodom demokratickej podpory ľudských práv. Neexistuje lepší spôsob, ako chrániť ľudské práva, najmä sociálne práva, než ten, aby boli hlasy ľudí najviac postihnutých nerovnosťou, chudobou a sociálnym vylúčením vypočuté vo verejnom priestore a v politických diskusiách. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV pripomína postoj, ktorý vyjadril vo svojom stanovisku SOC/598 (2018): „Zásada právneho štátu je vzájomne prepojená a neodlučiteľná od záruk, ktoré chránia pluralitnú demokraciu a dodržiavanie základných práv. Zásada právneho štátu zabezpečuje, že vlády dodržiavajú normy v oblasti základných práv, pluralitná demokracia zaručuje, že vlády budú vykonávať politiky, ktoré zlepšujú životné podmienky občanov. Presadzovanie zásady právneho štátu nie je samo osebe zárukou, že sa v právnom predpise uznávajú základné práva, ani že bude právny predpis vypracovaný v súlade s inkluzívnym a legitímnym procesom založeným na riadne podloženej, pluralitnej a vyváženej verejnej diskusii a účasti verejnosti. V záujme zabrániť uplatňovaniu obyčajnej ‚vlády podľa právnych predpisov‘ je nevyhnutné dodržiavať základné práva a normy v oblasti pluralitnej demokracie spolu so zásadou právneho štátu.“ (8) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako sa uvádza v správach Komisie o právnom štáte z rokov 2021 a 2022, zachovanie dôvery občanov vo verejné inštitúcie a právny štát si okrem iného vyžaduje existenciu nezávislého súdneho systému vrátane účinného súdneho preskúmania, aby sa tak zabezpečil súlad s právom EÚ; silný verejný záväzok bojovať proti korupcii a zabezpečiť demokratickú zodpovednosť; pluralitu médií a slobodu médií vrátane transparentnosti vlastníctva médií; transparentné ústavné a inštitucionálne mechanizmy na zabezpečenie systému bŕzd a protiváh s aktívnou účasťou občianskej spoločnosti; a posilňovanie medzinárodnej spolupráce v oblasti udržateľného rozvoja, ľudských práv, demokracie a právneho štátu (9). V správe z roku 2022 Komisia tiež zdôrazňuje významné hrozby pre hodnoty EÚ a nariadenie ruskej agresie proti Ukrajine založenom na pravidlách – agresie, ktorá okrem európskej a globálnej bezpečnosti a stability hrubo porušuje medzinárodné právo a zásady Charty OSN a oslabuje demokraciu, ako aj právny štát (10). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Žiadna demokratická ani zastupiteľská norma neoprávňuje legitimizáciu porušovania zásad právneho štátu a základných práv. Inštitúcie EÚ, a najmä Európska komisia, musia využiť všetky nástroje, ktoré majú k dispozícii, na obnovenie integrity zásad EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Organizácie občianskej spoločnosti a obhajcovia ľudských práv zohrávajú pri monitorovaní situácie na mieste kľúčovú úlohu, najmä v prípade zhoršenia stavu právneho štátu a ohrozenia ľudských práv (11). Autoritárske vlády ohrozujú organizácie občianskej spoločnosti nielen zmenšovaním a presúvaním priestorov pre ich aktivity, ale aj osobnými hrozbami a prenasledovaním, finančnými obmedzeniami či nedostatočnou ochranou pred fyzickými alebo verbálnymi útokmi (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ako už bolo uvedené, celková kapacita organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv pracovať v rámci Charty základných práv by sa mala výrazne posilniť prostredníctvom balíka, ktorý obsahuje odbornú prípravu a prenos znalostí, organizačnú a finančnú podporu a ochranu pred útokmi a negatívnymi kampaňami (13). Na tento účel EHSV vyzýva Komisiu, aby navrhla komplexnú európsku stratégiu občianskej spoločnosti, ktorá by usmernila spoluprácu, úsilie o budovanie kapacít a účinné informovanie o právnom štáte a základných právach. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV považuje prácu organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv za zásadnú pri pomoci zraniteľným skupinám vyrovnať sa s vážnymi výzvami v oblasti ich bezpečnosti, blahobytu a dôstojnosti. Všetci ľudia by sa raz mohli ocitnúť v zraniteľnej situácii. V mnohých prípadoch sa dôvody zraniteľnosti prekrývajú a vedú k štrukturálnej marginalizácii a diskriminácii. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Právny štát a ochrana základných práv by sa mali zabezpečiť aj vo vzťahu k demokracii, najmä pokiaľ ide o podporu slobodných a spravodlivých volieb a silnej demokratickej účasti (14). Tí, ktorí spochybňujú právny štát, konajú aj proti politickej opozícii a nezávislým masmédiám. Akčný plán EÚ pre demokraciu je v tomto smere nevyhnutným krokom. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sociálni partneri zohrávajú pri informovaní o právnom štáte a základných právach významnú úlohu. Pracoviská sú ovplyvňované zhoršovaním politickej a právnej situácie v jednotlivých krajinách. Podniky, malé a stredné podniky a sociálne podniky nemôžu účinne fungovať, ak neexistuje právny štát a systémy ochrany základných práv. Sociálni partneri by sa mali zaviazať konať v záujme zlepšiť svoju integritu a efektívnosť. Pracovníci musia mať možnosť slobodne zakladať odbory a vstupovať do nich podľa vlastného výberu, pričom odborom sa musí umožniť pôsobiť slobodne (15). Pracovníci a zamestnávatelia majú právo vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy a v prípade konfliktu záujmov prijať kolektívne opatrenia na obranu svojich záujmov vrátane štrajku (16). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Agentúra pre základné práva má významnú kapacitu na zhromažďovanie relevantných informácií. Vybudovala si rozsiahlu vedomostnú základňu, ktorú môžu využívať všetci zainteresovaní aktéri. Jej odbornosť sa zakladá na solídnosti, pričom by mala poskytnúť základ pre posilnenie svojho informačného rozmeru. Agentúre by sa malo poskytnúť viac zdrojov na zapojenie sa do verejnej komunikácie vo všetkých členských krajinách EÚ. Je potrebná väčšia spolupráca so špecializovanými inštitúciami, ako je Rada Európy a Úrad OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODHIR). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EÚ je tiež globálnym aktérom, ktorého zodpovednosť za dodržiavanie zásad právneho štátu a základných práv stojí uprostred jej medzinárodnej identity a úlohy. Všetky vonkajšie politiky, programy, nástroje a činnosti by mali odrážať svoj kľúčový význam pre EÚ a význam pre demokratický a pokojný svet. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Pozitívny prístup a myslenie

| 3.1.1. | Na všetkých úrovniach by sa malo posilniť občianske vzdelávanie o zásadách demokracie, základných práv a právneho štátu. Komisia by tiež mala pokračovať vo zvyšovaní verejného povedomia prostredníctvom ambiciózneho komunikačného programu (17). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Samotný mýtus o vzniku EÚ už nepostačuje na to, aby oslovil európskych občanov. EÚ by mala navrhnúť víziu o žiadúcej budúcnosti a oživiť kľúčové zásady, ktoré zohrávali významnú úlohu v rámci európskeho projektu (18), vrátane právneho štátu a ľudských práv. Je to obzvlášť dôležité v kontexte ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Rámec ľudských práv vychádza zo zásady zodpovednosti, a preto si vyžaduje opatrenia na vymedzenie toho, kto je zodpovedný za konkrétny výsledok a potrebnú zmenu politiky. Je tiež dôležité identifikovať otázky širokého záujmu širokej verejnosti, ako je prístup k doprave, energii, práci, bývaniu, zdravotnej starostlivosti a rôznym iným verejným službám na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Treba ísť nad rámec kritiky situácie, ktorá nespĺňa normy v oblasti ľudských práv, a opísať budúcnosť, ktorú môžu právny štát a ľudské práva pomôcť vybudovať prostredníctvom inšpirácie ľudí k pozitívnym asociáciám (19). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Bez demokracie a základných práv nemôže existovať právny štát a naopak; tieto tri koncepty sú úzko prepojené (20). EHSV preto vyzýva všetky zainteresované strany, aby prestali hovoriť o tzv. neliberálnej demokracii, a to aj v rámci kritiky tohto konceptu. Demokracia nemôže existovať bez liberálnych zásad. Neliberálna demokracia nie je alternatívnou ani obmedzenou formou demokracie. Neliberálna demokracia nie je demokracia. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Nevyhnutné politiky a príslušné politické oblasti

| 3.2.1. | Ako už EHSV poznamenal, existuje súvislosť medzi vnímaným alebo skutočným nedostatkom prospechu z hospodárskej prosperity na jednej strane a negatívnym postojom k verejným inštitúciám a základným zásadám na strane druhej (21). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Presadzovanie ľudských práv a právneho štátu si vyžaduje kroky na vymedzenie politík, ktoré môžu zlepšiť každodenný život ľudí. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ochrana ľudských práv a právny štát sa upevňujú prostredníctvom silného sociálneho štátu, bez ohľadu na rôzne formy, ktoré môže mať v rámci Európy. Túto vzájomnú prepojenosť uznáva Európsky pilier sociálnych práv, ktorý je základným nástrojom politiky na budovanie inkluzívnejšej Únie (22). Pracovníci musia mať právo na spravodlivú mzdu, ktorá im zabezpečí dôstojnú životnú úroveň (6. zásada Európskeho piliera sociálnych práv), a kto nemá dostatok prostriedkov, musí mať právo na primerané dávky minimálneho príjmu, ktoré zaručujú dôstojný život vo všetkých etapách života, a na účinný prístup k podpornému tovaru a službám (14. zásada) (23). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Pandémia ochorenia COVID-19 je pripomienkou toho, aký dôležitý je univerzálny, dostupný a spravodlivý systém verejného zdravotníctva. EHSV pripomína svoj postoj vyjadrený v stanovisku SOC/691 (2022): „EÚ a jej členské štáty by sa mali zapojiť do hĺbkovej spoločenskej úvahy o pôvode krízy a dôvodoch, prečo bola väčšina európskych zdravotných systémov v dôsledku pandémie zatlačená na pokraj kolapsu. Roky úsporných politík viedli k všeobecnému trendu znižovania investícií v zdravotníctve a iných kľúčových sociálnych službách (pomoc závislým a zraniteľným osobám, opatrovateľské ústavy atď.), čím sa vytvorila časovaná bomba, ktorá vybuchla tvárou v tvár veľkej zdravotnej výzve“ (24). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Pandémia nie je jedinou krízou, ktorá ovplyvňuje základné práva. Vojna na Ukrajine ohrozuje milióny ľudí na Ukrajine a na celom svete. Zmena klímy a s ňou spojené výzvy a katastrofy, ako sú požiare, priamo ovplyvňujú ľudí na celom kontinente. Mnohí Európania zápasia so zvýšenými cenami energie. Akčné nástroje Európy by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať a prispôsobiť. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Politiky, najmä politiky hospodárskych reforiem, by sa mali zakladať na systematických posúdeniach vplyvu ex ante a ex post na ľudské práva (25) s cieľom uľahčiť informované a inkluzívne diskusie na európskej a celoštátnej úrovni o rozhodcovskom konaní a úprave politických rozhodnutí (26). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Väčší dôraz by sa mal klásť na kapitolu III (Rovnosť) a kapitolu IV (Solidarita) Charty základných práv, ktoré predstavujú kľúčové prvky demokratickej reputácie EÚ založenej na hodnotách (27). Všetky ľudské práva uznané v charte sú nedeliteľné, vzájomne prepojené a rovnako dôležité. Ako zdôraznil Európsky súd pre ľudské práva v prelomovom prípade, medzi sociálno-ekonomickými právami a občianskymi a politickými právami neexistuje jednoznačné rozdelenie (28). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Ďalšia spolupráca medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi je potrebná na zabezpečenie toho, aby občania a osoby s povoleným pobytom mohli využívať všetky práva uznané v Európskom dohovore o ľudských právach, Európskej sociálnej charte (v jej viacerých podobách) a príslušných dohovoroch OSN o ľudských právach. EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri navrhovaní, výklade a vykonávaní práva EÚ náležite zohľadňovali Európsky pilier sociálnych práv a Európsku sociálnu chartu. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby podpísali a ratifikovali Európsku sociálnu chartu z roku 1996 (revidované znenie) a akceptovali postup kolektívnych sťažností Európskeho výboru pre sociálne práva. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | EHSV podporuje iniciatívu Komisie umožniť prijímanie hospodárskych nápravných opatrení voči členským štátom, ktoré závažne a sústavne porušujú hodnoty uvedené v článku 2 ZEÚ (29). „Komisia musí vyčleniť primerané ľudské a finančné zdroje a dôsledne sledovať náznaky potenciálnych porušení. Komisia musí pritom uplatňovať prísne objektívne kritériá a posudzovať porušenia rovnakým spôsobom vo všetkých členských štátoch“ (30). |
| --- | --- |

3.2.10.

3.3.   Demokratická podpora ľudských práv a význam prežívanej skúsenosti

| 3.3.1. | Podľa rozsiahleho prieskumu Agentúry pre základné práva si takmer deväť z desiatich ľudí v EÚ myslí, že ľudské práva sú dôležité pre vytvorenie spravodlivejšej spoločnosti (31). Európania sa domnievajú, že ľudské práva môžu v ich živote zohrávať zmysluplnú úlohu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Skutočné dodržiavanie ľudských práv v celej Európe si vyžaduje opatrenia na zdôraznenie spôsobu, akým môžu ľudské práva – napríklad sociálne práva, ako je zamestnanie, sociálne zabezpečenie, bývanie, vzdelanie a zdravotná starostlivosť – priniesť zmenu všetkým ľuďom v ich každodennom živote, na mieste, na ktorom im najviac záleží, a v ich miestnych komunitách (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Ľudové hnutia a ľudia trpiaci chudobou musia byť ústredným bodom demokratickej podpory ľudských práv. Neexistuje lepší spôsob, ako chrániť ľudské práva, najmä sociálne práva, než ten, aby boli hlasy ľudí najviac postihnutých nerovnosťou, chudobou a sociálnym vylúčením vypočuté vo verejnom priestore a v politických diskusiách. Prínosom môže byť aj prerozprávanie ľudského príbehu a ukázanie ľudskej tváre a ľudí, ktorí sú za dôkazmi, ako aj štatistiky. Dôsledné dodržiavanie sociálnych práv si vyžaduje nielen rozdielne politiky, ale aj inkluzívnejšie procesy na ich vypracovanie (33). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Európska spoločnosť si nemôže dovoliť nečestnú binárnu voľbu medzi právami a demokraciou. Dodržiavanie ľudských práv si vyžaduje podporu prostredníctvom budovania a udržiavania hnutia za presadzovanie práv na miestnej, vnútroštátnej a globálnej úrovni. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Skupiny občianskej spoločnosti musia viesť tento proces a verejné orgány v EÚ a členských štátoch musia napomáhať demokratickému presadzovaniu ľudských práv tým, že budú konať transparentne a rešpektovať úlohu občianskej spoločnosti pri vyvodzovaní zodpovednosti. Vnútroštátne inštitúcie pre ľudské práva by sa mali posilniť a mali by zvyšovať informovanosť o možných opravných prostriedkoch, ktoré majú občania k dispozícii. |
| --- | --- |

3.3.5.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Charta základných práv Európskej únie, (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391), Preambula.

1

(2)  Benátska komisia Rady Európy, Zoznam kritérií právneho štátu, prijatý na svojom 106. plenárnom zasadnutí, 2016.

2

(3)  Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 16. februára 2022 vo veci C-157/21, Poľsko/Parlament a Rada, EU:C:2022:98, ods. 325.

3

(4)  Poľsko/Parlament a Rada, C-157/21, ods.
  130 – 131; Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 16. februára 2022
  vo veci C-156/21, Maďarsko/Parlament a Rada, EU:C:2022:97, ods.
  116 – 117.

4

Poľsko/Parlament a Rada, C-157/21, ods.

130 – 131; Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 16. februára 2022

vo veci C-156/21, Maďarsko/Parlament a Rada, EU:C:2022:97, ods.

116 – 117

(5)  Laurent Pech a Petra Bard, Správa o právnom štáte a o monitorovaní a presadzovaní hodnôt článku 2 ZEÚ zo strany EÚ, Správa pre Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Výbor pre ústavné veci, február 2022, s. 12–13.

5

(6)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odolná demokracia prostredníctvom silnej a rozmanitej občianskej spoločnosti(stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 24).

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru „Európsky kontrolný mechanizmus právneho štátu a základných práv“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 8).

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch [COM(2018) 324 final — 2018/0136 (COD)] (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 173).

8

(9)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o právnom štáte 2021: Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii [COM/2021/700 final].

9

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o právnom štáte 2022: Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii [COM/2022/500 final 93].

10

(11)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade — Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii Súčasný stav a možné nasledujúce kroky [COM(2019) 163 final] (Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 39).

11

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Populizmus a základné práva – prímestské a vidiecke oblasti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 53), bod 1.6.

12

(13)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ [COM(2020) 711 final] (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 50).

13

(14)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre európsku demokraciu [COM(2020) 790 final] (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 56).

14

(15)  Článok 8 ods. 1 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach.

15

(16)  Článok 28 Charty základných práv EÚ.

16

(17)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre európsku demokraciu [COM(2020) 790 final] (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 56).

17

(18)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Populizmus a základné práva – prímestské a vidiecke oblasti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 53).

18

(19)  FRA, 10 kľúčov ako efektívne komunikovať ľudské práva, 2018; Európska sieť národných inštitúcií pre ľudské práva, Tips for Effective Messaging about Economic & Social Rights („Tipy na účinné šírenie správ o hospodárskych a sociálnych právach“), 2019.

19

(20)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru „Európsky kontrolný mechanizmus právneho štátu a základných práv“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 8).

20

(21)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Populizmus a základné práva – prímestské a vidiecke oblasti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 53).

21

(22)  Európska komisia, Európsky pilier sociálnych práv v 20 zásadách.

22

(23)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európska rámcová smernica o minimálnom príjme (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1).

23

(24)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vplyv pandémie COVID-19 na základné práva a právny štát v celej EÚ a budúcnosť demokracie (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 11).

24

(25)  Nezávislý expert OSN na účinky zahraničného dlhu a iných súvisiacich medzinárodných finančných záväzkoch štátov na plné využívanie všetkých ľudských práv, najmä hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv, Hlavné zásady hodnotenia vplyvu ľudských práv na politiky hospodárskych reforiem, dok. A/HRC/40/57, 19. decembra 2018.

25

(26)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Populizmus a základné práva – prímestské a vidiecke oblasti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 53).

26

(27)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ [COM(2020) 711 final] (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 50).

27

(28)  Airey/Írsko, rozsudok, meritum, sťažnosť č. 6289/73 (1979) Rozsudok ESĽP z 9. októbra 1979, ods. 26

28

(29)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vplyv pandémie COVID-19 na základné práva a právny štát v celej EÚ a budúcnosť demokracie (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 11).

29

(30)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Právny štát a Fond obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 27).

30

(31)  FRA, Many Europeans believe human rights can build a fairer society but challenges remain („Mnoho Európanov verí, že ľudské práva môžu viesť k spravodlivejšej spoločnosti, výzvy však pretrvávajú“), tlačová správa z 24. júna 2020.

31

(32)  Casla, Koldo a Barker, Lyle, Human Rights Local („Ľudské práva na miestnej úrovni“), Blog Centra pre ľudské práva – Univerzita v Essexe, 17. január 2022.

32

Blog Centra pre ľudské práva – Univerzita v Essexe

(33)  Casla, Koldo, Nothing about us, without us, is really for us („Nič o nás a bez nás nie je pre nás“), Global Policy, 14. októbra 2019.

33

Global Policy

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/31

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Priemyselná stratégia pre odvetvie námorných technológií

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/05)

| Spravodajca: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Christophe TYTGAT |

Spravodajca:

Anastasis YIAPANIS

Spoluspravodajca:

Christophe TYTGAT

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny |
| Prijaté v sekcii | 11. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 207/2/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny

Prijaté v sekcii

11. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

207/2/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV vypracúva toto stanovisko z vlastnej iniciatívy, aby poukázal na nedostatok odvetvových politických opatrení na podporu výziev a potrieb odvetvia námorných technológií, a predkladá konkrétne návrhy na okamžité opatrenia na posilnenie odolnosti európskeho námorného odvetvia a strategickej námornej autonómie Európy a opätovné získanie globálnej konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor je znepokojený budúcnosťou odvetvia námorných technológií v Európe, ktoré čelí nekalej hospodárskej súťaži, najmä z Ázie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV žiada, aby sa námorné technológie čo najskôr považovali za strategické odvetvie EÚ a jeho činnosti za „kritickú infraštruktúru“, a požaduje námornú priemyselnú stratégiu a dostatok vyčlenených zdrojov v útvaroch Európskej komisie. Udržateľná európska námorná stratégia musí zohľadňovať a prehodnotiť vlastníctvo európskych prístavov a inej súvisiacej kritickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor požaduje naliehavé opatrenia, ktoré stimulujú domáci dopyt po ekologických a technicky vyspelých plavidlách, vrátane programu EÚ na obnovu flotily a modernizáciu existujúcich plavidiel v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, a aby sa okamžite investovalo do infraštruktúry a alternatívnych palív. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV požaduje osobitné doložky v bilaterálnych dohodách a dohodách o voľnom obchode, ktorými sa zabezpečí voľný prístup na trh pre námorné spoločnosti EÚ, zakážu obchodné prekážky, bude požadovať reciprocita a zabezpečí náležitá starostlivosť. Ak medzinárodné rokovania nebudú úspešné, EÚ musí zvážiť jednostranné opatrenia na vytvorenie vplyvu na svojich medzinárodných konkurentov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor sa domnieva, že s cieľom zabezpečiť udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj, zaručiť obrannú a strategickú námornú autonómiu EÚ a zabezpečiť pracovné miesta a kritické spôsobilosti by sa mali poskytnúť stimuly na premiestnenie výrobných zariadení do EÚ s technológiami vyrobenými v EÚ a na udržanie dodávateľských reťazcov a výroby čiastkových komponentov v EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV nalieha na Európsku komisiu a členské štáty, aby zaviedli rozsiahle programy rekvalifikácie, zvyšovania úrovne zručností a odborného vzdelávania a prípravy (OVP) s hodnotením programov a certifikáciou zručností, ako aj s plným zapojením sociálnych partnerov a akademickej obce, a žiada finančnú podporu pre Pakt EÚ o zručnostiach (1) a pre kampane na zatraktívnenie odvetvia, a to aj pre ženy a mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV požaduje, aby sa zvýšilo úsilie na zabezpečenie spravodlivej transformácie pre všetkých pracovníkov a MSP, na vytvorenie a konsolidáciu európskych zamestnaneckých rád a na splnenie najvyšších medzinárodných sociálnych noriem v plnom súlade s právnymi predpismi EÚ a pravidlami MOP. EHSV sa domnieva, že európsky výbor pre sociálny dialóg v odvetí stavby lodí (SSDC) zohráva v tejto oblasti a pri posilňovaní odvetvia námorných technológií zásadnú úlohu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Prístup k bankovým úverom a verejnému financovaniu je pre spoločnosti zamerané na námorné technológie veľmi ťažký, najmä pre MSP. EHSV požaduje pravidlá taxonómie EÚ, ktoré podporujú udržateľné investície v námornom odvetví, podporujú jeho inkluzívnosť a zabezpečujú právnu istotu pre technologické investície. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor žiada, aby sa finančné prostriedky získané z porušovania pravidiel iniciatívy FuelEU Maritime (2) a z príjmov zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ (3) použili aj na financovanie odvetvia vodnej dopravy (4) a jeho dodávateľského reťazca, najmä odvetvia námorných technológií. EHSV požaduje zriadenie záručného fondu EÚ, ktorý by uľahčil prístup k financiám pre rizikové námorné investície. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že finančné nástroje EÚ a prístup na vnútorný trh by nemali využívať zahraničné spoločnosti, ktoré udržiavajú sociálny damping a narúšajú rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni, ani by sa im nemali poskytovať. Z návratnosti investícií do týchto nástrojov by mali mať prospech európske spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Na dosiahnutie kompletnej dekarbonizácie odvetvia námorných technológií je potrebný úplný prechod na alternatívne palivá a technológie. EHSV víta prijatie spoločne programovaného partnerstva v oblasti vodnej dopravy s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor sa domnieva, že „námorná expertná skupina“ a „európska priemyselná aliancia pre odvetvie námorných technológií“ by mohli pomôcť zlepšiť a znovu dosiahnuť globálnu konkurencieschopnosť odvetvia námorných technológií. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Napokon EHSV je pripravený viac sa zapojiť do pomoci odvetviu námorných technológií pri riešení jeho problémov a vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby urýchlene zaviedli námornú priemyselnú stratégiu. EHSV je znepokojený tým, že bez súboru cielených nástrojov EÚ stratí svoje námorné schopnosti, know-how a pracovné miesta a stane sa úplne závislá od Ázie, pokiaľ ide o jej civilné a námorné plavidlá a platformy a námorné vybavenie a vybavenie na mori. Nevypracovať a nezaviesť urýchlene osobitnú námornú priemyselnú stratégiu by bola závažná politická chyba. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Úvod

| 2.1. | EHSV vypracúva toto stanovisko z vlastnej iniciatívy v nadväznosti na stanovisko prijaté v roku 2018 CCMI/152 – Stratégia LeaderSHIP 2020 ako vízia pre odvetvie námorných technológií (5). Cieľom je zvýšiť povedomie o vážnych problémoch, ktorým čelí odvetvie námorných technológií v EÚ (6)
  , a o nedostatku odvetvových politických opatrení zo strany EÚ a vnútroštátnych verejných orgánov na podporu výziev a potrieb odvetvia. EHSV predkladá konkrétne návrhy opatrení na zabezpečenie konkurencieschopnosti a rastu a vytváranie podnikov pre odvetvie námorných technológií. Naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, členské štáty, sociálnych partnerov a ďalšie zainteresované strany, aby čo najskôr spoločne identifikovali a prijali politické opatrenia na záchranu a ochranu tohto strategického odvetvia s cieľom zabezpečiť obranu EÚ a ochranu pobrežia, námornú autonómiu, prístup k obchodu, modré hospodárstvo a celosvetové vedúce postavenie v námornej oblasti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV zámerne sleduje štruktúru oznámenia Európskej komisie o iniciatíve LeaderSHIP (7), aby zdôraznil malý pokrok dosiahnutý v štyroch navrhovaných smeroch a upozornil na to, že v odvetví námorných technológií je potrebný okamžitý a cielený zásah, najmä vzhľadom na vplyv pandémie a vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Zlepšenie prístupu na trh a spravodlivé trhové podmienky

| 3.1. | Očakáva sa nárast dopytu po potravinách, tovare a energii, čo si bude vyžadovať zvýšenú vodnú (námornú a vnútrozemskú vodnú) dopravnú infraštruktúru, spôsobilosti, plavidlá, technológie a riadenie logistiky. Rastie aj dopyt po vodnom a pobrežnom cestovnom ruchu a voľnočasových aktivitách. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandémia ochorenia COVID-19 a vojna na Ukrajine poukázali na strategické riziká prílišnej závislosti EÚ od iných krajín a zároveň spôsobili nedostatok a viedli k ochromeniu dodávateľských reťazcov, ako aj zvýšeným cenám surovín a energie, čo vytvára dodatočný tlak na spoločnosti v odvetví námorných technológií. Vojna na Ukrajine takisto pripomenula EÚ dôležitosť kritických námorných vojenských spôsobilostí vrátane obchodných a námorných plavidiel a technológií na obranu, bezpečnosť a ochranu hraníc a pobrežia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Globálna konkurencia pre výrobcov z EÚ je tvrdá, spoločnosti z Ázie, najmä z Číny a Južnej Kórey, získavajú čoraz viac trhov vďaka silnej vládnej podpore, a to aj prostredníctvom zložitých schém štátnej pomoci, pričom uplatňujú nižšie sociálne a environmentálne normy. To im umožnilo získať si tradičné trhy EÚ a prilákať objednávky od európskych spoločností za ceny spôsobujúce ujmu. Súčasný nárast inflácie a vysoké ceny energií vytvárajú dodatočný tlak na európskych výrobcov. EHSV je znepokojený budúcnosťou odvetvia námorných technológií a je presvedčený, že sú potrebné okamžité opatrenia na posilnenie odolnosti európskeho námorného odvetvia, opätovné získanie globálnej konkurencieschopnosti, ochranu silnej pozície Európy v komplexnom odvetví stavby lodí a rekreačnej plavby a na zabezpečenie strategickej námornej autonómie Európy a námorných priemyselných spôsobilostí. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Udržateľná európska námorná stratégia musí tiež zohľadňovať vlastníctvo európskych prístavov a inej súvisiacej kritickej infraštruktúry. V mnohých prípadoch ich totiž úplne alebo čiastočne kúpili čínske spoločnosti, ktoré sú úplne alebo čiastočne kontrolované čínskym štátom. Na zabezpečenie európskej strategickej autonómie je mimoriadne dôležité prehodnotiť vlastnícke štruktúry a tam, kde je to možné, znovu previesť prístavy a infraštruktúru do európskeho vlastníctva. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV požaduje odvetvovú stratégiu pre odvetvie námorných technológií s cieľom zvýšiť jeho globálnu konkurencieschopnosť a umožniť mu využiť obchodné príležitosti plynúce z dvojakej, ekologickej a digitálnej transformácie. Ak má EÚ v úmysle pokračovať v súťaži na tomto silne dotovanom a nevyváženom globálnom trhu, na ktorom jej hlavní konkurenti nedodržiavajú pravidlá WTO, je potrebné okamžite vyvinúť osobitné obchodné mechanizmy EÚ, zabezpečiť prístup k financovaniu, vypracovať programy odbornej prípravy a programy výskumu a vývoja. Okrem toho EHSV požaduje, aby sa námorné technológie považovali za strategické odvetvie EÚ, ako je to v USA, Číne, Japonsku alebo Južnej Kórei, a aby sa tomuto odvetviu pridelil dostatok ľudských a finančných zdrojov v rámci útvarov Európskej komisie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Európske odvetvie námorných technológií je základným pilierom obrany a dohľadu EÚ, prepravy tovaru, energie a cestujúcich a dosiahnutia politických cieľov EÚ v zmysle Európskej zelenej dohody a modrého hospodárstva. EHSV požaduje naliehavé opatrenia, ktoré podnietia domáci dopyt po ekologických a technicky vyspelých plavidlách, vrátane programu EÚ na obnovu flotily (napr. národných rybárskych flotíl, príbrežnej a kabotážnej flotily a rekreačných lodí) a modernizáciu existujúcich plavidiel v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV poznamenáva, že konkurencieschopnosť odvetvia je priamo ovplyvnená Európskou zelenou dohodou, keďže predstavuje zmenu paradigmy pre celý vodný sektor. Jej vykonávanie povedie k rýchlejšiemu prijatiu alternatívnych palív a technológií. EHSV však poukazuje na to, že obmedzená infraštruktúra a dostupnosť alternatívnych palív bráni rýchlejšej transformácii, a preto požaduje okamžité investície v tejto súvislosti, napríklad zriadením osobitného námorného fondu EÚ. Mali by sa zohľadniť osobitné vlastnosti každého typu plavidla a vypracovať osobitné plány pre pohonné systémy, palivá a technológie s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV je znepokojený obchodnými prekážkami v Ázii voči európskym spoločnostiam a žiada, aby sa súčasné a budúce bilaterálne dohody a dohody o voľnom obchode a hospodárske partnerstvá aktualizovali o doložky, ktorými sa zabezpečí voľný prístup na trh pre námorné spoločnosti EÚ, zakážu obchodné prekážky, bude požadovať reciprocita a zabezpečí náležitá starostlivosť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že medzinárodné diskusie a dohody predstavujú najlepší spôsob, ako zabrániť obchodnému protekcionizmu, a žiada Európsku komisiu, aby zintenzívnila svoje medzinárodné úsilie o dosiahnutie globálnych pravidiel. Alternatívne musí Európska komisia uplatniť jednostranné opatrenia – ak je to potrebné – na vytvorenie vplyvu na svojich medzinárodných konkurentov. EHSV považuje za najvyššiu prioritu konať proti zahraničnému subvencovaniu a cenotvorbe spôsobujúcej ujmu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Odvetvie námorných technológií je základným kameňom pre európske modré hospodárstvo, keďže stavia a modernizuje plavidlá, štruktúry a technológie, napr. pre rozvoj ekologických rybárskych flotíl, energie z obnoviteľných zdrojov na mori, akvakultúry a hlbokomorskej ťažby. Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody bude musieť EÚ výrazne zvýšiť svoju priemyselnú kapacitu pre obnoviteľné zdroje energie na mori a pre iné alternatívne palivá. V opačnom prípade sa EÚ bude musieť spoliehať na zahraničné kapacity na rozvoj tohto strategického trhu a dosiahnutie vlastných cieľov Európskej zelenej dohody. V snahe predísť tomuto riziku EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby okamžite označila strategické odvetvie námorných technológií a jeho činnosti za „kritickú infraštruktúru“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Výbor je pevne presvedčený, že vedúce postavenie EÚ v hospodárstve možno dosiahnuť len so silnými výrobnými zariadeniami na pôde EÚ, pretože to je jediná možnosť, ako zabezpečiť udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj, zaručiť obranu EÚ a strategickú námornú autonómiu, chrániť občanov EÚ a zaistiť ich pracovné miesta. EHSV takisto požaduje osobitný program a stimuly pre výrobcov, ktorí chcú premiestniť svoje výrobné zariadenia do EÚ (relokalizácia). |
| --- | --- |

3.11.

4.   Zamestnanosť a zručnosti

| 4.1. | Odvetvie námorných technológií vytvára približne 1 milión pracovných miest v námorných regiónoch v celej Európe (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zavádzanie ekologizácie a digitalizácie a prijatie prelomových technológií si vyžaduje špecializáciu pracovnej sily. Z tohto dôvodu EHSV nalieha na Európsku komisiu a členské štáty, aby vypracovali a okamžite zaviedli rozsiahle programy rekvalifikácie, zvyšovania úrovne zručností a odborného vzdelávania a prípravy, a to prostredníctvom hodnotenia programov a certifikácie zručností, s plným zapojením sociálnych partnerov a akademickej obce. Okrem toho EHSV požaduje konkrétnu finančnú podporu pre Pakt EÚ o zručnostiach a špecifické kampane, ktoré zatraktívnia toto odvetvie, a to aj pre ženy a mladých ľudí a osoby so zdravotným postihnutím a osobitnými schopnosťami. EHSV taktiež poukazuje na to, že odvetvie námorných technológií si vyžaduje pracovníkov s lepšími zručnosťami v oblasti robotiky, umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, snímania, automatizácie a 3D tlače, ako aj vysokokvalifikovaných inžinierov, okrem toho, že toto odvetvie osobitne potrebuje robotníkov (napr. zváračov, elektrikárov, potrubárov). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Európske spoločnosti spĺňajú najvyššie medzinárodné sociálne normy v plnom súlade s právnymi predpismi EÚ a pravidlami MOP. EHSV uznáva snahu európskych podnikov vytvárať a zvyšovať medzinárodné pracovné normy a dôležitosť dobrých pracovných podmienok, dôstojných platov a sociálneho zabezpečenia pre pracovníkov v tomto odvetví a požaduje zvýšené úsilie o vytvorenie a konsolidáciu európskych zamestnaneckých rád. Výbor navyše pripomína, že je potrebné, aby pracovníci vyslaní do iného členského štátu mali nárok na súbor základných práv platných v hostiteľskom členskom štáte v súlade so smernicou o vysielaní pracovníkov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ako sa zdôrazňuje v stratégii LeaderSHIP 2020 (2013), odvetvie námorných technológií čelí ťažkostiam pri zabezpečovaní medzigeneračného prenosu know-how. EHSV je veľmi sklamaný, že sa doteraz neprijali žiadne konkrétne opatrenia (EÚ), a požaduje jasný plán na zabezpečenie spravodlivej transformácie, zatraktívnenie odvetvia námorných technológií a vytvorenie primeraných vzdelávacích a školiacich zariadení s novými učebnými osnovami a zručnosťami prispôsobenými novým trendom a obchodným modelom a ekologickej a digitálnej transformácii.. Rámec spravodlivej transformácie musí byť založený na sociálnom dialógu a poskytovať primerané zdroje na prilákanie novej pracovnej sily a podporu prechodu zo zamestnania do zamestnania, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov vrátane odbornej prípravy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti súvislosti s novými technológiami a postupmi. Všetky programy by sa mali hodnotiť a certifikovať s cieľom zjednotiť odbornú prípravu a zaručiť, že vychádza z rovnakých noriem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že výbor pre sociálny dialóg zohráva pri posilňovaní odvetvia námorných technológií zásadnú úlohu. Kvalitný sociálny dialóg (napr. prostredníctvom ambicióznych spoločných opatrení), dohody a spolupráca medzi sociálnymi partnermi aj prostredníctvom tohto výboru sú nevyhnutné a mali by sa dodržiavať. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Prístup k finančným prostriedkom

| 5.1. | EHSV považuje za nevyhnutné zachovať výrobné zariadenia v Európe a zabezpečiť ich konkurencieschopnosť a žiada, aby EÚ a členské štáty stanovili financovanie priemyslu za prioritu. Odvetvie námorných technológií čelí zvýšeným ťažkostiam v prístupe k bankovým úverom a verejnému financovaniu a vo veľmi obmedzenej miere je vystavené iným zdrojom financovania, pričom najviac sú postihnuté MSP. EHSV taktiež požaduje, aby sa zaviedli pravidlá taxonómie EÚ na podporu udržateľných investícií v námornom odvetví, ktoré na nikoho nezabudnú a zabránia akejkoľvek diskriminácii medzi subjektmi v tomto odvetví. Kritériá environmentálnej výkonnosti musia byť takisto zosúladené s právnymi predpismi EÚ a musia zabezpečiť právnu istotu pre technologické investície. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV sa domnieva, že EÚ by mala finančne stimulovať majiteľov lodí EÚ, aby stavali plavidlá v Európe, a zároveň čo najviac udržiavali dodávateľské reťazce a výrobu čiastkových komponentov v EÚ. Mali by sa zohľadniť vyčlenené finančné prostriedky a výzvy na predloženie návrhov vzhľadom na skutočnosť, že námorné príležitosti sa v dohodách o partnerstve alebo národných plánoch obnovy a odolnosti takmer nespomínajú alebo neriešia. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Výbor žiada, aby sa finančné prostriedky získané z porušovania pravidiel iniciatívy FuelEU Maritime, ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ použili tiež ako dodatočný špecializovaný zdroj financovania pre odvetvie námorných technológií, najmä pre výskum, vývoj a inovácie. EHSV je pripravený zapojiť sa do vytvárania nových politík a schém financovania EÚ a žiada inštitúcie EÚ, aby ho zahrnuli do všetkých budúcich rokovaní o tejto otázke. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Keďže existujúce finančné nástroje nie sú buď dostatočné alebo prispôsobené kapitálovo náročným sektorom, EHSV opätovne vyzýva Európsku komisiu, „aby vytvorila nástroj financovania, ktorý prispeje k zvýšeniu investícií v sektore rizikového kapitálu, akým je európske odvetvie námorných technológií“ (9), pričom by sa malo „takisto zvážiť zriadenie programu financovania, ktorý by európskym zariadeniam na recykláciu umožnil likvidáciu väčších typov lodí“. EHSV požaduje zriadenie záručného fondu EÚ, ktorý uľahčí prístup k financovaniu pre rizikové námorné investície. Z finančných prostriedkov EÚ by sa mala podporiť aj demontáž a recyklácia plavidiel po dobe životnosti vrátane rekreačných a rybárskych lodí. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Napokon, je neprijateľné, aby spoločnosti mimo EÚ, ktoré nedodržiavajú normy EÚ, mali stále prístup k finančným prostriedkom EÚ (napr. k financiám EIB) a na vnútorný trh. EÚ by preto mala prísne uplatňovať zásadu reciprocity a náležitej starostlivosti, pokiaľ ide o dodržiavanie noriem EÚ, a zabezpečiť, aby finančné nástroje EÚ a prístup na vnútorný trh nevyužívali ani nemali k dispozícii spoločnosti, ktoré naďalej uplatňujú sociálny damping a narúšajú rovnaké podmienky na celom svete. Európska komisia by mala na zahraničné dotované lodenice a zahraničných dotovaných výrobcov námorného vybavenia uplatňovať nariadenie o zahraničných subvenciách a mala by zvážiť revíziu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1035 (10) o stanovovaní podhodnotených cien plavidiel. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Výskum, vývoj a inovácie

| 6.1. | Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a vykonávanie priemyselnej stratégie EÚ je potrebný odvetvový prístup s konkrétnymi sektorovými politickými opatreniami. EHSV zdôrazňuje, že od teórie k praxi je dlhá cesta, a je veľmi sklamaný nedostatočnými opatreniami na podporu priemyselného pokroku EÚ. Výbor, sociálni partneri a miestni výrobcovia márne čakali na podnet na prechod tohto odvetvia k ekologickým plavidlám, alternatívnym palivám a technológiám, aby boli v súlade s balíkom Fit for 55 (11). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prijatie nových prevratných technológií (napr. inteligentné senzory pre lode aj prístavy, analýza údajov, internet vecí, cloud computing, umelá inteligencia) je nevyhnutné na udržanie náskoku pred konkurenciou. Tie umožnia integrovanejšie prepravné služby a dodávateľské reťazce, vyššiu bezpečnosť a energetickú efektívnosť a špičkový dizajn. EHSV však poukazuje na to, že miestni výrobcovia už investujú v priemere 9 % svojho ročného obratu do výskumu, vývoja a inovácií, a žiada, aby sa na týchto priekopníkov zamerali verejné politiky a zvýšila sa ich finančná podpora. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Výbor takisto požaduje vystupňovať úsilie na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni o zvýšenie kapacít kybernetickej bezpečnosti, keďže kybernetické riziko narastie spolu s technologickým vývojom a zavedením automatizovaných procesov a plavidiel. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Na dosiahnutie kompletnej dekarbonizácie odvetvia námorných technológií je potrebný úplný prechod na alternatívne palivá a technológie. Hoci je toto odvetvie energeticky najefektívnejším spôsobom dopravy, EHSV poukazuje na to, že stále existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o recykláciu, ekologické investície, prístavy s nulovými emisiami a odolné proti zmene klímy, infraštruktúru vodných ciest a zjednodušené prístavné logistické reťazce. EHSV požaduje podporu výskumu a inovácií v odvetví námorných technológií, keďže majú kľúčový význam pre rozvoj prelomových technológií a potenciálnych alternatívnych koncepcií pre námornú dopravu a pre konkurencieschopnosť odvetvia námorných technológií. V tejto súvislosti by sa malo usilovať o rozsiahlu spoluprácu s obranným priemyslom. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Budúcnosť odvetvia námorných technológií závisí od zhromažďovania a správy údajov, pretože analýza údajov predstavuje dôležitú príležitosť na zlepšenie logistiky, prevádzky lodí, priestorového monitorovania veľkých morských oblastí a environmentálnych vlastností lodí. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ochrana know-how a duševného vlastníctva je pre odvetvie námorných technológií nevyhnutná. Poznatky z výskumu, vývoja a inovácií financovaných zo strany EÚ musia zvýšiť konkurencieschopnosť spoločností v EÚ a byť prínosom pre spoločnosť. Ekologické a inteligentné námorné technológie vyvinuté prostredníctvom projektov EÚ by sa preto mali považovať za strategické pre konkurencieschopnosť a strategickú autonómiu EÚ a malo by byť možné dočasne obmedziť prístup spoločností z krajín mimo EÚ k výsledkom týchto projektov v súlade s právnymi ustanoveniami programu Horizont Európa. Z financovania výskumu, vývoja a inovácií v rámci programu Horizont Európa by mali mať prospech aj ďalšie odvetvia vodnej dopravy, ktoré ešte nie sú zahrnuté do rozsahu existujúcich partnerstiev, ako je odvetvie rekreačných plavieb a jachtingu. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Napokon EHSV poukazuje na to, že investície do výskumu, vývoja a inovácií môžu zabezpečiť vedúcu úlohu EÚ v celosvetovej hospodárskej súťaži, a preto víta prijatie spoločne programovaného partnerstva v oblasti vodnej dopravy s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Záverečné pripomienky

| 7.1. | Podobne ako v prípade iných druhov dopravy sa výbor domnieva, že „námorná expertná skupina“ a „európska priemyselná aliancia pre odvetvie námorných technológií“ by mohli pomôcť zlepšiť a znovu dosiahnuť globálnu konkurencieschopnosť odvetvia námorných technológií. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ak sa neprijmú žiadne opatrenia na odvetvovej úrovni, toto stanovisko EHSV môže byť jednou z posledných výziev na okamžitú podporu odvetvia námorných technológií s cieľom chrániť trh, priemyselné spôsobilosti a pracovné miesta v Európe a bojovať za obnovenie stratených trhov. EHSV sa pričinil o zvýšenie informovanosti o potrebných politických opatreniach a je pripravený prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti tohto odvetvia. Ak inštitúcie EÚ a členské štáty neprijmú žiadne naliehavé opatrenia, EÚ by sa mohla stať plne závislou od ázijských spoločností pri navrhovaní, stavbe, modernizácii a údržbe civilných a námorných lodí a štruktúr, ako aj námorného vybavenia vrátane vybavenia a infraštruktúry na mori. Bola by to nielen veľká škoda, ale aj závažná politická chyba! |
| --- | --- |

7.2.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pakt o zručnostiach.

1

(2)  Návrh iniciatívy FuelEU Maritime

2

(3)  Smernica 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 2003, o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

(4)  Pojem „odvetvie vodnej dopravy“ treba chápať v širšom zmysle ako odvetvie, ktoré zahŕňa odvetvie námorných technológií, námornú dopravu, vnútrozemskú plavbu, rekreačnú plavbu a jachting a ich dodávateľské reťazce.

4

(5)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia LeaderSHIP 2020 ako vízia pre odvetvie námorných technológií – smerom k inovatívnemu, udržateľnému a konkurencieschopnému námornému odvetviu v roku 2020 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 8).

5

(6)  Odvetvie námorných technológií zahŕňa lodenice a celý dodávateľský reťazec výrobcov a dodávateľov námorných systémov a technológií a námorného vybavenia. Nezahŕňa poskytovateľov námorných služieb (napr. lodné spoločnosti, prístavné orgány a poskytovateľov prístavných služieb).

6

Odvetvie námorných technológií zahŕňa lodenice a celý dodávateľský reťazec výrobcov a dodávateľov námorných systémov a technológií a námorného vybavenia. Nezahŕňa poskytovateľov námorných služieb (napr. lodné spoločnosti, prístavné orgány a poskytovateľov prístavných služieb).

(7)  Stratégia LeaderSHIP 2020 – More: nové príležitosti pre budúcnosť.

7

(8)  A Future European Maritime Technology Industrial Policy.

8

(9)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia LeaderSHIP 2020 ako vízia pre odvetvie námorných technológií – smerom k inovatívnemu, udržateľnému a konkurencieschopnému námornému odvetviu v roku 2020 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 8).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1035 z 8. júna 2016 o ochrane proti stanovovaniu podhodnotených cien plavidiel (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 1).

10

(11)  „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite.

11

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie postavenia mládeže na dosiahnutie udržateľného rozvoja prostredníctvom vzdelávania

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/06)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 24. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 126/1/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

24. 11. 2022

Prijaté v pléne

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

126/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV vyzýva členské štáty, aby opätovne potvrdili svoj záväzok, ktorý prijali na konferencii COP 26 (1) v súvislosti s tým, že klimatické opatrenia a udržateľný rozvoj sa stanú hlavnou zložkou učebných plánov. Je nevyhnutné uznať potrebu znova sa spolu s mládežou zamyslieť nad budúcnosťou a navrhnúť novú spoločenskú zmluvu, ktorá pozitívne zmení vzdelávanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že na dosiahnutie zmeny paradigmy je potrebný komplexný prierezový prístup, ktorým sa zabezpečí vzájomná spolupráca rôznych zainteresovaných subjektov, sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. Mládežnícke organizácie a neformálne vzdelávanie zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní informovanosti o plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a podpore tohto plnenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV nabáda Európsku komisiu, aby sa v Európskom roku zručností 2023 naďalej zameriavala na potreby mladých ľudí, ako aj na udržateľný rozvoj a výzvy, ktorým mladí ľudia čelia v meniacom sa svete. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta koordinačnú úlohu Komisie pri podpore projektov, odbornej prípravy, výmen osvedčených postupov a komunikácie medzi učiteľmi v súvislosti s podporou plnenia cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja vo vzdelávaní. Prístupy a stratégie teoretického aj praktického vzdelávania o udržateľnom rozvoji by sa však mali vypracúvať na miestnej, regionálnej a národnej úrovni a byť založené na dôslednom výskume a jasných akčných plánoch a vzdelávanie by malo zahŕňať monitorovanie umožňujúce neustále zlepšovanie a výmenu skúseností. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu sociálneho a občianskeho dialógu pri integrácii cieľov udržateľného rozvoja do všetkých úrovní vzdelávania, do formálneho aj neformálneho vzdelávania a do vzdelávania učiteľov, aby sa zabezpečilo, že všetky úrovne budú zahŕňať explicitné kompetenčné rámce umožňujúce konkrétne vzdelávacie ciele a hodnotiace postupy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poukazuje na to, že na boj proti klimatickým zmenám každý potrebuje príslušné znalosti, najmä pokiaľ ide o všetky aspekty udržateľnej spotreby a výroby, zodpovedný výber potravín a znižovanie plytvania potravinami, ako aj využívanie udržateľnej energie. Vzdelávanie detí by sa malo podporovať celoživotným vzdelávaním rodičov a občianskym vzdelávaním. Okrem toho by sa mala podporovať osveta pre všetkých, a to aj podporou organizácií vedených mládežou pôsobiacich v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada, aby boli investície EÚ lepšie prepojené so vzdelávaním o udržateľnom rozvoji s využitím finančných zdrojov z EÚ z takých nástrojov, ako je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Erasmus+, Horizont, Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky sociálny fond plus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby zabezpečili udržateľné a kvalitné verejné investície na začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do celoštátneho vzdelávania, a to nielen do teórie, ale aj do praxe, a to vypracovaním komplexných učebných osnov na vštepovanie zručností kritického myslenia a informované rozhodovanie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva členské štáty, aby učiteľom poskytovali účinnú podporu na zatraktívnenie tohto povolania. Hoci v Európe je obrovský nedostatok učiteľov, na vzdelávanie pre udržateľnosť sú potrební cenení učitelia so slušnými mzdami a dobrými pracovnými podmienkami. Na transformáciu sústavy vzdelávania je nevyhnutné zabezpečiť kvalitu počiatočnej a priebežnej odbornej prípravy učiteľov, rovnosť a začlenenie do sústavy vzdelávania a odbornej prípravy a inovatívnu organizáciu škôl. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV žiada, aby sa mládež stala stredobodom vzdelávania a učenia. Dosiahnuť to možno zmenšením byrokracie v súvislosti s učiteľským povolaním, sústredením na inovatívnu pedagogiku a úzkou spoluprácou so študentmi. V tejto súvislosti je dôležité pripraviť všetkých učiteľov na efektívne využívanie nových technológií a na nové vzdelávacie kontexty, či už v učebných osnovách alebo v ich živote. Bolo by užitočné posúdiť uskutočniteľnosť vytvorenia špecializovanej online platformy alebo prehľadu na výmenu najlepších postupov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby pracovala na zavedení európskeho ukazovateľa obmedzenia chudoby a predčasného ukončovania školskej dochádzky v súlade so vzdelávaním o udržateľnom rozvoji s cieľom odstraňovať rozdiely. Na tomto by sa mohlo pracovať súbežne s prípravou globálneho ukazovateľa. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Súvislosti a kontext

2.1.   Potreba udržateľného rozvoja

| 2.1.1. | Politici, subjekty s rozhodovacou právomocou a zainteresované strany na všetkých úrovniach musia uznať, že je veľmi potrebná rozsiahla transformácia z lineárneho hospodárstva založeného na fosílnych palivách a náročného na zdroje na ekologické obehové hospodárstvo, ktorá však prináša veľké zmeny v živote a budúcich plánoch občanov, najmä mládeže a budúcich generácií. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Vojna Ruska proti Ukrajine poukázala aj na neudržateľnú závislosť Európy od fosílnych zdrojov energie a posunula zelenú transformáciu do nového geopolitického kontextu. S cieľom znížiť našu závislosť je urýchlenie dekarbonizácie nevyhnutné a potrebnejšie než kedykoľvek predtým. Vzhľadom na súčasné a budúce výzvy ukazuje Agenda 2030, jej 17 cieľov udržateľného rozvoja a záväzok nezabudnúť na nikoho a na žiadne miesto jedinečnú cestu k hospodárstvu zameranému na blahobyt, obnove k lepšiemu a dosiahnutiu spravodlivejšieho, primeranejšieho, inkluzívnejšieho, udržateľnejšieho a odolnejšieho sveta. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | V blízkej budúcnosti by EÚ mala ísť príkladom pri vytváraní hospodársky udržateľných postupov na dosiahnutie ekologickej a sociálne spravodlivej transformácie. EHSV žiada členské štáty a inštitúcie EÚ, aby na dosiahnutie tohto cieľa zlepšili postavenie mladých ľudí a zapojili ich do rozhodovania, prispôsobili vzdelávanie a zamestnanosť a zmobilizovali ešte viac mladých ľudí. Podľa Svetového akčného programu pre mládež do roku 2000 a na ďalšie roky (2), ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo v roku 1995, sú mladí ľudia vo všetkých krajinách hlavným ľudským zdrojom rozvoja a kľúčovými činiteľmi sociálnej zmeny, hospodárskeho rozvoja a technologických inovácií. EHSV poukazuje na to, že mladí ľudia sú budúcimi lídrami. Je potrebné ich podporovať pri prístupe k progresívnym inováciám a plne integrovať do tvorby politík s cieľom posilniť udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je analyzovať, či a ako sú ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja zakotvené v učebných plánoch členských štátov EÚ a preskúmať, či ich prístup možno považovať za transformatívne vzdelávanie na podporu udržateľného rozvoja (3). Okrem toho poskytuje odporúčania na podporu Európskej komisie a členských štátov, pokiaľ ide o podporu vytvárania príležitostí a prekonávanie prekážok v záujme ďalšieho rozvoja mládežníckej politiky, pričom sa zároveň zabezpečí, aby sa vzdelávanie pre udržateľný rozvoj začleňovalo už od raného štádia. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Politické prostredie |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | V roku 2015 Organizácia Spojených národov prijala ciele udržateľného rozvoja ako ambiciózny plán pre svet na spoločné riešenie zhoršovania životného prostredia a problémov sociálneho a hospodárskeho rozvoja. V rámci 17 cieľov udržateľného rozvoja so 169 súvisiacimi cieľmi, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030, sa vzdelávanie kladie do stredobodu ich realizácie. Vzdelávanie je ľudským právom a vrátane vzdelávania pre udržateľnosť by malo byť dostupné každému. Podľa správy Unesco o plnení cieľov udržateľného rozvoja však verejné vzdelávanie nie je bezplatné pre všetkých a často nie je inkluzívne. Plnenie cieľa udržateľného rozvoja 4.7 sa preto ukázalo ako zložité. Okrem toho mnohé krajiny stále nie sú plne odhodlané urobiť z klimatických opatrení hlavnú zložku učebných plánov (4). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | V cieli udržateľného rozvoja 4.7 sa uvádza, že signatári musia do roka „zabezpečiť, aby všetci učiaci sa získali vedomosti a zručnosti potrebné na podporu udržateľného rozvoja, okrem iného prostredníctvom vzdelávania pre udržateľný rozvoj a udržateľný spôsob života, o ľudských právach, rodovej rovnosti, presadzovaní kultúry mieru a nenásilia, globálnom občianstve a ocenení kultúrnej rozmanitosti, ako aj o prínose kultúry k udržateľnému rozvoju“. Príslušné stanovisko EHSV na tému Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých je v súlade s týmto odporúčaním (5). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | V posledných rokoch sa politika EÚ čoraz viac zameriava na environmentálnu udržateľnosť. Európska zelená dohoda, ktorá sa začala plniť v roku 2019, je plánom Európskej komisie na zabezpečenie udržateľnosti hospodárstva EÚ, čím sa zdôrazňuje jej ambícia, aby sa Európa stala prvým klimaticky neutrálnym kontinentom do roku 2050 (6). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Európska komisia v rámci svojho plánu pre vzdelávanie a odbornú prípravu s cieľom prispieť k ekologickej transformácii navrhla celý rad iniciatív: po prvé, vytvorenie Koalície pre vzdelávanie v záujme klímy (7), po druhé, nedávno prijaté závery Rady o podpore angažovanosti mladých ľudí ako aktérov zmeny s cieľom chrániť životné prostredie (8) a odporúčanie Rady o vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj (9), po tretie, rozvoj európskeho rámca kompetencií v oblasti klimatických zmien a udržateľného rozvoja (10). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Rada pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport 4. – 5. apríla 2022 zdôraznila dôležitú úlohu športu vo vzdelávaní o environmentálnej udržateľnosti a odporučila nájsť spôsoby, ako podporiť vzdelávanie o udržateľnom rozvoji a budovanie zmyslu pre environmentálnu a občiansku zodpovednosť v rámci športových klubov, federácií a iných zainteresovaných subjektov v oblasti športu (11). |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Európsky rok mládeže 2022 je určený aj na podporu nových príležitostí a možností, ktoré ponúkajú zelená a digitálna transformácia. Obidve transformácie by mali byť inkluzívne a zamerané na integráciu mladých ľudí s nedostatkom príležitostí. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby sa v Európskom roku zručností 2023 naďalej zameriavala na potreby mladých ľudí, ako aj na udržateľný rozvoj a výzvy, ktorým mladí ľudia čelia v meniacom sa svete. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Dôležité je, aby sa investície EÚ lepšie prepojili so vzdelávaním o udržateľnom rozvoji s využitím finančných zdrojov EÚ z takých nástrojov, ako je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Erasmus+, Horizont, Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky sociálny fond plus. Boj proti strate biodiverzity, znečisteniu a zmene klímy je jednou zo štyroch zastrešujúcich priorít nového programu Erasmus+ na roky 2021 – 2027 spolu so začlenením a rozmanitosťou, digitálnou transformáciou a účasťou na demokratickom živote. EHSV víta, že v rámci programu Erasmus sa bude podporovať aj online mobilita s cieľom znížiť uhlíkovú stopu. |
| --- | --- |

2.2.7.

3.   Mládež, vzdelávanie a udržateľný rozvoj

| 3.1. | Pri rekvalifikácii a zvyšovaní kvalifikácie mladých ľudí je potrebné zohľadniť význam rozvoja zručností v oblasti zmierňovania klimatických zmien a adaptácii na ne, ako aj zručností súvisiacich s obehovým hospodárstvom. Sociálni partneri (zamestnávateľské organizácie a odborové zväzy) a organizácie občianskej spoločnosti musia zohrávať kľúčovú úlohu pri vymedzovaní kvalifikačných profilov povolaní a pracovných miest a noriem, a takisto pri začleňovaní aspektov udržateľnosti do učňovského vzdelávania a školení zamestnancov. Sociálni partneri a občianska spoločnosť pomáhajú mladým ľuďom prispôsobiť sa prechodu zo školy na pracovisko takým spôsobom, ktorý zahŕňa udržateľný rozvoj. Úloha sociálneho a občianskeho dialógu má zásadný význam a je potrebné ju posilniť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mladí ľudia potrebujú digitálne a sociálne začlenenie, kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu, stabilné zamestnanie, dobré pracovné podmienky, cenovo dostupné bývanie a podporu v každodennom boji proti zmene klímy. Je potrebný ďalší výskum a ďalšie údaje o vplyve klimatických zmien na krajiny, regióny a miestnu úroveň, aby sa zabezpečilo prepojenie s predpovedaním kvalifikačných potrieb a potreby pracovných miest. Hoci sa uznáva, že v Európe a na iných kontinentoch je závažná potravinová kríza, mladí ľudia sa musia dozvedieť o všetkých aspektoch udržateľnej výroby a spotreby, znižovania plytvania potravinami a zodpovednom výbere potravín. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nerovnosť by sa mala riešiť zavedením globálneho a európskeho ukazovateľa znižovania chudoby a predčasného ukončenia školskej dochádzky v súlade so vzdelávaním v oblasti udržateľného rozvoja. Vyľudňovanie vidieka v dôsledku nedostupných pracovných a vzdelávacích príležitostí má škodlivý vplyv na mladé rodiny. Predčasné ukončovanie školskej dochádzky je problémom v mestách aj na vidieku, a preto politiky zamestnanosti a na zabezpečenie spravodlivého hospodárskeho rastu musia byť účinné, aby sa zmenšil počet osôb, ktoré nie sú zamestnané, nevzdelávajú sa, ani nepripravujú na povolanie (NEET) (12). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Účinné vykonávanie európskeho rámca kvalitnej a účinnej učňovskej prípravy (13) a posilnenie európskeho rámca kvality pre stáže sú nevyhnutné v súvislosti so vzdelávaním o udržateľnom rozvoji. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na rozsah, zložitosť a bezprostrednosť tejto problematiky je potrebné zintenzívniť a lepšie koordinovať úsilie EÚ a jej členských štátov, a to aj pokiaľ ide o zlepšenie vzdelávania o udržateľnosti, ktoré je teraz veľmi dôležité. Zahŕňa to aj vzdelávanie o využívaní energie z udržateľných zdrojov. Je potrebné dôsledne monitorovať a mapovať politiky EÚ a jej členských štátov v oblasti vzdelávania a krajiny a organizácie by si mali vymieňať osvedčené postupy. Stredobodom vzdelávania pre udržateľný rozvoj sú humanistické hodnoty týkajúce sa získavania vedomostí a vytvárania vyvážených praktických riešení pri zvážení environmentálnych a sociálnych dôsledkov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Učitelia a rodičia zohrávajú zásadnú úlohu vo vzdelávaní pre environmentálnu udržateľnosť. Učitelia a školitelia musia byť podporovaní kvalitnou počiatočnou a ďalšou odbornou prípravou v oblasti udržateľnosti. EHSV vo svojom stanovisku na tému Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých zdôraznil, že každý musí mať vedomosti potrebné na boj proti klimatickým zmenám (14). Celoživotné vzdelávanie rodičov a občianske vzdelávanie majú zásadný význam a mali by sa posilniť prostredníctvom osvety pre všetkých, a to aj podporou mládežníckych organizácií v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vyzýva členské štáty, aby učiteľom poskytovali účinnú podporu na zatraktívnenie tohto povolania. Hoci v Európe je obrovský nedostatok učiteľov, na vzdelávanie pre udržateľnosť sú potrební cenení učitelia so slušnými mzdami a dobrými pracovnými podmienkami. Na transformáciu sústavy vzdelávania je nevyhnutné zabezpečiť kvalitu počiatočnej a priebežnej odbornej prípravy pre učiteľov, rovnosť a začlenenie do sústavy vzdelávania a odbornej prípravy a inovatívnu organizáciu škôl vytvárajúcu kultúru mieru a bezpečnosti. Zlepšenie postavenia mládeže v záujme udržateľného rozvoja vzdelávaním si vyžaduje kvalifikovaných odborníkov vybavených rozmanitými a asertívnymi nástrojmi. Kvalifikovaní učitelia budú vedieť, ako vo svojej každodennej práci čo najlepšie využiť Parížsku deklaráciu (15) a Osnabrückú deklaráciu o odbornom vzdelávaní a príprave (16) na podporu občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie vo vzdelávaní. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mladí ľudia v Európe predstavujú neoceniteľný ľudský kapitál a zdroj inovačných myšlienok so svojou tvorivou predstavivosťou, nadšením a energiou a zohrávajú najväčšiu úlohu pri podpore udržateľného rozvoja v členských štátoch EÚ v súčasnosti a v blízkej budúcnosti. V tejto súvislosti majú členské štáty EÚ veľký zdroj nevyužitého potenciálu konať. Mládežnícke organizácie a neformálne vzdelávanie zohrávajú dôležitú úlohu pri podpore udržateľného vzdelávania a učenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV žiada, aby sa mládež stala stredobodom vzdelávania a učenia. Dosiahnuť to možno zmenšením byrokracie v súvislosti s učiteľským povolaním, sústredením na inovatívnu pedagogiku a blízky vzťah so študentmi a prípravou všetkých učiteľov na využívanie nových technológií, na nové vzdelávacie kontexty, či už v učebných plánoch alebo v ich živote. Transformatívne vzdelávanie si vyžaduje zodpovedajúcich učiteľov a občanov a zodpovedajúce zručnosti. Učitelia a školitelia potrebujú dostatočný čas, priestor a zdroje na to, aby vo vzdelávaní pre environmentálnu udržateľnosť mohli v rámci učebného plánu uplatňovať praktický a prierezový prístup. Ide o prierezovú tému, ktorá sa týka všetkých disciplín vzdelávania a odbornej prípravy v interdisciplinárnom pedagogickom prístupe. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV vyjadruje potešenie nad tým, že mladí ľudia už prispievajú k udržateľnému rozvoju vo svojich krajinách a k medzinárodným klimatickým cieľom v duchu „environmentálnej vhodnosti“ a okrem toho sa aktívne zapájajú do medzinárodných sietí mládežníckych hnutí na ochranu prírody a boj proti klimatickým zmenám. Na doplnenie tohto musíme všetky sústavy vzdelávania upraviť tak, aby poskytovali priestor na transformatívne vzdelávanie, ktoré mladým ľuďom umožní nasmerovať svoje úsilie na dosiahnutie potrebnej transformačnej zmeny. Podľa nedávnej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) transformatívne vzdelávanie je rozhodujúce, pretože pomáha podnecovať spoločné povedomie a kolektívnu činnosť (17). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Udržateľný rozvoj sa musí vnímať ako nepretržitý a komplexný vzdelávací proces

| 4.1. | Je dôležité uznať, že udržateľný rozvoj štátu a spoločnosti nemôže existovať bez neprestajného učenia sa a získavania a pochopenia nových skúseností. V tejto súvislosti treba udržateľný rozvoj vnímať ako nepretržitý proces, prostredníctvom ktorého sa spoločnosť musí naučiť žiť udržateľnejším spôsobom z environmentálneho, hospodárskeho a zo sociálneho hľadiska. Ak chceme zmeniť spôsob svojho života a svojej práce, má vzdelávanie pre udržateľnosť zásadný význam, keďže sprístupňuje informácie a zvyšuje povedomie, ale čo je ešte dôležitejšie, buduje schopnosť ľudí inovovať a zavádzať riešenia. S cieľom vzdelávať mladých ľudí, aby vedome pristupovali k najzložitejším otázkam udržateľného rozvoja, ktorým čelia komunity a štáty, je potrebné vypracovať komplexné učebné plány na získanie zručností kritického myslenia a informovaného rozhodovania. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Na základe štúdií a výskumu, ktoré sa uskutočnili pre Európsku komisiu pri príprave návrhu odporúčania Rady týkajúcom sa učenia zameraného na environmentálnu udržateľnosť, len 13 členských štátov má jasnú definíciu vzdelávania o udržateľnom rozvoji alebo vzdelávania o environmentálnej udržateľnosti. Je poľutovaniahodné, že pojem „vzdelávanie pre udržateľný rozvoj“ a cieľ udržateľného rozvoja 4.7 sa v niektorých členských štátoch neuplatňujú, aj keď sa uznáva ako neoddeliteľná súčasť cieľa udržateľného rozvoja 4 týkajúceho sa kvalitného vzdelávania a ako kľúčový faktor umožňujúci plnenie všetkých ostatných cieľov udržateľného rozvoja. Analyzované správy o jednotlivých krajinách sa osobitne nezaoberali financovaním. Taliansko, ktoré začalo robiť prísľuby týkajúce sa vzdelávania o udržateľnom rozvoji, však jasne uviedlo, že nedostatočné financovanie je jedným z hlavných dôvodov, prečo sa vzdelávanie o udržateľnom rozvoji zastavilo. Keď sú vlády nútené robiť škrty v dôsledku hospodárskych, resp. energetických kríz, či prudkého nárastu životných nákladov, do príslušných výpočtov vstupuje vždy vzdelávanie, ako aj iné sociálne oblasti. Nedostatok investícií spôsobuje rôzne formy privatizácie a asymetrie v systémoch, negatívne vplýva na rovnosť a pedagogickú a akademickú slobodu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podnetom na zamyslenie je aj to, či na úspešné vzdelávanie pre udržateľný rozvoj potrebujeme centralizovanú stratégiu pôsobiacu zhora nadol alebo či túto úspešnosť určujú iné činitele. Dánsko a Holandsko nemajú národnú stratégiu pre vzdelávanie pre udržateľný rozvoj, ale ich školy aktívne pracujú na tejto téme. Fínsko má národnú stratégiu, ale sú obavy, že vzdelávanie pre udržateľný rozvoj sa v jednotlivých školách líši. V Taliansku sa už toto vzdelávanie zahrnulo do celoštátnych učebných plánov, no pri jeho implementácii na regionálnej úrovni treba ešte zvládnuť niektoré výzvy. Francúzsko vypracovalo národnú stratégiu, ktorá je riadená miestnymi vzdelávacími orgánmi a implementovaná vo všetkých školách prostredníctvom národných učebných osnov a pedagogických projektov. Týmto spôsobom je zapojená každá úroveň, čo následne zabezpečuje jej úspech. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Jednou z kľúčových otázok je priorizácia vzdelávania pre udržateľný rozvoj. OECD v spolupráci s Európskou komisiou nedávno uverejnila výskum mapujúci v krajinách EÚ a OECD znalosti mladých ľudí o environmentálnej udržateľnosti (18). Tento nový prístup k štúdiám a hodnoteniam by mohol byť dobrým signálom, pokiaľ ide o stanovenie priorít v súvislosti s rozhodnutím o vzdelávaní o udržateľnosti v členských štátoch. Mohlo by byť užitočné ďalej skúmať vzťah medzi opatreniami OSN na propagáciu vzdelávania pre udržateľný rozvoj a opatreniami OECD na podporu rozvoja politiky vzdelávania prostredníctvom Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) s cieľom zistiť, či existujú určité asymetrie v spôsobe, akým tieto dva súbory opatrení formujú vzdelávacie systémy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jednou z potenciálnych prekážok je realizácia vzdelávania pre udržateľný rozvoj v krajinách s federálnym systémom. Zo správ členských štátov vyplýva, že stupeň koordinácie medzi príslušným spolkovým ministerstvom a regionálnymi orgánmi sa v jednotlivých členských štátoch líši, pričom Nemecko má s koordináciou ťažkosti, ale Rakúsko má sieť na reguláciu koordinácie. Spôsob, akým je rakúska spolková vláda zapojená do iniciatív zdola nahor, je príkladom, ktorý by mohli nasledovať iné krajiny. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Je nevyhnutné, aby súčasné a budúce spoločnosti skúmali, hodnotili a opätovne vymedzovali vzdelávanie z hľadiska udržateľného vzdelávania a učenia, a to od predškolského až po vysokoškolské a ďalšie vzdelávanie tak, aby v konečnom dôsledku zahŕňalo zásady, vedomosti, zručnosti, presvedčenie a hodnoty spájané s udržateľnosťou vo všetkých troch oblastiach: ekológia, spoločnosť a hospodárstvo. Takýto proces by mal byť globálny, interdisciplinárny a zahŕňať miestne iniciatívy aj širokú verejnosť a mali by ho podporovať príslušné vlády a samosprávy. Pri vykonávaní v jednotlivých krajinách sa však musia zohľadňovať miestne charakteristiky a špecifické kultúrne črty. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V rámci vzdelávania pre udržateľný rozvoj by sa mali šíriť vedomosti o životnom prostredí a jeho stave a malo by sa poukázať na existujúce možnosti prispôsobenia nášho hospodárstva takým spôsobom, ktorým sa bude stimulovať uprednostňovanie blahobytu ľudí a dobrý stav planéty a zároveň podporovať rovnosť generácií a zachovávať prírodné prostredie. V tomto prispôsobenom hospodárstve by sa mal klásť väčší dôraz na ekologicky vhodné hospodárenie, mali by sa poskytnúť príležitosti na podporu starostlivého rešpektovania prírodných a kultúrnych hodnôt a malo by sa zakladať na hodnotách ekologickej etiky zodpovednosti za ochranu životného prostredia pre súčasné a budúce generácie a za udržateľné využívanie prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Transformatívne vzdelávanie pre udržateľný rozvoj by malo:






  — | byť založené na zásadách a hodnotách, ktoré sú základom udržateľného rozvoja, |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

byť založené na zásadách a hodnotách, ktoré sú základom udržateľného rozvoja,

| — | mať vplyv na všetky tri oblasti udržateľného rozvoja: životné prostredie, spoločnosť a hospodárstvo, |
| --- | --- |

—

mať vplyv na všetky tri oblasti udržateľného rozvoja: životné prostredie, spoločnosť a hospodárstvo,

| — | stimulovať celoživotné a prierezové vzdelávanie podporujúce udržateľné, rešpektujúce, zodpovedné, proaktívne a kritické spoločnosti, |
| --- | --- |

—

stimulovať celoživotné a prierezové vzdelávanie podporujúce udržateľné, rešpektujúce, zodpovedné, proaktívne a kritické spoločnosti,

| — | zasadzovať sa za vysokokvalitné, aktívne podporované a holistické vzdelávanie vo svojich prístupoch, |
| --- | --- |

—

zasadzovať sa za vysokokvalitné, aktívne podporované a holistické vzdelávanie vo svojich prístupoch,

| — | podporovať prístupné vzdelávanie založené na právach, ktoré je rešpektujúce, inkluzívne a víta rozmanitosť, |
| --- | --- |

—

podporovať prístupné vzdelávanie založené na právach, ktoré je rešpektujúce, inkluzívne a víta rozmanitosť,

| — | byť zamerané globálne, ale zároveň aj na miestne problémy a kultúrne charakteristiky, |
| --- | --- |

—

byť zamerané globálne, ale zároveň aj na miestne problémy a kultúrne charakteristiky,

| — | zahŕňať formálne a neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa, |
| --- | --- |

—

zahŕňať formálne a neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa,

| — | zohľadniť vývojovú povahu koncepcie udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

—

zohľadniť vývojovú povahu koncepcie udržateľného rozvoja.

| 4.9. | Neexistujú žiadne univerzálne modely transformatívneho vzdelávania pre udržateľnosť, a preto si každá krajina bude s účinným zapojením príslušných sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti a iných zainteresovaných subjektov vrátane mládežníckych organizácií musieť určiť vlastné priority a opatrenia v oblasti udržateľného rozvoja a vzdelávania. Kolaboratívne vedenie škôl a občianske vzdelávanie zohrávajú kľúčovú úlohu pri formovaní škôl s cieľom zlepšiť vzdelávanie v oblasti udržateľnosti. Mali by sa určiť ciele, hlavné smery činnosti a mechanizmy, pričom by sa mali zohľadniť miestne environmentálne, sociálne a hospodárske podmienky a kultúrne charakteristiky. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Vytvorenie systému vzdelávania pre udržateľný rozvoj zahŕňa prechod od tradičného vzdelávania k modelu orientovanému na udržateľnosť, ktorý by mal byť založený na rozsiahlych medzidisciplinárnych vedomostiach podporených integrovaným prístupom k rozvoju spoločnosti, hospodárstva a životného prostredia. Takéto vzdelávanie by malo zahŕňať prácu na úrovni formálneho (školy, univerzity, inštitúcie pokročilej odbornej prípravy) a neformálneho vzdelávania (vytváranie stredísk odbornej prípravy, seminárov a okrúhlych stolov, využívanie médií atď.) a informálneho učenia sa (partnerské učenie prostredníctvom podujatí, mládežnícke výmeny, projekty vedené mládežou atď.). Programy vzdelávania a odbornej prípravy, pri ktorých sa integruje vzdelávanie pre environmentálnu udržateľnosť, musia byť prístupné a inkluzívne. Vlády musia v počiatočnom štádiu zohľadniť realitu mladých ľudí zo znevýhodneného prostredia a zabezpečiť, aby našli spôsob, ako tieto skupiny začleniť. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Závery spolupredsedov zo samitu ministrov školstva a životného prostredia na konferencii COP 23 s názvom Learn for our Planet. Act for the climate (Učiť sa pre našu planétu. Konať pre klímu).

1

Learn for our Planet. Act for the climate

(2)  World programme of action for youth, OSN 2010.

2

World programme of action for youth

(3)  Používajú sa rôzne pojmy. V stanovisku sa hovorí o „transformatívnom vzdelávaní na podporu udržateľného rozvoja“. V súčasnom kontexte sa však zameniteľne používajú aj označenia „vzdelávanie pre udržateľný rozvoj“ alebo „vzdelávanie pre environmentálnu udržateľnosť“. Pozri aj slovník pojmov v prílohe.

3

(4)  UNESCO Global education monitoring report, 2021/2: non-state actors in education: who chooses? who loses?.

4

UNESCO Global education monitoring report, 2021/2: non-state actors in education: who chooses? who loses?

(5)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1).

5

(6)  Európska zelená dohoda.

6

(7)  Education for Climate Coalition, Európska komisia.

7

Education for Climate Coalition

(8)  Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade – Podpora angažovanosti mladých ľudí ako aktérov zmeny s cieľom chrániť životné prostredie (Ú. v. EÚ C 159, 12.4.2022, s. 9).

8

(9)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2022 o vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj (Ú. v. EÚ C 243, 27.6.2022, s. 1).

9

(10)  Bianchi, G., Pisiotis, U., Cabrera Giraldez, M. a Punie, Y. a Bacigalupo, M. (editori), GreenComp The European sustainability competence framework, EUR 30955 EN, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76-46485-3, doi:10.2760/13286, JRC128040.

10

GreenComp The European sustainability competence framework

(11)  Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade na tému Športová a pohybová aktivita, sľubný faktor, ktorý môže prispieť k zmene správania a dosiahnutiu udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 170, 25.4.2022, s. 1).

11

Športová a pohybová aktivita, sľubný faktor, ktorý môže prispieť k zmene správania a dosiahnutiu udržateľného rozvoja

(12)  NEET je anglický akronym „Not in Education, Employment, or Training“ označujúci osoby, ktoré nie sú zamestnané, ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy.

12

(13)  Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).

13

(14)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 1).

14

(15)  Promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non-discrimination through education (Propagácia občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania) Eurydice.

15

Promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non-discrimination through education

(16)  Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (Vyhlásenie z Osnabrücku o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave ako prostriedku na oživenie a spravodlivý prechod k digitálnemu a zelenému hospodárstu) – osnabrueck_declaration_eu2020.pdf.

16

Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies

(17)  IPCC Sixth Assessment Report, Working Group III report:
  Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (Šiesta hodnotiaca správa IPCC, správa pracovnej skupiny III: Zmena klímy 2022: zmiernenie zmeny klímy), s. 2871.

17

IPCC Sixth Assessment Report, Working Group III report:

Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change

(18)  Borgonovi, F., a kol., Young people‘s environmental sustainability competence: Emotional, cognitive, behavioural, and attitudinal dimensions in EU and OECD countries, (Kompetencia mladých ľudí v oblasti environmentálnej udržateľnosti: Emocionálne, kognitívne, behaviorálne a postojové dimenzie v krajinách EÚ a OECD), OECD Social, Employment and Migration Working Papers, č. 274, OECD Publishing, Paríž, Borgonovi, F. a kol., 2022, https://doi.org/10.1787/1097a78c-en. The environmental sustainability competence toolbox: From leaving a better planet for our children to leaving better children for our planet (Súhrn kompetencií pre environmentálnu udržateľnosť: Od lepšej planéty pre naše deti po lepšie deti pre našu planétu), OECD Social, Employment and Migration Working Papers, č. 275, OECD Publishing, Paríž 2022, https://doi.org/10.1787/27991ec0-en. Tieto dokumenty boli vypracované ako podklad pre nadchádzajúcu publikáciu OECD o kvalifikačných vyhliadkach na rok 2023.

18

Young people‘s environmental sustainability competence: Emotional, cognitive, behavioural, and attitudinal dimensions in EU and OECD countries

The environmental sustainability competence toolbox: From leaving a better planet for our children to leaving better children for our planet

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európska iniciatíva občanov – Zachráňme včely a poľnohospodárov

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/07)

| Spravodajca: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Spravodajca:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 19. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 24. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 168/0/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

19. 5. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

24. 11. 2022

Prijaté v pléne

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

168/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Úspech tejto európskej iniciatívy občanov preukazuje vysoké očakávania občanov od Európskej komisie. EHSV by v prvom rade chcel zablahoželať organizátorovi a privítať angažovanosť občanov v súvislosti s týmto úspechom, keďže zozbierať všetky potrebné podpisy nie je ľahké. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby poskytla presné a konkrétne odpovede na požiadavky sformulované touto európskou iniciatívou občanov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že hlavný návrh európskej iniciatívy občanov, ktorý spočíva v úplnom ukončení používania syntetických pesticídov do roku 2035, nie je zdôraznený vo zvolenom názve: Zachráňme včely a poľnohospodárov. EHSV okrem toho zdôrazňuje, že Európska komisia momentálne vypracúva alebo už prijala niekoľko právnych aktov na podporu včiel, opeľovačov, biodiverzity, udržateľného používania pesticídov a na podporu poľnohospodárov pri agroekologickej transformácii. Uznáva však, že tieto opatrenia neumožnili plné dosiahnutie cieľov. Preto vyzýva Európsku komisiu, aby prijala doplňujúce opatrenia na konkrétne a účinnejšie dosiahnutie ambicióznych cieľov, ktoré si stanovuje. Odporúča napríklad väčšiu podporu presného poľnohospodárstva, digitálneho poľnohospodárstva, biokontroly, robotiky, ale aj agroekológie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV trvá na potrebe zohľadniť v zásadnom kontexte udržateľnosti potravinových systémov a potravinovej sebestačnosti všetky tri piliere udržateľnosti (environmentálny, sociálny a hospodársky) bez toho, aby zabúdalo na hospodársky rozmer, ktorý sa často odsúva stranou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV ďalej vyzýva Európsku komisiu, aby pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia vykonala posúdenie vplyvu a zhodnotila najmä náklady vyplývajúce z iniciatívy pre poľnohospodársku výrobu a hospodárstvo, v porovnaní s finančnými nákladmi poľnohospodárov v dôsledku straty biodiverzity. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Kontext

2.1.   Európska iniciatíva občanov za poľnohospodárstvo šetrnejšie k včelám, ľuďom a životnému prostrediu

| 2.1.1. | Nástroj európskej iniciatívy občanov ponúka európskym občanom možnosť aktívne sa zúčastňovať na demokratickom procese Európskej únie (EÚ) tým, že Európsku komisiu požiadajú o predloženie nových právnych predpisov. Pokiaľ iniciatíva získa podporu aspoň jedného milióna občanov EÚ a dosiahne aspoň vo štvrtine členských štátov (1) potrebné prahové hodnoty, Európska komisia musí na európsku iniciatívu občanov reagovať. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Európska iniciatíva občanov „Zachráňme včely a poľnohospodárov! Za poľnohospodárstvo šetrné voči včelám pre zdravé životné prostredie“ tieto prahové hodnoty dosiahla, a teda žiada Európsku komisiu, aby predložila právne akty zamerané na postupné zakázanie syntetických pesticídov do roku 2035, na obnovu biodiverzity a pomoc poľnohospodárom počas tejto transformácie. |
| --- | --- |

2.1.2.

2.2.   Kontext úbytku opeľovačov a straty biodiverzity v Európe

| 2.2.1. | Požiadavky sformulované touto európskou iniciatívou občanov súvisia s tým, že Európa čelí úbytku včiel. Podľa Európskeho červeného zoznamu včiel sa totiž populácia každého tretieho druhu včiel a motýľov znižuje a každému desiatemu hrozí vyhynutie (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Lenže 84 % európskych plodín aspoň čiastočne opeľujú živočíchy (3) a 78 % voľne rastúcich rastlín v EÚ závisí od hmyzích opeľovačov (4). Ich ochrana je teda v súčasnom kontexte dôležitosti potravinovej bezpečnosti a sebestačnosti zásadnou výzvou pre poľnohospodársku výrobu. Okrem toho, včely sú nevyhnutné na výrobu medu, pričom EÚ je v tejto oblasti sebestačná len na 60 %. Na uspokojenie dopytu sa musí spoliehať na dovoz (z toho 28 % pochádza z Číny), ktorý má nižšiu kvalitu ako európsky med. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Podľa hodnotiacej správy Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) (5) o opeľovačoch, opeľovaní a potravinárskej výrobe patrí medzi hlavné faktory úbytku opeľovačov zmena využívania pôdy, intenzívne poľnohospodárske postupy a používanie pesticídov, znečistenie životného prostredia, exotické invázne druhy, patogény a zmena klímy. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Rôznorodé zdroje potravy (nektár a peľ) v dostatočnom množstve počas celého roka sú tiež kľúčové pre správny vývoj včiel a zaručenie pravidelnejšej výroby medu pre včelárov (6). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Úbytok včiel súvisí s celkovejšou stratou biodiverzity. V globálnej hodnotiacej správe o biodiverzite a ekosystémových službách platformy IPBES (7) z roku 2019 sa zhodnotila bezprecedentná strata biodiverzity. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Po týchto správach platformy IPBES francúzsky Národný výskumný inštitút pre poľnohospodárstvo, potraviny a životné prostredie (INRAE) a Francúzsky výskumný inštitút pre využívanie mora (Ifremer) uverejnili v máji 2022 spoločný vedecký posudok o vplyve prípravkov na ochranu rastlín na biodiverzitu a ekosystémové služby (8). V tomto posudku sa zdôrazňuje viacrozmerná povaha straty biodiverzity, ako aj ťažkosti so stanovením relatívneho podielu prípravkov na ochranu rastlín na tomto úbytku z dôvodu vzájomnej závislosti rôznych faktorov. Vedecké poznatky naopak posudku umožnili stanoviť jasnú príčinnú súvislosť medzi používaním prípravkov na ochranu rastlín a úbytkom niektorých populácií: v prípade hmyzích opeľovačov. |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Európska komisia vypracúva alebo už prijala niekoľko právnych aktov na podporu včiel, udržateľného používania pesticídov, obnovy biodiverzity a na podporu poľnohospodárov pri agroekologickej transformácii

| 2.3.1. | Pokiaľ ide o ochranu včiel a opeľovačov, EÚ v roku 2018 spustila iniciatívu EÚ zameranú na opeľovače, ktorej cieľom je bojovať proti úbytku voľne žijúcich opeľovačov v EÚ. Zahŕňa desať opatrení rozdelených do troch prioritných tém:






  — | zlepšenie vedomostí o úbytku opeľovačov, jeho príčinách a dôsledkoch, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

zlepšenie vedomostí o úbytku opeľovačov, jeho príčinách a dôsledkoch,

| — | riešenie príčin úbytku opeľovačov, |
| --- | --- |

—

riešenie príčin úbytku opeľovačov,

| — | zvyšovanie informovanosti, zapojenie širokej verejnosti a podpora spolupráce. |
| --- | --- |

—

zvyšovanie informovanosti, zapojenie širokej verejnosti a podpora spolupráce.

Európsky dvor audítorov však vo svojej osobitnej správe č. 15/2020 o ochrane voľne žijúcich opeľovačov v EÚ (9) konštatoval, že „to malo malý účinok na zastavenie poklesu a že iniciatívu bolo potrebné lepšie riadiť, aby dosiahla svoje ciele“. Európska komisia okrem toho vo svojej správe o vykonávaní tejto iniciatívy (10) sama uznala, že hoci bol pri vykonávaní opatrení iniciatívy dosiahnutý výrazný pokrok, ešte je potrebné vyvinúť úsilie na riešenie rôznych príčin úbytku.

| 2.3.2. | Pokiaľ ide o zníženie vplyvu a rizík prípravkov na ochranu rastlín, Európska komisia začala revíziu svojej smernice o udržateľnom používaní pesticídov, aby reagovala na veľký problém s jej obmedzenou účinnosťou, pokiaľ ide o zníženie ich používania a rizík pre zdravie ľudí a životné prostredie, tým, že v júni 2022 predložila nový návrh nariadenia (11). Medzi hlavné vývojové trendy patria:






  — | právne záväzné ciele na úrovni EÚ na zníženie používania chemických pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika, ako aj používania nebezpečnejších pesticídov o 50 % do roku 2030, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

právne záväzné ciele na úrovni EÚ na zníženie používania chemických pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika, ako aj používania nebezpečnejších pesticídov o 50 % do roku 2030,

| — | nové opatrenie na zaručenie toho, aby poľnohospodári vykonávali opatrenia integrovanej ochrany proti škodcom, |
| --- | --- |

—

nové opatrenie na zaručenie toho, aby poľnohospodári vykonávali opatrenia integrovanej ochrany proti škodcom,

| — | zákaz používania všetkých pesticídov, okrem stanovených výnimiek, v citlivých oblastiach. |
| --- | --- |

—

zákaz používania všetkých pesticídov, okrem stanovených výnimiek, v citlivých oblastiach.

| 2.3.3. | Uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín v EÚ je prísne regulované. Právny rámec pre uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh EÚ je stanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (12). V súlade s tým sa pred schválením účinnej látky na európskej úrovni vykonáva hodnotenie rizík, aby sa zabránilo možným nepriaznivým účinkom na zdravie alebo životné prostredie. Okrem toho sa v súčasnosti revidujú usmernenia o posudzovaní rizík prípravkov na ochranu rastlín pre včely (usmerňujúci dokument o včelách, angl. Bee Guidance Document (13)) s cieľom zohľadniť najnovší vedecký vývoj v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Pokiaľ ide o obnovu biodiverzity v poľnohospodárskych oblastiach, EÚ sa môže oprieť o sústavu Natura 2000 (hoci sa netýka poľnohospodárskych oblastí) a o smernice o vtáctve (14) a biotopoch (15), ktoré tvoria základný kameň európskych právnych predpisov o ochrane prírody. Európska komisia okrem toho zaviedla stratégiu EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (16). Táto stratégia obsahuje najmä opatrenia a záväzky zamerané na obnovu biodiverzity v poľnohospodárskych oblastiach bližšie rozvinuté v návrhu nariadenia o obnove prírody (17), ktorý Európska komisia predložila 22. júna 2022. Konkrétne článok 8 návrhu sa venuje záväznému cieľu pre členské štáty zvrátiť úbytok populácií opeľovačov do roku 2030 a článok 9 sa zaoberá záväzkami k obnove poľnohospodárskych ekosystémov, napríklad zabezpečiť, aby aspoň 10 % poľnohospodárskych plôch EÚ do roku 2030 zaberali krajinné prvky podporujúce vysokú biodiverzitu. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Pokiaľ ide o podporu poľnohospodárov pri transformácii, nová SPP na roky 2023 – 2027 je kľúčovým nástrojom na dosiahnutie ambicióznych cieľov Európskej zelenej dohody a podporu poľnohospodárov. V osobitnej správe Dvora audítorov v roku 2020 sa preukázalo, že príspevok súčasnej SPP neumožnil zastaviť pokles biodiverzity na poľnohospodárskej pôde (18). Dvor audítorov dospel k záveru, že „spôsob, akým Komisia sleduje výdavky na biodiverzitu z rozpočtu EÚ, je nespoľahlivý; vplyv priamych platieb v rámci SPP je obmedzený alebo neznámy; Komisia a členské štáty uprednostňujú opatrenia na rozvoj vidieka s menším vplyvom“. V novej SPP sa stanovujú nové opatrenia na zlepšenie jej vplyvu na životné prostredie, ako napríklad lepšia podmienenosť. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Európske dokumenty a činnosti v iných odvetviach mimo poľnohospodárstva môžu takisto mať nepriamy účinok na podporu opeľovačov, napríklad balík právnych predpisov „Fit for 55“, pokiaľ ide o cieľ EÚ znížiť emisie CO2 o 55 % do roku 2030 (zmena klímy má vplyv aj na včely), akčný plán nulového znečistenia zameraný na odstránenie znečistenia ovzdušia, vody, pôdy, smernica o energii z obnoviteľných zdrojov či nová stratégia EÚ pre lesy s ambíciou Európskej komisie zasadiť do roku 2030 v celej Európe tri miliardy stromov. |
| --- | --- |

2.3.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV poukazuje na význam Európskej iniciatívy občanov ako nástroja priamej účasti európskych občanov. Európska iniciatíva občanov je skutočne najúčinnejším nástrojom participatívnej demokracie na európskej úrovni. EHSV ako most medzi organizáciami občianskej spoločnosti a európskymi inštitúciami v priebehu rokov posilnil postavenie európskych iniciatív občanov a zvýšil ich viditeľnosť v každodennej práci európskych inštitúcií. Teší ho, že toto stanovisko bude prvé, ktoré sa prijme k európskej iniciatíve občanov skôr, ako odpovie Komisia, a vyzýva ju, aby presne odpovedala na predložené žiadosti poskytla presné odpovede. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že hlavný návrh európskej iniciatívy občanov, ktorý spočíva v úplnom ukončení používania syntetických pesticídov do roku 2035, nie je zdôraznený vo zvolenom názve: Zachráňme včely a poľnohospodárov. Zdôrazňuje, že Európska komisia momentálne vypracúva alebo už prijala niekoľko právnych aktov, ktorými sa pokúsila reagovať na jej požiadavky, ale uznáva, že tieto opatrenia neumožnili úplné dosiahnutie cieľov. Preto pripomína Európskej komisii, aby prijala doplňujúce opatrenia na konkrétne a rýchlejšie dosiahnutie jej cieľov. EHSV však trvá na potrebe zohľadniť v zásadnom kontexte udržateľnosti potravinových systémov a potravinovej sebestačnosti všetky tri piliere udržateľnosti (environmentálny, sociálny a hospodársky) bez toho, aby zabúdalo na hospodársky rozmer, ktorý sa často odsúva stranou, a pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia vykonať posúdenie vplyvu a zhodnotiť najmä náklady vyplývajúce z iniciatívy pre poľnohospodársku výrobu a hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Pokiaľ ide o cieľ Európskej iniciatívy občanov „do roku 2030 postupne znížiť používanie syntetických pesticídov v poľnohospodárstve v EÚ o 80 %, počnúc najnebezpečnejšími pesticídmi, a do roku 2035 upustiť od syntetických pesticídov úplne“: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | EHSV varuje pred návrhom stanoviť idealistické či nedosiahnuteľné ciele v príliš krátkych lehotách. Zdôrazňuje, že Európska komisia už navrhuje znížiť používanie chemických pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika, ako aj používanie nebezpečnejších pesticídov o 50 % do roku 2030. Z celostnejšieho pohľadu je výbor proti stanoveniu cieľov v oblasti znižovania používania pesticídov bez toho, aby sa zohľadnilo, či sú k dispozícii účinné a dostupné alternatívne riešenia pre poľnohospodárov. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV zdôrazňuje, že regulačný rámec pre prípravky na ochranu rastlín v Európe patrí k najprísnejším na svete, pokiaľ ide o ciele, keďže jeho zásadou je absencia neprijateľných účinkov na životné prostredie. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Keďže príčiny úbytku medonosných včiel a voľne žijúcich opeľovačov sú mnohoraké, podľa EHSV ukončenie používania pesticídov nemožno vnímať ako jediné alebo hlavné riešenie na zabezpečenie ich záchrany. Je dôležité bojovať proti všetkým príčinám ich úbytku. Napríklad v prípade včely medonosnej medzi profesionálnymi včelármi vzbudzuje obavy boj proti klieštikovi včeliemu a sršňovi ázijskému, pričom čakajú na nové riešenia na lepšiu ochranu svojich včiel. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV poukazuje na význam včely medonosnej, voľne žijúcich opeľovačov a iného hmyzu pre poľnohospodárstvo (opeľovanie plodín, prirodzená regulácia škodcov atď.). Uvádza príklad verejnoprospešných partnerstiev medzi poľnohospodármi a včelármi, ako napríklad „Adoptujte si úľ“ (19), ktoré zaviedli poľnohospodári. Poľnohospodári, ktorí si adoptujú úle, totiž mimoriadne dbajú na ochranu včiel, keď vykonávajú rastlinolekárske ošetrenia na ochranu svojich plodín. Treba rozvíjať aj opatrenia po vzore „ApiAlert“ (20) umožňujúce počítať úmrtnosť v úľoch a konkretizovať skutočné príčiny ich úmrtí. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Pokiaľ ide o požiadavku Európskej iniciatívy občanov „obnoviť prírodné ekosystémy v poľnohospodárskych oblastiach tak, aby sa poľnohospodárstvo stalo hlavným faktorom pri obnove biodiverzity“: |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | EHSV zdôrazňuje, že ľudská činnosť, ako napr. niektoré postupy v poľnohospodárstve, patrí medzi jednu z príčin úbytku opeľovačov a straty biodiverzity, ale poľnohospodárstvo môže byť aj riešením. Napríklad si želá, aby sa viac podporovali projekty ako opätovná výsadba živých plotov alebo rozvoj medonosných zdrojov poľnohospodármi, aby sa stali aktérmi pri záchrane včiel a biodiverzity. Okrem toho bude mimoriadne dôležité lepšie odmeňovať poľnohospodárov za ekosystémové služby, ktoré poskytujú, aby sa podporovali pri vykonávaní týchto druhov projektov. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV berie na vedomie silnú ambíciu Európskej komisie, aby sa poľnohospodárstvo stalo prostriedkom na obnovu biodiverzity, s cieľmi a opatreniami stratégie v oblasti biodiverzity a stratégie „Z farmy na stôl“ a s návrhom nariadenia o obnove prírody, a vyjadruje znepokojenie v súvislosti s rešpektovaním potravinovej sebestačnosti Európskej únie. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV sa domnieva, že treba tiež zhodnotiť dobrovoľné postupy poľnohospodárskych iniciatív na podporu opeľovačov či biodiverzity, ktoré sa v celej Európe množia. Napríklad vo Francúzsku organizácia FNSEA uverejnila výber z poľnohospodárskych iniciatív prospešných pre opeľovače (21). S cieľom šíriť osvedčené postupy typu „Api-Agri“ sa v ňom uvádzajú dobrovoľné iniciatívy prospešné pre opeľovače vo Francúzsku, pričom sa zhŕňajú inšpirujúce, pozitívne a pragmatické príklady. Podľa rovnakej zásady sa v Dánsku v roku 2018 začala komunikačná kampaň s názvom „10 bee-friendly recommendations for your farm“ (22). Propagujú sa v nej rôzne dobrovoľné iniciatívy, ktoré môžu poľnohospodári realizovať na úrovni poľnohospodárskeho podniku, napríklad vysadiť živé ploty, kvitnúce pásy, obmedziť unášanie postreku pri aplikácii prípravkov na ochranu rastlín postrekovaním za vhodných poveternostných podmienok (napr. pri slabom vetre) alebo používaním systémov na obmedzenie unášania. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EHSV sa domnieva, že na obnovu prírodných ekosystémov v poľnohospodárskych oblastiach by sa Európska komisia mala opierať o súbor opatrení: zachovanie a obnova agroekologickej infraštruktúry, diverzifikácia plodín na podporu zavedenia rôznorodých plodín v krajine, rozvoj agrolesníctva, ekologického poľnohospodárstva a výrobkov s identifikačnými značkami kvality a pôvodu, zachovanie trvalých trávnych porastov, zníženie používania a vplyvu pesticídov atď. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Pokiaľ ide o požiadavku Európskej iniciatívy občanov „uskutočniť reformu poľnohospodárstva, pri ktorej sa budú uprednostňovať drobné, rôznorodé a udržateľné poľnohospodárstva a ktorá bude podporovať rýchly rast agroekologického a ekologického poľnohospodárstva a umožní nezávislé vzdelávanie vedené poľnohospodármi a výskum poľnohospodárstva bez používania pesticídov a GMO“: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | EHSV poukazuje na existenciu správy 300 odborníkov z 23 členských štátov, ktorí analyzovali možné vplyvy budúcej SPP na ochranu a obnovu biodiverzity (23). Vedci vypracovali konkrétne návrhy na zlepšenie vplyvu SPP na biodiverzitu a podporu poľnohospodárov pri tejto transformácii. EHSV odporúča, aby sa nimi Európska komisia a členské štáty inšpirovali v rámci reformy SPP, ktorá je silným nástrojom reformy poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV sa však domnieva, že agroekologickú transformáciu a zlepšenie biodiverzity nebude možné uskutočniť len z Bruselu prostredníctvom SPP, a zdôrazňuje aj dôležitosť miestnej úrovne. Na prispôsobenie sa osobitým črtám území sa musia rozvinúť aj miestne riešenia medzi poľnohospodármi a vlastníkmi pôdy. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Okrem toho by EHSV chcel zdôrazniť, že sa prikláňa k výskumu účinných alternatív, aby sa poľnohospodári nezanechali bez riešenia. Chcel by preto ďalej podporovať presné poľnohospodárstvo, digitálne poľnohospodárstvo, biologickú kontrolu, robotiku, ale aj agrolesníctvo s primeranou finančnou zložkou na rozvoj výskumu, vytváranie inovácií a ich zavádzanie odvetviami a poľnohospodármi. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EHSV uznáva dôležitosť včelárstva ako hospodárskeho odvetvia, ktoré najmä prispieva k rozvoju vidieka a udržaniu obyvateľstva na týchto územiach, v mnohých členských štátoch. S ohľadom na nedostatočnú výrobu medu v Európe sa podpora včelárstva a hospodárske zhodnocovanie medu a ďalších včelích produktov (peľ, vosk, materská kašička atď.) musia posilniť, aby sa zachovalo profesionálne včelárstvo šetrné k životnému prostrediu a schopné plniť potreby Európy v oblasti spotreby medu. EHSV považuje za dôležité, aby včelári vytvárali profesijné organizácie s cieľom lepšie sa organizovať a účinnejšie obhajovať záujmy európskeho včelárstva. Predovšetkým si želá, aby Európska komisia využila príležitosť, ktorú ponúka nadchádzajúca revízia smernice o mede, a posilnila označovanie a vysledovateľnosť medu s cieľom účinnejšie bojovať v tejto oblasti proti podvodom a dovozu z tretích krajín, ktoré nespĺňajú naše normy, čo oslabuje európsku produkciu medu. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Napokon, aby bola ekologická transformácia pre európskych poľnohospodárov prijateľná, EHSV odporúča Európskej komisii, aby urýchlene konkretizovala uplatňovanie reciprocity noriem, aby sa obmedzili narušenia hospodárskej súťaže pre európskych poľnohospodárov. |
| --- | --- |

4.3.5.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/788 zo 17. apríla 2019 o európskej iniciatíve občanov (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 55).

1

(2)  Nieto a kol., 2014. Európsky červený zoznam včiel.

2

(3)  Williams, 1994. The dependence of crop production within the European Union on pollination by honeybees.

3

(4)  Ollerton a kol., 2011. How many flowering plants are pollinated by animals?

4

(5)  IPBES, 2016. Hodnotiaca správa o opeľovačoch, opeľovaní a potravinárskej výrobe.

5

(6)  Francúzsky technický a vedecký inštitút pre včely a opeľovanie, (ITSAP), 2015. Ressources alimentaires pour les abeilles (Zdroje potravy včiel).

6

(7)  IPBES, 2019. Globálna hodnotiaca správa o biodiverzite a ekosystémových službách.

7

(8)  INRAE a Ifremer, 2022. Impacts des produits phytopharmaceutiques sur la biodiversité et les services écosystémiques (Vplyv prípravkov na ochranu rastlín na biodiverzitu a ekosystémové služby).

8

(9)  Európsky dvor audítorov. Osobitná správa č. 15/2020.

9

(10)  COM(2021) 261 final.

10

(11)  COM(2022) 305 final.

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

12

(13)  EFSA, 2022. Revised guidance on the risk assessment of plant protection products on bees (Apis mellifera, Bombus spp. and solitary bees).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

14

(15)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

15

(16)  COM(2020) 380 final.

16

(17)  COM(2022) 304 final.

17

(18)  Európsky dvor audítorov. Osobitná správa č. 13/2020.

18

(19)  Le Betteravier. Quand 14 agriculteurs de l’Aisne deviennent apiculteurs (Keď sa 14 poľnohospodári z departmentu Aisne stali včelármi).

19

(20)  20 Minutes. Toulouse: Pour suivre la mortalité des abeilles, BeeGuard met au point un compteur vidéo sur ses ruches connectées (Toulouse: Na sledovanie úmrtnosti včiel start-up BeeGuard vyvinul monitorovanie pripojených úľov pomocou videa).

20

(21)  EFSA, 2022. Recueil des initiatives agricoles favorables aux pollinisateurs (Výber z poľnohospodárskych iniciatív prospešných pre opeľovače).

21

(22)  Dánska rada pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo, 2018. 10 bee-friendly recommendations for your farm.

22

(23)  Pe’er a kol., 2022. How can the European Common Agricultural Policy help halt biodiversity loss? Recommendations by over 300 experts.

23

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kríza cien potravín: úloha špekulácie a návrhy konkrétnych opatrení v súvislosti s vojnou na Ukrajine

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/08)

| Spravodajca: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Peter SCHMIDT

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 14. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 24. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 157/7/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

14. 7. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

24. 11. 2022

Prijaté v pléne

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

157/7/5

1.   Závery a odporúčania

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV):

| 1.1. | upozorňuje na celosvetovú krízu cien potravín, ktorú ešte zhoršila vojna na Ukrajine a ktorá viedla k narušeniu dodávok nevyhnutných potravín, ako je pšenica a slnečnicový olej; zdôrazňuje, že táto kríza nie je vyvolaná len konfliktom, ale aj štrukturálnymi a systémovými problémami, ktoré vedú k hladu a ohrozujú životy ľudí na celom svete. Potraviny by sa nemali považovať za finančné aktívum, pretože nie sú komoditou ako mnohé iné; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | hoci uznáva, že otázka cien potravín a špekulácií je veľmi zložitá, pričom treba ďalej preskúmať príčinnú súvislosť, súčasná štruktúra trhu s komoditami neprináša„udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme“, ani ciele spojené s udržateľným rozvojom, ambíciami v oblasti klímy a so spravodlivou transformáciou, ktoré sú zakotvené v Agende OSN 2030 a v Európskej zelenej dohode, ale aktívne pôsobí proti nim. Oslabuje úsilie zamerané na riešenie problematiky hladu, zabezpečenie spravodlivých príjmov pre poľnohospodárov a pracovníkov a spravodlivých cien pre spotrebiteľov, ako aj na ochranu malých a stredných spracovateľov potravín a maloobchodného sektora pred rizikami rastúcej inflácie. Preto sa musí zmeniť prostredníctvom regulácie, aby prispela k blahobytu ľudí a spoločenskému rozvoju v záujme plnenia cieľov udržateľného rozvoja. Keďže EÚ má už teraz najviac regulovaný trh, je zrejmé, že takáto regulácia by sa mala zaviesť na celosvetovej úrovni, aby bola účinná; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | zdôrazňuje potrebu zaoberať sa koncentráciou v potravinových reťazcoch a finančným vlastníctvom; zdôrazňuje, že celosvetový fyzický obchod s obilninami je vysokokoncentrovaný. Odhadom 70 % až 90 % svetového obchodu s obilninami kontrolujú štyri spoločnosti: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill a Louis Dreyfus. Tieto spoločnosti nielenže uplatňujú oligopol na celosvetový obchod s obilninami, ale aj na informácie o trhových fundamentoch, a sú takisto vysokofinancované; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | poznamenáva, že fondy obchodované na burze (ETF) a podielové fondy založené na indexe vrátane tých, ktoré sú osobitne spojené s potravinami a poľnohospodárstvom, predstavujú nové a vo veľkej miere využívané možnosti finančných investícií a zisku, zatiaľ čo bežní jednotlivci sa čoraz viac podieľajú na týchto investičných nástrojoch prostredníctvom svojich dôchodkových fondov a individuálnych dôchodkových sporiacich účtov. Nárast týchto kapitálových investičných fondov pracuje na pretváraní agropotravinárskych systémov tak, aby uprednostňovali potreby akcionárov pred inými sociálnymi a environmentálnymi cieľmi; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | poznamenáva, že vysoké a rýchlo rastúce ceny a utajovanie informácií o evidencii zásob vytvárajú neistotu a vyvolávajú strach a paniku. Strach a panika, najmä v časoch vysokej neistoty, napríklad v súvislosti s vojnou na Ukrajine, spôsobujú nadmerné cenové úrovne a volatilitu, keďže trh ovládajú špekulatívni obchodníci, ktorí chcú mať prospech z prudkého nárastu cien; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby zvýšili transparentnosť trhu, a to najmä:






  — | podávaním správ o ESG a zverejňovaním nefinančných informácií o subjektoch zapojených do špekulácií. Je potrebné preskúmať úlohu ratingu ESG, pokiaľ ide o špekulácie s potravinami, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

podávaním správ o ESG a zverejňovaním nefinančných informácií o subjektoch zapojených do špekulácií. Je potrebné preskúmať úlohu ratingu ESG, pokiaľ ide o špekulácie s potravinami,

| — | každý subjekt na celom svete by mal podávať správy do Informačného systému pre poľnohospodárske trhy (AMIS) vrátane krajín a súkromných subjektov, |
| --- | --- |

—

každý subjekt na celom svete by mal podávať správy do Informačného systému pre poľnohospodárske trhy (AMIS) vrátane krajín a súkromných subjektov,

| — | ďalšou kontrolou mimoburzových (OTC) transakcií; |
| --- | --- |

—

ďalšou kontrolou mimoburzových (OTC) transakcií;

| 1.7. | zdôrazňuje, že trhy s komoditnými derivátmi poskytujú výrobcom a používateľom potravinových komodít kľúčové služby, konkrétne riadenie rizík a určovanie cien, a že fungovanie týchto trhov ohrozujú špekulatívne činnosti. Naliehavo vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby podnikli potrebné kroky na obmedzenie nadmerných špekulácií s komoditami, a to najmä: |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | reguláciou trhu s futures:







  — | znovu zaviesť regulovaný trh s potravinovými derivátmi, ktorý existoval niekoľko desaťročí až do konca minulého storočia a ktorý chráni úlohu futures na účel hedžingu. Futures sú z pohľadu poľnohospodárov dôležité na riadenie rizík. Umožňujú im stanoviť cenu za vstup aj výstup na daný čas v budúcnosti, |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

—

znovu zaviesť regulovaný trh s potravinovými derivátmi, ktorý existoval niekoľko desaťročí až do konca minulého storočia a ktorý chráni úlohu futures na účel hedžingu. Futures sú z pohľadu poľnohospodárov dôležité na riadenie rizík. Umožňujú im stanoviť cenu za vstup aj výstup na daný čas v budúcnosti,

| — | zaviesť prísne obmedzenia pohybu cien a denné obmedzenia pozícií, hneď ako obchodné činnosti na trhoch s komoditnými futures vykazujú abnormality (smernica o trhoch s finančnými nástrojmi – MiFID II). Obmedzenia pozícií by sa mali upraviť tak, aby odrážali skutočný záujem obchodnej strany, pokiaľ ide o potrebu zaistiť rizikové expozície v reálnom čase, |
| --- | --- |

—

zaviesť prísne obmedzenia pohybu cien a denné obmedzenia pozícií, hneď ako obchodné činnosti na trhoch s komoditnými futures vykazujú abnormality (smernica o trhoch s finančnými nástrojmi – MiFID II). Obmedzenia pozícií by sa mali upraviť tak, aby odrážali skutočný záujem obchodnej strany, pokiaľ ide o potrebu zaistiť rizikové expozície v reálnom čase,

| — | obmedziť prístup k derivátom/hedžingu na kvalifikovaných a informovaných investorov a obchodníkov, ktorí sa skutočne zaujímajú o základné poľnohospodárske komodity, |
| --- | --- |

—

obmedziť prístup k derivátom/hedžingu na kvalifikovaných a informovaných investorov a obchodníkov, ktorí sa skutočne zaujímajú o základné poľnohospodárske komodity,

| — | zaviesť krátkodobé/strednodobé/dlhodobé zmluvné záväzky na zvýšenie stability, |
| --- | --- |

—

zaviesť krátkodobé/strednodobé/dlhodobé zmluvné záväzky na zvýšenie stability,

| — | motivovať banky a investičné spoločnosti, aby ukončili finančné špekulácie s potravinovými komoditami zavedením zvýšených kapitálových požiadaviek na zníženie pákového efektu; |
| --- | --- |

—

motivovať banky a investičné spoločnosti, aby ukončili finančné špekulácie s potravinovými komoditami zavedením zvýšených kapitálových požiadaviek na zníženie pákového efektu;

| 1.7.2. | regulačnými indexmi (komoditné indexy a indexy potravín):







  — | regulovať a zakázať komoditné indexové fondy a replikáciu prostredníctvom swapov a produktov obchodovaných na burze, keďže sa tým maximalizuje prepojenie medzi trhmi s energiou a potravinami; obmedzenia pozícií nefungujú pre obchodníkov s komoditným indexom/obchodníkov so swapmi, pretože sú synchronizované, |
| --- | --- | --- |

1.7.2.

—

regulovať a zakázať komoditné indexové fondy a replikáciu prostredníctvom swapov a produktov obchodovaných na burze, keďže sa tým maximalizuje prepojenie medzi trhmi s energiou a potravinami; obmedzenia pozícií nefungujú pre obchodníkov s komoditným indexom/obchodníkov so swapmi, pretože sú synchronizované,

| — | zastaviť poskytovanie verejných/podielových prostriedkov (1) subjektom zapojeným do špekulácií s potravinami – a žiadny verejný subjekt by nemal obchodovať s potravinovými derivátmi na špekulatívne účely, ktoré neslúžia verejnému záujmu, |
| --- | --- |

—

zastaviť poskytovanie verejných/podielových prostriedkov (1) subjektom zapojeným do špekulácií s potravinami – a žiadny verejný subjekt by nemal obchodovať s potravinovými derivátmi na špekulatívne účely, ktoré neslúžia verejnému záujmu,

| — | zakázať mäkké komodity (napr. fondy, ETF) pridelené v portfóliách inštitucionálnych subjektov (napr. dôchodkové fondy, poistenia), |
| --- | --- |

—

zakázať mäkké komodity (napr. fondy, ETF) pridelené v portfóliách inštitucionálnych subjektov (napr. dôchodkové fondy, poistenia),

| — | vzhľadom na potrebu regulovať tento trh sa v budúcich stanoviskách EHSV musia ďalej rozpracovať konkrétne odporúčania; |
| --- | --- |

—

vzhľadom na potrebu regulovať tento trh sa v budúcich stanoviskách EHSV musia ďalej rozpracovať konkrétne odporúčania;

| 1.7.3. | riešením financializácie potravinárskeho sektora ako obrovskej lukratívnej činnosti na úkor ľudí:






  — | zaviesť globálne neočakávané zdaňovanie nadmerných ziskov pred vyplácaním dividend a financovaním korporácií a daň zo špekulácií s potravinami (2) s cieľom obmedziť vysokofrekvenčné obchodovanie, |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

—

zaviesť globálne neočakávané zdaňovanie nadmerných ziskov pred vyplácaním dividend a financovaním korporácií a daň zo špekulácií s potravinami (2) s cieľom obmedziť vysokofrekvenčné obchodovanie,

| — | odstrániť oligopoly na všetkých úrovniach reťazca medzinárodného obchodu s potravinami a finančných záujmov. |
| --- | --- |

—

odstrániť oligopoly na všetkých úrovniach reťazca medzinárodného obchodu s potravinami a finančných záujmov.

2.   Kontext – kríza cien potravín v súvislosti s vojnou na Ukrajine

| 2.1. | Napriek nádeji, že svet sa z krízy dostane rýchlejšie a že potravinová bezpečnosť sa začne zotavovať z pandémie v roku 2021, hlad vo svete v roku 2021 ďalej narástol. Rozdiely vo vplyve pandémie a obnovy spolu s obmedzeným pokrytím a trvaním opatrení sociálnej ochrany viedli k prehĺbeniu nerovností, ktoré prispeli k ďalším neúspechom v roku 2021, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľa nulového hladu do roku 2030 s mimoriadnym vplyvom na ženy a deti. Odhaduje sa, že v roku 2021 čelilo hladu 702 až 828 miliónov ľudí na svete (čo zodpovedá 8,9 % a 10,5 % svetovej populácie), čo je od roku 2019, pred pandémiou ochorenia COVID-19, celkovo o 150 miliónov ľudí viac (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prebiehajúca vojna na Ukrajine, do ktorej sú zapojení dvaja z najväčších svetových producentov základných obilnín, olejnín a hnojív, a ďalšie vonkajšie otrasy, narúšajú medzinárodné dodávateľské reťazce a tlačia nahor ceny obilia, hnojív a energií. Dochádza k tomu v čase, keď sa dodávateľské reťazce stále zotavujú z pandémie ochorenia COVID-19 a už teraz sú nepriaznivo ovplyvňované čoraz častejšími extrémnymi klimatickými javmi, najmä v krajinách s nízkymi príjmami, a majú potenciálne znepokojujúce dôsledky pre celosvetovú potravinovú bezpečnosť a výživu. Nejde o potravinovú núdzu, ale následkom konfliktu dochádza k dočasnému nedostatku potravín a vážnemu narušeniu potravinového dodávateľského reťazca a problémom s distribúciou (4)
  , a to aj tam, kde sa nachádzajú zásoby, ako aj k negatívnemu vplyvu na produkciu (zber a výsadbu/sejbu) na Ukrajine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V priebehu roka 2022 Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) zaregistrovala rekordný index cien potravín s cenami o 34 % vyššími ako v predchádzajúcom roku. Je dôležité poznamenať, že index cien potravín FAO už v januári tohto roku dosiahol také vysoké úrovne, ako boli najvyššie hodnoty zaznamenané v roku 2008. V tejto súvislosti bolo nevyhnutné, že otras na strane ponuky, ktorý postihol dve z hlavných krajín vyvážajúcich obilie na svete, destabilizuje svetové trhy na určitej úrovni. Rozsah a mieru súčasnej volatility cien však možno len čiastočne vysvetliť trhovými fundamentmi. Jedným zo základných nedostatkov potravinového systému, ktorý zmenil ukrajinskú krízu na globálnu krízu potravinovej bezpečnosti, je nepriehľadná a nefunkčná povaha trhov s obilninami (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV vo svojom uznesení na tému Ukrajina – od pomoci k obnove – návrhy európskej občianskej spoločnosti upozorňuje na celosvetovú krízu cien potravín, ktorú ešte zhoršila vojna na Ukrajine, a vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby prijali potrebné opatrenia na obmedzenie špekulácií s komoditami a zvýšenie transparentnosti trhu. Európsky parlament tiež v dvoch nedávnych uzneseniach vyzval na prijatie opatrení na zabránenie nadmerným špekuláciám (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Súčasná štruktúra trhu s komoditami neprináša „udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme“ (7)
  , ani ciele spojené s udržateľným rozvojom, ambíciami v oblasti klímy a so spravodlivou transformáciou, ktoré sú zakotvené v Agende OSN 2030 a v Európskej zelenej dohode. Neprispieva ani k podpore spravodlivých príjmov pre poľnohospodárov (8) a pracovníkov a k spravodlivým cenám pre spotrebiteľov, ani k ochrane spracovateľov potravín (najmä MSP) a maloobchodného sektora pred rizikami rastúcej inflácie. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Úloha a dôsledky špekulácií s komoditami: trhy a mechanizmy

| 3.1. | Špekulácie sú investíciou v nádeji na budúci zisk s rizikom straty. Špekulácie s komoditami môžu mať tri formy: i) priamy nákup alebo predaj fyzickej komodity, ii) nákup alebo predaj zmluvy, v ktorej sa špecifikuje budúce nadobudnutie alebo dodanie komodity, a iii) nákup alebo predaj kapitálu alebo dlhu korporácie, ktorá vyrába komodity alebo s nimi obchoduje. Štandardizované komoditné zmluvy sa nazývajú „termínované kontrakty“ (futures) alebo „komoditné deriváty“ a obchoduje sa s nimi na „trhoch s komoditnými derivátmi“, čo sú regulované finančné trhy. Špekulácie s komoditami sa preto môžu uskutočňovať na fyzických aj finančných komoditných trhoch a nepriamo na akciových trhoch a trhoch s dlhopismi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Trhy s komoditnými derivátmi zaznamenali od začiatku 21. storočia veľký prílev likvidity od „netradičných“ investorov v dôsledku zmien v regulačných rámcoch, ktorými sa tieto trhy riadia. Príchod nových obchodníkov sa nazýva „financializácia“ komoditných trhov (9). Zatiaľ čo zvýšenie likvidity prispelo k hĺbke trhov s komoditnými derivátmi, čo sťažilo priamu manipuláciu s trhom, zaviedlo aj špekulatívny dopyt, ktorý nesúvisí s podmienkami na fyzickom komoditnom trhu, čo oslabuje schopnosť týchto trhov plniť kľúčové funkcie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Regulované trhy s komoditnými derivátmi vo svojej pôvodnej forme plnia dva hlavné účely: i) riadenie rizík pre výrobcov a používateľov komodít a ii) určovanie cien. Riadenie rizík sa dosahuje prostredníctvom hedžingu, čo znamená prijímanie kompenzačných pozícií na fyzickom a derivátovom trhu a tým stanovenie ceny komodity v čase umiestnenia hedžingu. Hedžing si vyžaduje úzky vzťah medzi trhmi s komoditnými futures a fyzickým trhom. Na zabezpečenie tohto úzkeho vzťahu sa fyzický obchod zvyčajne porovnáva s cenou derivátu. Aj keď tento postup zabezpečuje účinnosť hedžingu, zabezpečuje aj priamy prenos špekulatívnych pozícií na trhoch s derivátmi na fyzický trh. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Futures sa obchodujú na rôzne mesiace splatnosti. Každé futures má dohodnutého kupujúceho a predávajúceho. Ponuky kupujúcich a predávajúcich sú spárované klíringovým ústavom burzy. Zodpovedajúca cena sa neplatí v plnej výške. Namiesto toho obaja obchodníci prevedú zálohu na maržový účet, ktorý je zaregistrovaný v klíringovom ústave. Zisky a straty sa preberajú priamo zo zábezpeky. Obchodovanie s komoditnými futures preto vo vysokej miere využíva pákový efekt. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Keď sa futures blíži k dátumu splatnosti, obchodníci majú dve možnosti: i) podržať zmluvu a urýchliť (ako predávajúci) alebo prevziať (ako kupujúci) dodávku, alebo ii) zaujať kompenzačnú pozíciu na uzavretie zmluvy pred dátumom splatnosti. Prevažná väčšina všetkých komoditných futures sa vyrovnáva kompenzačnými pozíciami. Obchodovanie s komoditnými futures si preto nevyžaduje, aby obchodník vlastnil fyzickú komoditu, ktorú predáva, alebo aby vlastnil skladovaciu kapacitu na prevzatie fyzickej komodity, ktorú kupuje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Na registrovaných komoditných burzách môžu obchodovať iba brokeri. Brokeri obchodujú v mene svojich klientov a pre ich osobný zisk. Existuje veľký sekundárny trh, kde sa komoditné deriváty predávajú a prebaľujú mimo burzy. S futures sa obchoduje aj mimo regulovaných búrz, označovaných ako mimoburzové transakcie (Over The Counter), kde sa obchody dohodnú bez účasti klíringového ústavu. Vďaka tomu sú komoditné deriváty ľahko dostupné pre retailových investorov, najmä vo forme fondu obchodovaného na burze (ETF) pre konkrétne komodity alebo komoditné indexy (10). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V dôsledku deregulácie trhov s komoditnými derivátmi a ich jednoduchého obchodovania sú tieto trhy vysoko likvidné a obchodovanie s komoditnými derivátmi výrazne prevyšuje obchodovanie s fyzickými komoditami. Likvidita je kľúčovou požiadavkou na určovanie cien. Určovanie cien je schopnosť trhu správne a včas zohľadniť informácie o fyzickom dopyte a podmienkach ponuky. Určovanie cien sa poskytuje len vtedy, ak všetci obchodníci zaujímajú pozície nezávisle a výlučne na základe svojich znalostí o fyzickom dopyte a podmienkach ponuky; tieto podmienky sa označujú ako „trhové fundamenty“. Určovanie cien narúšajú obchodníci, ktorí zaujímajú pozície, ktoré nesúvisia s trhovými fundamentmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nie všetci obchodníci zaujímajú pozície na základe trhových fundamentov (11). V akademickej literatúre sa rozlišuje medzi aktívnymi a pasívnymi obchodníkmi. Aktívni obchodníci sa ďalej delia na informovaných a neinformovaných obchodníkov. Aktívni a informovaní obchodníci sú obchodné spoločnosti s komoditami, ktoré v rámci svojej hlavnej činnosti obchodujú s komoditnými futures na hedžingové a špekulatívne účely, a špecializovaní správcovia finančných prostriedkov (napr. hedžové fondy), ktorí vykonávajú obchodné stratégie založené na informáciách o trhu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Aktívni a neinformovaní obchodníci (obchodníci s pozitívnou spätnou väzbou) sú správcovia finančných prostriedkov, ktorí vykonávajú obchodné stratégie založené na analýze štatistických modelov a slabých alebo žiadnych informáciách o trhu. Pasívni a neinformovaní obchodníci (indexoví obchodníci) sú inštitucionálni investori, ako sú dôchodkové fondy, ako aj drobní investori investujúci do ETF, ktorí sa usilujú o expozíciu širokému súboru cien komodít vrátane poľnohospodárskych komodít, ako aj energií, nerastných surovín a kovov na účely diverzifikácie portfólia. Expozícia sa dosahuje replikáciou komoditných indexov, podobných indexom akciových trhov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Replikácia indexu zahŕňa prevzatie len nákupných pozícií, ktoré sa prevedú na konci dátumu splatnosti futures. Indexoví obchodníci sú preto vo svojom stanovisku jednostranne zaujatí. Sú takisto synchronizovaní vo všetkých skupinách komodít, čo signalizuje silný dopyt v širokom spektre komodít a vedie k spoločnému pohybu medzi cenami rôznych skupín komodít, ktorý nesúvisí s trhovými fundamentmi (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Takéto špekulatívne cenové signály môžu zhoršiť pozitívnu spätnú väzbu obchodníkov, ktorí odhadujú podporu trhu pre smerovanie cien. Stavením na konkrétne smerovanie ceny obchodníci s pozitívnou spätnou väzbou poskytujú svojou realizáciou ďalšiu podporu, čo vedie k špekulatívnym bublinám a vysokej volatilite cien. Špekulatívne bubliny môžu pretrvávať, najmä ak sú informácie o trhových fundamentoch obmedzené, teda v časoch vysokej neistoty, a ak na trhu dominujú neinformovaní a pasívni obchodníci. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zhromažďovanie informácií o trhu je nákladné a relatívne nákladnejšie ako štatistická analýza alebo rýchle prezeranie titulkov, najmä ak obchodníci investujú na viacerých trhoch súčasne. Informovaných obchodníkov je preto pomerne málo a zvyčajne ide o veľké obchodné spoločnosti, ktoré zhromažďujú informácie o trhu ako súčasť svojho podnikania s fyzickými komoditami. Vďaka tomu sú trhy s komoditnými derivátmi náchylné na pretrvávajúce špekulatívne bubliny, najmä v časoch neistoty a trhovej paniky. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Celosvetový fyzický obchod s obilninami je vysoko koncentrovaný. Odhadom 70 % až 90 % svetového obchodu s obilninami kontrolujú štyri spoločnosti, ktoré vytvárajú nadmerný zisk: Archer-Daniels-Midland, Bunge, Cargill a Louis Dreyfus známe pod spoločným názvom ABCD (13) (ADM zaznamenal najvyšší zisk vo svojej takmer 120 rokov trvajúcej histórii s medziročným nárastom prevádzkových ziskov o 38 % (14)). Tieto spoločnosti uplatňujú oligopol nielen na celosvetový obchod s obilninami, ale aj na informácie o trhových fundamentoch vrátane skladovania. Uskladňovacie pozície sa držia na transakčné, preventívne alebo špekulatívne účely. Informácie o úrovniach skladovania sú starostlivo chránené pred konkurenciou. Ako obchodníci sa pozerajú dopredu, snažia sa nakupovať lacno a predávať draho. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Spoločnosti ABCD sú takisto vysoko financializované. Archer-Daniels-Midland a Bunge sú kótované spoločnosti a podliehajú tlakom akcionárov, ktorí uprednostňujú krátkodobé zisky pred dlhodobými investíciami. Medzi akcionárov patria hedžové fondy (napr. Black Rock), investičné banky a vo veľkej miere aj inštitucionálni investori, ako sú dôchodkové fondy. Cargill a Louis Dreyfus sú súkromné spoločnosti, ktoré okrem obchodovania s obilninami zahŕňajú medzi svoje dcérske spoločnosti aj hedžové fondy, banky, spoločnosti zamerané na prepravu, nákladnú dopravu, skladovanie, nehnuteľnosti a infraštruktúru. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Veľkí obchodníci s fyzickými komoditami obchodujú na trhoch s derivátmi aj na fyzickom trhu a využívajú vlastné sprostredkovateľské služby na priamy prístup na trhy s komoditnými derivátmi. Majú takisto značnú moc nad svojimi dodávateľmi a zákazníkmi. Táto moc im umožňuje odložiť platby, aby zvýšili hotovostné rezervy alebo oneskorili dodávky komodít, ak očakávajú, že sa ceny zmenia v ich prospech. Na rozdiel od výrobcov a spotrebiteľov sa fyzickým obchodníkom darí pri volatilite trhu, pretože veľké a rýchle zmeny cien vytvárajú príležitosti na predaj skladovacích a finančných pozícií s veľkými ziskami v krátkom časovom rozpätí. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Vysoké a rastúce ceny a utajovanie informácií o evidencii zásob vyvolávajú strach a paniku. Strach a panika, najmä v časoch vysokej neistoty, napríklad v súvislosti s vojnou na Ukrajine, spôsobujú nadmerné cenové úrovne a volatilitu, keďže trh ovládajú špekulatívni obchodníci, ktorí chcú mať prospech z prudkého nárastu cien (15). Fyzickí obchodníci majú malý záujem zasahovať v krátkodobom a strednodobom horizonte, pretože vysoké ceny zvyšujú hodnotu ich špekulatívnych, ako aj ich transakčných skladovacích pozícií, ktoré predávajú s obrovským ziskom. Všetci obchodníci ABCD zaznamenali v roku 2021 rekordne vysoké alebo takmer rekordne vysoké zisky. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Mimoriadne vysoké ceny spôsobujú strach z nedostatku a nedostupnosti dodávok a zvyšujú dopyt po preventívnom skladovom hospodárstve. Hromadenie potravinových komodít, či už hromadením dovozu, alebo zavedením zákazov vývozu, vytvára umelý nedostatok na fyzickom trhu, čím sa ďalej podporuje rast cien. Špekulatívne cenové výkyvy sú teda svojou realizáciou potvrdzované trhovými fundamentmi ex post. Počas potravinovej krízy v roku 2008 India reagovala na vysoké ceny obilnín zavedením zákazu vývozu ryže, čo viedlo k prudkému zvýšeniu cien ryže. V súčasnosti Čína hromadí veľké množstvá kukurice, ryže a pšenice pre obavy z nedostatku (16). Zatiaľ čo vlády, ktoré sa hromadia potravinové komodity, konajú špekulatívne, ich hromadenie vychádza zo strachu a túžby naplniť právo na výživu pre svojich občanov a nie zo ziskuchtivosti. To jasne odlišuje tieto aktivity od špekulácií finančných a fyzických obchodníkov. Hromadenie zo strany vlád a spotrebiteľov je reakciou na vysoké ceny potravín, nie príčinou, a neprispieva k potravinovej bezpečnosti a strategickej autonómii ani v EÚ, ani v rozvojových krajinách. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Úloha environmentálnych, sociálnych a správnych (ESG) ratingových agentúr a obchodných spoločností

| 4.1. | V súčasnosti sa v národných environmentálnych značkách, ako je rakúska environmentálna značka UZ49 alebo nemecká environmentálna značka FNG, v procese ich hodnotenia výslovne nezohľadňujú špekulácie s potravinami. Deriváty, ktoré sa nepoužívajú výlučne na účely hedžingu, sú vo všeobecnosti zakázané. Environmentálne značky považujú dodávateľské reťazce v potravinárskom priemysle za príliš zložité na to, aby poskytovali jednoducho použiteľný súbor pravidiel. Medzi niektoré príklady patrí používanie hnojív, ktoré možno hodnotiť odlišne na základe ich uhlíkovej stopy, chýbajúce údaje na identifikáciu problémov týkajúcich sa zaberania pôdy a nedostatok transparentnosti v súvislosti so špekulatívnymi obchodnými aktivitami vo výročných správach atď. Zložitosť dodávateľských reťazcov nevedie k pevne kódovaným kritériám vylúčenia, ale k menej dôležitým „kontroverzným kritériám“, v prípade ktorých je vyššia pravdepodobnosť, že ich ratingové agentúry budú interpretovať výrazne odlišne. Národné environmentálne značky nezahŕňajú do procesu hodnotenia explicitne implementované kritériá spojené s mäkkými komoditami. Kontroverzné kritériá zamerané na riadenie zohrávajú v celkovom procese ratingu malú úlohu z dôvodu možnosti rôznych výkladov. Tieto kontroverzné kritériá sa týkajú najmä podnikateľskej etiky, kde do hry vstupuje špekulatívne obchodovanie, nedostatok transparentnosti, zaberanie pôdy atď. Jedna environmentálna značka napríklad skúma „kvalitu ESG“ fondu, keď sa používajú deriváty komodít, ale proces a jeho možné výsledky zostávajú nejasné a nie sú verejne zdokumentované. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kľúčovou zložkou ratingu ESG je hodnotenie správy a riadenia spoločnosti (vlastníctvo, kontrola, predstavenstvo, účtovníctvo atď.) a podnikového správania (obchodná etika a daňová transparentnosť) potravinárskeho priemyslu. Chýbajú však ukazovatele, ako je percento špekulatívneho obchodovania s mäkkými komoditami vykonávaného pokladničnými správami, alebo transparentné informácie o úrovniach skladovania v skladovacích zariadeniach a len zriedka sa na ne vzťahujú kritériá riadenia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ratingové agentúry hodnotia trh s potravinami ako zraniteľnejší než iné sektory. Potravinársky priemysel je v porovnaní s ostatnými odvetviami ESG vystavený vyššiemu ako priemernému klimatickému riziku, keďže agropotravinársky sektor prispieva k problémom súvisiacim s klímou, ako je zvýšenie teploty, suchá, povodne atď., a zároveň je nimi ohrozený. Hoci sa priemerný rating ESG spoločností potravinárskeho priemyslu za posledných päť rokov zvýšil, v skupine potravinárskych výrobkov dominuje vysoký podiel spoločností s ovládajúcim akcionárom s veľkou prevahou rodinného vlastníctva. Táto podniková štruktúra so sebou prináša riziká v oblasti správy a riadenia spoločnosti spojené so zložitou vlastníckou štruktúrou s rôznorodými hlasovacími právami: zmluvy o výkone správy/transakcie medzi spoločnosťou a ovládajúcim vlastníkom alebo subjektmi vlastnenými tou istou ovládajúcou osobou. Uprednostňovanie osobného obohatenia dominantného vlastníka pred zabezpečením udržateľných ziskov môže vystaviť menšinových investorov rizikám rozhodnutí, ktoré výrazne zvýhodňujú rodinné skupiny. V potravinárskom priemysle prevláda kontrolované vlastníctvo: 58,4 % spoločností, ktoré tvoria index MSCI ACWI, má akcionára alebo skupinu akcionárov, ktorá kontroluje 30 % alebo viac hlasovacích práv. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Väčšina spoločností v potravinárskom priemysle (60 %) je uvedená ako spoločnosť s vyšším ratingovým investičným stupňom ESG (BBB). Takmer dve z každých desiatich zložiek majú vysoký alebo veľmi vysoký rating ESG. Tento vývoj vedie k veľkému prílevu správcov aktív do akcií potravinárskeho priemyslu. Ceny potravín sú na najvyššej úrovni za posledných desať rokov a ich rast môže pretrvávať. Investori však majú čoraz odmietavejší prístup k odvetviam, ktoré porušujú princípy ESG, ako je napríklad priemysel palmového oleja. Narastá dopyt po skladbe portfólia v súlade s ESG na základe komodít. Od septembra 2008 do septembra 2011 vzrástol index FAO o 12 %, čo je viac ako inflácia. Vplyv prudkého nárastu cien potravín na zásoby sa vyznačoval týmito charakteristikami: po prvé, jeho vplyv bol široký. Rast cien potravín mal pozitívny vplyv na výrobcov potravín, spracovateľov potravín a spoločnosti obchodujúce s rýchloobrátkovým spotrebným tovarom (FMCG). Tentoraz bude ESG kľúčovým určujúcim faktorom pri rozhodovaní o alokácii aktív. Nedostatočná výkonnosť akcií palmového oleja počas rastu cien palmového oleja v roku 2021 je príkladom toho, že tieto nové úvahy majú vplyv na ceny akcií. Ako sa však uvádza v bodoch 4.1 až 4.4, tieto hodnotenia ESG sa nevzťahujú na otázku špekulácií s potravinami. Ak vezmeme do úvahy napríklad vysoko špekulatívne obchodovanie alebo nadmerné hromadenie zásob fyzických komodít, ktoré v rámci podnikateľskej etiky a riadenia spoločnosti nútia zvyšovať úroveň cien, treba tomu prispôsobiť aj celkový rating ESG. V tejto súvislosti môže byť priemerný rating ESG pre potravinársky priemysel, ako aj pre spoločnosti poskytujúce finančné prostriedky príliš vysoký. Túto otázku treba podrobnejšie preskúmať. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vysoká a rýchlo sa zvyšujúca úroveň koncentrácie v agropotravinárskom sektore posilňuje priemyselný potravinový a poľnohospodársky model, zhoršuje jeho sociálny a environmentálny vplyv a prehlbuje existujúcu nerovnováhu síl (17). Giganti v oblasti správy aktív, konkrétne BlackRock, Vanguard, State Street, Fidelity a Capital Group, spoločne vlastnia významné podiely podnikov, ktoré dominujú v rôznych častiach agropotravinárskych dodávateľských reťazcov. Pri spoločnom posúdení týchto päť spoločností spravujúcich aktíva vlastní približne 10 % až 30 % akcií popredných firiem v agropotravinárskom sektore. Podniky s najvyšším stupňom vlastníctva veľkých spoločností spravujúcich aktíva sú tie, ktoré dominujú vo vysokokoncentrovaných segmentoch trhu vrátane poľnohospodárskych vstupov, obchodovania s komoditami a spracovaných a balených potravín (18). Tieto podnikové stratégie môžu spoločne viesť k širším účinkom, ako je väčšia nerovnosť v potravinovom systéme, oslabenie inovácií v sektore a zvýšenie trhovej a politickej sily medzi poprednými firmami v sektore. Ďalší výskum je potrebný na vybudovanie pevného základu, na ktorom možno formulovať politické smery napredovania v prípade kapitálových investícií do potravinárskeho a poľnohospodárskeho sektora. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V prípade kapitálových investícií do agropotravinárskeho sektora sú významné viaceré aspekty financializácie. Fondy obchodované na burze a podielové fondy založené na indexe vrátane tých, ktoré sú osobitne spojené s potravinami a poľnohospodárstvom, predstavujú nové možnosti finančných investícií a zisku, zatiaľ čo bežní jednotlivci sa čoraz viac podieľajú na týchto investičných nástrojoch prostredníctvom svojich dôchodkových fondov a individuálnych dôchodkových sporiacich účtov (19). Nárast týchto kapitálových investičných fondov pracuje na pretváraní agropotravinárskych systémov tak, aby uprednostňovali potreby akcionárov pred inými sociálnymi a environmentálnymi cieľmi. Vaneck Vectors Agribusiness ETF je napríklad najväčší poľnohospodársky indexový fond. Za posledných desať rokov dosiahol ročný priemer 8,32 %. Jeho čistá hodnota aktív sa medzitým v rokoch 2020 a 2021 zvýšila na 32 %. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Súčasný regulačný rámec: výzvy a prekážky

| 5.1. | Smernicou MiFID II (2014/65/EÚ) sa stanovili komplexné požiadavky na zverejňovanie a podávanie správ s cieľom obmedziť nadmerné špekulatívne obchodovanie a podporiť transparentnosť. Navrhlo sa obmedzenie pozícií na obchodné miesto nielen pri obchodovaní s cennými papiermi, ale aj rozšírení na ekvivalentné mimoburzové transakcie. Spoločnosti sú takisto povinné poskytovať miestam a regulačným orgánom denné správy o pozíciách. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tieto opatrenia, najmä reštrikcie týkajúce sa pozícií, sú užitočné, ale ich účinnosť pri potláčaní nadmerných špekulácií na finančných trhoch je obmedzená. Sú úzko spojené s otázkou úlohy takýchto špekulácií pri tvorbe cien. Kritika obmedzení pozícií zo strany občianskej spoločnosti a akademickej obce nesúvisí výlučne s (možným) nedostatočným vykonávaním obmedzení pozícií, ale aj s regulačnými problémami, ako sú i) frekvencia kontroly, ii) zohľadnenie indexových fondov pri určovaní obmedzení pozícií a iii) pravidlá regulačných orgánov týkajúce sa výnimiek. Regulačné orgány musia čeliť otázkam, kedy dôjde k obmedzeniu pozícií a prečo silný prílev kapitálu do poľnohospodárskych komodít za posledné dva roky nevyvolal poplach. Zásadný význam má aj zvýšená transparentnosť regulačných orgánov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Všetky transakcie by sa mali oznamovať vnútroštátnym orgánom hneď, ako k nim dôjde: oznamovanie transakcií v reálnom čase (alebo čo najbližšie k nemu) by sa malo zaviesť pre všetky komoditné deriváty vrátane OTC zmlúv na všetkých významných burzách. Čo najviac obchodov by sa malo uskutočniť na transparentných platformách a všetky OTC zmluvy by mali byť registrované. Na rôzne druhy protistrán by sa mali vzťahovať primerané požiadavky na zverejňovanie: účastníci trhu a pozície by mali byť kategorizované podľa typu subjektu (napr. banka alebo fyzický obchodník) a činnosti (napr. špekulatívne alebo hedžingové) a mali by podliehať príslušným požiadavkám na zverejnenie a príslušným regulačným obmedzeniam. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisia pre obchodovanie s komoditnými futures (CFTC) napríklad zverejňuje iba týždenné údaje o obchodných pozíciách, hoci existujú denné údaje. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Mali by sa zaviesť obmedzenia týkajúce sa toho, o koľko sa ceny môžu zvýšiť alebo znížiť v priebehu dňa, a burza by mala mať právo uzavrieť trh v prípade prekročenia limitov. Mali by sa zaviesť časovo viazané vnútrodenné cenové limity, spočiatku stanovené na opatrnej, ale primeranej úrovni, ktoré by sa mohli po monitorovaní postupne sprísniť v prípade akýchkoľvek nepriaznivých dôsledkov, ako je nízka likvidita. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Okrem toho by sa mali upraviť obmedzenia pozícií tak, aby sa znížil vplyv jediného aktéra na ceny. Obmedzenia pozícií ex ante by sa mali zhromažďovať na všetkých finančných trhoch. Mali by sa zaviesť aj obmedzenia týkajúce sa toho, koľkokrát sa môžu zmluvy meniť počas jedného dňa. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Mimoburzové obchody by mali byť regulované a transakcie by sa mali registrovať v klíringovom ústave na účely dohľadu. Registrované burzy by takisto mali mať právo ukončiť obchodovanie, ak nie je možné zabezpečiť poradie na trhu. Žiadny obchodník by nemal považovať burzu za zodpovednú za akékoľvek straty vzniknuté v dôsledku zastavenia obchodovania, ktoré patrí do regulačnej právomoci búrz. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Obmedzenia kumulovaných pozícií by sa mali zaviesť pre všetky typy zmlúv o derivátoch a mali by sa uplatňovať na všetky protistrany: akékoľvek výnimky z obmedzení pozícií by sa mali obmedziť na podniky, ktoré obchodujú priamo s fyzickými komoditami a využívajú komoditné trhy na zaistenie rizík, ktoré sú kľúčové na ich obchodnú činnosť. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Mal by sa zaviesť daňový režim s cieľom obmedziť využívanie pasívnych špekulácií, fondov obchodovaných na burze a vysokofrekvenčného obchodovania na trhoch s poľnohospodárskymi derivátmi. Daň z finančných transakcií by sa mohla použiť aj na obmedzenie nadmerných špekulácií pri získavaní finančných prostriedkov na rozvoj a boj proti zmene klímy. Môže však byť príliš ťažké zdaňovať transakcie, ktoré sa objavia v priebehu milisekúnd. Vďaka automatizovanému obchodovaniu je priemerná dĺžka trvania obchodu osem sekúnd. Bolo by vhodnejšie zdaniť burzu ako subjekt na základe vymedzených kritérií namiesto zamerania sa na každý obchodný vstup a výstup. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | V dôsledku krízy na Ukrajine sa ceny pšenice na niektorých miestnych trhoch líšia, pričom rozdiel medzi hotovostnými cenami a referenčnými futures na Chicagskej burze prudko klesá, keďže nákupcovia pšenice sa bránia najvyšším cenám od roku 2008. Môže ísť o okrajových poľnohospodárov, ktorí už teraz zápasia s najhoršou infláciou nákladov poľnohospodárskych podnikov za posledné roky. Tento scenár spotového trhu, ktorý vidíme v dôsledku vojny, poškodzuje súčasnú schopnosť poľnohospodárov predávať svoju starú a dokonca aj novú pšenicu na trhu. Niektorí pestovatelia tvrdia, že ich ponuky boli stiahnuté z obilných síl. Futures na pšenicu sú v absurdnom režime. Futures a hotovosť sa výrazne líšia. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | S cieľom uviesť diskusiu o ďalšej regulácii do súvislosti treba poznamenať, že EÚ už má najviac regulované finančné trhy. Je zrejmé, že ak má byť takáto regulácia účinná, mala by sa zaviesť na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Na záver možno konštatovať, že k dynamike cien na trhu pre termínované obchody s komoditami, a teda k zvyšovaniu cien potravín neprispievajú len špekulácie na finančnom trhu, ale sú významným faktorom. Je potrebná hlbšia analýza regulačných nástrojov a ich fungovania a možného prispôsobenia počas krízy. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Cesta vpred: návrhy opatrení občianskej spoločnosti

| 6.1. | EHSV vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby zvýšili transparentnosť trhu, najmä podávaním správ o ESG a zverejňovaním nefinančných informácií o subjektoch zapojených do špekulácií. Je potrebné preskúmať úlohu ratingu ESG z hľadiska špekulácie s potravinami. Predovšetkým je potrebné preskúmať metodiky ratingových agentúr pri posudzovaní potravinárskeho priemyslu a účastníkov potravinárskeho sektora vo všeobecnosti. V súčasnosti sa ratingy ESG zhodujú na menej ako 50 %. To vedie k chybným hodnoteniam, ktoré majú významný vplyv na prílev agrofondov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Každý subjekt na celom svete by mal podávať správy do Informačného systému pre poľnohospodárske trhy (AMIS) vrátane krajín a súkromných subjektov, podľa možnosti prostredníctvom FAO. Čím viac vieme o potravinových rezervách, tým lepšie. Informácie o uskladnení/tokoch zásob na celom svete sú nevyhnutné. Mimoburzové transakcie by sa takisto mali ďalej kontrolovať. Všetky mimoburzové produkty musia byť zúčtované a registrované prostredníctvom klíringového ústavu. Regulačné orgány majú k dispozícii údaje o pozíciách rozčlenené podľa klientov. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV zdôrazňuje, že trhy s komoditnými derivátmi poskytujú kľúčové služby výrobcom a používateľom potravinových komodít, konkrétne riadenie rizík a určovanie cien, a že fungovanie týchto trhov ohrozujú špekulatívne činnosti. EHSV preto naliehavo vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby podnikli potrebné kroky na obmedzenie nadmerných špekulácií s komoditami, a to najmä: |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | reguláciou trhu s futures pre potravinové deriváty, ktorý existoval niekoľko desaťročí až do konca minulého storočia a ktorý chráni úlohu futures na účel hedžingu. Medzi ďalšie odporúčané opatrenia patrí:






  — | zaviesť prísne obmedzenia pohybu cien a denné obmedzenia pozícií, hneď ako obchodné činnosti na trhoch s komoditnými futures vykazujú abnormality (MiFID II). Obmedzenia pozícií by sa mali upraviť tak, aby odrážali skutočný záujem obchodnej strany, pokiaľ ide o potrebu zaistiť rizikové expozície v reálnom čase. Pomohla by väčšia transparentnosť a efektívnejšie uplatňovanie obmedzení pozícií, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

—

zaviesť prísne obmedzenia pohybu cien a denné obmedzenia pozícií, hneď ako obchodné činnosti na trhoch s komoditnými futures vykazujú abnormality (MiFID II). Obmedzenia pozícií by sa mali upraviť tak, aby odrážali skutočný záujem obchodnej strany, pokiaľ ide o potrebu zaistiť rizikové expozície v reálnom čase. Pomohla by väčšia transparentnosť a efektívnejšie uplatňovanie obmedzení pozícií,

| — | obmedziť prístup k derivátom/hedžingu na kvalifikovaných a informovaných investorov a obchodníkov, ktorí sa skutočne zaujímajú o základné poľnohospodárske komodity, |
| --- | --- |

—

obmedziť prístup k derivátom/hedžingu na kvalifikovaných a informovaných investorov a obchodníkov, ktorí sa skutočne zaujímajú o základné poľnohospodárske komodity,

| — | zaviesť krátkodobé/strednodobé/dlhodobé zmluvné záväzky na zvýšenie stability, |
| --- | --- |

—

zaviesť krátkodobé/strednodobé/dlhodobé zmluvné záväzky na zvýšenie stability,

| — | motivovať banky a investičné spoločnosti, aby ukončili finančné špekulácie s potravinovými komoditami zavedením zvýšených kapitálových požiadaviek na zníženie pákového efektu, Príklady veľkých finančných inštitúcií (ako Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria atď.), ktoré zakazujú obchodovanie, pokiaľ ide o špekulácie s potravinami prostredníctvom derivátov, ukazujú, že tieto subjekty môžu tomu prispôsobiť svoje riadenie, |
| --- | --- |

—

motivovať banky a investičné spoločnosti, aby ukončili finančné špekulácie s potravinovými komoditami zavedením zvýšených kapitálových požiadaviek na zníženie pákového efektu, Príklady veľkých finančných inštitúcií (ako Deutsche Bank, ERSTE Bank, Raiffeisen Austria atď.), ktoré zakazujú obchodovanie, pokiaľ ide o špekulácie s potravinami prostredníctvom derivátov, ukazujú, že tieto subjekty môžu tomu prispôsobiť svoje riadenie,

| — | silnejšia regulácia v prípade anomálií. Burzy by mali zaviesť pravidlá, ktoré obmedzia destabilizujúci vplyv vysokofrekvenčného obchodovania (20), |
| --- | --- |

—

silnejšia regulácia v prípade anomálií. Burzy by mali zaviesť pravidlá, ktoré obmedzia destabilizujúci vplyv vysokofrekvenčného obchodovania (20),

| — | mali by sa posilniť a spružniť mechanizmy monitorovania a sankcií za zneužívanie trhovej sily, aby sa zabezpečila včasná reakcia. |
| --- | --- |

—

mali by sa posilniť a spružniť mechanizmy monitorovania a sankcií za zneužívanie trhovej sily, aby sa zabezpečila včasná reakcia.

| 6.3.2. | Reguláciou indexov (komoditné indexy a indexy potravín), najmä reguláciou a zákazom fondov komoditných indexov a replikácie prostredníctvom swapov a produktov obchodovaných na burze, keďže sa tým maximalizuje prepojenie medzi trhmi s energiou a potravinami. Obmedzenia pozícií nefungujú pre obchodníkov s komoditnými indexmi/obchodníkov so swapmi, pretože sú synchronizované. Verejné finančné prostriedky pre subjekty zapojené do špekulácií s potravinami by sa takisto mali zastaviť – a žiadny verejný subjekt by nemal obchodovať s potravinovými derivátmi na špekulatívne účely, ktoré neslúžia verejnému záujmu. Mal by sa zaviesť aj zákaz mäkkých komodít (napr. fondov, ETF) pridelených v portfóliách inštitucionálnych subjektov (napr. dôchodkové fondy, poistenia). Vzhľadom na potrebu regulovať tento trh sa v budúcich stanoviskách EHSV musia ďalej rozpracovať konkrétne odporúčania. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Riešením financializácie potravinárskeho sektora ako obrovskej lukratívnej činnosti na úkor ľudí, napr. zavedením neočakávaného zdanenia nadmerných ziskov pred vyplácaním dividend korporácií a dane zo špekulácií s potravinami (21) s cieľom obmedziť vysokofrekvenčné obchodovanie, ako aj prelomením oligopolov na všetkých úrovniach reťazca a finančných záujmov. |
| --- | --- |

6.3.3.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP).

1

(2)  Daň z finančných transakcií výlučne na špekulácie s potravinami – stanovisko EHSV na tému Daň z finančných transakcií, stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o spoločnom systéme dane z finančných transakcií, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2008/7/ES [COM(2011) 594 final] (Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 55).

2

Daň z finančných transakcií

Návrh smernice Rady o spoločnom systéme dane z finančných transakcií, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2008/7/ES

(3)  FAO, IFAD, Unicef, WFP a WHO (2022), In Brief – The state of food security and nutrition in the world – Repurposing food and agricultural policies to make healthy diets more affordable, Rím, FAO.

3

In Brief – The state of food security and nutrition in the world

Repurposing food and agricultural policies to make healthy diets more affordable

(4)  Štatistiky FAO.

4

(5)  IPES Food.

5

(6)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2022 o riešení potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách [2021/2208(INI)] (Ú. v. EÚ C 47, 7.2.2023, s. 149) a uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zaistenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu [2022/2593(RSP)] (Ú. v. EÚ C 361, 20.9.2022, s. 2).

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 106, 31.3.2020, s. 1).

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci [COM(2018) 173 final] (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165).

8

(9)  The Financialization of Commodity Markets, Trade and Development Report (kapitola II), Unctad, 2009, Ženeva; Price Formation in Financialized Commodity Markets: The Role of Information, Unctad, 2011.

9

The Financialization of Commodity Markets, Trade and Development Report

Price Formation in Financialized Commodity Markets: The Role of Information

(10)  Heidorn, T., van Hüllen, S., Loayza-Desfontaines, Y., Riedler, J., Schmaltz, Ch. a Schröder, M.: Flankierende Ansätze zur Verbesserung der Markttransparenz und Bekämpfung von Marktmissbrauch im Rohstoffterminhandel (Sprievodné prístupy k zlepšeniu transparentnosti trhu a boju proti zneužívaniu trhu pri obchodovaní s komoditnými futures), 2014, spolkové ministerstvo financií (BMF), Berlín, Mannheim.

10

Flankierende Ansätze zur Verbesserung der Markttransparenz und Bekämpfung von Marktmissbrauch im Rohstoffterminhandel

(11)  van Huellen, S.: Approaches to Price Formation in Financialized Commodity Markets, Journal of Economic Surveys, 2020. 34(1): 219-237, DOI: 10.1111/joes.12342.

11

Approaches to Price Formation in Financialized Commodity Markets

Journal of Economic Surveys

(12)  van Huellen, S.: How financial investment distorts food prices: evidence from U.S. grain markets, Agricultural Economics, 2008. 49(2): 171-181. DOI: 10.1111/agec.12406.

12

How financial investment distorts food prices: evidence from U.S. grain markets

Agricultural Economics

(13)  Murphy, S., Burch, D. a Clapp, J.: Cereal Secrets: The World’s Largest Gain Traders and Global Agriculture, 2012, výskumná správa Oxfam.

13

The World’s Largest Gain Traders and Global Agriculture

(14)  Zo správy akcionárov za finančný rok december 2020 až december 2021.

14

(15)  IFPRI.

15

(16)  Článok uverejnený spoločnosťou Bloomberg.

16

(17)  Správa IPES Food.

17

(18)  Clapp, J.: The rise of financial investment and common ownership in global agrifood firms, Review of International Political Economy, 2019.

18

The rise of financial investment and common ownership in global agrifood firms

Review of International Political Economy

(19)  https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/09692290.2019.1597755.

19

(20)  https://www.welthungerhilfe.de/welternaehrung/rubriken/wirtschaft-menschenrechte/befeuert-finanzspekulation-die-globale-ernaehrungskrise.

20

(21)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o spoločnom systéme dane z finančných transakcií, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2008/7/ES [COM(2011) 594 final] (Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 55).

21

Návrh smernice Rady o spoločnom systéme dane z finančných transakcií, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2008/7/ES

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/61

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálno-ekonomická situácia v Latinskej Amerike po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 – úloha občianskej spoločnosti v procese obnovy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/09)

| Spravodajca: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Josep PUXEU ROCAMORA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 16. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 159/2/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

16. 11. 2022

Prijaté v pléne

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

159/2/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vyvíjané úsilie by sa malo zameriavať na zlepšenie dialógu a posilnenie spolupráce medzi oboma regiónmi z hľadiska horizontálneho a viacúrovňového dialógu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vzťah medzi dvoma regiónmi sa posilňuje na základe spoločných hodnôt a cieľov. Musí však byť atraktívny aj z hľadiska zdrojov, transferu technológií a výsledkov, ako aj pokiaľ ide o jeho sociálny rozmer. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V rámci geopolitickej hospodárskej súťaže medzi EÚ a Latinskou Amerikou umožní vytvorenie strategickej autonómie posilniť spoluprácu týchto dvoch regiónov, potvrdiť záväzok k multilateralizmu a posilniť medzinárodnú prítomnosť a dôležitosť v strategických otázkach. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jedným z najvýznamnejších aspektov zraniteľnosti v Latinskej Amerike je nízka kvalita pracovných miest. Obnova by sa mala zamerať na podporu vytvárania väčšieho počtu formálnych a dôstojných pracovných miest, zlepšenie odbornej prípravy a odvetvových politík, ako aj na podporu minimálnej mzdy a kolektívneho vyjednávania v rámci sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Európa a Latinská Amerika sa zaviazali k demokracii a zásadám právneho štátu, ako aj k environmentálnej udržateľnosti, čo znamená, že občianskej spoločnosti treba zabezpečiť ochranu a poskytnúť záruky, aby mohla zohrávať vedúcu úlohu pri rozvoji a prekonávaní kríz a aby sa mohol podporovať dialóg potrebný na dosiahnutie novej spoločenskej zmluvy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Je nevyhnutné zachovať zásadu „na nikoho nezabudnúť“ a prehodnotiť chápanie zraniteľnosti nielen z hľadiska príjmu, ale aj z hľadiska jej vplyvu na rôzne skupiny obyvateľstva: ženy, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby či deti. Slobodne a demokraticky organizované občianske spoločnosti sú najlepším nástrojom na to, aby toto tvrdenie prestalo byť len vyhlásením a stalo sa skutočnosťou. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Sociálne napätie v Latinskej Amerike a ohrozenie demokracie na celom svete zvýrazňujú potrebu prehodnotiť rozvoj prostredníctvom viacerých a lepších politík, rozsiahlejšej inklúzie a pluralizmu a pochopenia rozsiahlych zdrojov nespokojnosti s cieľom nasmerovať ich k sociálnemu blahobytu. Európa a Latinská Amerika môžu byť partnermi v aliancii za demokraciu, udržateľnosť, sociálnu spravodlivosť a multilateralizmus (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Európa a Latinská Amerika by mali byť partnermi v aliancii na obranu demokracie, dosiahnutie spravodlivejších a rovnoprávnejších hospodárstiev a spoločností, ktoré posilňuje multilateralizmus a v plnom rozsahu sa ujíma ochrany životného prostredia. Táto aliancia si vyžaduje plné uznanie a zapojenie jeho organizovaných občianskych spoločností, organizácií pre ľudské práva, odborových zväzov a podnikateľských organizácií, environmentálnych združení a iných. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Po skončení expanzívneho cyklu surovín došlo v Latinskej Amerike k postupnému hospodárskemu spomaleniu. Pred krízou spôsobenou koronavírusom dosahoval rast v priemere len 0,3 %. Roky 2014 – 2020 boli v skutočnosti obdobím s najnižším hospodárskym rastom za posledných sedem desaťročí, zatiaľ čo verejný dlh dosiahol rekordnú úroveň. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zdravotná kríza spôsobená pandémiou koronavírusu mala v tomto regióne ťažké následky, pričom počet prípadov nákazy a úmrtí prekračoval celosvetový priemer. Znamenalo to veľkú záťaž pre systémy zdravotnej starostlivosti, ktoré už mali problém vyrovnať sa s endemickými chorobami a dokonca aj primárnou starostlivosťou (2). Kríza spôsobená ochorením COVID-19 len poukázala na negatívne účinky politík vykonávaných počas desaťročí (okrem iného škrty v rozpočtoch na zdravotníctvo, zníženie počtu zamestnancov, zníženie investícií do infraštruktúry), ktoré sa ukázali ako neúčinné pri riešení výziev spojených s touto pandémiou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | So zreteľom na krízu spôsobenú pandémiou zavádzala väčšina krajín v predstihu opatrenia na obmedzenie mobility a pripravila pomoc a transfery pre zraniteľné sektory. Okrem toho sa zaviedli bezprecedentné proticyklické fiškálne a menové politiky (3). Napriek tomu došlo v dôsledku štrukturálnych nedostatkov a obmedzeného fiškálneho priestoru pre opatrenia v rámci reakcie k vysokým stratám na ľudských životoch, hospodárskym stratám a zhoršeniu situácie v oblasti sociálneho začlenenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Priemerná inflácia v regióne sa zvyšuje: v roku 2021 dosiahla úroveň 9,8 % a v roku 2022 sa pod vplyvom vojny očakáva 11,2 % (4). Tým sa prehlbujú nedostatky, ktoré obmedzujú rozvoj. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Latinská Amerika čelí tzv. pasciam rozvoja (5) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Pasca produktivity si vyžaduje diverzifikované hospodárske štruktúry a sofistikovanejšie výrobky a služby. Návrat k výrobe primárneho sektora nezabezpečuje riadnu integráciu do globálnych hodnotových reťazcov a vytvára málo stimulov na investovanie. Pandémia navyše zasiahla najmä mikropodniky a MSP, ktoré majú väčšie ťažkosti pri zavádzaní nových technológií, zatiaľ čo vojna oslabuje odvetvie poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Na prekonanie pasce sociálnej zraniteľnosti je potrebné zlepšiť orgány zodpovedné za otázky práce a sociálnej ochrany tam, kde je potrebné vytvoriť viac formálnych inkluzívnych a kvalitnejších pracovných miest, aby sa prelomil začarovaný kruh zraniteľnosti, nestabilných príjmov a slabej sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Na vyriešenie inštitucionálnej pasce sú potrebné lepšie inštitúcie a politiky, ktoré by obnovili dôveru, zlepšili kvalitu verejných služieb a reagovali na túžby strednej triedy a zabezpečili silu odolávať populistickým a autoritárskym impulzom. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Pasca environmentálnej zraniteľnosti je založená na vychýlení výroby smerom k odvetviam náročným na zdroje a znamená vysoké náklady na prispôsobenie modelu, ktorý sa vyznačuje vysokými emisiami uhlíka a využívaním neobnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Štrukturálne problémy a pasce rozvoja (6) majú vplyv na oživenie hospodárskej a pracovnej činnosti. HDP tohto regiónu sa v roku 2020 znížil o 6,8 % (7). V roku 2021 bol priemerný rast 6,1 % a v roku 2022 sa očakáva, že región porastie len o 2,1 %, čo sa považuje za nedostatočné na kompenzáciu zhoršovania štrukturálnych rozdielov. Situáciu zhoršuje kríza spôsobená ruskou agresiou voči Ukrajine, nárast cien fosílnych palív, poľnohospodárskych vstupov a potravín, hoci niektoré krajiny posilnili svoje dodávky primárneho vývozného tovaru. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Sociálny a hospodársky vplyv pandémie a vojny

| 3.1. | Z 22 miliónov pracovných miest, ktoré v roku 2020 zanikli, treba ešte obnoviť 4,5 miliónov, a to najmä najmenej kvalifikovaných pracovných miest, a podporiť zamestnanosť žien, mladých ľudí a neformálne zamestnávanie. V rokoch 2019 až 2020 sa miera zamestnanosti žien znížila z 51,4 % (2019) na 46,9 % (2020). Strata pracovných miest v domácnosti (20,9 %) zasiahla v roku 2019 celkovo 11 až 13 miliónov žien (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Región stratil z hľadiska odstraňovania chudoby viac ako desaťročie, pričom hrozí, že stratí ďalšie desaťročie (9). V roku 2021 dosiahla miera chudoby 32,1 % a miera extrémnej chudoby 13,8 %. Počet chudobných ľudí dosiahol úroveň 201 miliónov a počet ľudí žijúcich v extrémnej chudobe sa zvýšil z 81 na 86 miliónov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zdravotná kríza a inflácia zvýrazňujú zraniteľnosť veľkej časti obyvateľstva so stredným príjmom, ktorá sa vyznačuje nízkou úrovňou príspevkov do sociálneho zabezpečenia a nízkym pokrytím nepríspevkového sociálneho zabezpečenia (10). Neformálne hospodárstvo sa oslabilo, no stále vytvára 140 miliónov pracovných miest, najmä pre pracovníkov v poľnohospodárstve, ženy a mladých ľudí. To znamená väčšiu zraniteľnosť, menšiu sociálnu mobilitu a menšie daňové výnosy a ochranu zo strany štátu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pandémia mala veľký dosah na deti a mladých ľudí v dôsledku obmedzenia ochrany poskytovanej prezenčným vzdelávaním: 114 miliónov detí nechodilo do školy – v niektorých krajinách až dva roky. Nedostatočná pripojiteľnosť, chýbajúce digitálne zručnosti a schopnosť rodín reagovať na nútenú digitalizáciu vzdelávania vytvára priepasť medzi vysokopríjmovými a nízkopríjmovými študentmi, čo zodpovedá dvom rokom vzdelávania (11). Okrem toho sa zvýšila záťaž žien v oblasti opatrovateľskej práce. Zasiahnutých je aj približne 85 miliónov ľudí so zdravotným postihnutím. Nedostatok dostupných informácií, ako aj diskriminácia v oblasti zdravotnej starostlivosti spôsobujú zhoršenie krehkého sociálneho začleňovania, ktoré je ohrozené aj infláciou. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhľadom na obmedzenú ponuku, ktorá sa sústreďovala na severnú pologuľu, získavali krajiny Latinskej Ameriky prístup k vakcínam prostredníctvom dvojstranných rokovaní: 93 miliónov dávok dostali z programu COVAX, EÚ vyviezla viac ako 130 miliónov dávok a ďalších 10 miliónov dávok darovali členské štáty (12). Napriek ťažkostiam sa v regióne dosiahlo, že dvomi dávkami je zaočkovaných v priemere 63,3 % populácie. Zatiaľ čo v niektorých krajinách tento údaj dosahuje 89 %, v iných nepredstavuje ani 1 % obyvateľstva (13). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Vyhrotené sociálne nepokoje

| 4.1. | Sociálne nepokoje, ktoré v roku 2019 otriasli viacerými krajinami, sa úplne nevyriešili. Napätie sa v niektorých prípadoch zintenzívnilo a v dôsledku rastúcich cien potravín sa bude ďalej vyostrovať. Hnev občanov súvisí s nízkou kvalitou verejných politík, korupciou, zraniteľnosťou stredných vrstiev, so sociálnym vylúčením a s neistotou. Spoločenské očakávania, ktoré vznikli v prvom desaťročí 21. storočia, sa nenaplnili, čím sa prehĺbila priepasť medzi občanmi a inštitúciami. Výsledky regionálneho volebného cyklu v rokoch 2020 – 2022 ukazujú trend zmien, ktorý predstavuje pre zvolených prezidentov veľké výzvy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tento región charakterizuje jedna z najvyšších mier nerovnosti. Kým v rokoch 2019 až 2020 vrstvy s vyšším stredným a vysokým príjmom poklesli o 1 %, vrstvy s nižším stredným a stredným príjmom sa poklesli o 3,5 %; medzitým počet sektorov s nízkymi príjmami (s príjmami nižšími ako 1,8-násobok hranice chudoby) vzrástol o 4,7 % a počet chudobného alebo extrémne chudobného obyvateľstva o 3,3 % (14). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ďalším faktorom nespokojnosti je neistota, ktorej čelia obyvatelia Latinskej Ameriky, najmä v mestách. Násilie by určite mohlo súvisieť s organizovanou trestnou činnosťou, nezákonným obchodovaním a neschopnosťou štátov potlačiť ich (15). Nejde však len o trestné činy, existuje aj sociálne násilie spojené s extrémnou chudobou, ktoré si vyžaduje verejné politiky na vytváranie dôstojnej práce a zmeny v kvalitnom vzdelávaní pre všetkých; a existuje aj politické násilie, ktoré podnecuje na diskreditáciu protivníka a ktorého cieľom je zachovať si moc. Takisto sa počas pandémie a vĺn protestov zvýšilo veľmi znepokojujúce násilie voči odborárom, novinárom, ochrancom životného prostredia alebo ľudských práv a násilie zo strany orgánov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Po poslednom zasadnutí Euro-latinskoamerického parlamentného zhromaždenia, na ktorom sa zdôraznila potreba väčšej ochrany justičných pracovníkov, by bolo užitočné vyhodnotiť projekt COPLA (Corte Penal Latino Americana y del Carribe). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Štrukturálnym problémom je zraniteľnosť voči zmene klímy: tento región je jedným z najviac zasiahnutých, pričom hospodárske dôsledky môžu dosiahnuť objem 85 852 miliónov EUR ročne. Tieto dôsledky by sa mali posudzovať v ich sociálnom rozmere vrátane potravinovej neistoty a čoraz častejšie sa opakujúcich katastrof. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Neistota, chudoba a prítomnosť autoritárskych režimov vyvolali značný pohyb osôb naprieč kontinentom. Zraniteľnosť týchto migračných a azylových procesov spôsobila humanitárnu krízu, bez dostatočnej reakcie, pričom táto kríza si vyžaduje a ktorá si vyžaduje regionálny prístup. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Demokracie sú v zraniteľnej situácii. Demokracia je ohrozená, elity, strany a parlamenty trpia krízou legitimity a dôvery, čo spolu s vnímaním korupcie, vysokou mierou politickej fragmentácie a polarizácie spôsobilo, že mechanizmy kolektívneho rozhodovania a sociálneho a politického vyjednávania nepostačujú (16). V súčasnej situácii celosvetovej nestability sa ešte viac kladie dôraz na hrozbu autoritárstva a potrebu posilňovania demokracií. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Smerom k novej spoločenskej zmluve

| 5.1. | Napriek nespokojnosti a nízkej dôvere v systém sú občania ochotní navrhovať politické zmeny, a to tak v uliciach, ako aj pri voľbách. V týchto mobilizačných procesoch zohrávajú dôležitú úlohu mladí ľudia a ženy, ktorých zapojenie do politického priestoru je cenným prínosom. Je nevyhnutné podporovať model inštitucionalizovaného sociálneho dialógu, ktorý už existuje v Európe, a upevniť existujúcu spoluprácu s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a Medzinárodným združením hospodárskych a sociálnych rád. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Občania musia byť aktérmi procesov transformácie, pričom sa posilnia mechanizmy rokovaní a občianskej participácie a zaručí sa ich dostupnosť a ochrana. Je potrebné obnoviť dôveru prostredníctvom vypracovania otvorených a inkluzívnych politík, zabezpečiť jasné komunikačné stratégie a zaviesť systémy odmeňovania. Takisto je nevyhnutné posilniť pocit zodpovednosti, ako aj hodnotenie politík a ich vplyvov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Novú spoločenskú zmluvu možno dosiahnuť: prostredníctvom horizontálnych dohôd medzi sociálno-ekonomickými skupinami, medzi územiami a medzi generáciami; podporovaním odolných a udržateľných výrobných stratégií, ktoré vytvárajú kvalitné pracovné miesta a zelenú a digitálnu transformáciu. Rovnako sú potrebné rozsiahle a účinné systémy sociálnej ochrany a udržateľnejší model financovania rozvoja. Malo by sa tým zabezpečiť dodržiavanie práv, dôstojné pracovné miesta, životné minimum a kolektívne vyjednávanie, univerzálna sociálna ochrana a to, že sociálny dialóg zabezpečí spravodlivé prechodné opatrenia v oblasti klímy a technológií. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Táto spoločenská zmluva si vyžaduje stabilnú a fiškálne udržateľnú politiku verejných výdavkov. Z krátkodobého hľadiska sú dôležité iniciatívy v oblasti medzinárodnej spolupráce, zvýšenie a nasmerovanie likvidity do krajín so strednými príjmami a odpustenie dlhov pre krajiny s nízkymi a strednými príjmami, ako aj posilnenie verejných príjmov zlepšením efektívnosti výberu. V strednodobom horizonte je potrebné posilniť progresívne a efektívne zdaňovanie, aby sa pokryli trvalé výdavky aktívnej sociálnej politiky. Rovnako bude potrebné dosiahnuť medzinárodný konsenzus na reštrukturalizáciu verejného dlhu. Z dlhodobého hľadiska sa musí zvýšiť podiel daní, digitálneho výberu a ekologického zdaňovania. Rovnako je potrebná medzinárodná spolupráca na zníženie daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam (17). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V tejto súvislosti je rozvoj sociálneho trhového hospodárstva v regióne nevyhnutný vzhľadom na jeho dôležitú úlohu pri rozvoji inkluzívneho a odolného produktívneho a pracovného systému, pre ktorý je potrebné vytvoriť spravodlivé trhy a distribučné kanály (18). Je dôležité uznať a posilniť úlohu domácich poradných skupín pri monitorovaní dohôd o voľnom obchode (19). |
| --- | --- |

5.5.

6.   Aliancia s Európskou úniou

| 6.1. | Politika rozvojovej spolupráce EÚ uznáva potrebu uplatňovať nové spôsoby nad rámec paradigiem sever – juh a poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) a prijímať nové formy viacúrovňového partnerstva viacerých subjektov (20). Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (NDCI) – reaguje na potrebu zlepšiť flexibilitu prideľovania finančných prostriedkov na základe geografického a tematického hľadiska a riešiť globálne výzvy a spoločný plán cieľov udržateľného rozvoja. Cieľom stratégie Global Gateway je prepojiť svet inteligentným, čistým a bezpečným spôsobom v digitálnom, energetickom a dopravnom sektore a posilniť zdravotnícke, vzdelávacie a výskumné systémy. Cieľom týchto zmien je poskytnúť EÚ potrebné zdroje a nástroje na zosúladenie jej hodnôt a záujmov v komplexnejšom, spornom a prepojenom medzinárodnom scenári. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | S cieľom sformulovať stratégie bola spustená iniciatíva Team Europe (Tím Európa), ktorej cieľom je spojiť úsilie európskych inštitúcií, členských štátov a ich vykonávacích agentúr spolu s rozvojovými finančnými inštitúciami. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | V rámci európskej spolupráce sa vyvinulo úsilie s cieľom prekročiť rámec stupnice podľa príjmu na obyvateľa a prijala sa koncepcia „transformačného rozvoja“, ktorá je vhodnejšia pre charakteristiky a potreby regiónu. Stále je však prítomná výzva zlepšiť dialóg a schopnosť sprostredkovať silu vzťahov a ich výhody. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | V súčasnej situácii s mnohými mimoriadne vážnymi výzvami na celosvetovej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni je dôležité poukázať na to, že Európa a Latinská Amerika by mohli byť ideálnymi partnermi v aliancii na obranu demokracie, dosiahnutie spravodlivejších a rovnoprávnejších hospodárstiev a spoločností, ktoré posilňuje multilateralizmus a v plnom rozsahu sa ujíma ochrany životného prostredia. Treba zdôrazniť, že táto aliancia by nebola životaschopná bez plného uznania a zapojenia jej organizovaných občianskych spoločností, organizácií pre ľudské práva, odborových zväzov a podnikateľských organizácií, environmentálnych združení a iných. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Podpora obnovy s občianskou spoločnosťou

| 7.1. | V roku 2020 došlo k zmenám v štruktúre pôvodu priamych zahraničných investícií. Do roku 2019 boli hlavnými investormi v regióne európske podniky, ktoré predstavovali 55 % priamych zahraničných investícií. V roku 2020 však európske investície klesli o 49 % a vnútroregionálne o 35 % v porovnaní so 4 % poklesom investícií Spojených štátov (21) a rastom čínskych investícií. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Európska stratégia na prekonanie krízy je založená na zlepšení jej hospodárskeho modelu prostredníctvom Európskej zelenej dohody a fondov nástroja NextGenerationEU. Tieto aspekty sú kľúčové pre biregionálnu stratégiu a vytvorenie nástrojov na podporu energetickej, digitálnej, zelenej a sociálnej transformácie, ktorá povedie k rozsiahlym výhodám pre obidva regióny. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Nevyhnutne sa musia posilniť obchodné vzťahy s Európou prostredníctvom už podpísaných dohôd alebo dohôd s Mercosurom, Čile a Mexikom. Tieto dohody nielen posilňujú obchod, ale vplývajú aj na kvalitu zamestnanosti a jej sociálnu funkciu, transfer technológií a prechod na udržateľnosť. Cieľom je propagovať obchodné partnerstvo, ktoré sa od ostatných partnerov odlišuje kvalitou a dlhodobou udržateľnosťou, ale aj návratnosťou, na rozdiel od iných dravých a nezodpovedných modelov medzinárodných vzťahov. Obchodné dohody sa však musia zameriavať na ľudí a ich základné práva, dôstojnú prácu a solidaritu s tými najzraniteľnejšími, rešpektovanie životného prostredia a obranu demokracie a musia byť schopné účinne presadzovať práva. Hlavnými aspektmi sú: |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Prilákanie investícií, ktoré podporujú dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, s mnohostranným regulačným rámcom, ktorý pomôže dosiahnuť tento cieľ, so zameraním na kvalitu života ľudí, dôstojné pracovné miesta, začlenenie, udržateľnosť a obranu demokracie. Na dosiahnutie spoločných cieľov je tiež potrebná ďalšia spolupráca na projektoch a pozitívne vykonávanie európskeho Strategického kompasu. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Digitalizácia ako príležitosť na rozvoj. Latinská Amerika sa nachádza na strednej úrovni rozvoja digitalizácie, ale jej tempo rastu je najnižšie spomedzi rozvíjajúcich sa krajín. V digitálnej oblasti sa Digitálna aliancia EÚ – krajiny Latinskej Ameriky a Karibiku spojená s položením transatlantického optického kábla (EllaLink) prelína so stratégiou pripojenia Európskej únie Global Gateway. Dôrazná podpora procesov digitalizácie musí posilniť ich sociálny rozmer a podporiť posilnenie podnikov. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Podporovať formálnu ekonomiku a vyhýbať sa neformálnosti práce (22). Vo viacstranných dohodách sú zahrnuté osobitné doložky, ktoré si vyžadujú súlad s dohodami MOP, ako aj zaručenie práv, zamedzenie detskej práce a posilnenie inšpekcie práce. Tieto doložky majú pozitívny vplyv na budovanie kapacít v andských krajinách, s ktorými boli podpísané dohody (23). |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Priamo podporovať zlepšovanie, kvalitu a pokrytie vzdelávania na všetkých úrovniach a podporovať posilňovanie sietí v oblasti vzdelávania a vedy s Európou. Veľkým prínosom je program Erasmus Mundus, ktorý možno využiť vo väčšej miere v snahe prepojiť univerzity. |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | EÚ začala od roku 2021 proces preskúmania svojej obchodnej politiky a posilnenia svojho prístupu k obchodu a udržateľnému rozvoju. Potvrdila, že jej cieľom je otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika, ktorú musí sprevádzať uplatňovanie hľadiska udržateľného rozvoja. To musí ísť popri podpore konkurencieschopnosti medzi výrobnými odvetviami a hospodárskymi subjektmi (veľkými, strednými a malými) ruka v ruke s presadzovaním hodnôt a zásad, ako sú demokracia a všetky ľudské, kultúrne, rodové, environmentálne, pracovné a odborové práva. Organizovaná občianska spoločnosť oboch regiónov by sa mala aktívne zapájať do posilňovania svojich vzťahov prostredníctvom virtuálnych a/alebo osobných tematických stretnutí s ambicióznejším harmonogramom a plánom vykonávania. |
| --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Cieľom Európskej únie je dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a viesť globálne úsilie o ochranu a ekologickú obnovu planéty (24). Presadzovanie týchto cieľov v rámci európskej obchodnej politiky smerom k ambicióznejšej spolupráci v oblasti životného prostredia (25) je dôležité v rámci obchodných vzťahov s Latinskou Amerikou a na posilnenie občianskej spoločnosti, ktorá čelí mnohým hrozbám v dôsledku zraniteľnosti voči zmene klímy, ako aj v dôsledku konfrontácie s násilnými aktérmi. Nevyhnutne dôležité je chrániť ľudí, ktorí bránia ľudské práva, odborárov, novinárov a naliehať na vlády Latinskej Ameriky, aby sa zaviazali zaručiť ich integritu. |
| --- | --- |

7.4.5.

| 7.4.6. | Iniciatíva Tím Európa podporuje úsilie proti odlesňovaniu v Amazónii a v rámci novej fázy programu EUROCLIMA+ sa vyčlení 140 miliónov EUR na podporu záväzkov Parížskej dohody. Latinská Amerika však vyčlenila iba 15 % fiškálnych investícií na oživenie hospodárstva po pandémii a z tohto menej ako 6,9 % na zelenú obnovu. Je nevyhnutné podporovať región s cieľom vytvárať environmentálne dane, verejné výdavky a súkromné investície. Je tiež žiaduce posilniť alianciu pre zodpovedné riadenie strategických surovín a zabezpečiť udržateľný prenos technológií z európskych odborných znalostí a poznatkov. |
| --- | --- |

7.4.6.

| 7.4.7. | Partnerstvo Európskej únie s Latinskou Amerikou si vyžaduje dosiahnuť dohodu s Mercosurom, spoločným trhom so 780 miliónmi spotrebiteľov, čo by mohlo zvýšiť HDP Brazílie o 1,5 % alebo Paraguaja až o 10 %. Aspekty ochrany životného prostredia musia byť krokom vpred, ktorý určí smer pre novú generáciu biregionálnych partnerstiev. Je potrebné dosiahnuť pokrok pri hľadaní životaschopných systémov, ktoré by zahŕňali osvedčenia o ochrane životného prostredia pre niektoré výroby a zrkadlové doložky. Úspech EÚ pri formulovaní tohto rozmeru bude predstavovať strategické posilnenie jej vízie globálneho rozvoja a strategického potenciálu. |
| --- | --- |

7.4.7.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode (prieskumné stanovisko) (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 197); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový rámec pre dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve a investičné dohody, ktorý zaručí efektívne zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zvyšovanie povedomia verejnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 11).

1

(2)  Unesco (2021), COVID-19 y vacunación en América Latina y el Caribe: desafíos, necesidades y oportunidades (COVID-19 a očkovanie v Latinskej Amerike a Karibiku: výzvy, potreby a príležitosti).

2

COVID-19 y vacunación en América Latina y el Caribe: desafíos, necesidades y oportunidades

(3)  OECD (2021), Perspectivas económicas de América Latina 2020 (Hospodársky výhľad pre Latinskú Ameriku 2020).

3

Perspectivas económicas de América Latina 2020

(4)  Údaje MMF.

4

(5)  OECD (2022), Perspectivas económicas de América Latina 2021 (Hospodársky výhľad pre Latinskú Ameriku 2020).

5

(6)  Tamže

6

(7)  ECLAC (2021), Estudio económico de América Latina y el Caribe (Hospodársky prieskum Latinskej Ameriky a Karibiku).

7

Estudio económico de América Latina y el Caribe

(8)  MOP (2022), Panorama Laboral (Prostredie v oblasti zamestnania); CEPAL, 2021, Panorama Social de América Latina (Sociálne prostredie v Latinskej Amerike).

8

Panorama Laboral

Panorama Social de América Latina

(9)  ECLAC (2021), op. cit.

9

(10)  Nieto Parra, (2020), Desarrollo en transición en América Latina en tiempos de la COVID-19 (Transformačný rozvoj v Latinskej Amerike v časoch pandémie COVID-19), Fundación Carolina.

10

Desarrollo en transición en América Latina en tiempos de la COVID-19

(11)  Unesco (2021), La educación en América Latina y el caribe ante la Covid 19 (Vzdelávanie v Latinskej Amerike a Karibiku počas pandémie COVID-19).

11

La educación en América Latina y el caribe ante la Covid 19

(12)  2. decembra 2021 – Stretnutie vedúcich predstaviteľov EÚ a Latinskej Ameriky a Karibiku: Spájanie síl v záujme udržateľnej obnovy po pandémii COVID-19 – tlačová správa predsedu Charlesa Michela a predsedníčky Ursuly von der Leyen, 2. decembra 2021.

12

(13)  Our World in Data.

13

Our World in Data

(14)  ECLAC (2021), op. cit.

14

(15)  UNODC (2019) Estudio Mundial sobre el homicidio (Svetová štúdia o vraždách).

15

Estudio Mundial sobre el homicidio

(16)  IDEA Int. (2021) El estado de la democracia en las Américas 2021 (Stav demokracie v krajinách Latinskej Ameriky 2021).

16

(17)  ECLAC (2021), Panorama Fiscal de América Latina 2021 (Daňové prostredie v Latinskej Amerike 2021).

17

Panorama Fiscal de América Latina 2021

(18)  Európska komisia (2021), Európsky akčný plán v oblasti sociálneho hospodárstva.

18

(19)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode (prieskumné stanovisko) (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 197); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Nový rámec pre dohody o voľnom obchode, dohody o hospodárskom partnerstve a investičné dohody, ktorý zaručí efektívne zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zvyšovanie povedomia verejnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 11).

19

(20)  Sanahuja, J. A. a Ruiz Sandoval, E. (2019), La Unión Europea y la Agenda 2030 en América Latina: políticas de cooperación en una región de „desarrollo en transición“ (Európska únia a Agenda 2030 v Latinskej Amerike: politiky spolupráce v regióne transformačného rozvoja), Fundación Carolina; Nuevo Consenso Europeo de Desarrollo (CED) 2017 (Nový Európsky konsenzus o rozvoji 2017), viacročný finančný rámec 2021 – 2027, 2018.

20

La Unión Europea y la Agenda 2030 en América Latina: políticas de cooperación en una región de „desarrollo en transición“

Nuevo Consenso Europeo de Desarrollo

(21)  Správa ECLAC 2021, Inversión Extranjera Directa en América Latina 2021 (Priame zahraničné investície v Latinskej Amerike 2021).

21

Inversión Extranjera Directa en América Latina 2021

(22)  Pozri: Európsky konsenzus o rozvoji (2006); oznámenie Európskej komisie o podpore dôstojnej práce pre všetkých (2006); Program zmien, Európska komisia (2011); nový Európsky konsenzus o rozvoji (2017); Pracovný dokument – Podpora dôstojnej práce na celom svete: zodpovedné globálne hodnotové reťazce za spravodlivú, udržateľnú a odolnú obnovu po kríze COVID-19, Európska komisia (2020); nový Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (NDICI) Európskej únie (2020).

22

(23)  Fairlie Reinoso, A. (2022) Nuevos retos para el Acuerdo Comercial Multipartes de la Unión Europea con Perú, Colombia y Ecuador (Nové výzvy pre viacstrannú obchodnú dohodu Európskej únie s Peru, Kolumbiou a Ekvádorom); Fundación Carolina-EULAC.

23

Nuevos retos para el Acuerdo Comercial Multipartes de la Unión Europea con Perú, Colombia y Ecuador

(24)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska zelená dohoda, COM(2019) 640 final/2.

24

(25)  Giles Carnero, R. (2021) La oportunidad de una cláusula ambiental de elementos esenciales en acuerdos comerciales de la Unión Europea con Estados terceros: a propósito del Acuerdo Unión Europea-Mercosur (Vhodnosť environmentálnej doložky základných prvkov v obchodných dohodách Európskej únie s tretími krajinami: dohoda medzi Európskou úniou a Mercosurom); Fundación Carolina DT. 44.

25

La oportunidad de una cláusula ambiental de elementos esenciales en acuerdos comerciales de la Unión Europea con Estados terceros: a propósito del Acuerdo Unión Europea-Mercosur

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/68

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna transformácia v európsko-stredozemskom regióne

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2023/C 100/10)

| Spravodajkyňa: | Dolores SAMMUT BONNICI |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Dolores SAMMUT BONNICI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 16. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 180/0/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

16. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

180/0/3

1.   Závery

| 1.1. | Digitálna transformácia prináša revolúciu do každého aspektu života s výraznými ziskmi z hľadiska efektívnosti a umožňuje používateľom dosiahnuť plnohodnotnejší život. V období po pandémii ochorenia COVID-19 sa považuje za pilier odolnosti a od začiatku pandémie sa exponenciálne zrýchlila, najmä vďaka opatreniam EÚ v digitálnej oblasti, ktoré sa v stratégii na zmiernenie dôsledkov pandémie ukázali ako účinné. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výhody digitalizácie sú dobre známe v špecifických sektoroch, ako sú elektronické vzdelávanie, elektronické zdravotníctvo, elektronická verejná správa, agropodnikanie, elektronická justícia a elektronické bankovníctvo. Mnohé vlády v regióne Stredozemného mora podporujú tieto sektory, ale toto úsilie nie je v celom regióne homogénne a môže viesť k ešte hlbšej digitálnej priepasti medzi krajinami. Poskytnutie infraštruktúry na podporu týchto technológií je preto kľúčové. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Digitálna priepasť, pokiaľ ide o prístup a používanie, existuje nielen medzi rôznymi stredomorskými krajinami, ale aj v rámci krajín v regióne, pričom horšie na tom sú vidiecke a vzdialené oblasti, neformálni pracovníci, ženy a staršie osoby. Je preto nevyhnutné vyvinúť úsilie na preklenutie digitálnej priepasti na úrovni regiónov aj štátov, aby sa neprehlbovali existujúce nerovnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Digitálna pripojiteľnosť sa stáva právom každého človeka. V pláne generálneho tajomníka OSN pre digitálnu spoluprácu sa už stanovil súbor cieľov do roku 2030. Naopak „právo odpojiť sa“ je v súčasnosti predmetom diskusií a vo viacerých európskych krajinách už aj realitou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Digitálne zručnosti sú nevyhnutné, a preto by sa mali začleniť do vzdelávacích programov zameraných na mladých ľudí v regióne vzhľadom na ich vysokú nezamestnanosť. Účinná politika trhu práce v regióne by mala byť zameraná na to, aby sa mladí ľudia stali nielen používateľmi, ale aj výrobcami technológií. Zamestnanie aj podnikanie v tejto oblasti sú veľmi sľubnými profesijnými dráhami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Na ochranu používateľov pred digitálnymi rizikami, ako sú kybernetické útoky, a na zabezpečenie toho, aby mechanizmy ochrany údajov rešpektovali ľudské práva na digitálne súkromie, je potrebný pevný právny rámec. Indexom kybernetickej bezpečnosti, ktorý zverejňuje Medzinárodná telekomunikačná únia (ITU), sa meria záväzok krajín v oblasti kybernetickej bezpečnosti na globálnej úrovni. Index vo všeobecnosti vykazuje vyššie úrovne bezpečnosti v severnom Stredozemí, pričom spomedzi krajín južného Stredozemia má najlepšie výsledky Egypt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je takisto potrebné zabezpečiť spravodlivý a konkurencieschopný digitálny trh so zreteľom na digitálnych gigantov. Medzi digitálnymi právnymi rámcami krajín severného a južného Stredozemia sú značné rozdiely. Možno konštatovať, že chýba nezávislý orgán, ktorý by bol zodpovedný za podporu digitálnej transformácie v južnom Stredozemí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV výslovne zdôrazňuje, že dohovory OSN o ľudských právach a základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP) sa musia ambiciózne uplatňovať vo všetkých štátoch stredozemského regiónu, aby digitálna transformácia mohla skutočne pomôcť zabezpečiť prosperujúci ekologický, hospodársky a sociálny rozvoj. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod

| 2.1. | Digitálna transformácia ovplyvňuje každý aspekt nášho života, od spotreby až po prácu a výrobu. V reakcii na globálnu pandémiu ochorenia COVID-19 sa táto transformácia v uplynulých rokoch bezprecedentne zrýchlila. V dôsledku digitalizácie, ktorá sa považuje za jeden z hlavných pilierov obnovy na oboch brehoch Stredozemného mora, si ľudia osvojujú digitálne nástroje rýchlejšie než kedykoľvek predtým. Telepráca a práca na diaľku sa stávajú realitou a elektronický obchod a platformová ekonomika rastú bezprecedentným tempom, čím kompenzujú odstávky podnikov v dôsledku pandémie. Na druhej strane sa však touto rýchlou transformáciou môžu prehĺbiť nerovnosti, keďže najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, ktoré čelia digitálnemu vylúčeniu, zasiahla pandémia najviac. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hlavné ciele tohto dokumentu sú:






  — | posúdiť súčasný stav digitálnej transformácie v európsko-stredozemskom regióne, programy a dosiahnutý pokrok, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

posúdiť súčasný stav digitálnej transformácie v európsko-stredozemskom regióne, programy a dosiahnutý pokrok,

| — | zdôrazniť potenciálne výhody digitalizácie a najmä nové príležitosti pre MSP prostredníctvom elektronického obchodu, elektronického vzdelávania, elektronickej správy vecí verejných, elektronického zdravotníctva a digitálneho bankovníctva, |
| --- | --- |

—

zdôrazniť potenciálne výhody digitalizácie a najmä nové príležitosti pre MSP prostredníctvom elektronického obchodu, elektronického vzdelávania, elektronickej správy vecí verejných, elektronického zdravotníctva a digitálneho bankovníctva,

| — | identifikovať prekážky digitalizácie, pričom hlavné prekážky súvisia s digitálnou infraštruktúrou a prístupom, digitálnou priepasťou v rámci krajiny (vidiek/mesto, ženy/muži, mládež/staršie osoby) a medzi krajinami (sever/juh), nedostatkom základných digitálnych zručností a digitálnou gramotnosťou. Digitálna transformácia teda môže viesť k zvýšeniu nerovnosti v krajine a takisto k rozdielom v modeloch rozvoja medzi krajinami v regióne, |
| --- | --- |

—

identifikovať prekážky digitalizácie, pričom hlavné prekážky súvisia s digitálnou infraštruktúrou a prístupom, digitálnou priepasťou v rámci krajiny (vidiek/mesto, ženy/muži, mládež/staršie osoby) a medzi krajinami (sever/juh), nedostatkom základných digitálnych zručností a digitálnou gramotnosťou. Digitálna transformácia teda môže viesť k zvýšeniu nerovnosti v krajine a takisto k rozdielom v modeloch rozvoja medzi krajinami v regióne,

| — | zdôrazniť riziká spojené s digitalizáciou, od rizík súvisiacich s kybernetickou bezpečnosťou, digitálnou suverenitou, ochranou údajov, digitálnym pirátstvom až po občiansku slobodu. |
| --- | --- |

—

zdôrazniť riziká spojené s digitalizáciou, od rizík súvisiacich s kybernetickou bezpečnosťou, digitálnou suverenitou, ochranou údajov, digitálnym pirátstvom až po občiansku slobodu.

3.   Základné informácie

| 3.1. | V súčasnosti žijeme v období rýchlej digitalizácie a digitálne nástroje môžeme nájsť v každom aspekte nášho života, okrem iného vrátane zdravia, práce, správy vecí verejných, vzdelávania a podnikania. Digitálne zručnosti sú v novom svete práce nevyhnutné na zabezpečenie pracovných príležitostí a sú odmeňované vyššími príjmami. Digitálna ekonomika sa skladá z kľúčových sektorov IT/IKT, ako sú výroba hardvéru, softvéru a IT poradenstvo, informačné služby a telekomunikácie, digitálna ekonomika v užšom slova zmysle vrátane digitálnych služieb a platformovej ekonomiky a digitalizovaná ekonomika v širšom slova zmysle, ktorá zohľadňuje elektronické podniky, elektronický obchod, Priemysel 4.0, presné poľnohospodárstvo a algoritmickú ekonomiku, pričom hospodárstvo spoločného využívania zdrojov a gig ekonomika sú v popredí digitálnej ekonomiky (1). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalizácia bola na vzostupe ešte pred pandémiou ochorenia COVID-19 s hlavnými najnovšími trendmi v digitálnych technológiách v oblasti blockchainu, dátovej analýzy, umelej inteligencie (AI), 3D tlače, internetu vecí, automatizácie a robotiky, cloud computingu (2), ako aj systémov na sledovanie a diaľkové monitorovanie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tento trend smerujúci k rýchlemu zavádzaniu digitálnych nástrojov a technológií sa nazýva štvrtá priemyselná revolúcia a má skvelý potenciál zvýšiť globálny príjem a kvalitu života. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Keďže viac ako 30 % populácie na celom svete používa platformy sociálnych médií, možno digitalizáciu považovať aj za dvojsečnú zbraň, ktorá môže posilniť sociálnu súdržnosť a spojiť rôzne kultúrne zázemia, alebo pôsobiť ako nástroj na šírenie extrémnych myšlienok, ideológií a falošných správ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Počet jednotlivcov používajúcich internet v posledných desaťročiach v regióne stúpa. V roku 2020 dosiahol ich podiel až 93,2 % v Španielsku, 90,8 % na Cypre, 90,1 % v Izraeli, 86,9 % na Malte, 86,6 % v Slovinsku, 84,1 % v Maroku, 77,7 % v Turecku, 77,6 % v Čiernej Hore a 71,9 % v Egypte. Najnižšiu hodnotu v regióne zaznamenáva Alžírsko, kde v roku 2018 internet používalo 49 % obyvateľstva (najnovšie dostupné údaje, databáza ukazovateľov Medzinárodnej telekomunikačnej únie, ITU World Telecommunication/ICT Indicators). Už len tieto hodnoty poukazujú na regionálne rozdiely, pokiaľ ide o digitálny prístup. Treba poznamenať, že na vnútroštátnej úrovni majú vidiecke a vzdialené oblasti oveľa nižšie úrovne pripojiteľnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Stredomorské členské štáty EÚ podporili digitálnu transformáciu a rozšírili svoje virtuálne politiky vrátane digitálneho jednotného trhu (3) a programu Digitálna Európa (4). Európska komisia zverejnila v marci 2021 dokument o európskom digitálnom desaťročí, kde načrtla digitálne ciele do roku 2030 a víziu európskej digitálnej transformácie (5). Jedným z nástrojov digitálneho desaťročia je centrum digitalizácie pre rozvoj (Digital for Development, D4D) (6) spustené v decembri 2020 s cieľom harmonizovať a koordinovať digitálne iniciatívy medzi členskými štátmi (7). Okrem toho je digitalizácia hlavným pilierom v rámci nového programu pre Stredozemie, ktorý Európska komisia navrhla vo februári 2021. Cieľom nového programu je predovšetkým ekologická, digitálna, odolná a spravodlivá obnova riadená Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj, Parížskou dohodou o zmene klímy a Európskou zelenou dohodou (8). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pandémia ochorenia COVID-19 mala dôsledky na pracovné správanie a prinútila ľudí k práci na diaľku. Hoci má telepráca niekoľko nevýhod, prináša aj množstvo výhod, počnúc ušetrením času vynaloženého na dochádzanie do zamestnania, cez nižšie emisie a pozitívne účinky na životné prostredie až po lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, najmä v prípade rodičov (9). Možnosti telepráce sú na každom brehu Stredozemného mora odlišné. Mnohí pracovníci z juhu majú menšie možnosti telepráce, pretože nemajú prístup k potrebným nástrojom alebo jednoducho vykonávajú práce, ktoré nemožno vykonať na diaľku. Shireen Al Azzawi (2021) vypracovala index „schopnosti telepráce“ pre arabské krajiny, pričom zistila značné rozdiely v možnostiach telepráce v celom regióne. Potvrdzuje, že najzraniteľnejší pracovníci nemajú možnosť pracovať na diaľku, a preto ich pandémia zasiahla najviac (10). Skúsenosti Európy s rozsiahlym zavádzaním telepráce ukazujú, že je dôležité zaviesť právny rámec pre „právo odpojiť sa“, aby sa rešpektovala hranica medzi osobným a pracovným životom (11). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Digitalizácia viedla k vzostupu platformovej ekonomiky a gig ekonomiky. Aj keď v rámci platformovej ekonomiky existuje veľa príležitostí, zároveň narastajú obavy, pokiaľ ide o pracovné podmienky a najmä o obmedzené sociálne zabezpečenie, rozdrobený pracovný čas a nízku úroveň príjmov, a prebieha boj za zabezpečenie kolektívnych práv (12). V tejto súvislosti sa v deklarácii MOP o budúcnosti práce prijatej pri príležitosti stého výročia jej vzniku (2019) požadujú politiky a opatrenia zamerané na výzvy a príležitosti digitálnej transformácie práce vrátane práce pre platformy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Rýchlo napredujúca digitálna transformácia, najmä v hospodárskom a pracovnom živote, má prirodzene silný vplyv na všetky spoločensko-kultúrne štruktúry. Počas Arabskej jari tak bolo možné pozorovať, že sa nástroje digitálnej komunikácie využívali predovšetkým na úspešné organizovanie občianskeho odporu a spoluprácu medzi aktivistami. Ďalší vývoj však ukázal, že v krajinách, v ktorých neboli vytvorené žiadne udržateľné demokratické štruktúry, sa opäť rozmohlo potláčanie základných slobôd vrátane práva na slobodu prejavu v digitálnych médiách, ako aj práv pracovníkov vrátane práva na slobodu združovania, ktoré je v platformovom a gigovom hospodárstve ešte dôležitejšie. Napríklad nezávislé organizácie občianskej spoločnosti, ako sú odborové zväzy, mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti ľudských práv alebo organizácie zamestnávateľov a ich aktivisti, sú prenasledované len preto, že si uplatňujú základné slobody alebo vyjadrujú nesúhlasné názory. Okrem toho sú opakovane blokované webové stránky domácich a medzinárodných správ a nezávislých organizácií občianskej spoločnosti. Dohovory OSN o ľudských právach a dohovory MOP sa v niektorých štátoch stredozemského regiónu často uplatňujú len formálne, ale nie riadne. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Digitalizácia je kľúčová pre rozvoj MSP (13). Jej prínosy siahajú od nižších nákladov, úspory času a zdrojov a vyššej efektívnosti až po lepšiu integráciu dodávateľského reťazca a diferenciáciu produktov (14). Výhľad OECD pre MSP a podnikanie na rok 2019 (15) poskytuje o týchto prínosoch podrobnejší obraz. Jedným príkladom je analýza veľkých dát, ktorá v kombinácii so senzormi, aplikáciami, cloud computingom a 3D tlačou umožňuje väčšie prispôsobenie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Hoci má digitalizácia pre MSP mnoho výhod, čelia mnohým prekážkam, pričom jednou z najdôležitejších je nedostatočný prístup k financiám (16). Druhou veľkou prekážkou je nedostatočný prístup k digitálnym zručnostiam, vzdelávaniu a odbornej príprave, pričom zavádzanie digitálnych obchodných modelov a technológií si vyžaduje finančné investície aj interné digitálne zručnosti. Index digitálnej pripravenosti pre MSP vypracovalo Euro-stredomorské združenie ekonómov (EMEA) na základe prieskumu zameraného na MSP z južného Stredozemia. Z výsledkov vyplýva, že úroveň pripravenosti na digitálnu transformáciu závisí od kapacity infraštruktúry, telekomunikácií a technologického pokroku dosiahnutého na úrovni krajiny, ale aj od kapacity firiem na mikroúrovni; väčšie firmy sú na digitalizáciu lepšie pripravené a mladšie firmy ju s väčšou pravdepodobnosťou uskutočnia (17). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Nevýhodou digitalizácie je strata pracovných miest v dôsledku automatizácie v niektorých hospodárskych odvetviach. Občianska spoločnosť môže zohrávať dôležitú úlohu v úsilí pomáhať pracovníkom pri zvyšovaní úrovne zručností, aby sa zabezpečilo, že digitálna transformácia bude spravodlivou transformáciou a že sa v súlade s akčným plánom EÚ „na nikoho nezabudne“. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | S cieľom podporiť digitalizáciu a navrhnúť najefektívnejšie politiky je mimoriadne dôležité merať a monitorovať digitálnu transformáciu pomocou spoľahlivých a merateľných ukazovateľov. Od roku 2014 Európska komisia vytvorila index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) (18), ktorý ukazuje pokrok v oblastiach digitalizácie v členských štátoch, ale aj pretrvávajúcu digitálnu priepasť (19). Index DESI môže byť základom na vytvorenie referenčného monitorovacieho rámca pre stredomorské krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Hlboký vplyv digitálnej transformácie pociťuje spoločnosť aj hospodárstvo. Hoci región južného Stredozemia čelí výzvam v súvislosti so zabezpečením všeobecnej prístupnosti a zlepšovaním digitálnych zručností občanov, nie je žiadnou výnimkou, pokiaľ ide o urýchlenie digitálnej transformácie a jej využívanie v mnohých oblastiach. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V dôsledku opatrení na obmedzenie sociálnych kontaktov sa zintenzívnil elektronický obchod. Online nakupovanie je všeobecne rozšírené, pričom vzrástol elektronický obchod medzi podnikmi a zákazníkmi (B2C) aj medzi podnikmi (B2B). Generálny riaditeľ najväčšieho afrického operátora elektronického obchodu Jumia oznámil štvornásobný nárast predaja potravín, najmä v Tunisku a Maroku, kde obmedzenia pohybu viedli k 100 % nárastu predaja (20). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Elektronické vzdelávanie prekvitalo rýchlym tempom, keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla k zatvoreniu škôl. Vlády dokonca zaviedli niektoré platformy elektronického vzdelávania, ako napríklad platformu „Darsak“ v Jordánsku. Niektoré krajiny, ako napríklad Egypt (21), zaviedli hybridný systém. Online platformy sa stávajú veľmi obľúbenými, a to aj pre konkrétne projekty, ktoré majú zaistiť spojenie s miestnymi profesijnými združeniami, samosprávami a kľúčovými subjektmi (22). Časť finančných prostriedkov EÚ by mala byť konkrétne nasmerovaná na vzdelávanie/odbornú prípravu v oblasti zvyšovania úrovne digitálnych zručností a na to, aby mladí ľudia mohli rozvíjať svoje elektronické kompetencie a študovať IT a umelú inteligenciu, čo im v budúcnosti zaistí prácu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Predpokladá sa, že elektronická verejná správa zníži byrokraciu a bremeno administratívnych postupov, čo povedie k efektívnemu a jednoduchému poskytovaniu verejných služieb. Okrem toho môže byť nástrojom demokratizácie a zvýšiť aktívnu účasť občanov. Zlepšenie elektronickej verejnej správy je prioritou členských štátov EÚ a tvorí jeden z pilierov indexu DESI. Týmto smerom sa uberá aj región južného Stredozemia. Maroko dosiahlo výrazný pokrok vo svojej národnej iniciatíve v oblasti elektronickej verejnej správy (23). V roku 2019 spustil Egypt okrem iného systém elektronických platieb na výber daní a platenie účtov. V januári 2020 jordánske ministerstvo pre digitálnu ekonomiku presunulo svoju infraštruktúru informačných a komunikačných technológií (IKT) do cloudu, aby rozšírilo služby pre občanov (24). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Elektronické zdravotníctvo je nákladovo efektívny spôsob získavania a poskytovania potrebnej podpory. Riešenia elektronického zdravotníctva zohrali kľúčovú úlohu v boji proti ochoreniu COVID-19. Tieto riešenia využívajú telemedicínu a mobilné zdravotnícke aplikácie. V posledných dvoch rokoch sa analýza veľkých údajov pre epidemiologický dohľad ukázala ako užitočná v boji proti pandémii. Napríklad v Tunisku skupina lekárov (25) spustila digitálnu platformu pre online konzultácie Tobba.tn. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Digitálne bankovníctvo je efektívnym nástrojom na to, aby sa finančné začlenenie stalo realitou, pričom mobilné bankovníctvo už v minulosti preukázalo svoju úlohu. Finančno-technologické riešenia môžu podporiť digitálnu transformáciu a zlepšiť finančné začlenenie. Tieto služby sú čoraz rozšírenejšie a ich cieľom je úplne eliminovať používanie šekov a hotovostných transakcií, čo by mohlo viesť k vylúčeniu starších ľudí, ktorí nemusia mať potrebné digitálne zručnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Elektronická justícia uľahčuje prístup k právnym službám a znižuje náklady na súdne pojednávania, podania atď. a čas potrebný prístup k nim. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vzhľadom na súčasný vplyv globálneho otepľovania, zmenšujúci sa potravinový dodávateľský reťazec a vyššie ceny potravín sa poľnohospodársky priemysel môže stať konkurencieschopnejším a efektívnejším pomocou uplatňovania presného poľnohospodárstva a využívania veľkých dát a technológie blockchainu. To môže viesť k vysokej efektívnosti v hospodárení s vodou a pôdnymi živinami, ako aj v boji proti nákazám vďaka pokročilému monitorovaniu teploty a menšej potrebe pracovnej sily (26), a teda poslúžiť ako nástroj na zmierňovanie klimatických problémov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Spôsoby používania internetu sa v jednotlivých stredomorských krajinách líšia. V krajinách južného Stredozemia prevažuje používanie internetu prostredníctvom mobilných telefónov a sociálnych médií. Na rozdiel od krajín severného Stredozemia však online nakupovanie nie je príliš bežné. Dalo by sa to do určitej miery vysvetliť finančným vylúčením a nízkym podielom vlastníctva bankových účtov na juhu (27). |
| --- | --- |

4.9.

5.   Prekážky brániace digitalizácii

| 5.1. | Jednou z hlavných prekážok digitalizácie je digitálna priepasť, ktorá existuje nielen medzi krajinami, najmä medzi stredomorskými krajinami (v rámci Indexu pripravenosti siete-NRI z roku 2021 existujú značné rozdiely (28)). Rôzne skupiny obyvateľstva v jednotlivých krajinách nemajú rovnakú úroveň prístupu k technologickým nástrojom. Rozdiel existuje medzi mužmi a ženami, vidieckymi a mestskými oblasťami, mladými ľuďmi a staršími osobami. Z obchodného hľadiska existuje digitálna priepasť založená na veľkosti a sektore činnosti, pričom menšie firmy – na rozdiel od väčších firiem – čelia premršteným nákladom nielen z hľadiska materiálu, ale aj, a to predovšetkým, z dôvodu potreby zvyšovať úroveň zručností pracovníkov. Príčinou digitálneho vylúčenia môžu byť aj iné sociálno-ekonomické faktory, ako napríklad úroveň príjmu a vzdelania. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Väčšina krajín južného susedstva má značné nedostatky v pokrytí mobilným internetom. Tento problém vzniká najmä v geograficky veľkých krajinách, akými sú Alžírsko a Líbya a v menšej miere aj v Egypte. Investície do digitálnej infraštruktúry a budovania stabilného vysokorýchlostného internetového pripojenia sú kľúčové vo vidieckych oblastiach, kde môže byť digitalizácia potenciálnou hybnou silou inkluzívneho rastu (29). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Digitálna negramotnosť, ktorá je rozšírenejšia medzi ľuďmi s nižšou úrovňou vzdelania, je často zdôrazňovaná ako ďalšia prekážka digitalizácie. Preto je nevyhnutné prepracovať programy vzdelávania a odbornej prípravy tak, aby zahŕňali životne dôležité digitálne zručnosti pre budúci trh práce. Digitalizácia sa považuje aj za súčasť zvyšovania úrovne zručností zamestnancov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pohlavie je ďalším faktorom ovplyvňujúcim digitálnu gramotnosť, pričom muži majú vo všeobecnosti lepší prístup k digitálnym nástrojom, a teda aj lepšie znalosti digitálnych zručností. V Tunisku používa internet 72,5 % mužov, zatiaľ čo u žien je to 61,1 %. Niektoré krajiny už tento rozdiel vyrovnali. Napríklad v Slovinsku je menší ako 2 percentuálne body, keďže internet používa 87,2 % mužov a 86 % žien. Na druhej strane v Turecku je rozdiel v prístupe k internetu medzi mužmi a ženami väčší a dosahuje 11,2 percentuálneho bodu (ukazovatele Medzinárodnej telekomunikačnej únie, ITU World Telecommunication/ICT Indicators). Členské štáty EÚ sa zaviazali preklenúť rodovú priepasť v digitálnych zručnostiach do roku 2030 vypracovaním politík na podporu dievčat, aby študovali v odboroch IKT, a monitorovaním pokroku prostredníctvom hodnotiacej tabuľky Ženy v digitálnej dobe (WiD). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Riziká spojené s digitalizáciou

| 6.1. | Rastúce obavy z toho, že vlády, podniky a občania postupne strácajú kontrolu nad svojimi údajmi, prinášajú do centra pozornosti problém „technologickej suverenity“. Ovplyvňuje to aj schopnosť krajín inovovať a schopnosť formovať právne predpisy v digitálnom prostredí (30). Tieto obavy sú opodstatnené, pretože Európa a oblasť Stredozemného mora zaostávajú v investíciách do umelej inteligencie, zatiaľ čo zahraniční giganti sociálnych médií získavajú svojou prítomnosťou čoraz väčší vplyv. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Niektoré stredomorské krajiny sa zdráhajú pustiť do rýchlej digitálnej transformácie. Politická neochota je spôsobená strachom zo straty kontroly nad obyvateľstvom, čo vedie k filtrovaniu a cenzúre. Digitálne nástroje však môžu organizáciám občianskej spoločnosti umožniť šíriť svoje názory a presadzovať demokraciu. Tuniské Kvarteto pre národný dialóg, ktoré v roku 2015 získalo Nobelovu ceny za mier, je príkladom toho, akú dôležitú úlohu môžu organizácie občianskej spoločnosti zohrávať pri pokojnej transformácii spoločnosti. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Keďže digitalizácia pripravuje pôdu pre sociálny a hospodársky rozvoj, nezávislý orgán by mal zaviesť primeraný digitálny regulačný rámec, pričom by sa mali podporovať zásady digitálnych práv, ako je neutralita internetu. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Rýchla digitalizácia zvyšuje riziko kybernetických hrozieb. Úloha orgánov je kľúčová pri vytváraní dobre navrhnutého legislatívneho rámca na ochranu používateľov. V súčasnosti prijali zákony o kybernetickej bezpečnosti Maroko, Tunisko, Alžírsko a Egypt. V týchto zákonoch však chýbajú prvky na ochranu údajov (31). Je nevyhnutné chrániť citlivé osobné údaje, ako sú údaje týkajúce sa zdravia a pod. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ochrana údajov sa stáva jednou z najdôležitejších oblastí digitálnej transformácie. Otázka vlastníctva a ochrany obrovského množstva údajov je jednou z priorít agendy tvorcov politiky. Ide o reakciu na prudký nárast analýzy veľkých dát a na to, že platformy sociálnych médií získavajú bezprecedentnú moc a vplyv. Tvrdí sa, že regulačný rámec v južnom susedstve je stále nedostatočne vyvinutý a právne predpisy pre nové technológie sa neprijímajú dostatočne rýchlo (32). Existujú krajiny, ktoré dokonca vyjadrujú nedostatok politickej vôle pokročiť v tejto veci. Táto otázka je ešte naliehavejšia v prípade citlivých údajov, napríklad pokiaľ ide o zdravotné aplikácie a platformy. Pozoruhodný je skepticizmus v južných krajinách, kde ešte stále nemusia byť zavedené právne predpisy v oblasti GDPR a podobná ochrana súkromia. V Európe je cieľom aktu o digitálnych službách a aktu o digitálnych trhoch vybudovať bezpečnejší digitálny priestor pre používateľov a zároveň podporiť inovácie a konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Digitálne pirátstvo je ďalšou nástrahou digitalizácie. Digitalizované výtvory podliehajúce právam duševného vlastníctva sa dajú veľmi ľahko a lacno kopírovať a distribuovať vo veľkom rozsahu. Kreatívne podniky budú týmto javom viac trpieť a pri absencii účinných právnych predpisov sa obchodné modely umelcov a kreatívnych pracovníkov stanú neudržateľnými. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Digitalizácia môže viesť k občianskemu útlaku. V niektorých krajinách sú digitálne práva atakované úradmi, keďže digitalizácia sa považuje za prostriedok dohľadu. Napríklad v dôsledku pandémie sa na monitorovanie šírenia vírusu použili aplikácie na sledovanie polohy, čo vyvolávalo obavy v súvislosti s ľudskými právami (33). Možné sledovanie každej digitálnej činnosti predstavuje vážnu hrozbu pre demokraciu a môže sa použiť ako prostriedok útlaku. Podľa správy o slobode internetu Freedom of Net report za rok 2021 je na prvom mieste Francúzsko so 78 bodmi zo 100, nasleduje Taliansko (76), Tunisko (63), Maroko (53), Libanon (51), Jordánsko (47), Turecko (34) a Egypt (26) (34). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Pretrvávajúca digitálna priepasť môže potenciálne viesť k výraznejším nerovnostiam a rozdielom v rámci stredomorského regiónu. Niektorým krajinám chýba digitálna infraštruktúra (pokrytie alebo prístup k pevnému širokopásmovému pripojeniu) alebo niektoré vzdialené a vidiecke oblasti môžu jednoducho zostať bez pokrytia alebo sietí 4G/5G. Ďalšie rozdiely spôsobuje nedostatok digitálnych zručností medzi obyvateľstvom a digitálna negramotnosť. Najmä nízka úroveň digitálnej gramotnosti je bežnejšia v krajinách na juhu, hlavne medzi ženami a staršími osobami (35). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Vznik technologických gigantov vytvára prekážku pre spravodlivú hospodársku súťaž na digitálnych trhoch. Daňové úniky spôsobujú, že trhy sú nespravodlivé pre miestne vznikajúce MSP, u ktorých je veľmi nepravdepodobné, že prežijú. Prispieva to tiež k úniku mozgov v digitálnej oblasti. Ďalším rizikom spojeným s technologickými gigantmi je ich schopnosť pohlcovať nových aktérov, čo vytvára monopoly a bráni vytváraniu digitálnych centier v Európe a oblasti Stredozemného mora. Dôvodom môže byť chýbajúci regulačný rámec a dokonca aj daňové medzery pre nadnárodné spoločnosti, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú spravodlivú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Nedostatočné uplatňovanie dohovorov OSN o ľudských právach a dohovorov MOP v niektorých štátoch stredozemského regiónu je prekážkou pre vznik nezávislých organizácií občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií, nezávislých odborových zväzov a združení zamestnávateľov, čo ohrozuje udržateľnú digitálnu transformáciu. EHSV preto výslovne zdôrazňuje, že dohovory OSN o ľudských právach a dohovory MOP sa musia ambiciózne uplatňovať vo všetkých štátoch Stredozemia, aby digitálna transformácia mohla skutočne pomôcť zabezpečiť prosperujúci ekologický, hospodársky a sociálny rozvoj. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Okrem toho vojna na Ukrajine predstavuje veľkú hrozbu pre krajiny v celom regióne a mohla by byť spojená s vyšším rizikom kybernetických útokov. |
| --- | --- |

6.11.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Bukht, R. a Heeks, R., Defining, conceptualising and measuring the digital economy (Definovanie, konceptualizácia a meranie digitálnej ekonomiky), Development Informatics Working Papers, č. 68, 2017.

1

Defining, conceptualising and measuring the digital economy

Development Informatics Working Papers

(2)  Digital economy report 2019 (Správa o digitálnej ekonomike 2019), Unctad.

2

Digital economy report 2019

(3)  Cieľom digitálneho jednotného trhu je zlepšiť prístup, kvalitu a bezpečnosť pripojenia v rámci členských štátov. https://ec.europa.eu/eurostat/cache/infographs/ict/bloc-4.html.

3

(4)  Európske digitálne desaťročie spočíva na štyroch hlavných pilieroch, ktoré zahŕňajú zručnosti, infraštruktúru, verejnú správu a podnikanie: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/find-funding/eu-funding-programmes/digital-europe-programme_sk.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/europes-digital-decade-digital-targets-2030_sk.

5

(6)  Centrum digitalizácie pre rozvoj (Digital for Development, D4D).

6

(7)  Langendorf, M., Applying Europe‘s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls (Uplatňovanie Digitálnej agendy pre Európu v partnerských krajinách Stredozemia: Príležitosti a úskalia), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

7

Applying Europe‘s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls

Mediterranean Yearbook

(8)  Obnovené partnerstvo s južným susedstvom, Európska komisia, 2021.

8

(9)  Working from home: From invisibility to decent work, MOP, 2021.

9

Working from home: From invisibility to decent work

(10)  Al Azzawi, S., Lives Versus Livelihoods: Who Can Work from Home in MENA? (Životy verzus živobytie: Kto môže pracovať z domu v MENA?), pracovný dokument, Economic Research Forum, č. 1471, 2021.

10

Lives Versus Livelihoods: Who Can Work from Home in MENA?

(11)  Briefing EPRS o práve odpojiť sa, PE 642.847 – júl 2020.

11

práve odpojiť sa

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšie pracovné podmienky pre silnejšiu sociálnu Európu: plné využitie prínosov digitalizácie pre budúcnosť práce [COM(2021) 761 final] — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy [COM(2021) 762 final] (Ú. v. EÚ C 290, 29.7. 2022, s. 95).

12

(13)  Informačná správa EHSV na tému Digitalizácia a MSP v stredozemskom regióne.

13

Digitalizácia a MSP v stredozemskom regióne

(14)  Kergroach, S., Giving momentum to SME digitalization, Journal of the International Council for Small Business, zv. 1, č. 1, 2020, s. 28 – 31.

14

Giving momentum to SME digitalization

Journal of the International Council for Small Business

(15)  OECD SME and Entrepreneurship Outlook 2019.

15

OECD SME and Entrepreneurship Outlook 2019

(16)  Informačná správa EHSV na tému Prístup k financovaniu pre MSP a podniky so strednou trhovou kapitalizáciou v období rokov 2014 – 2020: príležitosti a výzvy.

16

Prístup k financovaniu pre MSP a podniky so strednou trhovou kapitalizáciou v období rokov 2014 – 2020: príležitosti a výzvy

(17)  Ayadi, R. a Forouheshfar, Y., MSMEs digitalization in the Mediterranean: A new digital preparedness index, EMANES working paper, 2022, bude uverejnené čoskoro.

17

MSMEs digitalization in the Mediterranean: A new digital preparedness index

EMANES working paper

(18)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/sk/policies/desi.

18

(19)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_21_5481.

19

(20)  Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitálna transformácia v južnom susedstve), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

20

Digital Transformation in the Southern Neighbourhood

EuroMeSCo Euromed Survey,

(21)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevyvážené narušenie: COVID-19 a digitálna priepasť v euro-stredozemskom regióne), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2020.

21

Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

(22)  V tomto projekte sa napríklad navrhuje, aby vlastníkom platformy boli EÚ, obce, univerzity, spoločnosti alebo ministerstvá školstva v Turecku, Maroku, Egypte a Alžírsku:

22

Akpınar P., van Heukelingen, N., Babüroğlu O.N. a Durukan, F.R., A new formula for collaboration: Turkey, the EU & North Africa (Nový vzor spolupráce: Turecko, EÚ a Severná Afrika), 2022.

A new formula for collaboration: Turkey, the EU & North Africa

(23)  Digital Government Review of Morocco, OECD, 2018.

23

(24)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevyvážené narušenie: COVID-19 a digitálna priepasť v euro-stredozemskom regióne), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2020.

24

Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

(25)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevyvážené narušenie: COVID-19 a digitálna priepasť v euro-stredozemskom regióne), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2020.

25

Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

(26)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetická a digitálna transformácia vidieckych oblastí (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 486, 21.12.2022, s. 59).

26

(27)  El Kadi, T.H., Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region (Nevyvážené narušenie: COVID-19 a digitálna priepasť v euro-stredozemskom regióne), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2020.

27

Uneven Disruption: Covid-19 and the digital divide in the Euro-Mediterranean Region

(28)  https://networkreadinessindex.org/nri-2021-edition-press-release/.

28

(29)  Smart Cities and Inclusive Growth, OECD, 2020.

29

(30)  Briefing EPRS na tému Technologická suverenita pre Európu (PE 651.992 – júl 2020).

30

Technologická suverenita pre Európu

(31)  Langendorf, M., Applying Europe‘s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls (Uplatňovanie Digitálnej agendy pre Európu v partnerských krajinách Stredozemia: Príležitosti a úskalia), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

31

Applying Europe‘s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls

(32)  Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitálna transformácia v južnom susedstve), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

32

Digital Transformation in the Southern Neighbourhood

(33)  Langendorf, M., Applying Europe‘s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls (Uplatňovanie Digitálnej agendy pre Európu v partnerských krajinách Stredozemia: Príležitosti a úskalia), IEMed. Mediterranean Yearbook, 2021.

33

Applying Europe‘s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls

(34)  https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom.

34

(35)  Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitálna transformácia v južnom susedstve), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021.

35

Digital Transformation in the Southern Neighbourhood

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/76

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kontrola konkurencieschopnosti s cieľom vybudovať silnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ

(prieskumné stanovisko)

(2023/C 100/11)

| Spravodajca: | Christian ARDHE |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Giuseppe GUERINI |

Spravodajca:

Christian ARDHE

Spoluspravodajca:

Giuseppe GUERINI

| Žiadosť o konzultáciu | predsedníctvo Rady Európskej únie, 30. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 10. 11. 2022 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 54/1/2 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 150/4/11 |

Žiadosť o konzultáciu

predsedníctvo Rady Európskej únie, 30. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

10. 11. 2022

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

54/1/2

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

150/4/11

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV považuje žiadosť českého predsedníctva o vypracovanie prieskumného stanoviska o kontrole konkurencieschopnosti za veľmi aktuálnu. Vzhľadom na súčasné a predpokladané budúce výzvy sa EHSV domnieva, že je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby bolo hospodárstvo EÚ konkurencieschopnejšie. EHSV uznáva, že jednotný trh a sociálne trhové hospodárstvo EÚ sú jej najsilnejšími prostriedkami na dosiahnutie hospodárskeho rastu a sociálneho blahobytu, a požaduje, aby sa konkurencieschopnosť kontrolovala s cieľom podporiť podnikanie, tvorbu pracovných miest a lepšie pracovné podmienky, ako aj udržateľný hospodársky rast a sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vníma kontrolu konkurencieschopnosti ako prístup, ktorý má zabezpečiť náležité zohľadnenie aspektov konkurencieschopnosti v rozhodovacom procese. To si vyžaduje primerané znalosti o vplyve iniciatív na konkurencieschopnosť, ako aj zmýšľanie zohľadňujúce hľadisko konkurencieschopnosti pri prijímaní rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že kontrola konkurencieschopnosti by mala byť hlavnou časťou vyváženého rozhodovacieho procesu EÚ a mala by sa uplatňovať v kontexte každého procesu tvorby politík a právnych predpisov EÚ. Mala by zahŕňať legislatívne iniciatívy, sekundárne právne predpisy, fiškálne opatrenia, stratégie a programy, ako aj medzinárodné dohody. Mala by sa začleniť aj do procesu európskeho semestra, keďže politiky členských štátov sú v tejto súvislosti kľúčové. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Keďže spoľahlivé posúdenie vplyvu je informačným základom pre kontrolu konkurencieschopnosti, je nevyhnutné zabezpečiť, aby posúdenie vplyvu na konkurencieschopnosť bolo povinné, účinné a plne presadzované v každej fáze rozhodovacieho procesu. EHSV oceňuje súčasné usmernenia a súbor nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, ale poukazuje na to, že sú evidentne potrebné určité zlepšenia, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie nástrojov, ako zdôraznil výbor pre kontrolu regulácie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že pri kontrole konkurencieschopnosti by sa mal zohľadňovať vplyv na podniky, zamestnanosť, pracovné podmienky na rôznych úrovniach vrátane nákladov na dodržiavanie predpisov a iných priamych účinkov, multiplikačných vplyvov na hodnotové reťazce a ich následných makroekonomických vplyvov. V tejto súvislosti by sa pozornosť mala venovať konkurenčnému postaveniu širokej škály podnikov z hľadiska odvetvia, veľkosti a obchodného modelu vrátane podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že je dôležité zaoberať sa pozitívnymi aj negatívnymi vplyvmi na konkurencieschopnosť s cieľom nielen zabrániť strate konkurencieschopnosti, ale zároveň zvýšiť konkurencieschopnosť, pričom osobitnú pozornosť treba venovať konkurencieschopnosti vo vzťahu k vývoju produktov a služieb EÚ, ktoré by boli konkurencieschopné na globálnych trhoch. Pri kontrole konkurencieschopnosti sa musí zohľadňovať široká rozmanitosť podnikov, ktoré môžu byť ovplyvnené rôznymi spôsobmi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Hoci sa kontrola konkurencieschopnosti zameriava najmä na iniciatívy, ktorých prvoradým cieľom nie je zvýšenie konkurencieschopnosti, EHSV vyzýva Komisiu, aby zároveň vypracovala osobitný program v tejto oblasti s hlavným dlhodobým cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Program v oblasti konkurencieschopnosti by mal vychádzať zo sociálneho trhového hospodárstva EÚ a mal by sa zameriavať na základné otázky, ako je jednotný trh a zahraničný obchod, investície a prístup k financovaniu, daňové systémy, výskum a inovácie, zručnosti a trh práce, ako aj na mikropodniky a MSP a dvojakú transformáciu, pričom by sa mal zohľadniť rámec udržateľného financovania, v ktorom je konkurencieschopnosť konzistentná so sociálnymi a environmentálnymi cieľmi. Keďže konkurencieschopnosť má súvis aj so sociálnymi a environmentálnymi aspektmi a je záležitosťou, ktorá sa týka všetkých, zástupcovia sociálnych partnerov a iných aktérov občianskej spoločnosti musia byť úzko zapojení do prípravy programu, pričom kľúčovú úlohu zohráva sociálny dialóg, ako sa uvádza v Európskom pilieri sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontext

| 2.1. | Toto stanovisko je odpoveďou na žiadosť českého predsedníctva o vypracovanie prieskumného stanoviska EHSV v oblasti konkurencieschopnosti EÚ a regulačných aspektov právnych predpisov EÚ pre podniky EÚ. Jeho témou je kontrola konkurencieschopnosti s cieľom vybudovať silnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ. Predsedníctvo zdôrazňuje, že je potrebné znížiť strategickú závislosť EÚ a zabezpečiť väčšiu odolnosť, ako aj otvorenosť voči vonkajšiemu svetu a konkurencieschopnosť podnikov EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Švédska vláda taktiež označila konkurencieschopnosť ako jeden z prvkov politického smerovania nadchádzajúceho švédskeho predsedníctva Rady EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV už požadoval kontrolu konkurencieschopnosti vo svojom stanovisku na tému Fit for 55 (1), v ktorom vyhlásil, že „pri prechode na klimaticky neutrálnu spoločnosť si musíme vybrať model, ktorého výsledkom bude prosperujúce hospodárstvo. Ak chceme, aby EÚ bola lídrom, ktorého bude nasledovať zvyšok sveta, mali by sme sa usilovať o vytvorenie čo najúspešnejšieho modelu – modelu, ktorý bude spravodlivý a udržateľný z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska.“ EHSV taktiež vyhlásil, že „všetky legislatívne návrhy predložené v rámci balíka Fit for 55 by sa mali zároveň podrobiť kontrole konkurencieschopnosti v súlade so zásadami týkajúcimi sa cieľov udržateľného rozvoja, aby bol dobre známy ich vplyv na podniky.“ Predtým EHSV požadoval test konkurencieschopnosti vo svojom stanovisku o Únii kapitálových trhov (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V správe Konferencie o budúcnosti Európy sa takisto požadovalo, aby sa „nové politické iniciatívy EÚ podrobili kontrole konkurencieschopnosti s cieľom analyzovať ich vplyv na podniky a ich podnikateľské prostredie (náklady na podnikanie, inovačná schopnosť, medzinárodná konkurencieschopnosť, rovnaké podmienky atď.), a že takáto kontrola musí byť v súlade s Parížskou dohodou, cieľmi udržateľného rozvoja vrátane rodovej rovnosti a nesmie narúšať ochranu ľudských, sociálnych a zamestnaneckých práv, ani normy v oblasti ochrany životného prostredia a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová nedávno vo svojom prejave (3) vyhlásila, že do našej regulácie zavedieme štandardnú kontrolu konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Dôvody a potreba kontroly konkurencieschopnosti

| 3.1. | Konkurencieschopnosť je výslovným cieľom programu EÚ v rôznych formách už od lisabonskej stratégie z roku 2000, po ktorej nasledovala stratégia Európa 2020, priemyselná stratégia, ako aj séria správ o európskej konkurencieschopnosti a jednotnom trhu. V priebehu rokov sa však medzinárodná hospodárska súťaž výrazne zintenzívnila a vzhľadom na súčasné a predpokladané budúce výzvy je mimoriadne dôležité vytvoriť nový impulz s cieľom zabezpečiť konkurencieschopnejšiu EÚ. Reakciou EÚ na pandémiu ochorenia COVID-19 bol nástroj Next Generation EU, rozsiahly investičný program, ktorý by mal posilniť globálne konkurenčné postavenie hospodárstva EÚ opierajúc sa o ekologickejšie a digitálnejšie podniky podporované efektívnejšími verejnými službami, posilnenou infraštruktúrou a dynamickým trhom práce. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podiel Európy na svetovom hospodárstve sa už istý čas znižuje. Odhaduje sa, že v roku 2050 bude EÚ predstavovať menej ako 10 % celosvetového hrubého domáceho produktu (HDP) a 85 % predpokladaného globálneho rastu HDP bude v nasledujúcich rokoch pochádzať z krajín mimo EÚ. Zlý výhľad rastu v Európe zhoršuje relatívny hospodársky pokles. To znamená, že hlas Európy vo svete má menšiu váhu a oslabuje globálnu úlohu a vplyv EÚ v rámci medzinárodnej spolupráce (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Krátkodobý výhľad do veľkej miery súvisí s inváziou Ruska na Ukrajinu, ktorá naďalej negatívne ovplyvňuje hospodárstvo EÚ, ako aj so skutočnosťou, že EÚ sa stále zotavuje z rôznych vplyvov pandémie COVID-19. Vojna vyvolala ďalšie tlaky na zvyšovanie cien energií a potravinových komodít, ktoré zvyšujú globálne inflačné tlaky a narúšajú kúpnu silu domácností (5). V reakcii na vysoké miery inflácie Európska centrálna banka zvýšila úrokové sadzby eura, podobne ako to urobila Federálna rezervná banka v USA. Okrem toho oslabenie globálneho rastu znižuje zahraničný dopyt. EÚ a jej členské štáty reagovali znásobením podpory pre podniky prostredníctvom niekoľkých programov s cieľom zachovať ich konkurencieschopnosť v nejasnom a veľmi nestabilnom hospodárskom výhľade. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem bezprecedentnej situácie spôsobenej pandémiou a vojnou čelí Európa historickej štrukturálnej transformácii spôsobenej geopolitickým vývojom, demografickými zmenami, digitalizáciou a prechodom na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo. V dôsledku tejto transformácie dochádza k reštrukturalizácii trhov a urýchľuje sa hospodárska súťaž, pokiaľ ide o výrobné faktory. Úspech transformácie v konečnom dôsledku závisí od toho, ako dobre funguje hospodárstvo ako celok. Len v prípade, že sa Európa stane svetovým lídrom v oblasti inovácií a udržateľnosti, bude schopná úspešne súťažiť na celosvetovej úrovni, čím zabezpečí potrebnú prosperitu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Treba vziať na vedomie rozdiel medzi konkurencieschopnosťou na vnútornom a svetovom trhu. Konkurencieschopnosť na vnútornom trhu zahŕňa hospodársku súťaž za rovnakých podmienok, harmonizáciu pravidiel a odstraňovanie prekážok (6). Na svetovom trhu znamená priaznivé podmienky a lepšie a prístupnejšie výrobky a služby, ktoré konkurujú konkurentom mimo EÚ. Dobre fungujúci vnútorný trh prispieva aj k lepším podmienkam pre svetovú konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je dôležité nájsť rovnováhu medzi rôznymi politickými cieľmi. Väčší dôraz by sa však mal klásť na vytváranie situácií prospešných pre obe strany, a to vzhľadom na skutočnosť, že konkurencieschopné podniky poskytujú výhody pre hospodárstvo a spoločnosť ako celok a že zdravé hospodárstvo a stabilná spoločnosť zvyšujú odolnosť a prispievajú ku konkurenčnému podnikateľskému prostrediu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Je tiež zrejmé, že EÚ musí posilniť svoju medzinárodnú pozíciu a vplyv v rámci digitálnej a zelenej transformácie. Silnejšie postavenie vo vývoji a zavádzaní digitálnych technológií sa netýka len hospodárskej konkurencieschopnosti, ale aj bezpečnosti a geopolitickej úlohy EÚ. Je tiež predpokladom toho, aby bola EÚ globálnym tvorcom noriem, napríklad v oblasti dôveryhodnej umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Potreba silnejšieho globálneho vplyvu sa vzťahuje aj na boj proti zmene klímy. To si vyžaduje značný diplomatický vplyv a silnú konkurencieschopnosť, pokiaľ ide o nákladovú efektívnosť, inovácie, zručnosti a ponuku nízkouhlíkových výrobkov, technológií a riešení na svetových trhoch. Pozitívnym vývojom je, že mnohé podniky EÚ už zosúlaďujú investície s environmentálnymi a sociálnymi cieľmi, o čom svedčí rýchlo rastúce využívanie produktov spĺňajúcich kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (ESG) na svetových a európskych finančných trhoch. EÚ vypracúva plnohodnotný rámec pre udržateľné financovanie, ktorý musí zabezpečiť väčšiu transparentnosť a priestor pre produkty spĺňajúce kritériá ESG a byť v súlade s celkovou udržateľnosťou. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhľadom na význam prosperujúceho hospodárstva s konkurencieschopnými podnikmi pri vytváraní prosperity a blahobytu v Európe, ako aj na udržateľné riešenia klimatických a environmentálnych problémov je nevyhnutné poskytnúť podnikom EÚ priaznivé prostredie na inovácie, investície a obchod. Keďže mnohé prvky podnikateľského prostredia sú určované politickým, regulačným a fiškálnym rámcom, tvorcovia politík musia zabezpečiť, aby tento rámec podporoval konkurencieschopnosť podnikov, a tým aj hospodárstva a spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Prvky kontroly konkurencieschopnosti

| 4.1. | Keďže neexistuje jednotné ani univerzálne vymedzenie konkurencieschopnosti, obsah kontroly konkurencieschopnosti závisí od prijatého rozsahu a perspektívy. V žiadosti českého predsedníctva sa výslovne odkazuje na konkurencieschopnosť podnikov EÚ s cieľom vybudovať silnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konkurencieschopnosť podnikov možno opísať ako ich schopnosť uspieť na trhu ziskovým spôsobom, čím sa vytvára hodnota pre ne a pre spoločnosť vo všeobecnosti. Opäť to závisí od dostupnosti výrobných faktorov (kvalifikovaná pracovná sila, energia a suroviny, kapitál, údaje), celkových výrobných nákladov, dopytu a trhov s výrobkami a od schopnosti podnikov inovovať a využívať príležitosti a zároveň posilňovať model sociálneho trhového hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Jedinečné sociálne trhové hospodárstvo EÚ spolu so správnym makroekonomickým riadením, výskumom a inováciami, sociálnym dialógom, zapojením občianskej spoločnosti, ako aj s komplexným vzdelávacím systémom, motivovanou pracovnou silou so stabilnými pracovnými miestami, zdravotníckym a sociálnym systémom, prosperujúcim sektorom sociálneho hospodárstva a udržateľnými investormi predstavujú základné výhody, na ktorých treba stavať pri úsilí o zvýšenie konkurencieschopnosti. Vzhľadom na súčasné a predpokladané budúce výzvy EHSV požaduje, aby sa konkurencieschopnosť kontrolovala s cieľom podporiť podnikanie, tvorbu pracovných miest a lepšie pracovné podmienky, udržateľný hospodársky rast a sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV vníma kontrolu konkurencieschopnosti ako prístup, ktorý má zabezpečiť náležité zohľadnenie aspektov konkurencieschopnosti v rozhodovacom procese. To si vyžaduje pochopenie spôsobu, akým iniciatívy ovplyvnia konkurencieschopnosť, ako aj zmýšľanie zohľadňujúce konkurencieschopnosť pri prijímaní rozhodnutí. Kontrola konkurencieschopnosti sa teda skladá z dvoch úrovní:






  — | úroveň posúdenia vplyvu („technická“ úroveň), ktorá spočíva v posúdení rozličných spôsobov, akými politické a regulačné iniciatívy ovplyvňujú konkurencieschopnosť, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

úroveň posúdenia vplyvu („technická“ úroveň), ktorá spočíva v posúdení rozličných spôsobov, akými politické a regulačné iniciatívy ovplyvňujú konkurencieschopnosť,

| — | úroveň rozhodovania („politická“ úroveň), ktorá spočíva v tom, aby sa náležitá pozornosť venovala konkurencieschopnosti a aby sa jej pri formovaní nových iniciatív prikladala náležitá váha a vychádzalo sa z modelu sociálneho trhového hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

—

úroveň rozhodovania („politická“ úroveň), ktorá spočíva v tom, aby sa náležitá pozornosť venovala konkurencieschopnosti a aby sa jej pri formovaní nových iniciatív prikladala náležitá váha a vychádzalo sa z modelu sociálneho trhového hospodárstva EÚ.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby kontrola konkurencieschopnosti bola čo najkomplexnejšia vzhľadom na vplyvy na podniky a dodávateľské reťazce, zamestnanosť a pracovné podmienky, ako aj ich následné makroekonomické vplyvy. Dôkladná kontrola konkurencieschopnosti všetkých nových iniciatív by mala slúžiť ako kontrolné opatrenie na zabezpečenie toho, aby návrhy podporovali vyššiu konkurencieschopnosť, viac pracovných miest a udržateľný rast. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Posúdenie vplyvu ako základ kontroly konkurencieschopnosti

| 5.1. | Kontrola konkurencieschopnosti by mala byť založená na spoľahlivých informáciách o vplyve politických a regulačných iniciatív na rôznych úrovniach vrátane nákladov na dodržiavanie predpisov, uľahčenia prístupu na trhy a iných priamych účinkov na podniky. Osobitný význam majú multiplikačné vplyvy v hodnotových reťazcoch, ako sú vplyvy na dostupnosť energie a surovín. Kontrola konkurencieschopnosti by sa mala vzťahovať aj na následné vplyvy na pracovné miesta, investície, inovácie, produktivitu, aspekty súdnych sporov, fungovanie jednotného trhu, zahraničný obchod a celkový európsky sociálny model a udržateľný rast. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V súčasných usmerneniach a súbore nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu zavedených v rámci lepšej právnej regulácie Európskej komisie, sa už vyžaduje, aby iniciatívy, pri ktorých sa očakáva významný hospodársky, sociálny alebo environmentálny vplyv, dopĺňali posúdenia vplyvu. Správa o posúdení vplyvu musí obsahovať opis environmentálnych, sociálnych a hospodárskych vplyvov vrátane vplyvov na MSP a konkurencieschopnosť. EHSV požaduje, aby sa podávali komplexné správy o vplyve konkurencieschopnosti na širokú škálu podnikov z hľadiska odvetvia, veľkosti a obchodného modelu vrátane podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV oceňuje obsah súčasného súboru nástrojov a konštatuje, že v pracovnom dokumente OECD sa nástroj Európskej komisie pre konkurencieschopnosť uvádza ako najkomplexnejší existujúci dokument na posúdenie regulačných vplyvov na konkurencieschopnosť (7). Zjavne však treba zlepšiť určité prvky, najmä pokiaľ ide o vykonávanie a presadzovanie nástrojov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Podľa výboru pre kontrolu regulácie bola analýza vplyvu často nedostatočne rozvinutá, pričom niektoré významné vplyvy neboli dostatočne posúdené. Výbor pre kontrolu regulácie opakovane žiadal o podrobnejšiu analýzu vplyvov na spotrebiteľov, konkurencieschopnosť, inovácie, členské štáty a MSP, ako sa uvádza v jeho výročnej správe za rok 2021 (8). Zároveň žiadal o podrobnejšie vyčíslenie, najmä pokiaľ ide o administratívne náklady a úspory. Výbor pre kontrolu regulácie vo svojej výročnej správe za rok 2020 (9) najčastejšie poukazoval na nedostatočnú analýzu konkurencieschopnosti (často spojenú s nedostatočnou analýzou nákladov), vplyvov na MSP a spoločenských vplyvov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV preto zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa posúdenia vplyvu viac zameriavali na konkurencieschopnosť s cieľom zabezpečiť ich správnu rovnováhu. Výbor tiež považuje za dôležité, aby sa rôzne časti súboru nástrojov v oblasti konkurencieschopnosti vrátane tých, ktoré sa týkajú konkurencieschopnosti odvetví, MSP, inovácií, hospodárskej súťaže, vnútorného trhu, obchodu a investícií, posudzovali integrovaným spôsobom. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V kontrole konkurencieschopnosti sa musí zohľadňovať široká rozmanitosť podnikov, ktoré môžu byť ovplyvnené úplne odlišnými spôsobmi. EHSV preto vyzýva na dôsledné posúdenie vplyvu na rôzne podnikateľské odvetvia a ekosystémy, na podniky rôznej veľkosti (vrátane mikropodnikov a MSP), na podniky pôsobiace v rôznych častiach hodnotových reťazcov a na rôznych trhoch a v rôznych geografických lokalitách, ako aj na podniky s rozličnými obchodnými modelmi vrátane korporácií, družstiev a podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala medzinárodnej konkurencieschopnosti podnikov EÚ, ktorá je mimoriadne dôležitá z hľadiska otvorenej strategickej autonómie EÚ a vývozných príležitostí. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV zdôrazňuje, že posúdenie vplyvov na konkurencieschopnosť by sa nemalo obmedzovať len na izolované vplyvy jednotlivých iniciatív, ale mala by sa v ňom zohľadňovať aj kumulatívna záťaž, najmä náklady súvisiace s dodržiavaním právnych predpisov alebo iných opatrení, ktoré majú vplyv na tých istých aktérov. Posúdenie by okrem toho malo zahŕňať krátkodobé aj dlhodobé vplyvy, a to aj v rôznych prognostických scenároch. S cieľom nájsť najlepšiu politickú možnosť je tiež potrebné posúdiť vplyv alternatívnych možností na konkurencieschopnosť a komplexne ich vysvetliť. Je tiež dôležité, aby sa posúdenie vplyvu na konkurencieschopnosť viac zameriavalo na kvantitatívne údaje a rozpracovalo ich. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV požaduje dôkladné posúdenie pozitívneho aj negatívneho vplyvu na konkurencieschopnosť a dôkazy o nich. Cieľom by nemalo byť len zabránenie strate konkurencieschopnosti, ale aj úsilie o ambicióznejší zámer zvýšiť celkovú konkurencieschopnosť európskeho sociálneho trhového hospodárstva v záujme silného, udržateľného a inkluzívneho rastu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV sa tiež domnieva, že je dôležité zaujať komplexný pohľad na konkurencieschopnosť z hľadiska udržateľnosti. Environmentálna udržateľnosť súvisí s konkurencieschopnosťou podnikov, a to nielen ako nákladový faktor, ale aj preto, že viacerí účastníci trhu vrátane zákazníkov, investorov a financovateľov očakávajú dobrú environmentálnu výkonnosť. To isté platí aj pre sociálnu udržateľnosť vrátane dodržiavania ľudských práv, rodovej rovnosti a pracovných práv. Pritom je potrebné zosúladiť viacero aspektov vrátane technologického pokroku, nákladov a spoločenskej prijateľnosti. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Keďže posúdenie vplyvu na konkurencieschopnosť je informačným základom pre kontrolu konkurencieschopnosti, EHSV považuje za nevyhnutné zabezpečiť, aby bolo posúdenie vplyvu na konkurencieschopnosť povinné, účinné a plne vykonávané a presadzované. Malo by sa tiež aktualizovať počas procesu tvorby právnych predpisov, ak dôjde k podstatným zmenám. EHSV zároveň zdôrazňuje, že na vykonanie posúdení sú potrebné primerané zdroje a vhodné zručnosti. EHSV tiež odporúča pravidelné referenčné porovnávanie postupov konkurenčných krajín. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Pri kontrole konkurencieschopnosti by sa mali v plnej miere využívať aj iné existujúce nástroje, ako sú kontroly vhodnosti, program REFIT a platforma Fit for Future. Sú obzvlášť dôležité pri posudzovaní kumulatívnych vplyvov rôznych iniciatív. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Kontrola konkurencieschopnosti ako súčasť rozhodovania

| 6.1. | EHSV usudzuje, že kontrola konkurencieschopnosti by mala byť hlavnou časťou vyváženého rozhodovacieho procesu EÚ a mala by sa uplatňovať v kontexte každého procesu tvorby politík a právnych predpisov EÚ a zahŕňať stratégie a programy EÚ, rozpočtové a fiškálne ustanovenia, sekundárne právne predpisy a medzinárodné dohody. Mala by sa začleniť aj do procesu európskeho semestra, keďže politiky členských štátov sú v tejto súvislosti kľúčové. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Hoci sa kontrola konkurencieschopnosti zameriava najmä na iniciatívy, ktorých prvoradým cieľom nie je zvýšenie konkurencieschopnosti, EHSV vyzýva Komisiu, aby zároveň vypracovala osobitný program v tejto oblasti s dlhodobým cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť EÚ. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Program v oblasti konkurencieschopnosti by sa mal zamerať na dlhodobú perspektívu a venovať pozornosť takým základným otázkam, ako je rozvoj jednotného trhu a odstraňovanie prekážok na trhu, posilňovanie investícií a prístupu k financovaniu vrátane investícií zohľadňujúcich rodovú otázku, uľahčovanie zahraničného obchodu a vonkajšej spolupráce, podpora inovácií, talentov na vysokej úrovni a excelentnosti výskumu, zlepšovanie zručností prostredníctvom vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, zvyšovanie inkluzívnosti trhov práce a zlepšovanie pracovných podmienok, urýchlenie vydávania povolení, znižovanie byrokracie a nákladov na dodržiavanie predpisov a priaznivejšie daňové systémy. Mal by tiež posilniť obchodné modely, ktoré zosúlaďujú konkurencieschopnosť so sociálnymi a environmentálnymi cieľmi, ako je to v prípade napríklad podnikov a organizácií, ktoré na svoje investície uplatňujú kritériá ESG. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Dôležitou súčasťou programu by mala byť aj podpora mikropodnikov a MSP a posilnenie digitálnej a zelenej transformácie. Okrem toho by sa náležitá pozornosť mala venovať kapacitám členských štátov, rozdielom a potrebnej spolupráci medzi členskými štátmi, ako aj vymáhateľnosti iniciatív a pravidelnému monitorovaniu vykonávania a výsledkov programu. EHSV tiež zdôrazňuje kľúčovú úlohu sociálneho dialógu, ako sa uvádza v Európskom pilieri sociálnych práv. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Pokiaľ ide o krátkodobé opatrenia, EHSV oceňuje rýchle prispôsobenie politiky hospodárskej súťaže EÚ pandémii COVID-19 a vojne na Ukrajine a jej hospodárskym dôsledkom (10). Flexibilita pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci, hoci má výnimočný a dočasný charakter, je nevyhnutná na to, aby sa umožnilo prežitie podnikov EÚ vo veľmi ťažkých časoch, čím sa zachová konkurencieschopnosť európskych podnikov prostredníctvom inovácií a produktivity. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Zdravá a spravodlivá hospodárska súťaž vo vnútri aj vo vzťahu k zahraničným konkurentom je tiež mimoriadne dôležitá. Výbor oceňuje prebiehajúcu prácu zameranú na zefektívnenie pravidiel štátnej pomoci pre zdravotnícke a sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu s cieľom zabezpečiť lepšiu kvalitu a dostupnosť týchto služieb pre ľudí na miestnej úrovni (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV tiež vo všeobecnosti víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa nariadenia o zahraničných subvenciách, ktoré narúšajú vnútorný trh, keďže jeho cieľom je zabrániť narušeniu fungovania jednotného trhu, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre zahraničných konkurentov (12). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Program v oblasti konkurencieschopnosti by bol ďalším krokom v reakcii na základný cieľ žiadosti českého predsedníctva, t. j. vybudovať silnejšie a odolnejšie hospodárstvo EÚ. Následne by to prispelo k dobrým životným podmienkam občanov EÚ, ako aj k dosiahnutiu klimaticky neutrálneho a obehového hospodárstva. Keďže konkurencieschopnosť je záležitosťou, ktorá sa týka všetkých, zástupcovia sociálnych partnerov a iných aktérov občianskej spoločnosti musia byť úzko zapojení do prípravy programu. |
| --- | --- |

6.8.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite [COM(2021) 550 final] (Ú. v. EÚ C 275, 18.7. 2022, s. 101).

1

(2)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán [COM(2020) 590 final] (Ú. v. EÚ C 155, 30.4. 2021, s. 20).

2

(3)  Prejav predsedníčky von der Leyenovej na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu o príprave zasadnutia Európskej rady 20. – 21. októbra 2022.

3

(4)  Achtung Europa, ECIPE 2021.

4

Achtung Europa

(5)  Summer 2022 Economic Forecast.

5

(6)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Náklady pri nekonaní na úrovni EÚ – prínosy jednotného trhu (prieskumné stanovisko) (Ú. v. EÚ C 443, 22.11. 2022, s. 51).

6

(7)  Ako zákony a iné právne predpisy ovplyvňujú konkurencieschopnosť, OECD 2021.

7

Ako zákony a iné právne predpisy ovplyvňujú konkurencieschopnosť

(8)  Výbor pre kontrolu regulácie, výročná správa, 2021 (v angličtine).

8

(9)  Výbor pre kontrolu regulácie, výročná správa, 2020 (v angličtine).

9

(10)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy [COM(2021) 713 final] (Ú. v. EÚ C 323, 26.8. 2022, s. 34).

10

(11)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na zdravotnícke a sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu v postpandemickom scenári — Úvahy a návrhy týkajúce sa hodnotenia Komisie s cieľom zmeniť legislatívny balík z roku 2012 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 323, 26.8. 2022, s. 8).

11

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zahraničných subvenciách narúšajúcich vnútorný trh [COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD)] (Ú. v. EÚ C 105, 4.3. 2022, s. 87).

12

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

574. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 14. 12. 2022 – 15. 12. 2022

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/83 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2021

[COM(2022) 337 final]

(2023/C 100/12)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 27. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 10. 11. 2022 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 51/0/3 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 206/0/2 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 27. 10. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

10. 11. 2022

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

51/0/3

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

206/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) požaduje trvalý dialóg s Komisiou o ďalších krokoch potrebných na posilnenie fungovania jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV nalieha na GR pre hospodársku súťaž, aby neustále monitorovalo schémy schválené samotnou Komisiou a zavedené členskými štátmi v reakcii na pandémiu COVID-19 a vojnu na Ukrajine s cieľom predísť presmerovaniu finančných prostriedkov do podnikov, ktoré nie sú ekonomicky životaschopné. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV preto tomu vyzýva Komisiu, aby využila maximálnu flexibilitu povolenú v rámci pravidiel štátnej pomoc v snahe umožniť členským štátom zaviesť schémy, ktoré poskytnú účinnú pomoc firmám zasiahnutým dôsledkami vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta nové usmernenia Komisie o pravidlách štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky a považuje ich za krok správnym smerom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje vyšetrovanie praktík technologických gigantov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž. Je to v súlade s pozíciou, ktorú prijal EHSV k aktu o digitálnych trhoch. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva na užšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž s cieľom ďalej presadzovať právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže EÚ voči podnikom zapájajúcim sa do cezhraničných obchodných praktík, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž a poškodzujú zákazníkov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV požaduje hospodársku súťaž za rovnakých podmienok v celom odvetví letectva. Varuje však pred takým rozvojom leteckého trhu, ktorý by viedol k dominantnému postaveniu niekoľkých leteckých spoločností. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje návrh nariadenia Komisie o zahraničných subvenciách narúšajúcich trh poskytovaných podnikom z krajín mimo EÚ, ktoré pôsobia v EÚ, ale vyzýva Komisiu, aby svoju pozornosť zamerala aj na subvencie narúšajúce trh a iné praktiky narúšajúce hospodársku súťaž v štátnych aj súkromných podnikoch mimo EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV varuje pred možnými dohodami narúšajúcimi hospodársku súťaž alebo zneužívaním dominantného postavenia v odvetví hypermarketov a predajní potravín, ktoré majú vplyv na spotrebiteľov prostredníctvom vyšších cien a na výrobcov prostredníctvom nižších dodávateľských cien. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta návrh Komisie o novom nástroji núdzovej pomoci pre jednotný trh, ktorý dopĺňa ostatné legislatívne opatrenia EÚ v oblasti krízového riadenia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva na ďalšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže a jednotného trhu v čase, keď hospodárstva naďalej čelia výzvam spôsobeným vysokými cenami energie, obmedzeniami na strane ponuky a hospodárskou neistotou. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV je pevne presvedčený, že program EÚ v oblasti zeleného a digitálneho hospodárstva postavený na základoch sociálneho trhového hospodárstva by nemal byť zmenený v dôsledku vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV napokon odporúča, aby sa štátna pomoc uplatňovala v súlade s právnymi predpismi EÚ s cieľom bojovať proti sociálno-ekonomickým dôsledkom vojny na Ukrajine s osobitným dôrazom na rodovú rovnosť a širšie rodové hľadisko, najmä v prípade utečencov v členských štátoch, ktoré susedia s Ukrajinou. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Základné informácie

| 2.1. | V správe o politike hospodárskej súťaže za rok 2021 sa predstavujú kľúčové politické zmeny a legislatívne iniciatívy uskutočnené v minulom roku, ako aj výber opatrení na presadzovanie. V roku 2021 vykonala Komisia preskúmanie kľúčových nariadení, usmernení a oznámení o hospodárskej súťaži, ako uvádza vo svojom oznámení o politike hospodárskej súťaže pripravenej na nové výzvy (1), v ktorom vymedzuje úlohu politiky hospodárskej súťaže na ceste Európy k obnove, v rámci zelenej a digitálnej transformácie a odolného jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia tiež prijala návrh nového nariadenia na riešenie narušení spôsobených zahraničnými subvenciami narúšajúcimi trh, ktoré tretie krajiny poskytujú podnikom pôsobiacim na jednotnom trhu (2), v nadväznosti na návrhy aktu o digitálnych trhoch a aktu o digitálnych službách z roku 2020, ktorých cieľom je riešiť širokú škálu digitálnych výziev (3). Aktom o digitálnych trhoch sa zaviedli najmä povinnosti, ktoré fungujú ako strážcovia pre podniky a spotrebiteľov na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Antitrustové pravidlá a usmernenia a pravidlá týkajúce sa fúzií boli aktualizované s cieľom riešiť výzvy. To zahŕňalo preskúmanie pravidiel o vertikálnej ponuke a horizontálnej spolupráci, pričom cieľom horizontálnej spolupráce bolo najmä uľahčenie spolupráce firiem spôsobmi, ktoré zvyšujú hospodársku efektívnosť. Komisia okrem toho zverejnila výsledky svojho hodnotenia oznámenia o vymedzení trhu, v ktorom sa poskytujú usmernenie o tom, ako sa presadzuje hospodárska súťaž na produktových a geografických trhoch. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia tiež aktualizovala pravidlá a usmernenia o štátnej pomoci, aby pomohla riešiť meniace sa okolnosti a podporila zelenú a digitálnu transformáciu. Obzvlášť dôležitá je potreba zvýšiť odolnosť jednotného trhu proti hospodárskej neistote. Komisia to robí monitorovaním vývoja na trhu. Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci bol obzvlášť aktuálny a relevantný na poskytovanie podpory podnikom v celej EÚ. Vývoj spôsobený ruskou agresiou na Ukrajine si vyžaduje ďalšie úpravy politiky zo strany Komisie. Komisia medzitým zaviedla investičnú podporu do konca roku 2022 a podporu platobnej schopnosti do 31. decembra 2023, čo členským štátom umožňuje stimulovať súkromné finančné prostriedky a sprístupniť ich MSP. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rovnako dôležitá bola revízia usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a dekarbonizácie hospodárskych činností. Bolo potrebné rozšíriť rozsah pôsobnosti týchto usmernení tak, aby zahŕňali nové hospodárske činnosti, ako je čistá mobilita a dekarbonizácia priemyslu. Revidovanými usmerneniami sa tak podporuje Európska zelená dohoda. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Okrem toho Komisia zrevidovala nariadenie o skupinových výnimkách pre vertikálne dohody a usmernenia k vertikálnym obmedzeniam. Cieľom je aktualizovať predchádzajúce pravidlá, ktoré sa považovali za nevhodné vzhľadom na vývoj na trhu, ako je rast online predaja. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rozsah všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách sa rozšíril aj s cieľom uľahčiť programy financované EÚ. V podstate to pomáha zefektívniť pravidlá štátnej pomoci, ktoré sa uplatňujú na vnútroštátne financovanie a v súvislosti s konkrétnymi programami EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Okrem toho boli prijaté revidované usmernenia o regionálnej pomoci, aby sa členským štátom umožnilo podporovať znevýhodnené regióny, ako aj regióny, ktoré čelia štrukturálnym výzvam. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Dôležitým krokom bola úprava, ktorú urobila Komisia, v súvislosti so súčasným aj budúcim presadzovaním vo vzťahu k výzvam spôsobeným digitálnou transformáciou. Za zásadnú bola považovaná účinnosť a efektívnosť, s akou môže Komisia reagovať na praktiky narúšajúce hospodársku súťaž vykonávané spoločnosťami, ako je Apple, Amazon alebo Facebook. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V rovnakom duchu Komisia vykonala reorganizáciu s cieľom zaoberať sa dôležitými projektmi spoločného európskeho záujmu Dôležité bolo aj vytvorenie pracovnej skupiny na podporu vykonávania aktu o digitálnych trhoch. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Na posilnenie fungovania jednotného trhu bol vyčlenený rozpočet vo výške 4,2 miliardy EUR na Program pre jednotný trh zameraný na presadzovanie politiky hospodárskej súťaže EÚ. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Účinné presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže EÚ a regulačných reforiem je rozhodujúce pre digitálnu transformáciu hospodárstva EÚ a pre väčšiu odolnosť jednotného trhu vo veľmi náročných časoch. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité antitrustové vyšetrovanie a vyšetrovanie nekalých praktík uplatňovaných zo strany nadnárodných spoločností. Kontrola fúzií Komisiou tiež zabezpečuje, že konsolidácia prebieha spôsobom, ktorý umožňuje hospodársku súťaž na trhoch a ktorým sa rieši dominantné postavenie na trhu. Počet rozhodnutí o fúziách v rôznych odvetviach dosahoval 396, čo je významný počet. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ďalším dôležitým vývojom bolo usmernenie k širokopásmovej infraštruktúre, ktorá spĺňa požiadavky na veľmi náročnú digitálnu rýchlosť, ako je stanovené v cieli týkajúcom sa gigabitovej spoločnosti EÚ do roku 2025 a digitálnej stratégii, ako aj v cieľoch uvedených v Digitálnom kompase do roku 2030. Štátna pomoc podporuje širokopásmové infraštruktúry v celej EÚ pri riešení situácií, keď neexistuje stimul pre súkromných prevádzkovateľov, aby poskytovali primerané širokopásmové pokrytie. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Činnosti Komisie podobne prispeli k cieľom v oblasti životného prostredia, najmä pokiaľ ide o dekarbonizáciu hospodárstiev a postupný, ale stabilný prechod od fosílnych palív k alternatívnym palivám v odvetví dopravy. Zabránenie narušeniam hospodárskej súťaže je rozhodujúce pri podpore Európskej zelenej dohody – v tejto súvislosti Komisia schválila niekoľko opatrení štátnej pomoci zameraných na uľahčenie zelenej transformácie EÚ. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Relevantné bolo aj presadzovanie antitrustových pravidiel a kontrola fúzií v automobilovom priemysle, ktoré prispievajú k zelenej transformácii. Toto opatrenie Komisie zahŕňalo uloženie pokút v hodnote stoviek miliónov eur. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Veľmi dôležitá je skutočnosť, že úloha Komisie pri presadzovaní politiky hospodárskej súťaže vychádza z toho, ako hospodárska súťaž funguje pre spotrebiteľov v celej EÚ. Ako sa v správe správne uvádza, sociálne trhové hospodárstvo je jednou z hlavných opôr EÚ a neustále presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže a ochrana hospodárskej súťaže podporujú ďalší rozvoj sociálneho trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Rovnaké zdôvodnenie platí pre finančné služby, v prípade ktorých Komisia riešila potenciálne kartely v sektore finančných služieb uložením vysokých pokút mnohým finančným inštitúciám. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Rovnako dôležitá bola reakcia Komisie na hospodárske a sociálne dôsledky pandémie COVID-19 uplatnením flexibility, ktorú pravidlá štátnej pomoci povoľujú prostredníctvom dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci. To umožnilo členským štátom poskytovať spoločnostiam schémy, ako sú záruky za úvery. Komisia schválila viacero schém v hodnote niekoľko miliárd eur v dočasnom rámci mnohých odvetví zasiahnutých obmedzeniami spôsobenými pandémiou COVID-19, a to aj v odvetví letectva, s cieľom riešiť potreby likvidity a kapitálu. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Dôležitou úlohou, ktorú Komisia plnila, bolo poskytovanie usmernení a podpory na uľahčenie plánov obnovy a odolnosti predložených členskými štátmi. Bolo to potrebné na zabezpečenie zlučiteľnosti plánov s pravidlami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.20.1. | V roku 2021 Komisia naďalej zabezpečovala dôsledné uplatňovanie článkov 101 a 102 Zmluvy o Fungovaní Európskej únie. Komisia tiež monitorovala členské štáty a pomáhala im v ich úsilí o transpozíciu smernice ESHS+ (4) do vnútroštátneho práva. Touto smernicou sa oprávňujú orgány hospodárskej súťaže v celej EÚ na účinnejšie presadzovanie pravidiel hospodárskej súťaže a zabezpečenie riadneho fungovania jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.20.1.

| 2.21. | Napokon Komisia zostala aktívna vo Výbore OECD pre hospodársku súťaž, Medzinárodnej sieti pre hospodársku súťaž a Konferencii OSN pre obchod a rozvoj. |
| --- | --- |

2.21.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV berie na vedomie konštruktívnu prácu, ktorú vykonala Komisia pri ďalšom posilňovaní jednotného trhu presadzovaním pravidiel hospodárskej súťaže a ochranou hospodárskej súťaže v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV tiež berie na vedomie efektívnosť, s akou Komisia zareagovala na zmiernenie vplyvu obmedzení spôsobených pandémiou COVID-19 prijatím dočasného rámca opatrení štátnej pomoci, aby sa umožnila potrebná podpora členských štátov pre podniky a zároveň sa zachovala integrita jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rovnaká úroveň efektívnosti bola použitá v reakcii na krízu, ktorá vznikla po ruskej invázii na Ukrajinu. EHSV zastáva názor, že rýchle prijatie dočasného krízového rámca štátnej pomoci bolo rovnako dôležité ako opatrenia prijaté v súvislosti s obmedzeniami spôsobenými pandémiou COVID-19. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby v prípade, že členské štáty čelia hospodárskym otrasom, uplatňovala v celom rozsahu flexibilitu, ktorú umožňujú pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV tiež berie na vedomie prácu, ktorú vykonala Komisia pri revízii kľúčových nariadení, usmernení a oznámení, aby sa zabezpečilo, že zostanú vhodné na svoj účel, najmä pri revízii nariadenia o skupinových výnimkách pre vertikálne dohody a vertikálne usmernenia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV považuje prijatie nariadenia, ktorým sa rozširuje rozsah pôsobnosti všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, a uverejnenie usmernení o štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky za dôležité kroky na podporu hlavných politických cieľov EÚ. Za relevantné sa považuje aj prijatie revidovaného oznámenia o dôležitých projektoch spoločného európskeho záujmu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV berie na vedomie úsilie vynaložené na prijatie aktu o digitálnom trhu. EHSV považuje tento právny predpis za obrovský krok smerom k posilneniu hospodárskej súťaže a ochrane zákazníkov pri využívaní digitálnych služieb. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV tiež konštatuje, že návrh nariadenia o zahraničných subvenciách, ktoré narúšajú vnútorný trh, je v procese schvaľovania. EHSV vo viacerých svojich stanoviskách argumentoval proti poskytovaniu zahraničných subvencií narúšajúcich trh firmám pôsobiacim v EÚ. Navrhovaným nariadením by Komisia získala nové právomoci na vyšetrovanie takýchto zahraničných subvencií a prijímanie nápravných opatrení vždy, keď to bude potrebné. EHSV sa domnieva, že je to v súlade so zásadou spravodlivej hospodárskej súťaže za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV berie na vedomie antitrustové opatrenia, ako aj opatrenia prijaté v oblasti kontroly fúzií. Takéto opatrenia sú potrebné na zachovanie integrity jednotného trhu a ochranu občanov EÚ, najmä pred rozhodnutiami prijatými technologickými gigantmi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Skutočnosť, že Komisia schválila viacero opatrení štátnej pomoci na podporu zelenej transformácie EÚ vrátane opatrení na podporu energie z obnoviteľných zdrojov a čistej mobility, pripravuje pôdu pre ďalšie pozitívne opatrenia v budúcnosti. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne odporúčania

| 4.1. | EHSV požaduje trvalý dialóg s Komisiou o ďalších krokoch potrebných na posilnenie fungovania jednotného trhu. V tejto súvislosti by EHSV chcel zdôrazniť svoje nedávne stanovisko, v ktorom uvádza nedostatky na jednotnom trhu EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hoci EHSV ocenil rýchlosť, akou Komisia reagovala na obmedzenia spôsobené pandémiou COVID-19 a neskôr aj na hospodárske dôsledky spôsobené vojnou na Ukrajine, vyzýva na neustále monitorovanie schém schválených samotnou Komisiou a zavedených členskými štátmi v reakcii na COVID-19 a vojnu na Ukrajine, aby sa zabránilo presmerovaniu finančných prostriedkov do podnikov, ktoré nie sú ekonomicky životaschopné. Potrebná úroveň podpory, ako aj tlaky, ktorým čelia vlády v celej EÚ, aby poskytli štátnu pomoc, sú mimoriadne a môžu viesť k takýmto situáciám. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV napriek tomu vyzýva Komisiu, aby využila maximálnu flexibilitu povolenú v rámci pravidiel štátnej pomoci v snahe umožniť členským štátom zaviesť schémy, ktoré poskytnú účinnú pomoc firmám a spoločenstvám zasiahnutým dôsledkami vojny na Ukrajine. EHSV zároveň zdôrazňuje, že takáto pomoc by mala byť povolená s minimálnym narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV vyzdvihuje úsilie vynaložené na podporu zelenej agendy EÚ prostredníctvom politiky hospodárskej súťaže. Je to kľúčové a nové usmernenia Komisie o pravidlách štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky sú krokom správnym smerom. Keďže tieto tri sektory sú vzájomne prepojené, EHSV sa domnieva, že nové usmernenia poskytujú pevný základ pre účinnú podporu Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV poukazuje na vyšetrovania, ktoré Komisia vykonala v súvislosti s praktikami narúšajúcimi hospodársku súťaž mnohých technologických gigantov, a plne podporuje takéto vyšetrovania, pretože sú v súlade s pozíciou, ktorú prijal EHSV k aktu o digitálnych trhoch, najmä pokiaľ ide o jeho význam pri umožňovaní hospodárskej súťaže v oblasti digitálnych služieb a pri ochrane občanov EÚ pred nekalými praktikami technologických gigantov. To dokazuje, že Komisia má teraz väčší vplyv, pokiaľ ide o jej cieľ, ktorým je posun smerom k regulovanejšiemu digitálnemu trhu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV vyzýva na užšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž s cieľom ďalej presadzovať právo hospodárskej súťaže EÚ voči spoločnostiam zapájajúcim sa do cezhraničných obchodných praktík, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž a poškodzujú zákazníkov. EHSV považuje koordináciu vyšetrovaní za kľúčovú. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV poukázal na dôležitosť rozhodnutí Komisie týkajúcich sa odvetvia letectva, najmä počas pandémie, a požaduje hospodársku súťaž za rovnakých podmienok v celom odvetví. Varoval by však pred takým rozvojom odvetvia letectva a trhu v oblasti letectva, ktorý by vyústil do situácie, že by im časom mohol dominovať malý počet leteckých spoločností. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV plne podporuje návrh nariadenia Komisie o zahraničných subvenciách narúšajúcich trh podnikom z oblastí mimo EÚ pôsobiacim v EÚ. To má zjavný rušivý vplyv na hospodársku súťaž, pričom zahraničné podniky môžu tiež ťažiť z daňových výhod, čím vznikajú ďalšie narušenia hospodárskej súťaže. EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby prijala vhodné opatrenia v oblasti subvencií narúšajúcich trh a iných praktík narúšajúcich hospodársku súťaž v podnikoch (štátnych alebo súkromných) mimo EÚ. Pomohlo by to tiež dosiahnuť ciele európskej priemyselnej stratégie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV konštatuje, že Komisia a vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže monitorujú situáciu v potravinových dodávateľských reťazcoch v Európe. EHSV varuje pred možnými dohodami narúšajúcimi hospodársku súťaž alebo zneužívaním dominantného postavenia, ktoré majú vplyv na spotrebiteľov prostredníctvom vyšších cien. EHSV tiež varuje pred tým, aby odvetvie hypermarketov a obchodov s potravinami prevzalo dominantné postavenie na trhu s potravinami na úkor spotrebiteľov, ktorým by to prinieslo vyššie ceny, a na úkor výrobcov, pre ktorých by to znamenalo nižšie dodávateľské ceny. EHSV si uvedomuje, že zabezpečiť vykonávanie smernice o nekalých obchodných praktikách s cieľom riešiť situácie, v ktorých dochádza k nerovnováhe v individuálnych obchodných vzťahoch, je povinnosťou členských štátov (5). EHSV preto vyzýva Komisiu, aby neustále monitorovala účinnosť analýzy trhu a opatrení, ktoré vykonávajú národné orgány. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV víta návrh Komisie týkajúci sa nového nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh, ktorým sa dopĺňajú ostatné legislatívne opatrenia EÚ v oblasti krízového riadenia, ako je mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, ako aj pravidlá EÚ pre konkrétne odvetvia, dodávateľské reťazce a výrobky, ako je zdravotníctvo, polovodiče a potravinová bezpečnosť, ktorými sa už zabezpečujú cielené opatrenia reakcie na krízu. EHSV zastáva názor, že to poskytuje dobre vyvážený rámec krízového riadenia na identifikáciu rôznych hrozieb pre jednotný trh a zabezpečenie jeho hladkého fungovania prostredníctvom vytvorenia architektúry krízového riadenia, navrhnutia nových opatrení na vyrovnanie negatívnych vplyvov na jednotný trh a umožnenia opatrení poslednej možnosti v prípade núdze. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV vyzýva na ďalšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže a jednotného trhu v čase, keď hospodárstva naďalej čelia výzvam spôsobeným vysokými cenami energie, obmedzeniami na strane ponuky a hospodárskou neistotou. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV je pevne presvedčený, že program EÚ v oblasti zeleného a digitálneho hospodárstva postavený na základoch sociálneho trhového hospodárstva by nemal byť zmenený v dôsledku krízy na Ukrajine. Trhy poskytujúce občanom EÚ konkurencieschopné a spravodlivé ceny by mali zostať cieľom EÚ prostredníctvom opatrení Komisie a vnútroštátnych orgánov v celej EÚ. V tejto súvislosti je vhodné odkázať na nedávny návrh Komisie o spoločnom obstarávaní zemného plynu ako dočasné, ale účinné riešenie na stabilizáciu cien energie. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Posledný bod sa týka uplatňovania štátnej pomoci, ako to umožňujú pravidlá EÚ, na podporu opatrení na boj proti sociálno-ekonomickým dôsledkom vojny na Ukrajine vrátane utečeneckej krízy, ktorá postihuje členské štáty susediace s Ukrajinou, a potreby venovať osobitnú pozornosť rodovej rovnosti a širšej rodovej perspektíve. |
| --- | --- |

4.13.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Politika hospodárskej súťaže pripravená na nové výzvy, COM(2021) 713 final.

1

(2)  COM(2021) 223 final.

2

(3)  COM(2020) 842 final.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1 z 11. decembra 2018 o posilnení právomocí orgánov na ochranu hospodárskej súťaže v členských štátoch na účely účinnejšieho presadzovania práva a o zabezpečení riadneho fungovania vnútorného trhu (Ú. v. EÚ L 11, 14.1.2019, s. 3).

4

(5)  Smernica bola zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2161 z 27. novembra 2019, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu predpisov Únie v oblasti ochrany spotrebiteľa (Ú. v. EÚ L 328, 18.12.2019, s. 7).

5

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/89

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový európsky inovačný program

[COM (2022) 332 final]

(2023/C 100/13)

| Spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Christophe LEFÈVRE |

Spravodajca:

Maurizio MENSI

Spoluspravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 27. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 10. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 177/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 27. 10. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

10. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

177/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta európsky inovačný program, ktorý navrhla Komisia, a schvaľuje najmä jeho dvojaký cieľ: podporovať konkurencieschopnosť Európy a zároveň zabezpečiť zdravie a blahobyt jej občanom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV taktiež oceňuje, že Komisia kladie dôraz na nevyhnutnosť odstrániť nedostatky, ktoré má EÚ v oblasti rozširujúcich sa podnikov (scaleupov) a podnikov v sektore špičkových technológií v porovnaní s tretími krajinami, kde sú rastúce technologické spoločnosti rozšírenejšie. EHSV odporúča, aby Komisia pri realizácii zelenej a digitálnej transformácie kládla väčší dôraz na úlohu podnikov, najmä MSP a startupov, a tiež inovačných sietí, ktoré tieto podniky vytvárajú. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV oceňuje štruktúru návrhu, ktorá spočíva na piatich hlavných iniciatívach. Takisto je potrebné zabezpečiť nástroje na overovanie a monitorovanie dosiahnutých výsledkov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta návrh zriadiť poradnú skupinu pre právne predpisy priaznivé pre inovácie v oblasti verejných služieb a navrhuje, aby bol jej plnohodnotným členom aj zástupca EHSV. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje význam financovania experimentálnej a testovacej infraštruktúry s cieľom pomôcť startupom a preklenúť priepasť medzi laboratóriami a uplatnením na trhu. V tejto súvislosti oceňuje zavedenie nového pojmu testovacej a experimentálnej infraštruktúry v návrhu revízie všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách týkajúcich sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV tiež víta iniciatívu v oblasti verejného obstarávania. Odporúča zabezpečiť, aby sa do predkladania ponúk v rámci inovačného obstarávania zapojil aspoň jeden startup. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzdvihuje význam spoľahlivého režimu duševného vlastníctva, ktorý by sa mal uplatňovať na vynálezy startupov s cieľom podporiť nepretržitý rozvoj výskumu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala medziregionálny rozmer investícií so spoločnou účasťou menej inovatívnych aj inovatívnejších regiónov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že verejná podpora by sa mala poskytovať aj na vysokoškolské vzdelávanie a inovačné laboratóriá. Odporúča preto, aby Komisia na realizáciu cieľov v oblasti inovácie využila viacero pilotných výskumných centier a univerzít. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV tiež víta, že Komisia podporuje členské štáty pri vypracúvaní cezhraničných projektov spoločného európskeho záujmu. Navrhuje preto, aby sa financovali výskumné činnosti, ako aj profesijný rozvoj výskumných pracovníkov a aby výsledky výskumu podporovaného z verejných zdrojov boli sprístupnené inovátorom pre ďalší rozvoj, prípadne prostredníctvom platformy Innospace. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta uverejnenie usmerňovacieho dokumentu, ktorý má príslušným orgánom pomôcť vybrať si najvhodnejší európsky strategický program, a zdôrazňuje význam horizontálneho uplatňovania týchto programov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV oceňuje myšlienku preskúmať možnosť výhodnejšieho daňového zaobchádzania pre akciové opcie a daňového režimu pre talentovaných ľudí, ktorí pôsobia cezhranične. Vyzýva Komisiu, aby koordinovala vnútroštátne iniciatívy zamerané na podporu talentov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta zámer Komisie vytvoriť spoľahlivejšie a porovnateľnejšie databázy a spoločnú taxonómiu údajov, ktoré by mohli usmerňovať politiky na všetkých úrovniach, ako aj jej zámer šíriť osvedčené postupy štruktúrovaným spôsobom prostredníctvom fóra Európskej rady pre inováciu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV taktiež oceňuje zámer Komisie, pokiaľ ide o výmenu osvedčených postupov a zverejňovanie usmernení pre vlády o tom, ako ich využívať, aby sa odstránila regulačná fragmentácia medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext

| 2.1. | Cieľom nového európskeho inovačného programu je postaviť Európu na čelo novej vlny špičkových technologických inovácií a startupov prostredníctvom týchto iniciatív:






  — | zlepšiť prístup európskych startupov a rozširujúcich sa podnikov k financovaniu, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

zlepšiť prístup európskych startupov a rozširujúcich sa podnikov k financovaniu,

| — | zlepšiť podmienky pre inovátorov na testovanie nových nápadov prostredníctvom experimentálnych regulačných prostredí, |
| --- | --- |

—

zlepšiť podmienky pre inovátorov na testovanie nových nápadov prostredníctvom experimentálnych regulačných prostredí,

| — | prispieť k vytváraniu „regionálnych inovačných údolí“, a to aj v zaostávajúcich regiónoch, |
| --- | --- |

—

prispieť k vytváraniu „regionálnych inovačných údolí“, a to aj v zaostávajúcich regiónoch,

| — | prilákať talenty do Európy a udržať talenty v Európe, |
| --- | --- |

—

prilákať talenty do Európy a udržať talenty v Európe,

| — | zlepšiť politický rámec prostredníctvom jasnejšej terminológie, jasnejších ukazovateľov a súborov údajov, ako aj strategickou podporou pre členské štáty. |
| --- | --- |

—

zlepšiť politický rámec prostredníctvom jasnejšej terminológie, jasnejších ukazovateľov a súborov údajov, ako aj strategickou podporou pre členské štáty.

| 2.2. | Nový európsky inovačný program obsahuje 25 konkrétnych opatrení zoskupených do piatich hlavných iniciatív:






  — | Financovanie rozširujúcich sa podnikov podnieti investície zo strany inštitucionálnych a iných súkromných investorov. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Financovanie rozširujúcich sa podnikov podnieti investície zo strany inštitucionálnych a iných súkromných investorov.

| — | Podpora inovácií prostredníctvom experimentálnych prostredí a verejného obstarávania uľahčí inovácie. |
| --- | --- |

—

Podpora inovácií prostredníctvom experimentálnych prostredí a verejného obstarávania uľahčí inovácie.

| — | Urýchlenie a posilnenie inovácie v európskych ekosystémoch v celej EÚ v záujme vyrovnania rozdielov medzi jednotlivými krajinami a regiónmi podporí vytváranie regionálnych inovačných údolí a ich vzájomné prepojenie a pomôže členským štátom vyčleniť aspoň 10 miliárd EUR na regionálne inovácie spojené s prioritami EÚ. |
| --- | --- |

—

Urýchlenie a posilnenie inovácie v európskych ekosystémoch v celej EÚ v záujme vyrovnania rozdielov medzi jednotlivými krajinami a regiónmi podporí vytváranie regionálnych inovačných údolí a ich vzájomné prepojenie a pomôže členským štátom vyčleniť aspoň 10 miliárd EUR na regionálne inovácie spojené s prioritami EÚ.

| — | Podporou, prilákaním a udržaním talentov v oblasti špičkových technológií sa zabezpečí rozvoj a pohyb kľúčových talentov v oblasti špičkových technológií v rámci EÚ. |
| --- | --- |

—

Podporou, prilákaním a udržaním talentov v oblasti špičkových technológií sa zabezpečí rozvoj a pohyb kľúčových talentov v oblasti špičkových technológií v rámci EÚ.

| — | Zlepšenie nástrojov na tvorbu politík bude kľúčové pre vývoj a používanie spoľahlivých a porovnateľných súborov údajov a spoločných definícií (startupy, scaleupy), ktoré môžu usmerňovať politiky na všetkých úrovniach v celej EÚ. |
| --- | --- |

—

Zlepšenie nástrojov na tvorbu politík bude kľúčové pre vývoj a používanie spoľahlivých a porovnateľných súborov údajov a spoločných definícií (startupy, scaleupy), ktoré môžu usmerňovať politiky na všetkých úrovniach v celej EÚ.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta európsky inovačný program, ktorý vypracovala Komisia, a najmä jeho dvojaký cieľ: na jednej strane podporovať konkurencieschopnosť Európy, na druhej strane zabezpečiť blahobyt jej občanom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V tejto súvislosti EHSV oceňuje skutočnosť, že plán Komisie je založený na celkovom cieli odstrániť rozdiely v oblasti inovácie, ktoré pretrvávajú medzi členskými štátmi a v rámci európskych regiónov a ktoré by mohli narušiť sociálnu a hospodársku súdržnosť. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že digitálna dividenda by mala byť dostupná pre všetkých európskych občanov bez ohľadu na to, kde žijú. Digitálna revolúcia by mala pomôcť odstrániť pretrvávajúce rozdiely, ktoré vznikli počas priemyselnej revolúcie a sú výraznejšie v niektorých členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ po páde železnej opony. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Teraz je to dôležitejšie než kedykoľvek predtým, keďže všetky členské štáty a regióny EÚ musia byť nezávislé od tretích krajín, ktoré, ako ukázali vojna na Ukrajine, súčasná energetická kríza a nedostatok čipov, nie sú vždy spoľahlivé a vôbec nerešpektujú základné európske hodnoty. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV taktiež oceňuje, že Komisia kladie dôraz na nevyhnutnosť odstrániť nedostatky v oblasti rozširujúcich sa podnikov (scaleupov) a podnikov v sektore špičkových technológií v porovnaní s tretími krajinami, kde sú rastúce technologické spoločnosti rozšírenejšie. Ďalej odporúča, aby Komisia pri realizácii zelenej a digitálnej transformácie kládla väčší dôraz na úlohu podnikov, MSP, startupov a inovačných sietí, ktoré tieto podniky vytvárajú, pričom by mala podporovať konkurencieschopnosť (1). Takisto je dôležité podporovať iniciatívy zamerané aj na transformáciu tradičných poľnohospodárskych podnikov na inovatívne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že väčšia a jednotnejšia digitalizácia by mohla dať do pohybu pozitívny kolobeh a viesť k zlepšeniu blahobytu občanov, dosiahnutiu cieľov udržateľnosti, posilneniu hospodárskej a sociálnej súdržnosti v Únii a zníženiu priemyselnej a hospodárskej závislosti od tretích krajín, ktoré nevyznávajú tie isté hodnoty. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Z uvedených dôvodov EHSV hodnotí obsahovú stránku tejto iniciatívy pozitívne a plne ju podporuje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV tiež oceňuje štruktúru programu, ktorá spočíva na piatich hlavných iniciatívach. Pripomína, že by sa mali zabezpečiť nástroje na nepretržité overovanie a monitorovanie dosiahnutých výsledkov, aby sa tam, kde je to potrebné, zaviedli vhodné opatrenia na nápravu a zlepšenie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV víta návrh zriadiť poradnú skupinu pre právne predpisy priaznivé pre inovácie v oblasti verejných služieb a navrhuje, aby bol jej plnohodnotným členom aj zástupca EHSV. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Hlavná iniciatíva: Financovanie špičkových technologických scaleupov

| 4.1. | EHSV veľmi oceňuje všetky navrhované opatrenia na zníženie nákladov podnikov na nové vlastné imanie v celej EÚ. Medzi týmito opatreniami je aj možnosť využívať práva duševného vlastníctva ako zábezpeku a návrh na vytvorenie nového aktu o kótovaní, ktorým sa zjednodušia a uľahčia požiadavky na prvotné aj priebežné kótovanie určitých typov spoločností s cieľom znížiť náklady a zvýšiť právnu istotu pre emitentov a zároveň zabezpečiť ochranu investorov a integritu trhu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV konštatuje, že je potrebné, aby Európa mala taký režim duševného vlastníctva, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi otvorenou vedou a duševným vlastníctvom. Mnohé startupy sú majiteľmi patentov nevyhnutných pre normu alebo takéto patenty používajú. Aspoň malým a stredným podnikom by sa nemala ukladať zákonná povinnosť vykonať overenia súborov patentov nevyhnutných pre normu, na ktoré chcú udeliť licenciu. Takáto povinnosť by mohla mať nepriaznivý vplyv na inovácie, pretože môže predĺžiť rokovania a viesť k sporom vo fáze, keď vyhliadky na zisky z licencie nie sú ešte isté. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV oceňuje, že sa osobitná pozornosť zameriava na ženy a zber údajov o ženách a menej zastúpených skupinách, aby sa mohli vypracovať cielené politiky na odstránenie rodových a iných rozdielov, ktoré sa týkajú aj startupov. Podpora zamestnanosti žien v oblasti inovácií má zásadný význam pre zabezpečenie európskej konkurencieschopnosti a zavedením indexu rodovej rovnosti a menej zastúpených skupín sa získa užitočný znalostný nástroj na riešenie tejto otázky. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV upozorňuje, že je dôležité, aby aj MSP a podniky so strednou trhovou kapitalizáciou inovovali v záujme uskutočnenia zelenej a digitálnej transformácie. Preto by sa do programu mali začleniť opatrenia, ktoré im v tomto úsilí pomôžu a podporia ich konkurencieschopnosť. Vo všeobecnosti je dôležité vytvoriť taký ekosystém, ktorý aj tradičným podnikom umožní stať sa inovatívnymi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Keďže, ako zdôrazňuje Komisia, hlavným zdrojom financovania podnikov sú bankové produkty, EHSV vyzdvihuje význam záruk financovaných z verejných zdrojov a vyzýva Komisiu, aby v tejto oblasti zvážila možnosť zopakovať to, čo už bolo stanovené v dočasných rámcoch vzhľadom na pandémiu COVID-19 a vojnu na Ukrajine. V tejto súvislosti môžu verejné záruky prilákať dlhodobých investorov a investorov menej ochotných riskovať (napríklad dôchodkové fondy a štátne investičné fondy), ktorých financovanie sa v Európe nevyužíva dostatočne. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV vyzýva Komisiu, aby pri realizácii tejto hlavnej iniciatívy uprednostňovala cezhraničné výskumné laboratóriá a spin-off startupy rôznych univerzít. Rozsiahla spolupráca medzi univerzitami môže totiž podporiť inováciu s praktickými uplatneniami v rámci prístupu zdola nahor, ktorý sa na stimulovanie tvorivosti zdá byť vhodnejší. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV taktiež vyzýva Komisiu, aby zamerala podporu EÚ na jednotlivé odvetvia (napr. čipy, obnoviteľné zdroje energie atď.) s cieľom podporiť aplikovaný výskum tam, kde je na plnenie strategických cieľov EÚ skutočne potrebný. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV vyzýva Komisiu, aby okrem zníženia nákladov na vlastné imanie a harmonizácie daňových systémov zvážila zavedenie osobitných finančných prostriedkov pre rozširujúce sa podniky EÚ na podporu rastu niektorých strategických startupov. Môže sa tým aj znížiť atraktívnosť akvizícií na účel likvidácie konkurencie alebo presunu do zahraničia, keďže zakladatelia by mohli podporovať rozvoj svojich podnikov bez toho, aby ich museli predať alebo premiestniť. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie európskeho digitálneho trhu pre startupy, ktorý im umožní komunikovať s potenciálnymi investormi v celej EÚ. Takýto trh by mohol pomôcť prekonať ťažkosti, s ktorým by startupy, najmä v menších členských štátoch, mohli byť konfrontované pri hľadaní miestnych investorov a v úsilí včas získať značnú likviditu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV zdôrazňuje význam technologickej infraštruktúry na rozširovanie technológií špičkových technologických startupov. Takýto prístup by sa mal preto viac podporovať a uľahčovať. V prípade infraštruktúry a dát financovaných z verejných zdrojov by sa mohla uložiť povinnosť otvoreného a nediskriminačného prístupu. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Hlavná iniciatíva: Umožnenie špičkových technologických inovácií prostredníctvom experimentálnych priestorov a verejného obstarávania

| 5.1. | EHSV víta zverejnenie usmerňovacieho dokumentu o experimentálnych regulačných prostrediach, testovacích zariadeniach a živých laboratóriách ako nástroj na prilákanie experimentovania do EÚ, ako aj šírenie osvedčených postupov v členských štátoch s cieľom podporiť harmonizáciu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV takisto oceňuje, že sa v rámci štátnej pomoci pre výskum, vývoj a inovácie zaviedlo nové pravidlo, ktoré členským štátom umožní financovať viac testovacích a experimentálnych zariadení. V tejto súvislosti EHSV navrhuje stanoviť strop pre oprávnené vnútroštátne verejné financovanie, aby sa zabránilo penalizácii menších alebo chudobnejších členských štátov, alebo prípadne zabezpečiť cielené a doplnkové európske financovanie pre tie členské štáty, ktoré nie sú schopné uspieť v konkurenčnom boji o štátnu pomoc. Navrhuje tiež, aby sa uverejnili európske usmernenia s cieľom harmonizovať výklady jednotlivých štátov v prípadoch, keď by sa mohli líšiť. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV zdôrazňuje význam financovania experimentálnej a testovacej infraštruktúry s cieľom pomôcť startupom posilniť ich technológie a preklenúť priepasť medzi laboratóriami a uplatnením na trhu. V tejto súvislosti oceňuje zavedenie nového pojmu testovacej a experimentálnej infraštruktúry v návrhu revízie všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách týkajúcich sa štátnej pomoci. Predovšetkým by sa malo rozlišovať medzi pojmom „testovacia a experimentálna infraštruktúra“ a bežne používaným pojmom „technologická infraštruktúra“. V tejto súvislosti môže byť rozlišovacím prvkom prevažujúce hospodárske využitie. Okrem toho by prahová hodnota pre notifikačnú povinnosť mala byť v prípade testovacej a experimentálnej infraštruktúry aj v prípade technologickej infraštruktúry rovnaká, 20 miliónov EUR, a pre podniky, ktoré sa podieľajú aspoň na 5 % investičných nákladov testovacích a experimentálnych zariadení, by sa mal zaviesť zvýhodnený režim. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV tiež víta iniciatívu v oblasti verejného obstarávania. V tejto súvislosti navrhuje zvážiť možnosť zaviesť mechanizmus, ktorý zaručí, že sa na verejnom obstarávaní inovácií zúčastní aspoň jeden startup. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV vyzdvihuje význam spoľahlivého režimu duševného vlastníctva, ktorý by sa mal uplatňovať na vynálezy startupov s cieľom podporiť nepretržitý rozvoj výskumu. Ak si obchodní partneri nárokujú výlučné právo na vedecké výsledky v počiatočných fázach (čo si vyžaduje výlučné právo na podporu vedeckých laboratórií a spoluprácu s nimi), môže sa stať, že vedecké laboratóriá tieto výsledky nebudú ďalej rozvíjať, pretože už nie sú z ekonomického hľadiska zaujímavé. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Hlavná iniciatíva: Urýchlenie a posilnenie inovácií v európskych inovačných ekosystémoch v celej EÚ a na riešenie rozdielov v oblasti inovácií

| 6.1. | EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala medziregionálny rozmer investícií, a víta najmä skutočnosť, že sa za prednostné považujú niektoré medziregionálne inovačné projekty súvisiace s hlavnými prioritami EÚ (ako je udržateľnosť), s účasťou menej inovatívnych aj inovatívnejších regiónov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV zdôrazňuje, že inovácia spočíva na celom reťazci výskumu a vývoja, od výskumu zo zvedavosti až po aplikovaný výskum a vývoj, pričom zahŕňa aj vzdelávanie a odbornú prípravu, a závisí od kapacít a zdrojov ktoré na zavádzanie príslušných inovácií vyčleňujú politické, kultúrne a sociálno-ekonomické systémy. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že v záujme rozvoja štrukturálnych inovácií a nových myšlienok by sa verejná podpora mala poskytovať aj na vysokoškolské vzdelávanie, ako aj na odbornú prípravu (ktorá je kľúčom k urýchleniu inovácie) a inovačné laboratóriá, a nielen na projekty, ktoré sa už dostali do fázy uvedenia na trh. Komisia môže na dosiahnutie tohto cieľa využiť viacero pilotných univerzít. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV taktiež oceňuje, že Komisia poskytuje podporu členským štátom pri rozvoji významných cezhraničných projektov spoločného európskeho záujmu, pričom zdôrazňuje, že je dôležité podporovať aj fázu výskumu, keďže inovácia je miestny proces, ktorý by sa mal už od začiatku podporovať zdola nahor, v súlade so záverečnou správou Konferencie o budúcnosti Európy (návrhy 12 a 35). Mali by sa preto financovať tak výskumné činnosti, ako aj profesijný rozvoj výskumných pracovníkov. Výsledky výskumu, ktoré sa podporujú z verejných zdrojov, by mali byť sprístupnené inovátorom pre ďalší rozvoj, a to prípadne prostredníctvom platformy Innospace. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV víta uverejnenie usmerňovacieho dokumentu, ktorý má príslušným orgánom pomôcť vybrať si najvhodnejší európsky strategický program. Zároveň zdôrazňuje, že je dôležité, aby strategické programy neboli navrhnuté ako „uzavreté celky“, ale aby sa zohľadnila ich komplementárnosť, a ak je to možné, aby sa uplatňovali horizontálne. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Hlavná iniciatíva: Podpora, prilákanie a udržanie talentov v oblasti špičkových technológií

| 7.1. | EHSV víta túto iniciatívu, ktorej cieľom je znásobiť príležitosti a pomôcť skontaktovať zamestnávateľov a talenty v celej Európe. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV obzvlášť oceňuje myšlienku preskúmať možnosť výhodnejšieho daňového zaobchádzania pre akciové opcie v EÚ. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zohľadnila daňovú situáciu talentovaných ľudí, ktorí pôsobia cezhranične, a zamedzila prekážkam znemožňujúcim voľný pohyb talentov. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby koordinovala vnútroštátne iniciatívy zamerané na podporu talentov. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Hlavná iniciatíva: Zlepšenie nástrojov tvorby politiky

| 8.1. | EHSV víta zámer Komisie vytvoriť spoľahlivejšie a porovnateľnejšie databázy a spoločnú taxonómiu údajov, ako aj jej zámer šíriť osvedčené postupy štruktúrovaným spôsobom prostredníctvom fóra Európskej rady pre inováciu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EHSV tiež oceňuje zámer Komisie, pokiaľ ide o výmenu osvedčených postupov s cieľom zhromaždiť dobré príklady experimentálnych regulačných prostredí a flexibilných právnych rámcov z celej EÚ a zverejniť usmernenia pre vlády o tom, ako ich využívať. EHSV nabáda Komisiu, aby tieto nástroje využila na odstránenie regulačnej fragmentácie a rozdielov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

8.2.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Centrá digitálnych inovácií a MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 75, 28.2.2023, s. 82)

1

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh a zrušuje sa nariadenie Rady (ES) č. 2679/98

[COM(2022) 459 final – 2022/0278 (COD)]

b) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2016/424, (EÚ) 2016/425, (EÚ) 2016/426, (EÚ) 2019/1009 a (EÚ) č. 305/2011, pokiaľ ide o núdzové postupy posudzovania zhody, prijímania spoločných špecifikácií a dohľadu nad trhom z dôvodu núdzovej situácie na jednotnom trhu

[COM(2022) 461 final – 2022/0279 (COD)]

c) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernice 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EÚ, 2013/29/EÚ, 2014/28/EÚ, 2014/29/EÚ, 2014/30/EÚ, 2014/31/EÚ, 2014/32/EÚ, 2014/33/EÚ, 2014/34/EÚ, 2014/35/EÚ, 2014/53/EÚ a 2014/68/EÚ, pokiaľ ide o núdzové postupy posudzovania zhody, prijímania spoločných špecifikácií a dohľadu nad trhom z dôvodu núdzovej situácie na jednotnom trhu

[COM(2022) 462 final – 2022/0280 (COD)]

(2023/C 100/14)

| Spravodajca: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Janica YLIKARJULA |

Spravodajca:

Andrej ZORKO

Spoluspravodajkyňa:

Janica YLIKARJULA

| Žiadosť o konzultáciu | a) | Európsky parlament, 9. 11. 2022 |
| --- | --- | --- |

Žiadosť o konzultáciu

a)

Európsky parlament, 9. 11. 2022

| a) | Rada Európskej únie, 11. 11. 2022 |
| --- | --- |

a)

Rada Európskej únie, 11. 11. 2022

| b) | Európsky parlament, 21. 11. 2022 |
| --- | --- |

b)

Európsky parlament, 21. 11. 2022

| a) | Rada Európskej únie, 24. 11. 2022 |
| --- | --- |

a)

Rada Európskej únie, 24. 11. 2022

| c) | Európsky parlament, 21. 11. 2022 |
| --- | --- |

c)

Európsky parlament, 21. 11. 2022

| a) | Rada Európskej únie, 30. 11. 2022 |
| --- | --- |

a)

Rada Európskej únie, 30. 11. 2022

Právny základ

| a) | články 114, 21, 45 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |

a)

články 114, 21, 45 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

| b) | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |

b)

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

| c) | články 91, 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |

c)

články 91, 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

10. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje zámer Komisie zriadiť nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh na prekonávanie budúcich kríz, ktoré by mohli zasiahnuť fungovanie jednotného trhu a jeho podniky, ako aj blahobyt občanov EÚ. EHSV súhlasí s opatreniami na zabezpečenie voľného pohybu tovaru, služieb a osôb a zabránenie obmedzeniam v rámci EÚ aj počas krízy. Nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh by mal uprednostňovať výmenu informácií, spoluprácu, komunikáciu a solidaritu medzi členskými štátmi. Opatrenia na zlepšenie administratívnej spolupráce a zvýšenie transparentnosti vo vzťahu k členským štátom sú síce mimoriadne dôležité, ale EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že ak členské štáty nesplnia stanovené požiadavky, nebude to mať pre ne žiadne následky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reakcia na krízu musí byť rýchla, dočasná, riadne cielená a koordinovaná na úrovni EÚ, aby sa zabezpečil spoločný prístup. Mala by zohľadniť dôsledky krízy na podniky a blahobyt občanov EÚ a vytvoriť podmienky pre odolnejšiu spoločnosť a odolnejšie hospodárstvo v budúcnosti. Dôraz by sa mal jasne klásť skôr na voľný pohyb tovaru, služieb a osôb v čase krízy a na zmiernenie dôsledkov krízy na blahobyt ľudí ako na zasahovanie do výroby tovaru a do poskytovania služieb a do ich dodávateľských reťazcov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Opatrenia na zmiernenie krízy si vyžadujú jasný právny rámec, aby sa zabránilo rozdielnym výkladom, nesúrodým opatreniam a zbytočným súdnym sporom. EHSV sa domnieva, že vymedzenia pojmov „kríza“, „strategicky dôležité oblasti“, „tovar a služby strategického významu“ a „tovar a služby dôležité v krízovej situácii“ sú príliš vágne na to, aby sa tieto obavy riešili, a odporúča, aby ich Komisia presnejšie vymedzila. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Núdzové opatrenia nesmú porušovať základné práva európskych občanov a výkon týchto práv (vrátane práva na štrajk v akomkoľvek odvetví) nesmie odôvodňovať krízovú odpoveď. Komisia by mala objasniť, že ak sa štrajk alebo iná protestná akcia uskutočňuje podľa vnútroštátnych právnych predpisov, nemožno to podľa nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh považovať za krízu. Podobne všetky opatrenia na zmiernenie krízy musia v prípade podnikov spĺňať zásady nevyhnutnosti a proporcionality, čo sa v návrhu nestanovuje. Mala by sa rešpektovať okrem tohto aj autonómia sociálnych partnerov. Tieto opatrenia predstavujú riziko vzniku ďalších zbytočných prekážok, obmedzení a záťaže, ktorým treba zabrániť, a to najmä v čase krízy. Jednotný trh musí zostať prístupný a vybavený zárukami proti sociálnemu a daňovému dumpingu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že núdzová situácia si vyžaduje rýchlu a účinnú reakciu. Preto odporúča, aby Komisia prehodnotila návrh s cieľom zaujať primerane rýchly a účinný prístup ku krízovému riadeniu. EHSV sa obáva, či navrhovaný prístup založený na postupných krokoch nie je administratívne príliš zaťažujúci, čo má negatívny vplyv na jeho účinnosť. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča nadviazať úzku spoluprácu medzi poradnou skupinou nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh a existujúcimi nástrojmi strategického výhľadu EÚ s cieľom predvídať krízové udalosti na základe nepretržitého monitorovania a hodnotenia rizika globálnych a regionálnych udalostí. Do tohto procesu by mali byť úzko zapojení zástupcovia občianskej spoločnosti, aby sa ich poznatky a výsledky práce zahrnuli do prognostických činností EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje, aby do poradnej skupiny nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh boli ako pozorovatelia prizvaní zástupcovia sociálnych partnerov a príslušná organizácia občianskej spoločnosti. EHSV tiež žiada, aby sa objasnila úloha navrhovanej poradnej skupiny, najmä vo vzťahu k iným orgánom podobnej povahy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Navrhované prenesenie právomocí na Komisiu by sa malo prehodnotiť, aby sa dosiahla rovnováha medzi účinnou reakciou na krízu a začlenením členských štátov do rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Existuje riziko, že intervenčné právomoci udelené Komisii podľa návrhu, ako je stanovenie poradia objednávok a ustanovenie o možnosti obmedziť uplatňovanie zmluvy, ktoré sa môžu vzťahovať na konkrétne podniky, by mohli poškodiť fungovanie vnútorného trhu. Už len fakt, že tieto právomoci existujú, predstavuje prvok nepredvídateľnosti. EHSV preto odporúča, aby Komisia dôkladne prehodnotila návrh, a to aj vzhľadom na otázku, o ktoré podniky by išlo a kto by znášal náklady na možnú reorganizáciu výrobných liniek. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Je nevyhnutné, aby Komisia a členské štáty pri zbere údajov od podnikov dodržiavali zásady mimoriadnej nevyhnutnosti a proporcionality. Niektoré návrhy, ako napríklad vytvorenie zoznamov „najrelevantnejších účastníkov trhu“ pred oznámením núdzovej situácie, predstavujú riziko narušenia hospodárskej súťaže. EHSV je znepokojený signálmi, ktoré by takéto opatrenia mohli vysielať trhu, a celkovým vplyvom na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Rýchla, jasná a otvorená komunikácia s verejnosťou, podnikmi a inými aktérmi je kľúčovou súčasťou krízového riadenia na jednotnom trhu. V prípade krízy by sa malo okamžite spustiť špecializované online informačné rozhranie. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Dôvod vypracovania stanoviska

| 2.1. | Dobre fungujúci jednotný trh je jedným z najväčších aktív EÚ a má zásadný význam pre jej hospodárstvo, pričom jeho cieľom je „zlepšiť blahobyt prostredníctvom sociálnej a hospodárskej konvergencie [...] a zabezpečiť, aby sa zhoršujúca sa sociálna nerovnováha napokon nestala vážnou prekážkou európskej integrácie“ (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedávne krízy ako pandémia covidu-19 a invázia Ruska na Ukrajinu ukázali určitú zraniteľnosť jednotného trhu a jeho dodávateľských reťazcov v prípade nepredvídaných narušení. V dôsledku obmedzenia pohybu počas pandémie sa zastavila činnosť mnohých podnikov, zatvorili sa hranice, prerušili sa dodávateľské reťazce, narušil sa dopyt a pracovníci a poskytovatelia služieb sa nemohli pohybovať z jednej európskej krajiny do druhej, čo ľuďom pripomenulo, že voľný pohyb osôb je úzko prepojený s voľným pohybom tovaru a služieb. Kríza často postihuje najmä mikropodniky a malé a stredné podniky a nízkopríjmové domácnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Z dôvodu nedostatočnej transparentnosti nebolo vždy jasné, či protikrízové opatrenia, ktoré prijali rôzne členské štáty, boli odôvodnené a primerané. To oslabilo vzájomnú dôveru a solidaritu a narušilo fungovanie jednotného trhu. Na druhej strane sa jasne prejavil význam spolupráce, otvorenosti a dialógu medzi členskými štátmi a prínos diverzifikovaných hodnotových reťazcov. Koordinovaná reakcia, ktorou sa malo zabezpečiť, že vnútorné hranice EÚ zostanú otvorené prostredníctvom hraničných priechodov „so zeleným jazdným pruhom“, sa ukázala ako kľúčová na to, aby sa predišlo narušeniu ciest z nevyhnutných dôvodov a základných dodávateľských reťazcov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh dopĺňa ďalšie legislatívne opatrenia alebo návrhy EÚ týkajúce sa krízového riadenia vrátane zdravia, polovodičov, potravinovej bezpečnosti a mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta úsilie Komisie zaviesť nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh so zámerom riešiť negatívne dôsledky existujúcich a potenciálnych kríz na jednotný trh, občanov a podniky a oceňuje potvrdenie toho, že nástroj sa bude uplatňovať tak, aby sa ním neohrozili existujúce nástroje krízového riadenia, ktoré sa budú považovať za lex specialis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje, že nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh by mal zabezpečiť lepšiu koordináciu opatrení medzi členskými štátmi, posilniť solidaritu, zachovať účinnosť štyroch slobôd a využiť jednotný trh na riešenie naliehavých a neočakávaných kríz. Výbor poukazuje na to, že dobre fungujúci jednotný trh je účinným nástrojom a prostriedkom pripravenosti a riešenia kríz. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kríza s potenciálnym vplyvom na fungovanie vnútorného trhu môže narušiť podnikateľskú činnosť, ale aj vážne ovplyvniť životy ľudí v celej EÚ. Navrhované opatrenia na prekonanie prípadnej krízy by preto mali zohľadňovať obe hľadiská a prihliadať na snahy o digitálnu, zelenú a spravodlivú transformáciu, aby bol jednotný trh lepšie pripravený na budúce otrasy a krízy. Budúcnosť jednotného trhu môže spočívať len na spojení zdravého hospodárskeho základu so silným sociálnym rozmerom (2). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV upozorňuje, že reakcia na krízu musí byť rýchla, dočasná a vhodne zacielená a musí vytvoriť podmienky pre odolnejšiu spoločnosť a hospodárstvo v budúcnosti. Musí sa koordinovať aj na úrovni EÚ, aby sa zabránilo rozdielnym vnútroštátnym opatreniam, ktoré by mohli brániť fungovaniu jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EÚ bude v budúcich krízach čeliť novým výzvam. Opatrenia na zmiernenie krízy by mali byť transparentné a ľahko dostupné – v obmedzenom rozsahu a v súlade s prísnymi kritériami – a mali by sa rýchlo uplatňovať, čo si vyžaduje jasný právny rámec na úrovni EÚ. Nástroj by mal v prípade rozsiahlej a vážnej krízy chrániť podniky a obyvateľov EÚ a slobody jednotného trhu, mal by kontrolovať protikrízové opatrenia členských štátov a EÚ s cieľom dodržiavať základné zásady nevyhnutnosti, proporcionality a nediskriminácie a mal by zabezpečiť administratívnu spoluprácu v reálnom čase a prístup podnikov a jednotlivcov k informáciám. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa obáva, že etapovitý postup reakcie na krízu, ako sa stanovuje v rámci nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh, si bude vyžadovať veľa času a namiesto rýchlej reakcie na krízu spomalí rozhodovací proces. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nie je možné predvídať rozsah a druh konkrétnej budúcej krízy. Reakcia na krízu je zároveň najúčinnejšia a najmenej invazívna, ak sa aktivuje v začiatočných fázach krízy. EHSV zdôrazňuje význam strategického výhľadu v EÚ a naďalej dôrazne víta začlenenie metodiky výhľadu do procesu tvorby politík EÚ. Nástroje navrhované v rámci nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh by mala dopĺňať úzka spolupráca poradnej skupiny s existujúcimi mechanizmami EÚ v oblasti strategického výhľadu s cieľom predvídať budúce krízy na základe globálnych a regionálnych udalostí, ktoré by mohli narušiť činnosť jednotného trhu do takej miery, ktorú nemožno považovať za normálne fungovanie trhu. Úlohou poradnej skupiny by nemalo byť len posudzovanie incidentov, ktoré členské štáty nahlasujú Komisii. Mala by tiež nepretržite spolupracovať so subjektmi zodpovednými za strategický výhľad EÚ, pokiaľ ide o vykonávanie úloh v oblasti monitorovania globálnych a regionálnych udalostí a posudzovania súvisiacich rizík. Keďže strategický výhľad je participatívnym procesom, EHSV očakáva, že na tomto základe sa budú rozvíjať synergie a štrukturálne zapojenie všetkých inštitúcií EÚ vrátane EHSV (3). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Cieľom návrhu je pokryť všetky závažné krízy, ktoré postihujú jednotný trh a jeho dodávateľské reťazce, až na niekoľko výnimiek, na ktoré EÚ má alebo pripravuje svoje vlastné opatrenia. Široký rozsah pôsobnosti spôsobuje značné výzvy. EHSV zdôrazňuje, že nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh si vyžaduje jasnejšie vymedzenie krízy, ktoré sa nesmie vykladať rôznymi spôsobmi. Veľmi široké sú aj vymedzenia pojmov „strategicky dôležité oblasti“, „tovar a služby strategického významu“ a „tovar a služby dôležité v krízovej situácii“. EHSV zastáva názor, že tieto vymedzenia pojmov by mali byť jednoznačné, aby sa zabezpečila proporcionalita a správne zameranie núdzových opatrení. Nedostatok jasných a presných vymedzení pojmov predstavuje riziko vzniku právnej neistoty a súdnych sporov v rámci jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Všetky vymedzenia pojmov a reakcie na krízu v rámci nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh musia byť primerané a nesmú viesť k zbytočnej administratívnej záťaži. Nástroj by sa mal predovšetkým aktivovať len v prípade naliehavej a dočasnej krízy na jednotnom trhu vrátane regionálnych kríz, ktoré ohrozujú štyri slobody. Používanie nástroja by preto malo byť časovo obmedzené a nástroj by nemal mať trvalý charakter. Návrhom sa Komisii udeľujú delegované právomoci týkajúce sa krízových protokolov, čo by sa malo dôkladne prehodnotiť. Mala by sa zabezpečiť rovnováha medzi účinnou reakciou na krízu a záväzkom členských štátov plne sa zapojiť do spoločných opatrení. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zásadný význam má schopnosť rozoznať, že situácia si vyžaduje reakciu na krízu, a náležite sa zamerať na problémy vyplývajúce z núdzových situácií. Žiadne núdzové opatrenia by nemali zasahovať do základných práv európskych občanov, najmä tých, ktoré sú uznané v medzinárodných dohodách a dohovoroch. Aj v čase krízy musí EÚ zostať odhodlaná presadzovať základné ľudské práva. Podobne pri všetkých opatreniach na zmiernenie krízy týkajúcich sa podnikov sa musia dodržať základné zásady nevyhnutnosti a proporcionality, čo sa v návrhu nestanovuje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Samotné uznanie a regulácia tovaru dôležitého v krízovej situácii môže viesť k neistote na jednotnom trhu, ktorá obmedzí jeho fungovanie, keďže nie je možné vedieť, ktorý tovar bude dôležitý v krízovej situácii počas budúcej krízy. EHSV chápe zámer preniesť v rámci návrhu určité právomoci na Komisiu. Zároveň však musí vyjadriť obavy v súvislosti s tým, že sa v ňom na Komisiu delegujú intervenčné právomoci, ktoré zahŕňajú napríklad zverejňovanie citlivých obchodných informácií a stanovenie priorít objednávok vrátane ustanovenia o možnosti obmedziť uplatňovanie zmluvy. Výroba tovaru a poskytovanie služieb a ich dodávateľské reťazce sú predovšetkým záležitosťou účastníkov trhu a súčasťou bežného krízového plánovania a pripravenosti podnikov a vlád. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV je presvedčený, že v čase krízy sa musí predchádzať vytváraniu prekážok a obmedzení v rámci EÚ. V záujme toho by mal nástroj vo väčšej miere zaručovať výmenu informácií, koordináciu a solidaritu medzi členskými štátmi pri prijímaní opatrení súvisiacich s krízou bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov. EHSV plne podporuje zoznam zakázaných obmedzení slobôd jednotného trhu. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že ak členské štáty nesplnia stanovené požiadavky, nebude to mať pre ne jasné následky. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Výroba a dodávka konkrétneho tovaru, ktorý môže byť nevyhnutný na prekonanie danej krízy, sú v rámci jednotného trhu nerovnomerne rozložené. V závislosti od danej krízy môžu byť v rôznej miere zasiahnuté aj podniky a jednotlivci v celej EÚ, a to aj v prípade krízy, ktorá zasiahne celú EÚ. Pri riešení takýchto situácií má zásadný význam solidarita medzi členskými štátmi. Súbor nástrojov reakcie na krízu by sa preto mal zamerať na odrádzanie od protekcionizmu, ktorý by rozdroboval vnútorný trh a bránil toku kritického tovaru a služieb podnikom a občanom v EÚ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV odporúča, aby Komisia vyhodnotila ponaučenia z nedávnych kríz a použila ich ako plán do budúcnosti. Počas pandémie sa zavedením tzv. zelených jazdných pruhov zmiernili mnohé nákladné prekážky súvisiace najmä s tokom tovaru v rámci EÚ, ale aj so službami. Relatívne rýchle prijatie digitálneho COVID preukazu EÚ okrem toho prispelo k obnoveniu mobility v rámci jednotného trhu, pokiaľ išlo o poskytovateľov cezhraničných služieb, cezhraničných pracovníkov a obchodných cestujúcich. Technická pomoc poskytnutá EÚ takisto pomohla zabezpečiť jednotnejšie vykonávanie opatrení. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV súhlasí s Komisiou, že opatrenia na úrovni EÚ by sa mali koordinovať s členskými štátmi. Vo všetkých členských štátoch sa musí vždy, keď je to možné, uplatňovať spoločný prístup. Roztrieštený prístup by vytvoril ďalšie prekážky pre jednotný trh, čo by brzdilo inovácie, investície a vytváranie pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť a kvalitu života. Aj v čase krízy je dôležité zachovať dostupnosť jednotného trhu pre všetkých s účinnými zárukami proti sociálnemu a daňovému dumpingu (4). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Podniky a jednotlivci by tiež mali byť motivovaní k tomu, aby čo najviac prispôsobili svoj spôsob fungovania postkrízovej realite, ktorá sa vyznačuje vyššími nákladmi na energiu a dôsledkami zmeny klímy. Všetky núdzové opatrenia by mali byť v súlade s klimatickými cieľmi Únie a úsilím o dosiahnutie klimatickej neutrality, a pri ich uplatňovaní by sa malo umožniť dosiahnutie týchto cieľov a zvýšenie odolnosti jednotného trhu. V rámci reakcie na núdzové situácie sa musí zohľadniť aj skutočnosť, že kríza vždy môže viesť k rozdielom medzi krajinami EÚ, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, sociálne záruky a úroveň prosperity (5), a musí byť navrhnutá tak, aby sa takýmto dôsledkom zabránilo. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Rýchla, jasná a otvorená komunikácia s verejnosťou, podnikmi a inými aktérmi je kľúčovou súčasťou krízového riadenia na jednotnom trhu. S cieľom pomôcť aktérom v teréne EHSV odporúča, aby sa po vypuknutí krízy okamžite spustilo špecializované online informačné rozhranie, ktoré by sa pravidelne aktualizovalo a obsahovalo spoľahlivé informácie o kríze a prijatých opatreniach. Nástroj by mal zabezpečiť transparentnosť opatrení prijatých členskými štátmi na podporu kontinuity voľného pohybu občanov a podnikov. Všetky núdzové opatrenia by sa mali jasne komunikovať, aby nespôsobovali zmätok alebo ďalšie prekážky fungovania jednotného trhu. EHSV sa domnieva, že sociálni partneri a občianska spoločnosť by v tejto súvislosti mohli zohrávať dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Na vykonávanie nástroja je potrebná aj úzka spolupráca so zainteresovanými stranami vzhľadom na to, že opatrenia v praxi vykonávajú subjekty občianskej spoločnosti. Majú tiež najlepšie znalosti o opatreniach a postupoch, ktoré fungujú. Musí sa posilniť infraštruktúra správy jednotného trhu s aktívnym zapojením organizovaných orgánov zastupujúcich občanov, spotrebiteľov a podniky (6). EHSV vyzýva Komisiu, aby do procesov posudzovania a monitorovania rizík, ako aj do prípravy a koordinácie krízových opatrení zapojila sociálnych partnerov, organizácie občianskej spoločnosti a odborníkov. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Opatrenia by mali v čo najväčšej miere vychádzať z existujúcich nástrojov týkajúcich sa oznamovania, noriem atď. Mali by byť zamerané na objasnenie a uľahčenie rýchleho a efektívneho využívania týchto nástrojov v záujme toho, aby sa zachovalo fungovanie jednotného trhu vždy, keď vypukne kríza. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V rámci nástroja by sa malo zvážiť zrýchlené posudzovanie zhody, koordinácia verejného obstarávania a dohľad nad trhom s tovarom a službami, ktoré sú kritické pre danú krízu. Mala by sa však zohľadniť aj skutočnosť, že existujúce smernice EÚ už teraz ponúkajú viacero možností, ktoré umožňujú veľmi rýchle postupy verejného obstarávania v núdzových situáciách. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Núdzové opatrenia nesmú obmedzovať základné práva európskych občanov a ani výkon týchto práv (vrátane práva na štrajk v akomkoľvek odvetví) nesmie byť okolnosťou odôvodňujúcou krízovú odpoveď v rámci nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh. EHSV je presvedčený, že právna regulácia štrajkov patrí do právomoci členských štátov a že ak sa štrajk alebo iná kolektívna akcia uskutočňuje podľa vnútroštátnych právnych predpisov, nemôže ísť o krízu podľa podmienok nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Je nevyhnutné, aby Komisia a členské štáty pri zbere údajov od podnikov dodržiavali zásady mimoriadnej nevyhnutnosti a proporcionality. EHSV je proti tomu, aby sa pre podniky zaviedla povinnosť zverejňovať citlivé obchodné informácie, aby sa stanovilo poradie objednávok a aby sa zaviedlo ustanovenie o možnosti obmedziť uplatňovanie zmluvy, keďže takéto opatrenia sú kontraproduktívne pri proaktívnych krokoch zameraných na hľadanie riešení s cieľom zvládať krízy. Niektoré návrhy, ako napríklad vytvorenie zoznamov „najrelevantnejších účastníkov trhu“ pred oznámením núdzovej situácie, predstavujú riziko narušenia hospodárskej súťaže. EHSV je znepokojený signálmi, ktoré by takéto opatrenia mohli vysielať trhu, a celkovým vplyvom na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že poradná skupina, ako sa uvádza v článku 3 návrhu, by mala v plnej miere využívať znalosti a skúsenosti sociálnych partnerov a relevantnej organizácie občianskej spoločnosti, ktorí sú najviac v kontakte s každodennými podmienkami jednotného trhu „v teréne“. Hoci je dôležité, aby poradná skupina zahŕňala všetkých príslušných tvorcov politík na úrovni EÚ a členských štátov, príslušné orgány a agentúry, EHSV sa domnieva, že sociálni partneri sú neoddeliteľne spätí s jednotným trhom a mali by byť do poradnej skupiny automaticky zaradení ako pozorovatelia spolu s príslušnou organizáciou občianskej spoločnosti (napr. organizáciou spotrebiteľov) s cieľom poskytovať poradenstvo, vykonávať a monitorovať praktické opatrenia prijaté v rámci nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V súlade s článkom 13 návrhu sa EHSV domnieva, že je potrebná solidarita medzi členskými štátmi, napríklad pri vytváraní strategických rezerv. EHSV preto podporuje odporúčanie Komisie, aby členské štáty podľa možnosti cielene rozdeľovali strategické rezervy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV žiada Komisiu, aby prehodnotila možnosť obmedziť voľný pohyb pracovníkov uvedenú v článku 17, pokiaľ ide o cezhraničných pracovníkov, keďže ako už bolo uvedené, toto obmedzenie môže mať negatívny vplyv na jednotný trh. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že v návrhu sa jasne nešpecifikuje interakcia medzi poradnou skupinou, ktorá sa má vytvoriť, a už zriadenými skupinami pre krízové riadenie, ako je osobitná skupina pre presadzovanie jednotného trhu, informačný nástroj jednotného trhu a platformy pre potravinové krízy. Komisia by sa mala vyhnúť duplicite právomocí rôznych orgánov krízového riadenia, pretože by sa tým vytvorila zbytočná administratívna záťaž a spomalila reakcia na krízu. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová priemyselná stratégia pre Európu [COM(2020) 102 final] (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 108).

1

(2)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný trh pre všetkých (prieskumné stanovisko) (Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 19).

2

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Správa strategickom výhľade za rok 2021 – Kapacita EÚ a jej sloboda konať [COM(2021) 750 final] (Ú. v. EÚ C 290, 29.7. 2022, s. 35).

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – a) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dlhodobý akčný plán, ako v úzkej koordinácii s členskými štátmi zlepšiť vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu [COM(2020) 94 final] — b) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu [COM(2020) 93 final] (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 116).

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

6

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/101

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o horizontálnych požiadavkách na kybernetickú bezpečnosť výrobkov s digitálnymi prvkami, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020

[COM(2022) 454 final – 2022/0272 (COD)]

(2023/C 100/15)

| Spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Marinel Dănuț MUREȘAN |

Spravodajca:

Maurizio MENSI

Spoluspravodajca:

Marinel Dănuț MUREȘAN

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 9. 11. 2022
  Rada Európskej únie, 28. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 10. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 177/0/0 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 9. 11. 2022

Rada Európskej únie, 28. 10. 2022

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

10. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

177/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh aktu o kybernetickej odolnosti (Cyber Resilience Act – CRA), ktorý predložila Komisia s cieľom stanoviť prísnejšie normy kybernetickej bezpečnosti, vytvoriť spoľahlivý systém pre hospodárske subjekty a zaistiť pre občanov EÚ bezpečné používanie výrobkov na trhu. Ide o iniciatívu v rámci Európskej dátovej stratégie v snahe posilniť bezpečnosť údajov vrátane osobných údajov a základné práva, ktoré sú základnými požiadavkami pre našu digitálnu spoločnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné posilniť kolektívnu reakciu na kybernetické útoky a konsolidovať proces harmonizácie kybernetickej bezpečnosti na vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o operačné pravidlá a nástroje, aby sa zabránilo tomu, že diferencované vnútroštátne prístupy by mohli vytvárať právnu neistotu a prekážky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta iniciatívu Komisie, ktorá pomôže nielen znížiť značné náklady podnikov spôsobené kybernetickými útokmi, ale zároveň umožní poskytnúť občanom/spotrebiteľom lepšiu ochranu ich základných práv, napríklad súkromia. Komisia konkrétne preukázane zohľadňuje osobitné potreby malých a stredných podnikov (MSP) pri poskytovaní služieb certifikačnými orgánmi, EHSV však poukazuje na potrebu objasniť kritériá uplatňovania. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za dôležité poukázať na to, že hoci je chvályhodné, že akt o kybernetickej odolnosti sa vzťahuje na takmer všetky digitálne produkty, môžu sa vyskytnúť problémy s jeho praktickým uplatňovaním vzhľadom na množstvo a zložitosť úkonov spojených s overovaním a kontrolou, ktoré z neho vyplývajú. Odtiaľ pramení potreba posilniť nástroje monitorovania a overovania. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že je nutné presne objasniť vecnú pôsobnosť aktu o kybernetickej odolnosti, najmä pokiaľ ide o produkty s digitálnymi prvkami a softvér. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že výrobcovia budú povinní oznamovať na jednej strane zraniteľnosti produktov a na strane druhej akékoľvek bezpečnostné incidenty a informovať Agentúru Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA). V tejto súvislosti je dôležité, aby sa tejto agentúre poskytli potrebné zdroje na včasné a účinné vykonávanie dôležitých a citlivých úloh, ktoré jej budú zverené. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V snahe vyhnúť sa akýmkoľvek nejasnostiam v súvislosti s výkladom EHSV navrhuje, aby Komisia vypracovala príslušné usmernenia pre výrobcov a spotrebiteľov, pokiaľ ide o osobitné uplatniteľné pravidlá a postupy, keďže sa zdá, že viaceré výrobky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti návrhu, podliehajú aj iným právnym predpisom v oblasti kybernetickej bezpečnosti. V tejto súvislosti by bolo takisto dôležité, aby najmä MSP a mikropodniky mali prístup ku kvalifikovanej odbornej podpore, ktorá by bola schopná poskytovať špecifické odborné služby. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV konštatuje, že nie je úplne jasný vzťah medzi certifikačnými orgánmi v zmysle aktu o kybernetickej odolnosti a inými orgánmi oprávnenými certifikovať kybernetickú bezpečnosť podľa iných právnych predpisov. Hrozí, že rovnako problematická bude aj operačná koordinácia medzi orgánmi dohľadu stanovenými v tomto návrhu a orgánmi dohľadu, ktoré už pôsobia podľa iných predpisov uplatniteľných na rovnaké produkty. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV konštatuje, že v návrhu sa stanovuje značné množstvo činností a zodpovedností certifikačných orgánov. Musí sa zaručiť ich operatívnosť v praxi aj s cieľom zabrániť tomu, aby akt o kybernetickej odolnosti viedol k zvýšeniu byrokratickej záťaže a poškodeniu výrobcov, ktorí budú musieť splniť sériu dodatočných požiadaviek na certifikáciu, aby mohli naďalej pôsobiť na trhu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Analýza návrhu

| 2.1. | Návrhom aktu o kybernetickej odolnosti má Komisia v úmysle komplexne a horizontálne racionalizovať a opätovne vymedziť súčasné právne predpisy v oblasti kybernetickej bezpečnosti a zároveň ich aktualizovať vzhľadom na technologické inovácie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aktom o kybernetickej odolnosti sa sledujú v zásade štyri ciele: zaistiť, aby výrobcovia zlepšili bezpečnosť produktov s digitálnymi prvkami od fázy návrhu a vývoja aj počas celého životného cyklu; zaistiť koherentný rámec kybernetickej bezpečnosti, ktorý uľahčí výrobcom hardvéru a softvéru dodržiavať predpisy; zvýšiť transparentnosť bezpečnostných vlastností produktov s digitálnymi prvkami a umožniť podnikom a spotrebiteľom bezpečné používanie produktov s digitálnymi prvkami. Návrhom sa v podstate zavádza označenie CE pre kybernetickú bezpečnosť a vyžaduje sa, aby sa takéto označenie umiestňovalo na všetky výrobky, na ktoré sa vzťahuje akt o kybernetickej odolnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ide o horizontálny zásah, ktorým má Komisia v úmysle komplexne regulovať celú problematiku, keďže sa vzťahuje na prakticky všetky výrobky s digitálnymi komponentmi. Nepatria sem len tie, ktoré majú zdravotnícky charakter a ktoré súvisia s civilným letectvom, vozidlami a vojenskými vozidlami. Návrh sa nevzťahuje ani na služby typu softvér ako služba (SaaS) (cloud), pokiaľ sa nepoužívajú na spracovanie produktov s digitálnymi prvkami. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vymedzenie pojmu „produkty s digitálnymi prvkami“ je veľmi široké a zahŕňa akýkoľvek softvérový alebo hardvérový produkt, ako aj softvér alebo hardvér, ktorý nie je súčasťou výrobku, ale uvádza sa na trh samostatne. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Právnymi predpismi sa zavádzajú povinné požiadavky kybernetickej bezpečnosti pre produkty, ktoré majú digitálne komponenty počas celého svojho životného cyklu, ale nenahrádzajú sa nimi už zavedené požiadavky. Naopak, produkty, ktoré už boli certifikované ako vyhovujúce existujúcim normám EÚ, sa budú tiež považovať za „vyhovujúce“ podľa nového nariadenia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Základnou všeobecnou zásadou je, že v Európe sa na trh uvádzajú len „bezpečné“ produkty, ktorých výrobcovia sa správajú takým spôsobom, aby tieto produkty zostali bezpečné počas celého ich životného cyklu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Výrobok sa považuje za „bezpečný“, ak je navrhnutý a vyrobený tak, že má úroveň bezpečnosti zodpovedajúcu kybernetickým rizikám, ktoré sa spájajú s jeho požívaním, nemá zraniteľné miesta známe v čase predaja, má predvolenú bezpečnú konfiguráciu, je chránený pred nezákonným pripojením, chráni údaje, ktoré zbiera, a zber údajov je obmedzený výlučne na tie, ktoré slúžia na jeho fungovanie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Výrobca sa považuje za spôsobilého uvádzať svoje výrobky na trh, ak sprístupní zoznam jednotlivých softvérových komponentov svojich výrobkov, rýchlo vydá bezplatné nápravné opatrenia v prípade výskytu zraniteľností, zverejní a podrobne opíše zraniteľnosti, ktoré odhalí a vyrieši, a pravidelne overuje „spoľahlivosť“ výrobkov, ktoré uvádza na trh. Tieto a ďalšie činnosti uložené aktom o kybernetickej odolnosti sa musia vykonávať počas celého životného cyklu produktu alebo aspoň päť rokov po jeho uvedení na trh. Výrobca je povinný zabezpečiť odstránenie zraniteľností prostredníctvom pravidelných aktualizácií softvéru. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Podľa všeobecnej zásady uplatňovanej v rôznych odvetviach sa povinnosti ukladajú aj dovozcom a distribútorom. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V akte o kybernetickej odolnosti sa stanovuje makrokategória takzvaných „bežných“ produktov a softvéru, pri ktorých sa možno spoľahnúť na vlastné posúdenie výrobcu, ako je to už v prípade iných typov certifikácie označenia CE. Podľa Komisie 90 % produktov na trhu patrí do tejto kategórie. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Príslušné produkty sa môžu uviesť na trh na základe vlastného posúdenia ich kybernetickej bezpečnosti výrobcom, ktorý predloží príslušnú dokumentáciu, ako sa stanovuje v usmerneniach k právnym predpisom. Tento výrobca je povinný zopakovať posúdenie, ak dôjde k úprave produktu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Zvyšných 10 % produktov je rozdelených do dvoch ďalších kategórií (trieda I, menej nebezpečné a trieda II, nebezpečnejšie), ktorých uvedenie na trh si vyžaduje väčšiu pozornosť. Ide o tzv. „kritické produkty s digitálnymi prvkami“, ktorých chybnosť môže viesť k ďalším nebezpečným a širším narušeniam bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | V prípade produktov v týchto dvoch triedach sú základné samocertifikácie oprávnené len vtedy, ak výrobca preukáže, že sa riadi osobitnými trhovými normami a bezpečnostnými špecifikáciami alebo certifikáciou kybernetickej bezpečnosti, ktorú už stanovila EÚ. V opačnom prípade môže získať certifikáciu produktu od akreditovaného certifikačného orgánu, ktorého osvedčenie je povinné pre produkty triedy II. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Systém klasifikácie výrobkov do rizikových kategórií je obsiahnutý aj v návrhu nariadenia o umelej inteligencii. Aby sa predišlo pochybnostiam, pokiaľ ide o uplatniteľné ustanovenia, v akte o kybernetickej odolnosti sa zohľadňujú produkty s digitálnymi prvkami, ktoré sú podľa návrhu nariadenia o umelej inteligencii súčasne klasifikované ako „vysokorizikové systémy umelej inteligencie“. Takéto produkty budú vo všeobecnosti musieť byť v súlade s postupom posudzovania zhody stanoveným v nariadení o umelej inteligencii, s výnimkou „kritických produktov s digitálnymi prvkami“, na ktoré sa popri „základných požiadavkách“ aktu o kybernetickej odolnosti budú uplatňovať aj pravidlá posudzovania zhody podľa tohto aktu. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | S cieľom zabezpečiť súlad s aktom o kybernetickej odolnosti má každý členský štát povinnosť poveriť dohľadom príslušný vnútroštátny orgán. V súlade s právnymi predpismi týkajúcimi sa bezpečnosti iných výrobkov, ak vnútroštátny orgán zistí, že produkt nemá prvky kybernetickej bezpečnosti, jeho uvádzanie na trh sa môže v danom štáte pozastaviť. Agentúra ENISA má právomoc podrobne posúdiť nahlásený produkt a ak pri svojom posúdení zistí, že príslušný produkt nie je bezpečný, môže to viesť k pozastaveniu jeho uvádzania na trh v EÚ. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Systém sankcií je v akte o kybernetickej odolnosti zaručený súborom sankcií – zodpovedajúcich závažnosti porušenia –, ktoré v prípade porušenia základných požiadaviek kybernetickej bezpečnosti produktov môžu dosiahnuť až 15 miliónov EUR alebo 2,5 % obratu za predchádzajúci daňový rok. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Pripomienky

| 3.1. | EHSV víta iniciatívu Komisie, ktorou sa do širšej mozaiky predpisov o kybernetickej bezpečnosti vkladá kľúčový prvok, a to koordinovane a ako doplnok k smernici NIS (1) a navyše k aktu o kybernetickej bezpečnosti (2). Prísne normy kybernetickej bezpečnosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní spoľahlivého systému kybernetickej bezpečnosti EÚ pre všetky hospodárske subjekty, ako aj pri zaisťovaní bezpečného používania všetkých výrobkov na trhu pre občanov EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nariadenie sa teda zaoberá dvoma otázkami: nízkou úrovňou kybernetickej bezpečnosti mnohých produktov a predovšetkým skutočnosťou, že mnohí výrobcovia neposkytujú aktualizácie na odstránenie zraniteľností. Hoci výrobcovia produktov s digitálnymi prvkami niekedy utrpia poškodenie dobrého mena, keď ich produkty nie sú bezpečné, náklady vyplývajúce zo zraniteľností znášajú najmä profesionálni používatelia a spotrebitelia. To obmedzuje motiváciu výrobcov investovať do navrhovania a vývoja bezpečných produktov a poskytovať bezpečnostné aktualizácie. Okrem toho podnikom a spotrebiteľom často chýbajú dostatočné a presné informácie, pokiaľ ide o výber bezpečných produktov, a často nevedia, ako zabezpečiť, aby produkty, ktoré kupujú, boli konfigurované bezpečným spôsobom. Nové predpisy sa venujú týmto dvom aspektom tak, že riešia otázku aktualizácií a poskytovania aktuálnych informácií zákazníkom. EHSV sa domnieva, že v tomto zmysle by sa navrhované nariadenie v prípade správneho uplatňovania mohlo stať medzinárodnou referenčnou hodnotou a modelom v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta návrh na zavedenie požiadaviek na kybernetickú bezpečnosť produktov s digitálnymi prvkami. Bude však dôležité vyhnúť sa prekrývaniu s inými existujúcimi právnymi predpismi v tejto oblasti, ako je nová smernica NIS 2 (3) a nariadenie o umelej inteligencii. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV považuje za dôležité poukázať na to, že hoci je chvályhodné, že akt o kybernetickej odolnosti sa vzťahuje na takmer všetky digitálne produkty, môžu sa vyskytnúť problémy s jeho praktickým uplatňovaním vzhľadom na množstvo a zložitosť úkonov spojených s overovaním a kontrolou, ktoré z neho vyplývajú. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vecná pôsobnosť aktu o kybernetickej odolnosti je široká a vzťahuje sa na všetky produkty s digitálnymi prvkami. Podľa navrhovaného vymedzenia sú zahrnuté všetky softvérové a hardvérové produkty a súvisiace operácie spracovania údajov. EHSV navrhuje, aby Komisia objasnila, či všetok softvér patrí do rozsahu pôsobnosti návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výrobcovia budú povinní oznamovať na jednej strane aktívne využívané zraniteľnosti a na strane druhej akékoľvek bezpečnostné incidenty. Budú musieť informovať agentúru ENISA o všetkých aktívne využívaných zraniteľnostiach obsiahnutých v produkte a (samostatne) o každom incidente, ktorý má vplyv na bezpečnosť produktu, a to v každom prípade do 24 hodín po tom, ako sa o ňom dozvedeli. V tejto súvislosti EHSV podotýka, že je potrebné, aby agentúra ENISA mala primerané zdroje z hľadiska počtu a odbornej pripravenosti svojich zamestnancov, aby mohla účinne vykonávať dôležité a citlivé úlohy, ktoré jej boli zverené nariadením. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Skutočnosť, že na viaceré produkty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti návrhu, sa vzťahujú aj iné regulačné ustanovenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, by mohla viesť k neistote, pokiaľ ide o uplatniteľné právne predpisy. Hoci by akt o kybernetickej odolnosti mal podľa očakávaní byť v súlade so súčasným regulačným rámcom EÚ pre výrobky a ďalšími návrhmi v súčasnosti vypracúvanými v kontexte digitálnej stratégie EÚ, niektoré pravidlá, napríklad tie, ktoré sa týkajú vysokorizikových produktov umelej inteligencie, sa prekrývajú s pravidlami stanovenými v nariadení o spracúvaní osobných údajov. V tejto súvislosti EHSV navrhuje, aby Komisia vypracovala príslušné usmernenia pre výrobcov a spotrebiteľov s cieľom správne uplatňovať zavedené predpisy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV konštatuje, že nie je úplne jasný vzťah medzi certifikačnými orgánmi v zmysle aktu o kybernetickej odolnosti a prípadnými inými orgánmi oprávnenými certifikovať kybernetickú bezpečnosť podľa iných rovnocenne uplatniteľných právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Certifikačné orgány sú navyše značne pracovne zaťažené a nesú veľkú zodpovednosť. Musí sa zaručiť ich operatívnosť v praxi s cieľom zabrániť tomu, aby akt o kybernetickej odolnosti viedol k zvýšeniu existujúcej byrokratickej záťaže pre výrobcov, ak chcú pôsobiť na trhu. V tejto súvislosti by bolo takisto dôležité, aby najmä MSP a mikropodniky mali prístup ku kvalifikovanej odbornej podpore, ktorá by bola schopná poskytovať špecifické odborné služby. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V akte o kybernetickej odolnosti sa stanovuje, že certifikačné orgány zohľadňujú osobitné potreby MSP pri poskytovaní svojich služieb, EHSV však poukazuje na potrebu objasniť kritériá uplatňovania. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Navyše hrozí, že bude problematická koordinácia medzi orgánmi dohľadu stanovenými v tomto nariadení a orgánmi dohľadu, ktoré už pôsobia podľa iných predpisov uplatniteľných na rovnaké produkty. EHSV preto Komisii navrhuje vyzvať členské štáty, aby túto situáciu sledovali a v prípade potreby prijali nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 zo 17. apríla 2019 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 526/2013 (akt o kybernetickej bezpečnosti) (Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 15).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2555 zo 14. decembra 2022 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 910/2014 a smernica (EÚ) 2018/1972 a zrušuje smernica (EÚ) 2016/1148 (smernica NIS 2) (Ú. v. EÚ L 333, 27.12.2022, s. 80).

3

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/105 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/105

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vymáhaní majetku a konfiškácii

[COM(2022) 245 final]

(2023/C 100/16)

| Spravodajca: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ionuț SIBIAN

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 27. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 208/0/2 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 27. 10. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

23. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Navrhovanou smernicou sa správne reaguje na potrebu rozšíriť rozsah mechanizmov konfiškácie, posilňujú sa právomoci orgánov členských štátov a zavádzajú sa mechanizmy cezhraničnej spolupráce na zväčšenie miery vymáhania majetku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV nabáda Európsku komisiu, aby pri rozšírení rozsahu mechanizmov konfiškácie o nový súbor trestných činov objasnila a zabezpečila, že prevádzačstvo migrantov a nezákonné obchodovanie s tabakom budú patriť do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila, ako uplatniť navrhovanú smernicu pri porušovaní reštriktívnych opatrení EÚ, a domnieva sa, že v tejto oblasti sú potrebné osobitné právne predpisy. Navrhovaná smernica by mala úradom pre vyhľadávanie majetku umožniť zväčšiť ich operačnú kapacitu bez pridávania ďalších právomocí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Verejný prístup k informáciám by mal byť zaručený bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce konania o vymáhaní majetku. EHSV navrhuje, aby sa v navrhovanej smernici výslovne uvádzalo, že Európska komisia a orgány členských štátov sú povinné pravidelne zverejňovať komplexné štatistiky o opatreniach prijatých na základe smernice a zabezpečiť prístup verejnosti k informáciám. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty prijmú národné stratégie na vymáhanie majetku s plným zohľadnením transparentnosti a dostupnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dôrazne nabáda Európsku komisiu, aby počas transpozície prijala všetky potrebné preventívne opatrenia na zabránenie zneužitiu v prípade opatrení na konfiškáciu bez predchádzajúceho odsúdenia v konaní o vymáhaní majetku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Novozavedený mechanizmus zabezpečujúci konfiškáciu majetku, ktorý priamo nesúvisí s trestným činom uvedeným v smernici, ale je založený na podozrení z nezákonného majetku, resp. vyplýva z trestnej činnosti, si vyžaduje prísnejšie normy pre procesné práva a záruky žalovaných. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV naliehavo žiada Komisiu, aby prehodnotila v navrhovanej smernici ustanovenie o opätovnom využití na sociálne účely a vyzvala členské štáty na zavedenie mechanizmov, ktoré by organizácie občianskej spoločnosti prednostne zapájali do správy zhabaného majetku a nakladania s ním. Komisia by mala stanoviť ciele vrátane minimálneho podielu opätovného využitia zhabaného majetku na sociálne účely. Verejným záujmom by sa nemalo rozumieť len konanie v rámci pôsobnosti verejných subjektov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje za veľmi dôležité, aby Komisia presnejšie stanovila právo obetí na náhradu škody a aby obete boli uprednostnené pri určovaní poradia veriteľov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje návrh Komisie týkajúci sa navrhovanej smernice, podľa ktorého musí byť v každom členskom štáte zriadený aspoň jeden úrad pre vyhľadávanie majetku, ktorý musí mať k dispozícii zdroje potrebné na efektívne a účinné plnenie úloh. Aby sa zabezpečila minimálna norma pre fungovanie úradov pre vyhľadávanie majetku v celej EÚ, Európska komisia by mala vyžadovať pravidelné vykazovanie použitia zdrojov pridelených v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV uznáva cieľ väčšieho využívania mechanizmu predbežného predaja zavedením referenčného vymedzenia a spresnením podmienok, za ktorých by sa mal používať. Zároveň sú „odborné znalosti, ktoré nie sú ľahko dostupné“ normou, ktorá by sa mohla zlepšiť a mohlo by sa hovoriť o „neprimerane ťažko nadobudnuteľných odborných znalostiach“. Pokiaľ ide o opätovné využitie na sociálne účely, predaj by mal zostať poslednou možnosťou vzhľadom na to, že skonfiškované finančné prostriedky možno vyčleniť na odškodnenie obetí. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV nabáda Európsku komisiu, aby mandát úradov pre vyhľadávanie a správu majetku do navrhovanej smernice doplnila vložením príslušných ustanovení o dohodách o rozdelení majetku. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV považuje za potrebné zahrnúť konkrétnejšie nástroje na pomoc úradníkom tretích krajín a aktívne povzbudzovať členské štáty, aby rozvíjali spoluprácu s týmito krajinami, a maximalizovali tak využívanie mechanizmov vymáhania majetku stanovených v navrhovanej smernici. To isté platí o zavádzaní právnych nástrojov a nástrojov potrebných na zabezpečenie plného práva obetí trestných činov na náhradu škody v tretích krajinách. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV odporúča, aby Komisia vydala usmernenia o porovnávaní právnych predpisov, ktoré sa majú nahradiť, a novej smernice, ktorá sa má prijať, s cieľom podporiť prijatie opatrení uľahčujúcich nadchádzajúcu transpozíciu navrhovanej smernice do právnych predpisov členských štátov a umožniť ich orgánom, aby ju rýchlo zosúladili s vlastnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV odporúča, aby Európska komisia využila nástroje zberu komparatívnych údajov stanovené v navrhovanej smernici na vytvorenie transparentných monitorovacích mechanizmov s účasťou občianskej spoločnosti a na vykonanie hodnotenia vplyvu navrhovanej smernice najneskôr do troch rokov po jej prijatí. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Vymáhanie majetku je kľúčom k boju proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, t. j. činnostiam súvisiacim s organizovanou trestnou činnosťou. Páchatelia organizovanej trestnej činnosti sa spoliehajú na nadobúdanie ziskov, ktoré sa potom perú a uvádzajú do legálneho hospodárstva, čím vznikajú ďalšie obete, narúšajú sa pravidlá trhu, udržiava sa schopnosť podkopávať finančné trhy a spôsobujú sa straty jednotlivcom aj podnikom. Právne rámce na vymáhanie majetku a nástroje cezhraničnej spolupráce si vyžadujú ďalšiu revíziu a presadzovanie, pretože v EÚ sú zaistené len približne 2 % majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti a 1 % je zhabané (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prvá osobitná stratégia EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti bola prijatá v apríli 2021 a jej predmetom je odstránenie hrozby, ktorú organizovaná trestná činnosť predstavuje pre európskych občanov, štátne inštitúcie a hospodárstvo ako celok (2). Jedným z pilierov stratégie je eliminácia ziskov generovaných organizovanou trestnou činnosťou a zabránenie ich využívaniu v legálnom hospodárstve a pri legálnych obchodoch (prístup zameraný na sledovanie peňazí), a Komisia bola vyzvaná, aby prijala opatrenia v súvislosti s revíziou smernice o konfiškácii (3) a rozhodnutia Rady o úradoch pre vyhľadávanie majetku (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV si je už istý čas plne vedomý nárastu organizovanej trestnej činnosti a jej značných hospodárskych, politických a sociálnych nákladov a je tým znepokojený. Jeho práca zodpovedá jeho poslaniu a vydané stanoviská týkajúce sa boja proti organizovanej trestnej činnosti pomohli európskym zákonodarcom umožniť občanom uplatniť svoj vplyv a význam prostredníctvom organizovanej občianskej spoločnosti (5). Vymáhanie majetku je súčasťou rozsiahlejšieho legislatívneho prostredia EÚ, ktorého cieľom je prispieť k nápravnej spravodlivosti, ktorú komunity potrebujú na zmenšenie škôd spôsobených trestnými činmi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V hodnotení súčasného právneho rámca vymáhania majetku sa uvádza, že napriek všeobecnému zlepšeniu činnosti členských štátov nie sú celkové výsledky, pokiaľ ide o skonfiškovaný majetok, uspokojivé a miera konfiškácie v EÚ zostáva veľmi nízka (6). Schopnosť vyhľadávať a identifikovať majetok je kľúčovým činiteľom zlepšovania úspešnosti a zaistenia a zhabania väčšieho množstva nezákonného majetku. Revízia právnych predpisov by mala rozšíriť rozsah vymáhania nezákonného majetku a zväčšiť počet zodpovedajúcich nástrojov spolu so zväčšením kapacity národných úradov pre vyhľadávanie majetku (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Možnosti politiky na revíziu rámca na vymáhanie majetku boli predmetom verejnej konzultácie v roku 2021. Úvodné posúdenie vplyvu bolo v marci 2021 zverejnené na pripomienkovanie, po ktorom sa od 21. júna do 27. septembra 2021 uskutočnila verejná konzultácia s cieľom zhromaždiť názory širokej verejnosti a iných zainteresovaných strán (8). V správe o posúdení vplyvu boli analyzované a prezentované štyri možnosti politiky (9):






  — | možnosť 1: pozostáva z nelegislatívnych opatrení na podporu výmeny skúseností, znalostí a osvedčených postupov medzi príslušnými orgánmi, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

možnosť 1: pozostáva z nelegislatívnych opatrení na podporu výmeny skúseností, znalostí a osvedčených postupov medzi príslušnými orgánmi,

| — | možnosť 2: opatrenia by pozostávali predovšetkým z cielených zmien rozhodnutia Rady o úradoch pre vyhľadávanie majetku a smernice o konfiškácii s cieľom špecifikovať rozsah existujúcich všeobecných požiadaviek a zefektívniť ich. Zahŕňali by požiadavky, aby členské štáty prijali národnú stratégiu vymáhania majetku a zabezpečili, že príslušné orgány budú mať potrebné zručnosti a zdroje. Okrem toho by to znamenalo opatrenia na zlepšenie cezhraničnej spolupráce úradov pre vyhľadávanie majetku vrátane prístupu k databázam a rozšírených právomocí v oblasti zaistenia; |
| --- | --- |

—

možnosť 2: opatrenia by pozostávali predovšetkým z cielených zmien rozhodnutia Rady o úradoch pre vyhľadávanie majetku a smernice o konfiškácii s cieľom špecifikovať rozsah existujúcich všeobecných požiadaviek a zefektívniť ich. Zahŕňali by požiadavky, aby členské štáty prijali národnú stratégiu vymáhania majetku a zabezpečili, že príslušné orgány budú mať potrebné zručnosti a zdroje. Okrem toho by to znamenalo opatrenia na zlepšenie cezhraničnej spolupráce úradov pre vyhľadávanie majetku vrátane prístupu k databázam a rozšírených právomocí v oblasti zaistenia;

| — | možnosť 3: okrem opatrení predpokladaných v možnosti 2 by obsahovala podrobnejšie požiadavky pre členské štáty vo všetkých fázach vymáhania a rozsah pôsobnosti smernice o konfiškácii by sa rozšíril tak, aby zahŕňal širší rozsah trestných činov, |
| --- | --- |

—

možnosť 3: okrem opatrení predpokladaných v možnosti 2 by obsahovala podrobnejšie požiadavky pre členské štáty vo všetkých fázach vymáhania a rozsah pôsobnosti smernice o konfiškácii by sa rozšíril tak, aby zahŕňal širší rozsah trestných činov,

| — | možnosť 4: opatrenia by vychádzali z opatrení podľa možnosti 3, ale rozsah ustanovení by sa rozšíril na všetky trestné činy a znamenal by rozsiahlejšie požiadavky, pokiaľ ide o začatie vyšetrovaní. Okrem toho by sa stanovili konkrétnejšie podmienky týkajúce sa naliehavých príkazov na zaistenie a výmeny informácií medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku. |
| --- | --- |

—

možnosť 4: opatrenia by vychádzali z opatrení podľa možnosti 3, ale rozsah ustanovení by sa rozšíril na všetky trestné činy a znamenal by rozsiahlejšie požiadavky, pokiaľ ide o začatie vyšetrovaní. Okrem toho by sa stanovili konkrétnejšie podmienky týkajúce sa naliehavých príkazov na zaistenie a výmeny informácií medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku.

| 2.5.1. | Posúdením vplyvu sa zistilo, že možnosť 3 bola najvhodnejšia, pretože poskytuje najlepšiu rovnováhu medzi účinnosťou, efektívnosťou a proporcionalitou na jednej strane a rôznymi predpokladanými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi vplyvmi na strane druhej. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Komisia 25. mája 2022 navrhla novú smernicu o vymáhaní a konfiškácii majetku, ktorá by nahradila súčasnú smernicu o konfiškácii, rozhodnutie Rady o úradoch pre vyhľadávanie majetku a rámcové rozhodnutie Rady 2005/212/SVV (10). Účelom je stanoviť spoločné normy pre vyhľadávanie a identifikáciu majetku, zaistenie, konfiškáciu a správu v jedinom nástroji, ktorý by všetkým subjektom v systéme vymáhania majetku umožnil koherentnejší a strategickejší prístup. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | Všeobecný prístup navrhovanej smernice je v súlade s jej cieľmi posilniť schopnosti príslušných orgánov, po prvé, identifikovať, zaistiť a spravovať nezákonne nadobudnutý majetok; po druhé, posilniť a rozšíriť možnosti konfiškácie nezákonne nadobudnutého majetku; a napokon zlepšiť vzájomnú spoluprácu všetkých orgánov zapojených do vymáhania majetku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Navrhovaná smernica pravdepodobne zabezpečí väčšiu efektívnosť a účinnosť mechanizmov vymáhania majetku zavedením základného súboru minimálnych pravidiel vyhľadávania, identifikácie, zaistenia, konfiškácie a správy majetku v trestných veciach a v prípade potreby uľahčí vykonávanie reštriktívnych opatrení EÚ. Navrhovanú smernicu by však mali sprevádzať doplnkové právne predpisy a opatrenia týkajúce sa porušovania reštriktívnych opatrení EÚ a Komisia by mala dôkladne posúdiť možnosť zabrániť oslabeniu schopnosti úradov pre vyhľadávanie majetku plniť svoj hlavný mandát. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že navrhované ustanovenie, že každý členský štát prijme národnú stratégiu vymáhania majetku, vytvorí strategickejší prístup v tejto oblasti, podporí väčšiu spoluprácu príslušných orgánov a poskytne jasný prehľad o výsledkoch vymáhania majetku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rozšírený rozsah mechanizmov konfiškácie umožní justičným orgánom členských štátov uplatňovať rozšírenú konfiškáciu na väčší súbor trestných činov než podľa v súčasnosti platnej smernice o konfiškácii. EHSV víta väčší rozsah pôsobnosti navrhovanej smernice, pretože vypĺňa medzeru v smernici o konfiškácii, pokiaľ ide o významný zoznam trestných činov vrátane trestných činov proti životnému prostrediu, obchodovania s orgánmi, nedovoleného obchodovania s kultúrnymi predmetmi, únosu, obmedzovania osobnej slobody a brania rukojemníka a obchodovania s odcudzenými vozidlami v rozsahu, v akom bol trestný čin spáchaný zločineckou organizáciou. Navrhovaná smernica zároveň výslovne nezahŕňa prevádzačstvo migrantov a nezákonné obchodovanie s tabakom napriek značným ročným príjmom na týchto kriminálnych trhoch, ktoré sa odhadujú na 289,4 milióna EUR z prevádzačstva a 8 309,3 milióna EUR z obchodovania s tabakom (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Poskytnutím okamžitého a priameho prístupu príslušným orgánom k informáciám iných národných orgánov, ako sú daňové a fiškálne úrady alebo úrady spravujúce katastre nehnuteľností, sa zväčší schopnosť úradov pre vyhľadávanie majetku konať a reagovať efektívne a včas. Zároveň by sa mal zabezpečiť aj verejný prístup k informáciám bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce konania v členských štátoch a na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Navrhovanou smernicou sa rozširuje zoznam situácií pre opatrenia na konfiškáciu bez predchádzajúceho odsúdenia založené na trestnom konaní o ďalšie prípady, v ktorých nie je možné odsúdenie za trestný čin na základe objektívnych okolností, ako je imunita, amnestia a uplynutie premlčacej lehoty. EHSV oceňuje úsilie, ktoré Komisia vynaložila pri zavádzaní obmedzení pre tieto prípady, pretože by mohli byť zneužité alebo použité na účely obťažovania alebo prenasledovania. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Navrhovaná smernica obsahuje nový mechanizmus zabezpečujúci konfiškáciu majetku, ktorý priamo nesúvisí s trestným činom uvedeným v smernici, ale je založený na podozrení z nezákonného majetku, resp. vyplýva z trestnej činnosti. Napriek povinnému súdnemu konaniu predchádzajúcemu príkazu na konfiškáciu a dôkaznému bremenu, ktoré musí obžaloba spájať s trestnou činnosťou, je potrebných viac záruk na vylúčenie akéhokoľvek možného zneužitia počas konania. Jurisdikcie členských štátov sa riadia rôznymi pravidlami zhabania podľa občianskeho práva aj trestného práva. Navrhovaná smernica by mala obsahovať normy pre procesné práva a záruky žalovaných a zabezpečiť, aby sa sudcovia a prokurátori mohli primerane školiť. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Obmedzený vplyv ustanovenia o opätovnom využití na sociálne účely v smernici o konfiškácii by si vyžadoval väčšiu podporu členských štátov, aby zahrnuli primerané opatrenia na zabezpečenie účinnosti ustanovenia. EHSV žiada Európsku komisiu, aby bola ambicióznejšia vo svojom úsilí o zefektívnenie opätovného využitia zhabaného majetku na sociálne účely a členským štátom stanovila minimálny podiel opätovného využitia na sociálne účely. Pre sociálnu súdržnosť je mimoriadne dôležité, aby postihnuté komunity získali nápravnú náhradu škody priamo a mali prospech zo ziskov z tejto náhrady škody. Okrem toho komunity potrebujú lepšiu podporu, ktorá im pomôže zlepšiť odolnosť voči organizovanej trestnej činnosti, a občianska spoločnosť sa musí zapojiť do správy a nakladania so zhabaným majetkom. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ako sa uvádza aj v smernici o konfiškácii, opatrenia na konfiškáciu neovplyvnia právo obetí na náhradu škody. Navrhovaná smernica však stále nezabezpečuje uprednostňovanie odškodňovania obetí pri určovaní poradia veriteľov. Zároveň sú občania tretích krajín navrhovanou smernicou aj ďalšími právnymi predpismi EÚ nedostatočne chránení, keďže tie sú zamerané na občanov EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V správe o posúdení vplyvu sa poukazuje na tieto nedostatky: nedostatok podrobností o úlohách úradov pre vyhľadávanie majetku a nedostatočné ľudské, finančné a technické zdroje vyčlenené na vyhľadávanie majetku. Navrhovanou smernicou sa reaguje na tieto zistenia a vyžaduje sa v nej, aby bol v každom členskom štáte zriadený aspoň jeden úrad pre vyhľadávanie majetku. Vítaná je výslovná povinnosť poskytnúť primerané zdroje na zabezpečenie efektívnosti a účinnosti úradov pre vyhľadávanie majetku. Túto povinnosť by však malo sprevádzať pravidelné vykazovanie z národnej úrovne Komisii o pridelených zdrojoch, aby Komisia mohla vyhodnotiť, či medzi rôznymi úradmi pre vyhľadávanie majetku existuje roztrieštenosť alebo nedostatočná rovnováha. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Náklady spojené so správou zaisteného a/alebo zhabaného majetku môžu byť značné alebo dokonca prevyšovať hodnotu tohto majetku. Navrhovaná smernica obsahuje povinnosť príslušných orgánov posúdiť tieto náklady pred vydaním príkazu na zaistenie. EHSV víta toto opatrenie ako účinný a užitočný nástroj na zníženie nevyhnutných nákladov a maximalizáciu následnej hodnoty majetku. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Mechanizmus predbežného predaja sa môže uplatniť v obmedzených prípadoch, ktoré sú teraz uvedené v navrhovanej smernici, a pravdepodobne prispeje k efektívnejšej správe zaisteného majetku. Napriek tomu, že mechanizmus je dostupný vo väčšine členských štátov, používa sa v malom rozsahu a s veľkými obmenami. Navrhovaná smernica pravdepodobne zlepší používanie tohto mechanizmu zavedením jednotného vymedzenia a podmienok, za ktorých by sa mal používať. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Zistilo sa, že absencia komplexných a porovnateľných štatistík je hlavným nedostatkom pri zefektívňovaní systému vymáhania majetku. V tejto súvislosti sa v navrhovanej smernici vyžaduje, aby každý členský štát zriadil register vymáhania majetku, v ktorom sa budú zhromažďovať kódované informácie od príslušných orgánov počas vymáhania majetku. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV sa domnieva, že zjednotenie všetkých právnych ustanovení o vymáhaní majetku do jedinej smernice je v súlade s Programom regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie, pomôže príslušným orgánom a zainteresovaným stranám lepšie porozumieť pravidlám a pomôže zlepšiť vykonávanie a účinnosť opatrení na zvýšenie miery vymáhania nezákonne nadobudnutého majetku vo jurisdikciách členských štátov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Úrady pre správu majetku budú špecializovanými orgánmi zriadenými alebo určenými v každom členskom štáte na zabezpečenie efektívnej správy zaisteného a zhabaného majetku a na spoluprácu s inými orgánmi zodpovednými za vyhľadávanie, identifikáciu, zaistenie, konfiškáciu a správu buď na národnej úrovni, alebo v cezhraničných prípadoch. Navrhovanou smernicou sa presnejšie stanovujú úlohy úradov a členským štátom sa poskytuje väčšia jasnosť pri určovaní ich infraštruktúry na vymáhanie majetku. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Nakladanie s majetkom alebo vrátenie majetku v cezhraničnom konaní by malo podliehať dohodám o rozdelení majetku, ktoré podpíšu príslušné členské štáty. Národné systémy sa môžu výrazne líšiť, pokiaľ ide o druhy orgánov a postupov potrebných na uzavretie takýchto dohôd. Navrhovaná smernica neobsahuje osobitné ustanovenia v tejto veci. Z tohto dôvodu by sa ňou mali úradom pre vyhľadávanie majetku a úradom pre správu majetku v tejto súvislosti výslovne udeliť príslušné právomoci. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Spolupráca s tretími krajinami je obzvlášť dôležitá, keďže organizovaná trestná činnosť je páchaná aj mimo EÚ a predstavuje značné riziko pre vnútornú bezpečnosť EÚ. Keďže sú páchatelia organizovanej trestnej činnosti lepšie prepojení, pôsobia medzinárodne a v digitálnom prostredí, je dôležité zabezpečiť, aby orgány v tretích krajinách boli schopné spolupracovať so svojimi partnermi v členských štátoch EÚ. Na ďalšie presadzovanie navrhovanej smernice by sa mali zvážiť rôzne nástroje pomoci a podpory. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Konzultačné nástroje používané Komisiou pred navrhovanou smernicou boli inkluzívne a z hľadiska trvania a metód vhodné pre rôzne zainteresované strany, najmä príslušné orgány, odborníkov, podnikateľské organizácie, organizácie občianskej spoločnosti a širokú verejnosť. EHSV uznáva úsilie Komisie sprístupniť spoľahlivé údaje a informácie o stave vecí a pokroku členských štátov a EÚ ako celku v oblasti vymáhania nezákonne nadobudnutého majetku. Očakáva sa, že podobné úsilie sa vynaloží počas transpozície smernice do právnych predpisov členských štátov a počas hodnotenia jej vykonávania. |
| --- | --- |

3.18.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Europol, Does crime still pay?.Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of statistical information 2010-2014, 2016.

1

Does crime still pay?

Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of statistical information 2010-2014

(2)  Oznámenie Komisie o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025, COM(2021) 170, 14. apríla 2021.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39).

3

(4)  Rozhodnutie Rady 2007/845/SVV zo 6. decembra 2007 o spolupráci medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku v členských štátoch pri vypátraní a identifikácii príjmov z trestnej činnosti alebo iného majetku súvisiaceho s trestnou činnosťou (Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 103).

4

(5)  Niektoré z relevantných stanovísk EHSV: stanovisko Balík pre bezpečnostnú úniu (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 69), séria stanovísk o právnych predpisoch o boji proti praniu špinavých peňazí, z ktorých najnovším je stanovisko Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí z roku 2021 (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 89), stanovisko o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 91), stanovisko o posilnení mandátu Europolu (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 66), stanovisko o kontrolách peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie, resp. opúšťajú Úniu (Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 22), stanovisko Európsky program v oblasti bezpečnosti (Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 51) a stanovisko Otvorená a bezpečná Európa (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 96).

5

Balík pre bezpečnostnú úniu

Balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí

Európsky program v oblasti bezpečnosti

Otvorená a bezpečná Európa

(6)  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Vymáhanie majetku a konfiškácia: zabezpečenie, aby sa trestná činnosť nevyplácala [COM(2020) 217 final].

6

(7)  V súlade so závermi Rady o posilnení finančného vyšetrovania na účely boja proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, dokument Rady 8927/20, 17. júna 2020.

7

(8)  Vyjadrite svoj názor: Boj proti organizovanej trestnej činnosti – posilnenie mandátu úradov EÚ pre vyhľadávanie majetku.

8

(9)  IMPACT ASSESSMENT REPORT Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on asset recovery and confiscation (SPRÁVA O POSÚDENÍ VPLYVU – Sprievodný dokument k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o vymáhaní majetku a konfiškácii), Európska komisia, 2022.

9

(10)  Rámcové rozhodnutie Rady 2005/212/SVV z 24. februára 2005 o konfiškácii príjmov, nástrojov a majetku z trestnej činnosti (Ú. v. EÚ L 68, 15.3.2005, s. 49).

10

(11)  Disley, E. (editor), Blondes, E. (editor), Hulme, S. (editor), Mapping the risk of serious and organised crime infiltrating legitimate businesses: final report , Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre migráciu a vnútorné záležitosti, Úrad pre publikácie, 2021.

11

Mapping the risk of serious and organised crime infiltrating legitimate businesses: final report

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/111

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje spoločný rámec pre mediálne služby na vnútornom trhu (Európsky akt o slobode médií) a mení smernica 2010/13/EÚ

[COM(2022) 457 final – 2022/0277 (COD)]

(2023/C 100/17)

| Spravodajca: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |

Spravodajca:

Christian MOOS

Spoluspravodajca:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | Európsky parlament, 17. 10. 2022
  Rada Európskej únie, 28. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/0/3 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

Európsky parlament, 17. 10. 2022

Rada Európskej únie, 28. 10. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

23. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Sloboda a rozmanitosť médií majú zásadný význam pre právny štát a liberálnu demokraciu. EHSV vyjadruje poľutovanie nad znepokojujúcim vývojom v EÚ. Víta preto iniciatívy Európskej komisie v oblasti slobody médií. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si kladie otázku, či je dokončenie vnútorného mediálneho trhu dostatočným prístupom na ochranu slobody a plurality médií. Hlavným cieľom by malo byť zachovanie alebo obnovenie slobody a rozmanitosti médií bez toho, aby sa zabúdalo na skutočnosť, že hospodársky blahobyt je spojený so slobodou médií. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia uznala, že koncentrácia mediálneho trhu, ktorá vedie k vzniku monopolov, môže predstavovať obrovskú hrozbu pre slobodu a pluralitu médií. Koncentrácia trhu však môže byť zmysluplná a nemusí mať takéto negatívne účinky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Len odporúčania a prístup založený na právne nezáväznom nástroji (soft law) nie sú dostatočné. Slobodné a nezávislé médiá musia byť záväznými kritériami pre správu o právnom štáte a mechanizmus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta návrhy na posilnenie a ochranu redakčnej nezávislosti. Zdôrazňuje, že je potrebné zachovať nezávislosť novinárov a vydavateľov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Verejnoprávne médiá majú zmysel len vtedy, ak sú nestranné a úplne nezávislé od politického vplyvu. V tejto súvislosti sú kľúčovou zárukou primerané a stabilné finančné zdroje, ak účinný systém kontrol zabezpečuje účinnosť vynakladania prostriedkov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje záväzné požiadavky na transparentnosť vlastníctva médií za dôležité. Pre malé médiá nesmú stanovené požiadavky viesť k nadmernej administratívnej záťaži. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV je znepokojený nedostatočnou nezávislosťou niektorých vnútroštátnych regulačných orgánov a požaduje rámec, ktorý by ich nezávislosť zabezpečil. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta vytvorenie Európskej rady pre mediálne služby, ale trvá na jej úplnej nezávislosti, keďže EÚ by mala byť príkladom najlepšieho postupu s cieľom dosiahnuť úplnú nezávislosť vnútroštátnych regulačných orgánov. Účasť vnútroštátnych regulačných orgánov, ktoré nie sú nezávislé, je neuvážená. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje význam transparentnosti vo všetkých procesoch súvisiacich s moderovaním obsahu na veľmi veľkých online platformách. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča vymedziť minimálne normy pre celú EÚ v súlade so súčasnými právnymi predpismi EÚ v oblasti boja proti koncentrácii trhu. Vyzýva zákonodarcov, aby prijali záväzné predpisy s náležitým ohľadom na slobodu podnikania a na vyvarovanie sa zbytočnej byrokracii a nákladom. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Ak vnútroštátne regulačné orgány dostatočne neposúdia koncentráciu mediálneho trhu, Európska komisia by mala reagovať v súlade s existujúcimi ustanoveniami právnych predpisov EÚ o boji proti koncentrácii trhu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta záväzné požiadavky na transparentnosť, pokiaľ ide o prideľovanie štátnej reklamy. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV víta každoročné monitorovanie a vyzýva na konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami a občianskou spoločnosťou. Navrhuje rozšíriť rozsah monitorovania tak, aby zahŕňal aj všetky ďalšie aspekty týkajúce sa ochrany slobody a plurality médií. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV opakuje svoj nedávny postoj k významu slobody a rozmanitosti médií pre liberálnu demokraciu a právny štát, ku ktorým sa zaviazali všetky členské štáty ratifikáciou zmlúv EÚ, ako sa uvádza v obšírnom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe (1), v stanovisku na tému Akčný plán pre európsku demokraciu (2) a v stanovisku o strategických žalobách proti verejnej účasti (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová vo svojej správe o stave Únie za rok 2021 (4) správne uviedla, že informácie sú verejným statkom. Bez slobodného prístupu k nezávislým a spoľahlivým informáciám si občania EÚ nemôžu uplatňovať právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie, ktoré sa zaručuje v článku 10 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európa vo všeobecnosti zostáva kontinentom so slobodnými a rozmanitými médiami. Najnovší vývoj v EÚ je však alarmujúci. Ochrana novinárov, najmä z dôvodu nedostatku nástrojov na boj proti strategickým žalobám proti verejnej účasti, naďalej vyvoláva veľké znepokojenie, pokiaľ ide o účinné regulačné záruky na ochranu slobody médií. Ako sa tiež uvádza v správe Monitorovanie plurality médií 2022 (5), pluralita trhu čelí najvyššej miere rizika spomedzi všetkých oblastí, na ktoré sa štúdia vzťahuje. Keďže sa v posledných rokoch nedosiahol žiadny pokrok v oblasti politickej nezávislosti, v monitorovaní sa poukazuje na nedostatok účinných mechanizmov na ochranu redakčnej nezávislosti vo väčšine krajín ako hlavnú prekážku zlepšenia v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Okrem vnútorných hrozieb pre slobodu médií čelí EÚ vonkajšiemu zasahovaniu, ktoré sa snaží manipulovať s verejnými diskusiami v Európe. Vzhľadom na rastúce geopolitické napätie je ochrana slobody a plurality médií dôležitým príspevkom k odolnosti EÚ voči vonkajším hrozbám. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pozitívny vývoj v niektorých oblastiach však tiež naznačuje, že právne predpisy EÚ môžu priniesť zmenu. V Monitorovaní plurality médií 2022 sa zaznamenal pozitívny vývoj, pokiaľ ide o ukazovateľ „Ochrana práva na informácie“ v štyroch krajinách, a toto zlepšenie sa pripisuje transpozícii smernice EÚ 2019/1937 (6) o ochrane oznamovateľov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV preto v zásade víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa Európskeho aktu o slobode médií (7) a odporúčanie Komisie o interných zárukách redakčnej nezávislosti a transparentnosti vlastníctva v mediálnom sektore (8) ako ďalší následný krok smerom k ochrane slobody a plurality médií, a teda liberálnej demokracii v EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby Európsky akt o slobode médií bol nariadením s priamym účinkom, pričom si kladie otázku, či prístupom založeným na právne nezáväznom nástroji (soft-law) v podobe odporúčania možno účinne dosiahnuť jeho ciele. Len odporúčania nestačia na zaručenie slobody a rozmanitosti médií v členských štátoch. Slobodné a nezávislé médiá musia byť záväznými kritériami pre správu o právnom štáte a pre aktiváciu mechanizmu v členských štátoch, v ktorých vlády porušujú slobodu a nezávislosť médií. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Právnym základom nariadenia je článok 114 ZFEÚ, ktorý umožňuje aproximáciu vnútroštátnych právnych predpisov zameraných na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu. Keďže základné problémy a nedostatky majú vysoko politický charakter a súvisia s fungovaním demokratických systémov založených na zásadách právneho štátu, EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, či je dokončenie vnútorného mediálneho trhu dostatočným prístupom na ochranu slobody a plurality médií. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Návrh nariadenia má päť osobitných cieľov: a) harmonizovať vnútroštátne pravidlá a postupy na prekonanie prekážok, ktoré bránia mediálnym spoločnostiam pôsobiť na vnútornom trhu a investovať na ňom; b) odstrániť tzv. sklené stropy, ktoré obmedzujú zahraničných vydavateľov v investovaní na miestnych vnútroštátnych trhoch; c) posilniť redakčnú slobodu všetkých médií bez toho, aby sa súčasne obmedzovali práva súkromných vydavateľov; d) zaručiť nezávislosť verejnoprávnych médií vytvorením trvalých mechanizmov bez vplyvu politikov a e) regulovať prideľovanie hospodárskych zdrojov, t. j. štátnu reklamu. EHSV spochybňuje hierarchiu uvedených cieľov. Domnieva sa, že hlavným cieľom by malo byť zachovanie alebo obnovenie slobody a rozmanitosti médií, a nie zameranie sa na hospodárske otázky, pokiaľ nie sú jasne spojené so slobodou médií. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Z nariadenia jasne vyplýva, že Komisia sa chce zamerať na „narušenia“ vnútorného trhu a otvoriť mediálny trh väčšej cezhraničnej hospodárskej súťaži, najmä v oblasti audiovizuálnych mediálnych služieb a výmeny videí. Skutočný rozsah pôsobnosti nariadenia je preto oveľa užší, než naznačuje jeho názov. EHSV sa domnieva, že tento prístup nepostačuje na účinnú ochranu a v prípade potreby na obnovenie slobody a plurality médií, ktorá je terčom útokov takmer vo všetkých členských štátoch a v niektorých závažných prípadoch sa od nej v podstate upustilo so všetkými ničivými dôsledkami pre prácu a bezpečnosť novinárov a integritu verejnej diskusie a informácií. S otvorením trhu je potrebné zabezpečiť rovnaké normy ochrany slobody prejavu, aby sa zaistilo, že širší prístup na trh nebude mať za následok monopolizáciu trhu zahraničnými aktérmi, najmä v prípade chudobnejších krajín. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV víta návrhy na posilnenie a ochranu redakčnej nezávislosti. Zdôrazňuje aj potrebu zachovať nezávislosť novinárov a vydavateľov, t. j. právo vydavateľov formulovať redakčnú líniu publikácie. EHSV zaznamenáva čoraz väčší politický a hospodársky vplyv vo viacerých krajinách EÚ, a to vo verejných médiách, ako aj v súkromných médiách s úzkym prepojením na moc. To je nezlučiteľné s úlohou médií ako štvrtej zložky moci. V nariadení sa nešpecifikuje, ako možno zosúladiť redakčnú nezávislosť s oprávnenými právami a záujmami vydavateľov/vlastníkov súkromných médií. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV podporuje opatrenia na zvýšenie odolnosti voči zahraničnej manipulácii s informáciami a zasahovaniu, pokiaľ to neovplyvní slobodu prejavu v rámci Európskej únie. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | V Európskom akte o slobode médií sa poukazuje na potrebu financovania mediálneho sektora, ako to EHSV navrhol vo svojom stanovisku na tému Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe (9). Uvedené nástroje však zatiaľ nepostačujú na zabezpečenie kvalitnej žurnalistiky a rozmanitosti médií v členských štátoch. EHSV sa zároveň domnieva, že najlepšie podmienky pre slobodu médií predstavuje regulačný rámec, ktorý umožňuje médiám financovať sa prostredníctvom svojej ponuky na trhu. Verejné médiá majú zmysel len vtedy, ak sú nestranné a úplne nezávislé od politického vplyvu, inak môže verejné financovanie viesť k všetkým možným druhom zneužívania a vládnej manipulácie. Každý projekt financovania médií by mal byť založený na veľmi transparentných pravidlách a zárukách politickej nezávislosti novinárov. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV podporuje záverečnú správu Konferencie o budúcnosti Európy (10) a jej dôraznú výzvu na podporu nezávislosti a plurality médií (návrhy 27 ods. 1 a 37 ods. 4), ktorú Komisia cituje bez toho, aby prebrala prioritizáciu obsiahnutú v týchto návrhoch. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV víta práva príjemcov mediálnych služieb a poskytovateľov mediálnych služieb „prijímať pluralitu spravodajského a publicistického obsahu, produkovaného pri dodržiavaní redakčnej slobody poskytovateľov mediálnych služieb v prospech verejnej diskusie“, ako je stanovené v článku 3. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV spochybňuje úzky rozsah pôsobnosti článku 4 ods. 2 písm. c), ktorý sa týka len využívania spyware (len „produkty) s digitálnymi prvkami“) a navrhuje zakázať využívanie akéhokoľvek zariadenia alebo technológie, ktoré možno použiť na sledovanie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje význam záruk nezávislosti poskytovateľov verejnoprávnych médií a primeraných a stabilných finančných zdrojov pre nich (článok 5), mal by však existovať účinný systém kontrol zabezpečujúci účinnosť vynakladania prostriedkov. EHSV považuje nezávislý orgán za najlepšiu možnosť na stanovenie primeraného objemu finančných prostriedkov, ktoré sú potrebné na to, aby poskytovatelia verejnoprávnych médií mohli plniť svoje poslanie za predpokladu, že nie sú politicky vymenovaní. Súčasné tendencie politizovať otázku financovania poskytovateľov verejnoprávnych médií predstavujú značnú hrozbu pre slobodu médií. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že povinnosti poskytovateľov mediálnych služieb vymedzené v článku 6 ods. 1 nezabezpečujú transparentnosť vlastníctva médií. Netransparentnosť vlastníctva médií je významnou príčinou nedostatočnej redakčnej slobody a nekvalitnej žurnalistiky (v súlade s novinárskymi normami). Poskytovatelia mediálnych služieb, ako aj online platformy musia zabezpečiť, aby ich vlastníctvo bolo pre používateľov médií transparentné. Ochrana údajov a súkromia nesmie brániť transparentnosti vlastníctva médií. Pre malé médiá nesmú stanovené požiadavky viesť k nadmernej administratívnej záťaži. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV odporúča doplniť záväzné požiadavky na transparentnosť uvedené v bode 20 odporúčania Komisie dodatočnými požiadavkami uvedenými v bodoch 4.1 až 4.6 prílohy k odporúčaniu Výboru ministrov Rady Európy členským štátom o pluralite médií a transparentnosti vlastníctva médií (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že v súvislosti s prístupom založeným na právne nezáväznom nástroji uvedeným v odporúčaní Komisie hrozí, že povedie k vzniku nesúrodých právnych predpisov, čo by narušilo integritu spoločného trhu a ciele smernice. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV považuje odkaz v článku 7 na požiadavky stanovené v článku 30 smernice 2010/13/EÚ (12) za príliš vágny na zabezpečenie nezávislosti národných regulačných orgánov alebo subjektov. Preto odporúča vymedziť rámec zabezpečujúci nezávislosť národných regulačných orgánov a nástroje na nápravu akejkoľvek nedostatočnej nezávislosti národného regulačného orgánu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV považuje za neprijateľné, aby sa zástupca vnútroštátneho orgánu alebo subjektu, ktorý nie je úplne nezávislý, zúčastňoval na rozhodovaní navrhovanej Európskej rady pre mediálne služby. S cieľom posúdiť nezávislosť vnútroštátnych orgánov alebo subjektov je potrebné v nariadení vymedziť jasné kritériá. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV nepovažuje navrhovanú Európsku radu pre mediálne služby za nezávislú od Európskej komisie a vyzýva európskeho zákonodarcu, aby zabezpečil jej úplnú nezávislosť. Ak rada nie je úplne nezávislá od Európskej komisie, nemôže vykonávať žiadne úlohy dohľadu ani regulačné úlohy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV odporúča preformulovať článok 10 ods. 5 takto: „Komisia vymenuje zástupcu do rady. Zástupca Komisie sa môže zúčastňovať na zasadnutiach rady bez hlasovacieho práva.“ |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV odporúča preformulovať článok 10 ods. 6 takto: „Rada môže na svoje zasadnutia prizvať odborníkov a pozorovateľov“. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pokiaľ ide o článok 11, EHSV odmieta rozhodnutie Komisie o čiastkovej možnosti A) zriadiť Európsku radu pre mediálne služby s podporou sekretariátu Komisie. Nezávislosť rady môže byť zaručená len pri čiastkovej možnosti B) zriadiť Európsku radu pre mediálne služby s pomocou nezávislého úradu EÚ. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV víta štruktúrovaný dialóg so všetkými zainteresovanými stranami a výslovne s občianskou spoločnosťou, ako sa uvádza v článku 12 písm. l). EHSV, ktorý zastupuje najdôležitejšie sektory občianskej spoločnosti (vrátane sociálnych partnerov), môže prispieť svojimi odbornými znalosťami k tomuto štruktúrovanému dialógu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV víta štruktúrovanú spoluprácu vrátane vzájomnej pomoci medzi národnými regulačnými orgánmi a subjektmi. EHSV však odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti článku 13 ods. 2 nad rámec rizík pre fungovanie vnútorného trhu mediálnych služieb a verejnú bezpečnosť a obranu a zahrnúť aj ďalšie riziká pre slobodu a rozmanitosť médií, ako aj riziká pre politickú nezávislosť regulačných orgánov a subjektov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV víta úsilie o lepšiu ochranu obsahu poskytovateľov mediálnych služieb na veľmi veľkých online platformách, ako sa stanovuje v článku 17, a zdôrazňuje význam transparentnosti vo všetkých procesoch týkajúcich sa moderovania obsahu na veľmi veľkých online platformách za predpokladu, že povinnosti uvedené v tomto odseku nenarúšajú fungovanie veľkých online platforiem. EHSV víta štruktúrovaný dialóg stanovený v článku 18 a zdôrazňuje význam zapojenia občianskej spoločnosti do preskúmania uplatňovania článku 17. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV víta právo používateľov prispôsobiť štandardné nastavenia audiovizuálnych médií stanovené v článku 19. Pre zavedenie tohto práva do praxe má zásadný význam používateľská ústretovosť zariadení a/alebo používateľských rozhraní. Nemala by sa však narúšať prevádzková schopnosť výrobcov a vývojárov, ani by sa nemal obmedzovať ich budúci rozvoj. Musia byť navrhnuté používateľsky ústretovým spôsobom a v jednoduchom jazyku. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV tiež navrhuje udeliť Európskej rade pre mediálne služby (podľa článku 20 ods. 4) právo vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy, ak by vnútroštátne legislatívne, regulačné alebo správne opatrenie mohlo ovplyvniť fungovanie vnútorného trhu s mediálnymi službami. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV opakovane vyjadruje znepokojenie nad tým, že čisto trhový prístup k zabezpečeniu plurality a slobody médií v Európe nie je dostatočný. Hoci EHSV uznáva, že veľkosť spoločností na trhu s mediálnymi službami môže prispieť k hospodárskej udržateľnosti poskytovateľov mediálnych služieb, víta skutočnosť, že Európska komisia uznala, že koncentrácia mediálneho trhu môže predstavovať významnú hrozbu pre slobodu a pluralitu médií. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV víta opatrenia navrhnuté v článku 21 na zvýšenie transparentnosti koncentrácie trhu ako prvý krok k obmedzeniu hrozieb pre slobodu a pluralitu médií vyplývajúcich z koncentrácie na mediálnom trhu. Koncentrácia na trhu nemusí mať nevyhnutne negatívny vplyv na slobodu a rozmanitosť médií, ak napríklad pomáha menším médiám prežiť, ale je potrebné zakročiť proti koncentrácii, ak vedie k informačným monopolom. EÚ musí prijať opatrenia najmä proti ovládnutiu médií mediálnymi magnátmi a oligarchami, ktorí majú často blízke vzťahy s poprednými politikmi v krajine alebo dokonca s vládami tretích krajín. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EHSV pripomína skutočnosť, že mediálne trhy sú naďalej veľmi roztrieštené, a vyzýva na meranie koncentrácie trhu nielen vzhľadom na vnútroštátny trh s mediálnymi službami, ale aj pokiaľ ide o roztrieštené trhy na nižšej ako celoštátnej alebo okresnej úrovni. Koncentrácia mediálneho trhu v okresoch s len jedným regionálnym mediálnym kanálom predstavuje významnú hrozbu pre slobodu a pluralitu médií. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV považuje usmernenia Komisie „týkajúce sa faktorov, ktoré [sa] majú [...] zohľadňovať pri uplatňovaní kritérií na posudzovanie vplyvu koncentrácií na mediálnom trhu“ za nedostatočné na zabezpečenie porovnateľnosti hodnotení v celej EÚ. EHSV odporúča vymedziť celoeurópske minimálne normy pre hodnotenia, ktoré sa musia dodržiavať vo všetkých členských štátoch. Vyzýva členské štáty, aby okrem minimálnych požiadaviek EÚ poskytli podrobnejšie a hlbšie posúdenia. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Nezáväzné požiadavky na transparentnosť sú však nedostatočné, pokiaľ ide o súčasnú hrozbu, ktorú pre slobodu a pluralitu médií predstavuje koncentrácia trhu. EHSV preto vyzýva európskych zákonodarcov, aby prijali záväzné nariadenia týkajúce sa koncentrácie médií s náležitým ohľadom na slobodu podnikateľských rozhodnutí. To však nemôže zaťažiť médiá ani mediálne inštitúcie ďalšou byrokraciou a nákladnými postupmi. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EHSV tiež odporúča, aby sa Európskej rade pre mediálne služby (podľa článku 22) udelilo právo vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy „[k]eď neexistuje posúdenie ani konzultácia podľa článku 21“. Nie je dostatočné delegovať úlohu posúdenia koncentrácie trhu na členské štáty, keďže niektoré vlády aktívne podporujú koncentráciu trhu s cieľom umlčať kritické hlasy a opozičné médiá. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EHSV pripomína, že narušenie vnútorného trhu s mediálnymi službami má vplyv aj na slobodu a pluralitu médií, ak sa tieto narušenia obmedzujú na konkrétne časti spoločného trhu na vnútroštátnej, regionálnej alebo dokonca okresnej úrovni. Vo všetkých týchto prípadoch musí mať rada právo iniciovať posúdenie koncentrácie médií, ak to neurobia národné regulačné orgány alebo subjekty. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV odporúča poveriť Európsku radu pre mediálne služby úlohou vykonávať posúdenia týkajúce sa iných hrozieb pre slobodu a pluralitu médií, ak to národné regulačné orgány alebo orgány neurobia. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | EHSV víta záväzné požiadavky na transparentnosť stanovené v článku 24, pokiaľ ide o prideľovanie štátnej reklamy. Domnieva sa však, že v prípade, ak sa tieto požiadavky nebudú vzťahovať na územné celky s viac ako 1 miliónom obyvateľov, vznikne možnosť vyhnúť sa transparentnosti. EHSV uznáva, že administratívna záťaž súvisiaca s požiadavkami na podávanie správ musí byť primeraná, a preto navrhuje stanoviť minimálnu prahovú hodnotu pre výšku výdavkov jednej národnej, regionálnej alebo miestnej samosprávy. Ak celkové ročné výdavky jedného subjektu na štátnu reklamu zostanú pod prahovou hodnotou, požiadavky na transparentnosť sa neuplatňujú. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EHSV víta každoročné monitorovanie stanovené v článku 25 a vyzýva na konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami a občianskou spoločnosťou počas monitorovania. Obmedzenie predmetu monitorovania na fungovanie vnútorného trhu s mediálnymi službami je však nedostatočné. EHSV preto navrhuje rozšíriť rozsah monitorovania tak, aby zahŕňal aj všetky ďalšie aspekty týkajúce sa ochrany slobody a plurality médií. EHSV odporúča poveriť Európsku radu pre mediálne služby úlohou vypracovať súbor ukazovateľov na monitorovanie. |
| --- | --- |

3.27.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 9).

1

(2)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre európsku demokraciu [COM(2020) 790 final] (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 56).

2

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb zapojených do verejnej účasti pred zjavne neopodstatnenými alebo zneužívajúcimi súdnymi konaniami („strategickým žalobám proti verejnej účasti“) [COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD] (Ú. v. EÚ C 75, 28.2.2023, s. 143).

3

(4)  Európska komisia, 2021, prejav predsedníčky von der Leyenovej o stave Únie, Štrasburg, 15. septembra 2021.

4

(5)  Európsky univerzitný inštitút, Centrum pre pluralitu a slobodu médií, Uplatňovanie Monitorovania plurality médií v Európskej únii, Albánsku, Čiernej Hore, Severomacedónskej republike, Srbsku a Turecku v roku 2021, San Domenico di Fiesole 2022.

5

Uplatňovanie Monitorovania plurality médií v Európskej únii, Albánsku, Čiernej Hore, Severomacedónskej republike, Srbsku a Turecku v roku 2021, San Domenico di Fiesole 2022

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

6

(7)  COM(2022) 457 final.

7

(8)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/1634 zo 16. septembra 2022 o interných zárukách redakčnej nezávislosti a transparentnosti vlastníctva v mediálnom sektore (Ú. v. EÚ L 245, 22.9.2022, s. 56).

8

(9)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 9).

9

(10)  Konferencia o budúcnosti Európy – Správa o konečnom výsledku, máj 2022.

10

Správa o konečnom výsledku

(11)  Odporúčanie CM/Rec(2018)1[1] Výboru ministrov členským štátom o pluralite médií a transparentnosti vlastníctva médií, 7. marec 2018, Rada Európy, https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680790e13.

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1).

12

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/118 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/118

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru Regiónov o práci pre budúcnosť bez azbestu: európsky prístup k riešeniu zdravotných rizík spojených s azbestom

[COM(2022) 488 final]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2009/148/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci

[COM(2022) 489 final – 2022/0298 (COD)]

(2023/C 100/18)

| Spravodajkyňa: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Ellen NYGREN

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 6. 10. 2022
  Rada Európskej únie, 7. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 153 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/9/49 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 6. 10. 2022

Rada Európskej únie, 7. 10. 2022

Právny základ

článok 153 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

23. 11. 2022

Prijaté v pléne

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/9/49

1.   Zhrnutie a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta ambíciu Komisie znížiť výskyt rakoviny a konkrétnu snahu obmedziť vystavenie účinkom azbestu pri práci na minimum. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Veda zistila, že neexistuje žiadna úroveň vystavenia, ktorá by bezpečne vylúčila riziko vzniku rakoviny. EHSV preto rovnako ako Európsky parlament odporúča, aby sa limitná hodnota vystavenia účinkom azbestu stanovená v smernici o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci v konečnom dôsledku stanovila na nižšej úrovni, ako v súčasnosti navrhuje Komisia, a aby sa na dosiahnutie tohto zámeru vypracoval plán, ktorý bude obsahovať doplnkové opatrenia k súčasným návrhom a na základe ktorého sa poskytne finančná podpora podnikom a regiónom, ktoré ju potrebujú na dosiahnutie cieľov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča spustiť komplexnú informačnú kampaň určenú pre širokú verejnosť o azbeste a smrteľnom riziku, ktoré predstavuje. Okrem toho by všetci pracovníci, ktorí môžu byť vystavení účinkom azbestu, mali byť vyškolení vo svojom materinskom jazyku alebo v inom jazyku, ktorý ovládajú. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby všetci pracovníci, u ktorých sa predpokladá, že môžu byť vystavení účinkom azbestu, museli absolvovať pravidelné kontroly, a aby v prípade zmeny pracovného miesta mali register alebo pas s dokumentáciou o vystavení účinkom s cieľom monitorovať ich zdravie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na účinné riešenie rizík spojených s azbestom je potrebná medzinárodná spolupráca v oblasti regulácie. EHSV kladie osobitný dôraz na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 162 a Rotterdamský dohovor. Európska únia (EÚ) a jej členské štáty by v rámci rokovaní o týchto pravidlách a pri ich vykonávaní mali zohrávať aktívnu a kľúčovú úlohu s cieľom podporiť priaznivejší vývoj vo všetkých krajinách sveta a v medzinárodných obchodných reťazcoch. Dohody o voľnom obchode uzavreté EÚ s tretími krajinami alebo inými regiónmi sveta by mali obsahovať ustanovenie vyžadujúce zvýšené úsilie o zákaz používania azbestu a zníženie jeho škodlivých účinkov vo všetkých krajinách na celom svete. EHSV naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa neúnavne usilovali o zákaz používania azbestu na medzinárodnej úrovni a ochranu pracovníkov, ktorí musia s týmto materiálom narábať, napríklad na staveniskách, na ktorých prebieha renovácia alebo demolácia, alebo pri nakladaní s odpadom. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Súvislosti a všeobecné pripomienky

2.1.   Zákaz azbestu v EÚ

| 2.1.1. | Azbest je nebezpečná látka, ktorá spôsobuje rakovinu. Táto skutočnosť je známa už desiatky rokov a tiež je to už viac ako štyridsať rokov, čo EÚ prijala opatrenia na obmedzenie a následný zákaz akéhokoľvek používania tohto materiálu. V roku 1999 zakázala všetky druhy azbestových vlákien. Zákaz nadobudol účinnosť v roku 2005 a vzťahuje sa tak na tovar vyrobený v EÚ, ako aj na tovar dovážaný do EÚ. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/148/ES (1) kodifikovala dovtedy existujúce pravidlá týkajúce sa ochrany pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Keďže v stavebníctve sa azbest používal počas relatívne dlhého obdobia, existuje naďalej veľký počet budov obsahujúcich tento materiál. Nebezpečné látky môžu uvoľňovať pri renovácii alebo demolovaní v závislosti od druhu vykonávaných prác. Azbest sa vyskytuje aj v iných odvetviach, ako je banský a ťažobný priemysel, nakladanie s odpadom alebo údržba vozidiel. Napriek v súčasnosti platnému zákazu používať nový azbest sú pracovníci z dôvodu stále veľkého objemu prác naďalej vystavení jeho účinkom. Okrem pracovníkov evidovaných v oficiálnych štatistikách Európskej únie a členských štátov, existuje aj nejasný počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nie sú vždy zahrnutí do týchto verejných štatistík. Komisia považuje smernicu o ochrane pracovníkov pred vystavením účinkom azbestu z roku 2009 naďalej vo veľkej miere relevantnú, no navrhuje ju aktualizovať v súlade s najnovším vývojom vedeckých poznatkov. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | EHSV prijal dve stanoviská súvisiace s azbestom: stanovisko CCMI/130 na tému Zbavme sa v EÚ azbestu (2) a stanovisko CCMI/166 na tému Práca s azbestom pri energetickej renovácii (3). Domnieva sa, že „úplné odstránenie všetkého použitého azbestu a všetkých výrobkov s obsahom azbestu musí byť prioritným cieľom Európskej únie“ a „nabáda EÚ, aby spolupracovala so sociálnymi partnermi a ďalšími zainteresovanými európskymi, národnými a regionálnymi subjektmi pri vypracovávaní a výmene akčných plánov odstraňovania azbestu a nakladania s ním“. Za súčasných okolností je však stále ťažké rýchlo dosiahnuť cieľ „byť bez azbestu“. Preto sa v niektorých krajinách alebo regiónoch EÚ subjekty s rozhodovacou právomocou rozhodli pre stratégiu „dosiahnuť bezpečný stav z hľadiska azbestu“. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komisia vo svojom súčasnom návrhu žiada, aby sa technická limitná hodnota pre azbest v okolitom ovzduší znížila z 0,1 vlákna/cm3 na 0,01 vlákna/cm3, meraného vo vzťahu k osemhodinovému časovo váženému priemeru (TWA). |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Ambície EÚ v boji proti rakovine

| 2.2.1. | Európsky plán na boj proti rakovine predložený v roku 2021 je iniciatívou na boj proti tomuto ochoreniu prostredníctvom viacerých prístupov. Primárne zabránenie jeho výskytu je dôležitou súčasťou tohto plánu, čo EHSV uvítal vo svojom stanovisku SOC/677 (4). Na základe tejto logiky sa treba domnievať, že by bolo účinné prijať opatrenia na boj proti vystaveniu účinkom azbestu, ktorý je už dobre známou témou, keďže vďaka tomuto úsiliu sa znižuje riziko ďalších prípadov výskytu rakoviny a existujúci výskum už preukázal, že vystavenie účinkom je jednou z hlavných príčin tejto choroby v spojitosti s pracovným prostredím. Keďže rizikové faktory mezoteliómu sú multikauzálne (popri azbeste napr. nanovlákna), EHSV navrhuje, aby osoby vystavené pri svojej práci účinkom azbestu dostali doklad o tom, že sú vystavení jeho účinkom. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že účinkom azbestu môže byť vystavený každý, aj bez toho, aby bol niekto pracovníkom, napríklad ak sa nachádza v blízkosti staveniska, kde prebieha renovácia alebo demolácia budovy. Vystavenie účinkom sa môže týkať aj jednotlivcov, ktorí pri renovácii svojho obydlia nevedia o rizikách, ktoré pritom vznikajú, alebo si ich neuvedomujú. Azbest sa okrem toho môže uvoľňovať do vetracích zariadení a ľudia sú vystavení jeho účinkom bez toho, aby si to uvedomovali. EHSV preto odporúča informovať verejnosť všetkými možnými kanálmi vrátane médií, ktoré majú v tejto súvislosti veľkú zodpovednosť. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.3.   Všeobecné pripomienky

| 2.3.1. | EHSV podporuje ambíciu Komisie bojovať proti rakovine prostredníctvom diverzifikovaných prístupov. Pri znižovaní počtu prípadov rakoviny je obmedzenie rizika vystavenia účinkom azbestu konkrétnym krokom vpred. Máme rozsiahle vedecké poznatky o nebezpečenstve, ktoré predstavuje azbest, a priamej súvislosti medzi vystavením účinkom azbestu a rakovinou. Na základe najnovších vedeckých poznatkov, ktoré Komisia zhromaždila v tejto oblasti, sa v súčasnosti navrhuje zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať príslušný právny rámec. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Každý prípad ochorenia rakoviny sa premieta do nákladov pre komunitu a spôsobuje utrpenie a stratu pre jednotlivcov. Obmedzením vystavenia účinkom azbestu počas práce je možné predísť značnému počtu výskytov tohto ochorenia. EHSV preto vyzýva všetky zainteresované strany, aby vyvinuli maximálne úsilie na boj proti tomuto vystaveniu. Týka sa to najmä opatrení zameraných na ochranu pracovníkov, ktorí sú týmto účinkom vystavení v rámci svojej práce, ale aj iniciatív zameraných na všeobecné šírenie poznatkov v tejto oblasti s cieľom zvýšiť informovanosť širokej verejnosti o rizikách spojených s azbestom. |
| --- | --- |

2.3.2.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Najambicióznejším opatrením, ktoré môže EÚ prijať pri revízii smernice, je zníženie technickej limitnej hodnoty tolerovaného množstva azbestových vlákien v okolitom ovzduší. EHSV víta iniciatívu Komisie a považuje ju za dobrý základ pre dosiahnutie nulovej tolerancie v spojitosti s vystavením účinkom azbestu pri práci. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Komisia navrhuje zmeniť a doplniť článok 8 tak, aby sa znížila limitná hodnota, ktorá je v súčasnosti stanovená na 0,1 vlákna na cm3, merané oproti časovému osemhodinovému váženému priemeru. V smernici sa ďalej stanovuje, že „vystavenie pracovníkov prachu pochádzajúcemu z azbestu alebo z materiálov obsahujúcich azbest na mieste výkonu práce sa zníži na minimum a v každom prípade na takú nízku úroveň, ako je to technicky možné, pod limitnú hodnotu stanovenú v článku 8“. EHSV v tejto súvislosti pripomína, že sociálni partneri môžu ešte viac posunúť novú limitnú hodnotu, ktorá sa bude uplatňovať podľa smernice, a prijať vhodné opatrenia na ďalšie zníženie prítomnosti azbestových vlákien na pracovisku. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Podľa Medzinárodnej komisie pre ochranu zdravia pri práci (ICOH) neexistuje úroveň vystavenia, ktorá by bezpečne vylúčila riziko vzniku rakoviny. Na vypočutí, ktoré sa konalo 31. októbra 2022 v EHSV, profesor Jukka Takala uviedol, že v EÚ každoročne zomrie v dôsledku rakoviny súvisiacej s azbestom približne 90 370 ľudí, čo naznačuje potrebu znížiť limitnú hodnotu vystavenia. EHSV sa tiež domnieva, že EÚ by mala ísť nad rámec stropu navrhnutého Komisiou a napokon po primeranom prechodnom období stanoviť túto limitnú hodnotu na 0,001 vlákna na cm3. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal vypracovať plán spolu s návrhmi opatrení vrátane finančných opatrení zameraných na podporu podnikov a regiónov, ktoré potrebujú takéto ustanovenia na dosiahnutie stanovených cieľov. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Pred začatím renovácie alebo demolácie musí obstarávateľ uviesť zoznam materiálov, ktoré by mohli obsahovať azbest. Na tento účel je potrebné, aby mal prístup k zdrojom informácií týkajúcich sa vlastníka príslušnej nehnuteľnosti alebo informácie z iných kanálov, prípadne informácie získané od inšpekcie vykonanej v budove. EHSV odporúča, aby sa zriadili registre na zber údajov o budovách, počnúc budovami, ktoré prechádzajú renováciou, a následne postupne o všetkých ostatných budovách. Členské štáty by mali poskytovať tieto informácie prostredníctvom spoločne dohodnutej štruktúry v rámci Európskej únie, aby bolo možné získať porovnateľné údaje na určenie miest, pri ktorých sa očakáva, že budú obsahovať azbest (krajina/miesto/funkcia budovy/časť budovy), v akých množstvách (približné formy azbestu a množstvo na meter štvorcový) atď. Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) by mohla byť vyzvaná, aby prispela k rozvoju harmonizovaného regulačného rámca pre tento register budov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dôležitou otázkou je odborná príprava pracovníkov, ktorým hrozí vystavenie účinkom azbestu. EHSV zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité, aby sa im poskytovala v ich materinskom jazyku alebo v inom jazyku, ktorý ovládajú, a to aj vtedy, ak pochádzajú z inej krajiny, ako je krajina, v ktorej pracujú, a preto majú len slabé znalosti jazyka svojej hostiteľskej krajiny. Týka sa to občanov EÚ, ako aj pracovníkov z tretích krajín. Týka sa to občanov EÚ, ako aj pracovníkov z tretích krajín. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV tiež odporúča, aby sa informácie o azbeste a jeho rizikách vo väčšej miere šírili medzi širokou verejnosťou s cieľom zvýšiť povedomie o tejto problematike tak medzi pracovníkmi, ako aj tými, ktorí zadávajú práce, ktoré môžu viesť ku kontaktu s týmto materiálom, ako aj medzi jednotlivcami a orgánmi verejnej moci, ktoré o tejto problematike nemajú podrobné znalosti. EHSV vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré sa o túto tému zaujímajú, vypracovala informačnú kampaň o azbeste a smrteľnom nebezpečenstve, ktoré predstavuje. Výbor by mohol ponúknuť platformu na usporiadanie medzinárodnej konferencie s cieľom zvýšiť informovanosť o tomto materiáli, jeho škodlivých účinkoch a prostriedkoch ochrany proti nemu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pracovné zdravotné služby sú povinné skúmať pracovnú spôsobilosť pracovníkov vystavených účinkom azbestu (predbežné, pravidelné a konečné vyšetrenia). Príslušné osvedčenia sa následne predkladajú zamestnávateľovi. Po skončení vystavenia účinkom azbestu sa zamestnávateľovi aj zamestnancovi predloží výsledok záverečného vyšetrenia, ako aj osobitná dokumentácia, register alebo pas, ktorý poskytuje informácie o vystavení účinkom azbestu, a pracovník sa ním preukazuje počas celého svojho života, aby bolo možné monitorovať jeho zdravotný stav a v prípade potreby stanoviť, že trpí chorobou z povolania spôsobenou možnými neskoršími následkami vystavenia účinkom azbestu. Tieto informácie sa musia oznámiť zamestnávateľovi aj zamestnancovi. Uvedené ustanovenia by sa mali vzťahovať aj na pracovníkov bez dokladov a migrujúcich pracovníkov a poskytnú sa pracovníkovi, aby ich mohol predložiť pri každej ďalšej lekárskej prehliadke s cieľom zabezpečiť celoživotné sledovanie možných neskorších následkov vystavenia účinkom azbestu. EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby uľahčili prístup k pracovným zdravotným službám, ktoré disponujú odbornými zručnosťami v danej oblasti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Poistenia proti chorobám z povolania musia pokrývať tie, ktoré vyplývajú z vystavenia účinkom azbestu. EHSV odporúča, aby sa EÚ a členské štáty usilovali zabezpečiť, aby sa v prípadoch rakoviny, ktorá sa vyskytne po podozrení z vystavenia účinkom azbestu, pri rozhodovaní o priznaní nároku na náhradu za choroby z povolania predpokladalo, že existuje vzájomný vzťah medzi týmto vystavením účinkom a chorobou, keďže existujú spoľahlivé vedecké dôkazy o tejto spojitosti. Mal by sa zriadiť medzinárodný fond solidarity, ktorý by zaručoval právo na náhradu škody. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odporúča sa, aby členské štáty spolupracovali prostredníctvom svojich inšpektorátov práce s cieľom overiť, či sa pracovníkom, ktorým hrozí vystavenie účinkom azbestu, poskytuje primeraná odborná príprava v stavebníctve, banskom a ťažobnom priemysle, doprave, pri výstavbe ciest a razení tunelov a pri nakladaní s odpadom. Prostredníctvom tejto spolupráce možno zabezpečiť, aby sa regulačné registre budov obsahujúcich azbest riadne udržiavali a sprístupnili na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. EHSV poukazuje na to, že na vykonávanie týchto úloh musí byť potrebný dostatočný počet inšpektorov práce (o. i. inšpektorov pre oblasť zdravia a bezpečnosti). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na účinné riešenie rizík spojených s azbestom je potrebná medzinárodná spolupráca v oblasti regulácie. V tejto súvislosti EHSV poukazuje na to, že Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 162 a Rotterdamský dohovor o udeľovaní predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení na dovoz a vývoz vybraných nebezpečných chemických látok a prípravkov v medzinárodnom obchode poskytujú existujúce príklady regulácie, v rámci ktorých EÚ a jej členské štáty môžu a mali by zohrávať aktívnu a významnú úlohu pri podpore lepšieho vývoja v otázkach týkajúcich sa azbestu, a to tak vo všetkých krajinách sveta, ako aj v medzinárodných obchodných reťazcoch. Dohody o voľnom obchode uzavreté EÚ s tretími krajinami alebo inými regiónmi sveta by mali obsahovať ustanovenie vyžadujúce zvýšené úsilie o zákaz používania azbestu a zníženie jeho škodlivých účinkov vo všetkých krajinách na celom svete. EHSV naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa neúnavne usilovali o zákaz používania azbestu na medzinárodnej úrovni a ochranu pracovníkov, ktorí musia s týmto materiálom narábať, napríklad na staveniskách, na ktorých prebieha renovácia alebo demolácia, alebo pri nakladaní s odpadom. |
| --- | --- |

3.8.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/148/ES z 30. novembra 2009 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2009, s. 28).

1

(2)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zbavme sa v EÚ azbestu“ (Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2015, s. 13).

2

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Práca s azbestom pri energetickej renovácii (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 15).

3

(4)  Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európsky plán na boj proti rakovine (Ú. v. EÚ C 97, 28.2.2022, s. 17).

4

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

Pozmeňovací návrh 1

Bod 3.1.2

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Podľa Medzinárodnej komisie pre ochranu zdravia pri práci (ICOH) neexistuje úroveň vystavenia, ktorá by bezpečne vylúčila riziko vzniku rakoviny. Na vypočutí, ktoré sa konalo 31. októbra 2022 v EHSV, profesor Jukka Takala uviedol, že v EÚ každoročne zomrie v dôsledku rakoviny súvisiacej s azbestom približne 90 370 ľudí, čo naznačuje potrebu znížiť limitnú hodnotu vystavenia. EHSV
  sa tiež domnieva, že EÚ by mala ísť nad rámec stropu navrhnutého Komisiou a napokon
  po primeranom prechodnom období
  stanoviť túto limitnú hodnotu na 0,001 vlákna na cm3.
  Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal vypracovať plán spolu s návrhmi opatrení vrátane finančných opatrení zameraných na podporu podnikov a regiónov, ktoré potrebujú takéto ustanovenia na dosiahnutie stanovených cieľov. | Podľa Medzinárodnej komisie pre ochranu zdravia pri práci (ICOH) neexistuje úroveň vystavenia, ktorá by bezpečne vylúčila riziko vzniku rakoviny. Na vypočutí, ktoré sa konalo 31. októbra 2022 v EHSV, profesor Jukka Takala uviedol, že v EÚ každoročne zomrie v dôsledku rakoviny súvisiacej s azbestom približne 90 370 ľudí, čo naznačuje potrebu znížiť limitnú hodnotu vystavenia. EHSV
  preto víta návrh Komisie a je presvedčený o tom, že
  po primeranom prechodnom období
  by sa táto limitná hodnota mala ďalej znížiť
  . Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal vypracovať plán spolu s návrhmi opatrení vrátane finančných opatrení zameraných na podporu podnikov a regiónov, ktoré potrebujú takéto ustanovenia na dosiahnutie stanovených cieľov. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Podľa Medzinárodnej komisie pre ochranu zdravia pri práci (ICOH) neexistuje úroveň vystavenia, ktorá by bezpečne vylúčila riziko vzniku rakoviny. Na vypočutí, ktoré sa konalo 31. októbra 2022 v EHSV, profesor Jukka Takala uviedol, že v EÚ každoročne zomrie v dôsledku rakoviny súvisiacej s azbestom približne 90 370 ľudí, čo naznačuje potrebu znížiť limitnú hodnotu vystavenia. EHSV
  sa tiež domnieva, že EÚ by mala ísť nad rámec stropu navrhnutého Komisiou a napokon
  po primeranom prechodnom období
  stanoviť túto limitnú hodnotu na 0,001 vlákna na cm3.
  Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal vypracovať plán spolu s návrhmi opatrení vrátane finančných opatrení zameraných na podporu podnikov a regiónov, ktoré potrebujú takéto ustanovenia na dosiahnutie stanovených cieľov.

Podľa Medzinárodnej komisie pre ochranu zdravia pri práci (ICOH) neexistuje úroveň vystavenia, ktorá by bezpečne vylúčila riziko vzniku rakoviny. Na vypočutí, ktoré sa konalo 31. októbra 2022 v EHSV, profesor Jukka Takala uviedol, že v EÚ každoročne zomrie v dôsledku rakoviny súvisiacej s azbestom približne 90 370 ľudí, čo naznačuje potrebu znížiť limitnú hodnotu vystavenia. EHSV
  preto víta návrh Komisie a je presvedčený o tom, že
  po primeranom prechodnom období
  by sa táto limitná hodnota mala ďalej znížiť
  . Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal vypracovať plán spolu s návrhmi opatrení vrátane finančných opatrení zameraných na podporu podnikov a regiónov, ktoré potrebujú takéto ustanovenia na dosiahnutie stanovených cieľov.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 68 |
| --- | --- |
| Proti: | 106 |
| Zdržalo sa: | 16 |

Za:

68

Proti:

106

Zdržalo sa:

16

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/123

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku zručností 2023

[COM(2022) 526 final – 2022/0326 (COD)]

(2023/C 100/19)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie, 21. 10. 2022
  Európsky parlament, 20. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 149 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 15. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie, 21. 10. 2022

Európsky parlament, 20. 10. 2022

Právny základ

články 149 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

15. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta vyhlásenie roku 2023 za Európsky rok zručností. Európsky rok zručností musí poskytovať cesty k efektívnym riešeniam a vzdelávacím výhodám pre mladých ľudí a dospelých, nezamestnaných a zamestnaných, bez ohľadu na zmluvnú situáciu, úroveň kvalifikácie alebo pohlavie, v súlade s cieľom „vybaviť pracovnú silu správnymi zručnosťami“, ktorý zdôraznila predsedníčka von der Leyen v spojitosti s úsilím zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, najmä MSP. EHSV sa teší na pozitívne zapojenie sa do Európskeho roka zručností 2023 s cieľom priniesť konkrétne výsledky, a preto je pripravený prispieť ako sprostredkovateľ pri budovaní sietí a v diskusiách. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keďže v niektorých častiach EÚ nie je zaručený rovnaký prístup k vzdelávacím príležitostiam a nová generácia len sťažka dosahuje vyšší stupeň vzdelania než tá predchádzajúca, by sa v rámci Európskeho roka zručností 2023 mali iniciovať ďalšie diskusie a aktivity umožňujúce predchádzať diskriminácii vo všetkých oblastiach vzdelávania a pomôcť ľuďom získať zručnosti, ktoré im zaručia vzostupnú kariérnu dráhu a kvalitný život. Osobitná pozornosť sa preto musí venovať sociálno-ekonomicky znevýhodneným skupinám ľudí, pokiaľ ide o prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností. Ako dôležitý cieľ Európskeho roka zručností je potrebné presadzovať a vykonávať odporúčanie Rady o cestách zvyšovania úrovne zručností zamerané na podporu dospelých s nízkymi zručnosťami a nízkou kvalifikáciou, aby sa zvýšila ich úroveň zručností a aby sa začlenili na trh práce. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že treba vytvoriť účinné mechanizmy financovania, ktoré budú mobilizovať európske a vnútroštátne zdroje a zahŕňať primerané rozdelenie nákladov medzi verejné orgány a súkromné subjekty, ako aj jednotlivcov a ďalšie relevantné zainteresované strany (sociálnych partnerov, poskytovateľov odbornej prípravy a mimovládne organizácie). Kľúčom k vytvoreniu kultúry celoživotného vzdelávania je aj posilnenie postavenia pracovníkov, aby absolvovali odbornú prípravu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV očakáva, že Európsky rok zručností sa bude venovať tejto otázke zodpovednosti s cieľom zabezpečiť potrebné zdroje na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, čo je dôležité na zmiernenie rizika sociálneho vylúčenia, pričom treba nasmerovať financovanie s osobitnou pozornosťou. To zahŕňa otázku spoločnej zodpovednosti sociálnych partnerov na sektorovej a podnikovej úrovni, pokiaľ ide o investície do perspektívneho vzdelávania a odbornej prípravy zamestnanej pracovnej sily. To zahŕňa aj záväzok zamestnávateľov prijať potrebné opatrenia na pomoc všetkým pracovníkom, ktorých prepustili, s cieľom umožniť im využiť systémy podpory. V tejto súvislosti EHSV vyzýva a nabáda sociálnych partnerov, aby podnikli účinné kroky na zapojenie sa do sociálneho dialógu s cieľom zabezpečiť, aby všetci pracovníci mali rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu v súlade s EPSP. Okrem toho by sa mali posilniť konzultačné mechanizmy medzi vzdelávacími inštitúciami, verejnými orgánmi a podnikmi a odbormi, keďže to môže prispieť k vypracovaniu realistických a účinných stratégií v oblasti prechodu od vzdelávania k práci. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V tejto súvislosti EHSV navrhuje konečne zrealizovať myšlienku záruky získania zručností, ktorá by ponúkla právo na prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave pre všetkých, a podporovať zapojenie do kolektívneho vyjednávania a budovania kapacít v snahe stanoviť ustanovenia a podmienky týkajúce sa plateného študijného voľna, čo ľuďom umožní plne sa zapojiť do spoločnosti a úspešne zvládnuť zmeny v spoločnosti a na trhoch práce. Odborná príprava by z tohto pohľadu mala zahŕňať kľúčové kompetencie, základné zručnosti a rozvoj profesionálnych zručností pre ľudí na všetkých úrovniach zručností. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisia vyzýva členské štáty, aby vymenovali národného koordinátora pre Európsky rok zručností s cieľom zabezpečiť koordináciu príslušných činností na vnútroštátnej úrovni. EHSV navrhuje, aby národné koordinačné miesta fungovali transparentným a inkluzívnym spôsobom a mali príslušné kompetencie, ako aj primerané finančné zdroje, ktoré poskytne EÚ a jednotlivé štáty. Všetky zainteresované strany v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (najmä poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, verejné a súkromné služby zamestnanosti, sociálni partneri a iné príslušné organizácie občianskej spoločnosti) by mali mať hlas pri výbere tohto národného koordinačného miesta, aby sa zabezpečilo, že tieto zainteresované strany budú jeho súčasťou a budú zohrávať vedúcu úlohu pri plánovaní a vykonávaní činností počas celého roka, ako aj pri jeho hodnotení. Rovnaká zásada koordinácie by sa mala uplatňovať aj na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV opakuje svoje odporúčania z predchádzajúcich stanovísk k predchádzajúcim vyhláseniam európskych rokov, že tie by mali ísť nad rámec obyčajných propagačných aktivít a mali by namiesto toho prispieť k realizácii jasných plánov a skutočnej angažovanosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pripomína svoje predchádzajúce stanoviská týkajúce sa týchto tematických rokov, v ktorých okrem iného vyzval na náležité financovanie EÚ a intenzívny dialóg s občianskou spoločnosťou pri príprave podujatí v rámci týchto rokov a na prijatie konkrétnych opatrení na zabezpečenie prepojenia medzi jednotlivými tematickými rokmi a trvalými výsledkami, a opakuje, že pre úspech koncepcie „európskych rokov“ je nevyhnutné vyhlásiť ich včas, aby sa umožnila riadna príprava na ne a aby sa všetci mohli plne stotožniť s ich cieľmi (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Legislatívny návrh

| 2.1. | Po vyhlásení predsedníčky Ursuly von der Leyen v jej správe o stave Únie za rok 2022 Komisia prijala návrh, aby sa rok 2023 stal Európskym rokom zručností. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V rámci Európskeho roka zručností, v spolupráci s Európskym parlamentom, členskými štátmi, sociálnymi partnermi, verejnými a súkromnými službami zamestnanosti, obchodnými a priemyselnými komorami, poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a pracovníkmi a spoločnosťami, Komisia navrhuje poskytnúť nový impulz pre celoživotné vzdelávanie prostredníctvom týchto opatrení:






  — | podpora zvýšených efektívnejších a inkluzívnejších investícií do odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností s cieľom využiť plný potenciál európskej pracovnej sily a podporiť ľudí pri zmene pracovného miesta, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

podpora zvýšených efektívnejších a inkluzívnejších investícií do odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností s cieľom využiť plný potenciál európskej pracovnej sily a podporiť ľudí pri zmene pracovného miesta,

| — | zabezpečenie toho, aby boli zručnosti relevantné pre potreby trhu práce, a to aj prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a podnikmi, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie toho, aby boli zručnosti relevantné pre potreby trhu práce, a to aj prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a podnikmi,

| — | zosúladenie ambícií a zručností ľudí s príležitosťami na trhu práce, najmä pokiaľ ide o zelenú a digitálnu transformáciu a hospodársku obnovu, |
| --- | --- |

—

zosúladenie ambícií a zručností ľudí s príležitosťami na trhu práce, najmä pokiaľ ide o zelenú a digitálnu transformáciu a hospodársku obnovu,

| — | osobitný dôraz sa bude klásť na aktiváciu väčšieho počtu ľudí na trhu práce, predovšetkým žien a mladých ľudí, najmä tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

osobitný dôraz sa bude klásť na aktiváciu väčšieho počtu ľudí na trhu práce, predovšetkým žien a mladých ľudí, najmä tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy,

| — | prilákanie ľudí z tretích krajín, ktorí majú zručnosti potrebné v EÚ, a to aj zlepšením príležitostí na vzdelávanie a mobilitu a uľahčením uznávania ich kvalifikácií. |
| --- | --- |

—

prilákanie ľudí z tretích krajín, ktorí majú zručnosti potrebné v EÚ, a to aj zlepšením príležitostí na vzdelávanie a mobilitu a uľahčením uznávania ich kvalifikácií.

| 2.3. | Na splnenie týchto cieľov bude Komisia:






  — | podporovať príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, napríklad zdôrazňovaním príslušných iniciatív EÚ vrátane možností financovania EÚ s cieľom podporiť ich prijatie, vykonávanie a realizáciu v praxi, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

podporovať príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, napríklad zdôrazňovaním príslušných iniciatív EÚ vrátane možností financovania EÚ s cieľom podporiť ich prijatie, vykonávanie a realizáciu v praxi,

| — | v celej EÚ sa budú organizovať aj podujatia a kampane na zvyšovanie povedomia na podporu vzájomného učenia sa partnerov v oblasti zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, |
| --- | --- |

—

v celej EÚ sa budú organizovať aj podujatia a kampane na zvyšovanie povedomia na podporu vzájomného učenia sa partnerov v oblasti zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie,

| — | cieľom navrhovaného roka je aj pomôcť pri ďalšom rozvoji nástrojov na získavanie zručností a podporovať nástroje na zvýšenie transparentnosti a jednoduchšie uznávanie kvalifikácií vrátane kvalifikácií udelených mimo EÚ. |
| --- | --- |

—

cieľom navrhovaného roka je aj pomôcť pri ďalšom rozvoji nástrojov na získavanie zručností a podporovať nástroje na zvýšenie transparentnosti a jednoduchšie uznávanie kvalifikácií vrátane kvalifikácií udelených mimo EÚ.

| 2.4. | V snahe zabezpečiť koordináciu príslušných činností na vnútroštátnej úrovni Komisia vyzýva členské štáty, aby vymenovali národného koordinátora pre Európsky rok zručností. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV súhlasí, že angažovaní občania, ktorí sa formujú z vyškolenej a kvalifikovanej pracovnej sily, sú jedným z hlavných prínosov európskeho sociálneho a hospodárskeho modelu a že podpora odbornej prípravy ľudí každého veku sa musí využiť ako páka na stimuláciu spoločenskej účasti aj dlhodobého a udržateľného rastu, pretože pomáha zvyšovať inovácie, produktivitu a konkurencieschopnosť. Je takisto kľúčom k podpore ľudí v súvislosti s dosiahnutím spravodlivej transformácie, pretože prechod na udržateľnejší spôsob života, výroby a spotreby sa stal nevyhnutnosťou v záujme celosvetového riešenia zmeny klímy a jej negatívnych dôsledkov, pričom treba zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo. Zároveň súhlasí s tým, že holistický osobný rozvoj každej vzdelávajúcej sa osoby má zásadný význam pre prispôsobenie sa budúcim zmenám a výzvam vzhľadom na rýchlo sa meniaci charakter dnešných spoločností. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v dôsledku demografických výziev a štrukturálnych zmien, ako aj v dôsledku digitalizácie a dekarbonizácie, je jedným z rozhodujúcich faktorov ovplyvňujúcich európske hospodárstvo. Okrem získavania nových zručností musí byť cieľom zabezpečiť aj to, aby kvalifikovaní pracovníci mohli vykonávať množstvo kvalifikovaných úloh a povolaní za meniacich sa okolností (2) a aby ich odborná príprava viedla k dôstojným pracovným príležitostiam a zárukám v záujme predchádzania neistému zamestnaniu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Okrem toho, výzva a predvídanie potrieb zručností sú mimoriadne dôležité, aby sa podarilo dosiahnuť hlavné ciele EÚ stanovené v akčnom pláne EPSR, aby do roku 2030 bolo aspoň 60 % dospelých zapojených do odbornej prípravy a aby bola miera zamestnanosti aspoň 78 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV víta, že Európska komisia sa zamerala na zručnosti a vyhlásila Európsky rok zručností v roku 2023 po roku mládeže v roku 2022. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | To potvrdzuje názor výboru vyjadrený v mnohých stanoviskách, že kvalitné základné vzdelanie, ako aj efektívna odborná príprava na vysokej úrovni, celoživotné vzdelávanie, ako aj zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia budú nástrojmi potrebnými na úspešné prispôsobenie sa spoločenským zmenám, posilnenie aktívneho občianstva, ako aj na využitie pracovných príležitostí v budúcnosti a podporu podnikateľského vzdelávania (3). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Celoživotné vzdelávanie a rozvoj zručností sú kľúčom k sociálnemu a hospodárskemu pokroku v našich spoločnostiach. Podľa názoru EHSV však nejde len o odovzdávanie vedomostí, ktoré možno „uplatniť na trhu“, ale aj o kompetencie a zručnosti, ktoré ľuďom umožňujú aktívne sa zapájať do spoločenského života. Štúdie ukazujú, že kritické myslenie, komunikácia, tímová práca, kreativita, iniciatívnosť a mnohé ďalšie prierezové zručnosti sú pre trh práce a pre spoločnosť čoraz potrebnejšie. Okrem toho sú sloboda, tolerancia, kritický duch, európske hodnoty a demokratické občianstvo základnými aktívami pre budúcnosť Európy v boji proti narastajúcej neznášanlivosti a vznikajúcim radikálnym hnutiam. Preto žiadame do aktivít v rámci Európskeho roka zručností 2023 zahrnúť sociálne zručnosti a prierezové zručnosti aj medzi „správne zručnosti“, ktoré musia občania vrátane pracovníkov a budúcich pracovníkov získať (4). Je to priamo v súlade s vykonávaním odporúčania Rady o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie a zároveň v súlade s európskym rámcom pre osobné a sociálne kompetencie a schopnosť učiť sa (LifeComp) a európskym rámcom kompetencií v oblasti udržateľnosti (GreenComp). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podľa názoru EHSV sa vzdelávanie začína v detstve a sprevádza nás celý život. V súlade s uznesením Rady o novom európskom programe vzdelávania dospelých na roky 2021 – 2030 EHSV zdôrazňuje, že vzdelávanie dospelých musí byť viac než len rozvoj zručností relevantných pre zamestnanie. Rovnako dôležité je podporovať zvýšené povedomie verejnosti o význame a výhodách účasti na celoživotnom vzdelávaní holistickým spôsobom (5). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pre EHSV je preto jasné, že všetky aktivity v rámci Európskeho roka zručností 2023 musia byť zamerané na čo najlepší pokrok vo všetkých oblastiach vzdelávania a odbornej prípravy (základné vzdelávanie, počiatočné a pokročilé odborné vzdelávanie, celoživotné vzdelávanie: formálne, neformálne a informálne). Na všetkých úrovniach vzdelávania ide teda predovšetkým o poskytovanie rovnakých príležitostí pre všetkých bez diskriminácie. Príjem alebo vzdelanie rodičov už nesmú výrazne ovplyvňovať študijnú kariéru osoby. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Keďže v niektorých častiach EÚ nie je zaručený rovnaký prístup vzdelávacím príležitostiam a nová generácia len sťažka dosahuje vyšší stupeň vzdelania než tá predchádzajúca, malo by byť všade nanajvýš dôležité ponúkať príležitosti a možnosti, ako aj podporovať kompetencie a schopnosti v čo najväčšej miere. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Celoživotné vzdelávanie pre všetkých sa v Európe musí stať realitou a všetci Európania by mali mať prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave. Rovnaký prístup k zvyšovaniu úrovne zručností a rekvalifikácii s tým, že je potrebné poskytnúť ďalšie príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností pre všetkých ľudí bez ohľadu na pohlavie, pôvod a vek (6). Toto zameranie na inkluzívnosť programu v oblasti zručností má okrem toho zahŕňať najmä všetkých pracovníkov bez ohľadu na ich pracovnú situáciu, veľkosť spoločností a druh ich pracovnej zmluvy vrátane dospelých s nízkou kvalifikáciou/úrovňou zručností a ľudí s prisťahovaleckým pôvodom, zraniteľným skupinám by sa mala venovať osobitná pozornosť a politiky, keďže zažívajú väčšie ťažkosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Hoci EHSV podporuje Európsky rok zručností 2023 a zameranie sa na podporu odborného vzdelávania a celoživotného vzdelávania, obáva sa, že program a zoznam priorít tohto roka sa zdá byť príliš rozsiahly. Obsahujú veľmi vysoký počet záväzkov, odkazy na všetky iniciatívy, rozpočtové riadky a oblasti politiky načrtnuté v Európskom programe v oblasti zručností. To vyvoláva riziko, že rok bude viac o významných politických vyhláseniach ako o dlhodobom systematickom rozvoji. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Aby sa predišlo tomu, že dlhý zoznam existujúcich oblastí politiky a spoločných zodpovedností zatieni jasné zameranie sa na výsledky, bolo by nevyhnutné zaujať jasný postoj a zamerať sa na návrh s dôrazom sa na istý počet strategických priorít. EHSV opakuje svoju požiadavku zo stanovísk týkajúcich sa predchádzajúcich vyhlásení európskych rokov, že je potrebné ísť nad rámec obyčajných propagačných aktivít a prispieť k jasným plánom a angažovanosti (7). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti takisto zohrávajú dôležitú úlohu pri riadení systému vzdelávania a odbornej prípravy vrátane predvídania a poskytovania zručností. Efektívne zapojenie sociálnych partnerov a príslušných organizácií občianskej spoločnosti na európskej a vnútroštátnej úrovni a efektívne opatrenia na upevnenie účinného riadenia vo všetkých oblastiach odborného vzdelávania a prípravy a politiky vzdelávania dospelých vrátane aktívnych politík trhu práce a správy fondov EÚ a vnútroštátnych fondov pretože zručnosti budú kľúčom k úspechu pri poskytovaní efektívnych riešení pre všetkých. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Je dôležité usilovať sa zintenzívniť dialóg v existujúcich skupinách a sieťach zainteresovaných strán, a to aj prostredníctvom zriadených online platforiem, najmä posilnením procesu strategického dialógu počas roku 2023, rozvojom fór zainteresovaných strán spojených s hlavnými podujatiami v roku 2023, ale aj prostredníctvom nových procesov podobných občianskemu dialógu s cieľom zabezpečiť, aby sa zainteresované strany v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy mohli zmysluplne zúčastňovať na navrhovaní politiky a rozhodovaní vzhľadom na ich odborné znalosti z terénu, ich schopnosť vyjadrovať potreby vzdelávajúcich sa osôb a ich úzke prepojenie s rôznymi orgánmi na národnej a regionálnej úrovni zodpovednými za vykonávanie odporúčaní v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV očakáva, že Európsky rok zručností by sa v tomto zmysle mal zaoberať otázkou spoločnej zodpovednosti sociálnych partnerov na sektorovej a podnikovej úrovni, pokiaľ ide o investície do perspektívneho vzdelávania a odbornej prípravy zamestnanej pracovnej sily. To zahŕňa aj záväzok zamestnávateľov prijať potrebné opatrenia na pomoc všetkým pracovníkom, ktorých prepustili, s cieľom umožniť im využiť systémy podpory. V tejto súvislosti EHSV vyzýva sociálnych partnerov, aby podnikli účinné kroky na zapojenie sa do sociálneho dialógu s cieľom zabezpečiť, aby všetci pracovníci mali rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu v súlade s EPSP. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Učitelia a školitelia zohrávajú dôležitú úlohu pri rozvíjaní súboru zručností vzdelávajúcich sa osôb v súlade s potrebami trhu práce tým, že vyučujú a školia nielen pracovné zručnosti, ale aj prierezové zručnosti, ako sú základné a sociálno-emocionálne zručnosti. Podporujú prechod zo školy do zamestnania študentov s rôznym zázemím vrátane dospelých, ktorí potrebujú nové, aktualizované alebo zlepšené zručnosti. Tvárou v tvár bezprecedentným výzvam spôsobeným pandémiou a vojnou na Ukrajine bola ich angažovanosť a kreativita kľúčová pre udržanie výučby a učenia sa v školách a na pracoviskách. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Nedostatok učiteľov OVP je v mnohých krajinách EÚ značný, spôsobený aj faktormi súvisiacimi s obmedzenou atraktívnosťou učiteľského povolania v OVP vrátane podmienok zamestnania, platov a nedostatku finančných stimulov a kariérnej podpory. Prilákať odborníkov z praxe, aby sa venovali učiteľskej profesii, to by mala byť jedna z kľúčových stratégií, ako zaistiť primeraný počet učiteľov OVP s príslušnými zručnosťami a znalosťami, čo si vyžaduje zabezpečenie dobrých a atraktívnych pracovných podmienok, dôstojných miezd a pružného prechodu do tejto profesie a mechanizmov, ktoré zaručia, že odborníci budú mať správnu kombináciu zručností vrátane pedagogických zručností. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta prístup diskusie o potrebách odbornej prípravy z hľadiska sociálne spravodlivej a spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie trhu práce. Apeluje však na jednoznačné posolstvo, že zodpovednosť za zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu by sa mala vždy spravodlivo považovať za spoločnú zodpovednosť. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Spoločná zodpovednosť

| 4.2.1. | Ak chceme uspieť v prebiehajúcich transformáciách, treba podporovať jednotlivcov, aby sa pripravili na zmeny, čo im pomôže dosiahnuť úspech. Treba vytvoriť mechanizmy financovania, ktoré budú mobilizovať európske a vnútroštátne zdroje a zahŕňať primerané rozdelenie nákladov a nefinančných príspevkov (napríklad času stráveného na odbornej príprave) medzi verejné orgány, zamestnávateľov, jednotlivcov a ďalšie relevantné zainteresované strany (napr. sociálnych partnerov, poskytovateľov odbornej prípravy a mimovládne organizácie). EHSV v mnohých predchádzajúcich stanoviskách (8) zdôrazňoval zásadnú potrebu pevných záväzkov zo strany spoločností, ako aj subjektov verejného sektora, najmä na zabezpečenie dostatočných zdrojov vrátane dostatočného financovania vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV navrhuje, aby Európsky rok zručností výrazne presadzoval spoločenskú zodpovednosť v oblasti komplexného zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a v tejto súvislosti myšlienku záruky získania zručností, ktorá ponúka právo na prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave pre všetkých vrátane zapojenia sa do kolektívneho vyjednávania a budovania kapacít v snahe stanoviť ustanovenia a podmienky týkajúce sa plateného študijného voľna s cieľom plne sa zapojiť do spoločnosti a úspešne zvládať zmeny v spoločnosti a na trhu práce. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | To zahŕňa aj otázku spoločnej zodpovednosti sociálnych partnerov na sektorovej a podnikovej úrovni, pokiaľ ide o investície do perspektívneho vzdelávania a odbornej prípravy ich zamestnanej pracovnej sily. Kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach – v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi – a mechanizmy účasti zamestnancov na úrovni podnikov sú vhodnými nástrojmi na riešenie zmien v potrebách zručností a odbornej prípravy a na uľahčenie predvídania týchto zmien a zvýšenia inovácie. Bolo by užitočné začať počas Európskeho roka zručností vytvárať rámec EÚ pre kvalitnú odbornú prípravu zamestnancov ako opatrenie sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Podpora investícií do vzdelávania a odbornej prípravy

| 4.3.1. | EHSV už zdôraznil, že je potrebná kvalifikačná ofenzíva podporujúca narastajúcu digitalizáciu našich trhov práce s cieľom poskytovať investičné stimuly tak na úrovni podniku, ako aj vo verejnom sektore, podporovať verejné a súkromné investície do odborného vzdelávania a prípravy. Verejné investície do celoživotného vzdelávania, a najmä vzdelávania dospelých, sa vo všetkých členských štátoch musia zvýšiť (9). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby podnikli účinné kroky na uplatňovanie prvej a štvrtej zásady Európskeho piliera sociálnych práv v snahe zabezpečiť všetkým občanom v Európe právo na kvalitné a inkluzívne celoživotné vzdelávanie na pracoviskách i mimo nich a aby podporovali uplatňovanie týchto zásad prostredníctvom udržateľného verejného financovania dohodnutého so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Keďže členské štáty nesú hlavnú zodpovednosť za udržateľné investície na zabezpečenie odbornej prípravy, a to nielen pre nezamestnaných a ľudí s nízkou kvalifikáciou, ale aj za získanie základných zručností s osvedčením, odborných zručností a kľúčových kompetencií vedúcich ku kvalifikácii, Európsky rok zručností by mal zdôrazniť potrebu primeraných a dostatočných verejných investícií do všetkých oblastí vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EHSV v tejto súvislosti požaduje, aby sa trvalo udržateľné investície do účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní a odbornej príprave zamestnancov vyzdvihli ako priority v rámci procesu európskeho semestra a aby získali väčšiu podporu z fondov EÚ, najmä európskych štrukturálnych a investičných fondov, na opatrenia na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Právo na prístup k príležitostiam celoživotného vzdelávania bez ohľadu na úroveň a typ (formálne, informálne a neformálne vzdelávanie)

| 4.4.1. | EHSV vyzýva na uplatňovanie prvej zásady Európskeho piliera sociálnych práv v plnom rozsahu, aby sa zabezpečilo, že prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu bude právom pre všetkých vzdelávajúcich sa, pracovníkov a zamestnancov odborného vzdelávania a prípravy, aby sa im umožnilo plne sa zapojiť do spoločnosti a úspešne zvládnuť zmeny na trhu práce. Takéto právo musí podporovať aj nezamestnaných a dospelých s nízkou kvalifikáciou, aby získali zručnosti potrebné pre trh práce. Vyzývame Komisiu, aby uskutočnila výskum o tom, ako takéto právo dosiahnuť, a zaviedla monitorovací mechanizmus, v ktorom sa bude od krajín EÚ požadovať, aby vypracovali národné akčné programy a predkladali pravidelné národné správy o zabezpečovaní tohto práva. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | V tejto súvislosti EHSV vyzýva Komisiu, členské štáty a sociálnych partnerov, aby využili Európsky rok zručností na prijatie účinných opatrení na zapojenie do spoločných aktivít s cieľom podporiť učenie sa prácou, zvýšiť investície do kvalitnej učňovskej prípravy, účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní a odbornej príprave zamestnancov, a to vďaka tomu, že sa všetkým pracovníkom zaručí právo na rovnaký prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave. Európsky rámec pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu oslávi v roku 2023 svoje 5. výročie a je potrebné ho vyhodnotiť a ďalej posilniť. Je najvyšší čas opýtať sa učňov, mladých aj dospelých, do akej miery boli v praxi na pracovisku splnené podmienky kvality uvedené v rámci. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Zapojenie zainteresovaných strán

| 4.5.1. | EHSV víta výslovný záväzok Komisie posilniť relevantnosť zručností prostredníctvom úzkej spolupráce so sociálnymi partnermi, verejnými a súkromnými službami zamestnanosti, spoločnosťami, poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy. EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že je takisto kľúčové:






  — | podnecovať aktívne zapojenie pracovníkov do celoživotného vzdelávania a do pracovných stáží je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť podnikov, zamestnateľnosť pracovníkov a zabezpečenie kvalitných pracovných miest (10), |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

podnecovať aktívne zapojenie pracovníkov do celoživotného vzdelávania a do pracovných stáží je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť podnikov, zamestnateľnosť pracovníkov a zabezpečenie kvalitných pracovných miest (10),

| — | zlepšiť účasť všetkých na celoživotnom vzdelávaní a spolu s poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a subjektmi s rozhodovacou právomocou stanoviť obsah vzdelávania spôsobom, ktorý bude prínosom pre každú vzdelávajúcu sa osobu, komunitu a spoločnosť ako celok, |
| --- | --- |

—

zlepšiť účasť všetkých na celoživotnom vzdelávaní a spolu s poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a subjektmi s rozhodovacou právomocou stanoviť obsah vzdelávania spôsobom, ktorý bude prínosom pre každú vzdelávajúcu sa osobu, komunitu a spoločnosť ako celok,

| — | podporovať kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg v súlade s vnútroštátnymi systémami pracovnoprávnych vzťahov, aby bolo možné predvídať a prispôsobiť zručnosti technologickému a digitálnemu vývoju a rozvíjať odbornú prípravu na pracovisku, ale aj podporovať občiansky dialóg v snahe získať komplexný prehľad o potrebách každej vzdelávajúcej sa osoby. |
| --- | --- |

—

podporovať kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg v súlade s vnútroštátnymi systémami pracovnoprávnych vzťahov, aby bolo možné predvídať a prispôsobiť zručnosti technologickému a digitálnemu vývoju a rozvíjať odbornú prípravu na pracovisku, ale aj podporovať občiansky dialóg v snahe získať komplexný prehľad o potrebách každej vzdelávajúcej sa osoby.

4.6.   Posilnenie efektívnych služieb zamestnanosti

| 4.6.1. | Spravodlivý prechod a aktívne politiky trhu práce sa dosiahnu vtedy, ak budú existovať rovnako efektívne služby zamestnanosti, ktoré budú schopné nielen riadiť dopyt a ponuku pracovných miest, ale takisto poskytovať usmernenia a poradenstvo pre uchádzačov o zamestnanie. EHSV vyzýva členské štáty, aby investovali viac prostriedkov do zvyšovania efektívnosti a účinnosti, ale aj kapacity služieb zamestnanosti a ich zamestnancov, ako aj do koncipovania nástrojov na podporu osôb, ktoré ešte nie sú začlenené na trhu práce. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Individuálne vzdelávacie účty a mikrocertifikáty

| 4.7.1. | EHSV víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa individuálnych vzdelávacích účtov, pretože poskytovatelia vzdelávania potrebujú finančnú podporu na to, aby poskytovali služby vzdelávajúcim sa osobám. Tlak na kvalifikáciu sa neustále zvyšuje, ale zámerom individuálnych vzdelávacích účtov by nemalo byť nahradiť existujúce štruktúry financovania, ale doplniť ich, najmä tam, kde individuálne vzdelávacie účty ešte neexistujú. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Individuálne vzdelávacie účty sú dôležitým stavebným kameňom pre financovanie ďalšieho vzdelávania. Individuálne vzdelávacie účty by mali byť diferencované v závislosti od cieľovej skupiny a v každom prípade musia byť priebežne vyhodnocované a v prípade potreby upravované. Ľudia v produktívnom veku by predovšetkým mali mať priamy prístup k svojmu individuálnemu vzdelávaciemu účtu a mali by mať možnosť sami sa rozhodnúť, na aké ďalšie vzdelávanie ho osobne využijú. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | V rámci návrhu o „európskom prístupe k celoživotnému vzdelávaniu a zamestnanosti“ by mikrocertifikáty mali lepšie zvládať problémy odbornej prípravy a rekvalifikácie ľudí. Ľuďom by to umožnilo ľahšie a lepšie získať všetky zručnosti potrebné na zvládnutie súčasných spoločenských otrasov a zmien na trhu práce. Zároveň je prístup zameraný aj na poskytovateľov, aby boli ich ponuky transparentnejšie a flexibilnejšie prostredníctvom mikrocertifikátov. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Podľa názoru EHSV môžu byť mikrocertifikáty na uznávanie neformálnych vzdelávajúcich sa osôb celkom praktické a rozumné, ale zároveň je dôležité, aby cieľom mikrocertifikátov nebolo oslabiť alebo nahradiť formálne počiatočné vzdelávanie, vysokoškolské vzdelávanie, odborné vzdelávanie a prípravu alebo tradičné zručnosti. |
| --- | --- |

4.7.4.

4.8.   Prilákanie štátnych príslušníkov tretích krajín

| 4.8.1. | Zameranie na prilákanie štátnych príslušníkov tretích krajín so zručnosťami potrebnými pre EÚ by sa malo vyvážiť zmiernením „úniku mozgov“. EHSV sa zasadzuje za pravidelnejšie kanály pracovnej migrácie, ale prvou prioritou politík v oblasti zručností by malo byť zabezpečenie rozvoja zručností pre európskych pracovníkov, ako aj pre migrantov nezamestnaných a bez dokladov, ktorí sa už nachádzajú a pracujú v EÚ. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | S rozvojom okruhu talentov EÚ (dostupným len pre ukrajinských utečencov) je potrebné narábať opatrne. EHSV nabáda Komisiu, aby vypracovala opatrenia, ktoré zabezpečia, že sa každému utečencovi a žiadateľovi o azyl poskytne rovnaká občianska príležitosť na validáciu jeho zručností a kompetencií a že sa im ponúkne učňovská príprava a získanie nových zručností a zvyšovanie úrovne zručností, v snahe začleniť ich do trhu práce v súlade s Chartou základných práv EÚ. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Okrem toho, jednoduchšie, rýchlejšie a ľahšie uznávanie kvalifikácií štátnych príslušníkov tretích krajín sa musí v každom prípade prediskutovať alebo podporiť nezávisle od ich náboru. Zdá sa však zrejmé, že v prípade regulovaných povolaní iba uplatňovanie pravidiel kvalifikačnej smernice EÚ na štátnych príslušníkov tretích krajín môže urýchliť alebo uľahčiť uznávanie ich kvalifikácií. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Koordinácia európskeho roka

| 4.9.1. | Komisia vyzýva členské štáty, aby vymenovali národného koordinátora pre Európsky rok zručností s cieľom zabezpečiť koordináciu príslušných činností na vnútroštátnej úrovni. Keďže toto vymenovanie národných koordinátorov a príslušné stretnutia sú kľúčovým aspektom článkov o koordinácii na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, zdá sa to veľmi minimalistické. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | EHSV žiada, aby tieto národné koordinačné miesta mali príslušné kompetencie, ako aj primerané finančné zdroje, ktoré poskytne EÚ a jednotlivé štáty, a nástroje na účinné zapojenie zástupcov zo širokej siete zainteresovaných strán v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zručností na európskej a vnútroštátnej úrovni. Tieto zainteresované strany (najmä sociálni partneri, verejné a súkromné služby zamestnanosti, poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy a iné príslušné organizácie občianskej spoločnosti) by mali byť súčasťou koordinácie a mali by zohrávať vedúcu úlohu pri plánovaní a vykonávaní činností počas celého roka, ako aj pri jeho hodnotení. Hlavný dôraz by sa mal klásť na udržateľné výsledky, ktoré možno dosiahnuť počas roka. Pokiaľ ide o finančné prostriedky, za osvedčený postup možno považovať Európsky rok rozvoja. |
| --- | --- |

4.9.2.

4.10.   Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami

| 4.10.1. | Zatiaľ čo niektoré sektory môžu trpieť nedostatkom kvalifikovaných pracovníkov, takzvaný nesúlad je často viac spojený so zlými pracovnými podmienkami (nízke mzdy, neisté zmluvy, neúcta, pracovný čas nezlučiteľný s rovnováhou medzi pracovným a súkromným životom, nedostatočná odborná príprava zamestnancov a rozvoj kariéry) a nedostatkom nástrojov predvídania ako systému včasného varovania na predpovedanie zmien na trhu práce. Ak sa Európsky rok zručností nezameria na tento aspekt problému, bude jasné, že bremeno je neúmerne uvalené na pracovníkov a spoločnosť ako takú, bez toho, aby sme trvali na spoločnej zodpovednosti podnikov. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Stratégie v oblasti zručností z tohto pohľadu nemožno oddeliť od tvorby kvalitných pracovných miest a stratégií v tejto oblasti. Programy odbornej prípravy, rekvalifikácie alebo zvyšovania úrovne zručností skutočne nebudú užitočné, ak ľudia žijú v hospodársky vyprahnutej oblasti, ktorá neponúka alternatívne pracovné príležitosti. Kvalitné pracovné miesta, spravodlivé mzdy a dôstojné pracovné podmienky sú predpokladom dlhodobého a udržateľného rastu, produktivity a inovácií a rozvoj zručností a celoživotné vzdelávanie sú jedným z nástrojov na dosiahnutie týchto cieľov. Z tohto pohľadu je základom účinný sociálny dialóg s odbormi, dodržiavanie a presadzovanie pracovných práv a informovanie pracovníkov a konzultácie s nimi o odbornej príprave zamestnancov a učňovskej príprave na úrovni spoločnosti. |
| --- | --- |

4.10.2.

V Bruseli 15. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022) [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)] (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 122).

1

(2)  Štúdia SMTP: The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees (Práca budúcnosti: zabezpečenie celoživotného vzdelávania a školenia zamestnancov) | Európsky hospodársky a sociálny výbor (europa.eu).

2

The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vzdelávanie dospelých (prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ) (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy propagovať z hľadiska celoživotného vzdelávania zručnosti, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva) (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 27); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 274 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 275 final] (Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom na celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť [COM(2021) 770 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov [COM(2021) 773 final] (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 62); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskej stratégii pre univerzity [COM(2022) 16 final] – Návrh odporúčania Rady o budovaní mostov pre účinnú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania v Európe [COM(2022) 17 final] (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 109).

3

(4)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 274 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 275 final] (Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 40).

4

(5)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vzdelávanie dospelých (prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ) (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16).

5

(6)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vzdelávanie dospelých (prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ) (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16).

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022) [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)] (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 122).

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom na celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť [COM(2021) 770 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov [COM(2021) 773 final] (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 62); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vzdelávanie dospelých (prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ) (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy propagovať z hľadiska celoživotného vzdelávania zručnosti, ktoré Európa potrebuje na vytvorenie spravodlivejšej, súdržnejšej, udržateľnejšej, digitálnejšej a odolnejšej spoločnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť portugalského predsedníctva) (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 27).

8

(9)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva) (Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 8).

9

(10)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Budúcnosť práce – získanie primeraných vedomostí a zručností potrebných pre pracovné miesta v budúcnosti (prieskumné stanovisko na žiadosť bulharského predsedníctva Rady EÚ) (Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8).

10

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/132 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/132

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza nedostatku investícií do obrany a ďalší postup

[JOIN(2022) 24 final]

(2023/C 100/20)

| Spravodajca: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Jan PIE |

Spravodajca:

Panagiotis GKOFAS

Spoluspravodajca:

Jan PIE

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny |
| Prijaté v sekcii | 11. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 202/6/4 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny

Prijaté v sekcii

11. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

202/6/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje iniciatívy navrhnuté v spoločnom oznámení o analýze nedostatku investícií do obrany a ďalšom postupe. Spoločné oznámenie je dôležitým krokom k podpore spolupráce členských štátov v oblasti obrany, ktorá je potrebná na zníženie nákladnej duplicity vojenských spôsobilostí a predchádzanie rozdrobenosti obranného trhu EÚ. EHSV zdôrazňuje nasledujúce hlavné myšlienky stanoviska. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Stratégia EÚ v oblasti obranného priemyslu by mala vychádzať zo silnej európskej obrannej a bezpečnostnej politiky. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Nízky objem investícií a nedostatočná koordinácia medzi členskými štátmi v oblasti výskumu a vývoja, výroby a obstarávania vedú k nedostatkom v spôsobilostiach a rozdrobenosti európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (EDTIB). |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | EHSV podporuje konkrétne opatrenia, ktoré navrhla Európska komisia – akt o spoločnom obstarávaní (EDIRPA) a európsky investičný program v oblasti obrany (EDIP) – a vyzýva na väčšiu koordináciu medzi členskými štátmi v oblasti obranných politík a verejného obstarávania na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Rozpočty štátov na obranu by sa mali prehodnotiť, aby sa každoročne určil podiel prostriedkov, ktorý sa vyčlení na konsolidáciu spoločných európskych investícií do obrany. Týmto spôsobom prispejú k posúdeniu finančného základu pre konkrétne koordinované opatrenia EÚ zamerané na posilnenie európskych obranných spôsobilostí. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať moderným formám vojny (ako sú kybernetické útoky, digitálne vojny a propaganda pomocou falošných správ). |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Európsky parlament musí vytvoriť monitorovací mechanizmus na vykonávanie európskej obrannej politiky (zmluvy, obstarávanie, investície) a na tento účel musí získať vhodné technické a inštitucionálne nástroje. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Európska komisia by mala predložiť ambiciózny návrh, ktorý by išiel nad rámec možného oslobodenia od DPH a zahŕňal by dôrazné opatrenia s cieľom pomôcť priemyslu prispôsobiť sa novým strategickým výzvam. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | EHSV súhlasí s posúdením nedostatku investícií do obrany v Európskej únii, ktoré sa uvádza v spoločnom oznámení. Tieto nedostatočné investície ohrozili bezpečnosť Európy, oslabili NATO a zhoršili postavenie Únie voči ostatným svetovým mocnostiam. Zároveň pretrvávajú rozdiely v investíciách do obrany v rámci Európskej únie. To je v rozpore so zásadou solidarity medzi členskými štátmi a posilňuje odstredivé politické sily, ktoré narúšajú úsilie o rozvoj spoločnej kultúry bezpečnosti a obrannej politiky v Európe. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta avizovaný zámer viacerých členských štátov zvýšiť svoje rozpočty na obranu a vyzýva ich, aby dodržali záväzok investovať nielen viac, ale aj lepšie, a reagovali na potrebu prehĺbiť solidaritu medzi európskymi občanmi a zlepšiť pripravenosť na naliehavé situácie. Je mimoriadne dôležité koordinovať úsilie štátov v oblasti obrany na európskej úrovni, aby neohrozovalo nedávne iniciatívy EÚ ani nebránilo prebiehajúcim či plánovaným európskym rozvojovým projektom. Táto lepšia európska koordinácia by sa mala považovať za spôsob, ako posilniť aj celkové kapacity NATO. EHSV podporuje myšlienku posilnenia európskeho rámca spolupráce v oblasti obrany, a to najmä prostredníctvom spoločného obstarávania. EHSV v tejto súvislosti v plnej miere podporuje okamžité zriadenie osobitnej skupiny pre spoločné obstarávanie v oblasti obrany ako prostriedku na koordináciu reakcií členských štátov na veľmi krátkodobé a naliehavé potreby, najmä pokiaľ ide o doplnenie zásob, na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva, aby sa z technického hľadiska podrobnejšie preskúmalo, ako možno vytvoriť európske rozhranie, ktoré by optimalizovalo využitie vnútroštátnych výdavkov na obranu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta navrhovaný krátkodobý nástroj s prostriedkami vo výške 500 miliónov EUR počas dvoch rokov (2022 – 2024) zameraný na stimuláciu spoločného obstarávania. Na základe práce osobitnej skupiny pre spoločné obstarávanie môže nástroj prispieť k štruktúrovaniu a koordinácii súčasného dopytu po naliehavo potrebných výrobkoch v oblasti obrany a k predchádzaniu efektom vytláčania. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV takisto víta avizované vytvorenie európskeho investičného programu v oblasti obrany (EDIP) zameraného na spoločne vypracované projekty v oblasti obrany a nabáda Komisiu, aby urýchlene predložila ambiciózny návrh, ktorý by išiel nad rámec možného oslobodenia od DPH a zahŕňal by dôrazné opatrenia s cieľom pomôcť priemyslu prispôsobiť sa novým strategickým výzvam. Európska únia musí rozvíjať investičné iniciatívy, ktoré umožnia priemyselnú spoluprácu prostredníctvom startupov a MSP (v nadväznosti na iniciatívu „Small Business Act“ pre Európu), v plnej miere využívať vysokokvalifikovanú pracovnú silu v obrannom sektore a zároveň takisto modernizovať a vytvárať nové zručnosti prostredníctvom osobitných programov v oblasti výskumu a vývoja a európskych projektov, ktoré umožnia spoluprácu vnútroštátnych priemyselných odvetví. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta avizovaný zámer Komisie predložiť iniciatívu v oblasti kritických surovín vrátane legislatívnych opatrení s cieľom posilniť odolnosť a bezpečnosť dodávok EÚ v súvislosti s kritickými surovinami. EHSV sa domnieva, že v rámci tejto iniciatívy sa musí zohľadniť strategický význam obranného sektora. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Integrácia spoločnej obrannej politiky by umožnila samostatnejšiu inováciu v oblasti priemyslu, väčší technologický presah medzi vojenským a civilným sektorom, ako aj účinnejšiu a nezávislejšiu obrannú a energetickú politiku EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV uznáva význam budovania silného prepojenia s kybernetickou bezpečnosťou, ktoré pomôže čeliť novej hybridnej vojne. Vzhľadom na jeho dôležitú úlohu v tomto úsilí by sa hlavne naň mali zamerať budúce investície do kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zastáva názor, že spoločné oznámenie neobsahuje dostatočné strategické usmernenie pre ďalší rozvoj európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (EDTIB). V reakcii na nové bezpečnostné výzvy, ktoré ohrozujú európsky rámec solidarity, je potrebná komplexná európska priemyselná stratégia v oblasti obrany, ktorá by bola v súlade so všetkými opatreniami priemyselnej politiky zameranými na posilnenie plnenia hlavných funkcií EDTIB. V tejto súvislosti predstavuje spoločné oznámenie iba jeden krok správnym smerom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby sa pod politickým dohľadom Európskeho parlamentu vytvoril vedecký výbor alebo vedecká agentúra, ktorých úlohou by bolo nepretržite monitorovať a posudzovať kľúčové aspekty investícií do obrany a poskytovať usmernenia v záujme efektívneho prideľovania finančných a vojenských zdrojov. Sprístupniť by sa mali výsledky a odporúčania pre každý členský štát. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že európsky obranný sektor môže stimulovať synergie a spoluprácu medzi mnohými hospodárskymi odvetviami, aktérmi a zainteresovanými stranami. Osobitná pozornosť by sa mala venovať MSP v súlade s iniciatívou „Small Business Act“. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontext

| 2.1. | Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ sa na stretnutí v marci 2022 vo Versailles zaviazali posilňovať európske obranné spôsobilosti vzhľadom na vojenskú agresiu Ruska voči Ukrajine. Zaviazali sa 1. zvýšiť výdavky na obranu; 2. zintenzívniť spoluprácu prostredníctvom spoločných projektov; 3. zmierňovať nedostatky a spĺňať ciele v oblasti spôsobilostí; 4 podporovať inovácie, a to aj prostredníctvom synergií medzi civilnou a vojenskou oblasťou, a 5. posilniť a rozvíjať náš obranný priemysel vrátane MSP. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ okrem toho vyzvali Európsku komisiu, aby v spolupráci s Európskou obrannou agentúrou (EDA) „do polovice mája predložila analýzu nedostatku investícií do obrany a navrhla akúkoľvek ďalšiu iniciatívu potrebnú na posilnenie európskej obrannej priemyselnej a technologickej základne“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska komisia a vysoký predstaviteľ/vedúci Európskej obrannej agentúry v reakcii na túto úlohu predložili Európskej rade súbor opatrení a odporúčaní s cieľom zabezpečiť, aby oznámené zvýšenie výdavkov členských štátov v oblasti obrany neviedlo k ďalšiemu rozdrobeniu európskeho obranného sektora a aby bola ich výsledkom silnejšia obranná technologická a priemyselná základňa EÚ. Tieto odporúčania zahŕňajú predovšetkým opatrenia na podporu spoločného obstarávania, modernizáciu programovania v oblasti obrany a posilnenie výrobných spôsobilostí. Osobitne sa spomína aj posilnenie možností financovania v obrannom sektore. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Odporúčania v spoločnom oznámení vychádzajú z posúdenia súčasných nedostatkov v oblasti investícií a spôsobilostí. Napriek zvýšeniu európskych výdavkov na obranu v roku 2020 sa iba 11 % investícií vynaložilo spoločne, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 35 %, ktorú si členské štáty dohodli v rámci EDA a stanovili v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO), zatiaľ čo na vnútroštátnej úrovni sa vynaložilo 89 %. Je potrebné poznamenať, že členské štáty EÚ čelia rôznym rizikám a majú rôznu schopnosť reagovať na vojenské či iné krízy, ktoré si vyžadujú diferencované zdroje v oblasti obrany. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Výdavky členských štátov na výskum a technológie v oblasti obrany (2,5 miliardy EUR) okrem toho spoločne predstavujú iba 1,2 % ich celkových výdavkov na obranu, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 2 % dohodnutou v rámci EDA, ktorá sa ako záväznejší prísľub stanovuje v rámci PESCO. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V európskom obrannom sektore navyše stále existuje značná neefektívnosť: nízke úspory z rozsahu, rozdrobenosť trhu a výroby, zdvojovanie a znásobovanie obranných systémov rovnakého druhu atď. Nedostatočná spolupráca medzi členskými štátmi oslabuje priemyselné a technologické spôsobilosti potrebné na zachovanie obrannej kapacity EÚ a na uspokojenie jej súčasných aj budúcich bezpečnostných potrieb. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Investície v obrannom sektore by mali fungovať preventívne a predstavovať faktor odrádzania a stability, pričom ich cieľom by nemalo byť vyvolávanie ďalších pretekov v zbrojení a zvyšovanie pravdepodobnosti nových regionálnych alebo globálnych konfliktov, ale zvýšenie bezpečnosti a zníženie rizík konfliktov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pri predchádzaní konfliktom a ich riešení by mala v ideálnom prípade vždy prevládať diplomacia. Využívanie vojenskej sily by malo zostať posledným odrádzajúcim nástrojom a krajným riešením. Kým sa pristúpi k akejkoľvek vojenskej akcii, mali by sa vyhliadky na rozvoj a hospodársky blahobyt využiť na ochranu európskych hodnôt mieru, demokracie, solidarity a stability. EHSV podporuje všetky medzinárodné pokusy dosiahnuť mierové, spravodlivé a konkrétne riešenia v prípade konfliktov, sporov a/alebo nelegálnych činov (invázia, okupácia, ohrozovanie štátnej suverenity, zastrašovanie), a to v rámci parametrov Charty OSN a uznesenia Rady Európy (napríklad v situáciách, aká je na Ukrajine, Cypre, západnom Balkáne či inde). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV je presvedčený, že je potrebná úzka koordinácia medzi EÚ a NATO. Obe organizácie majú svoje vlastné špecifické nástroje a prednosti, ktoré sa musia používať komplementárne so spoločným cieľom zaručiť bezpečnosť Európy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že dlhodobo nedostatočné investovanie do obrany viedlo k nedostatkom v priemysle a spôsobilostiach v EÚ. Zároveň uznáva, že rozsah EDTIB je v súčasnosti vhodný na operácie v čase mieru (t. j. nízke tempo produkcie), a vyzýva na opatrenia s cieľom pomôcť EDTIB uspokojiť náhle zvýšený dopyt v dôsledku vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV podporuje výzvu uvedenú v spoločnom oznámení, aby členské štáty potrebné obranné vybavenie a materiál nakupovali vo vzájomnej spolupráci. Spoločné obstarávanie naliehavo potrebných výrobkov by prinieslo väčšiu hodnotu za vynaložené prostriedky, zvýšila by sa interoperabilita a predišlo by sa tomu, aby sa najohrozenejšie členské štáty ocitli v situácii, keď nebudú môcť získať to, čo potrebujú, z dôvodu protichodných požiadaviek na obranný priemysel, ktorý v krátkodobom horizonte nedokáže reagovať na takýto nárast dopytu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV takisto podporuje návrh na stimuláciu spoločného obstarávania použitím rozpočtu EÚ prostredníctvom špecializovaného krátkodobého nástroja. Finančná podpora EÚ poskytnutá prostredníctvom tohto nástroja by mala stimulovať spoločné obstarávanie členských štátoch v oblasti obrany a priniesť prospech pre EDTIB, čím by sa zároveň zabezpečila akcieschopnosť, bezpečnosť dodávok a zvýšená interoperabilita európskych ozbrojených síl. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV tiež so záujmom očakáva návrh na vytvorenie EDIP. Zároveň má pochybnosti o tom, či bude na stimulovanie spoločného obstarávania v prípade spoločne vypracovaných projektov postačovať oslobodenie od DPH. Je potrebné, aby EDTIB mohla podporovať európske ozbrojené sily, a to aj na účely dlhých a rozsiahlych konfliktov a počas nich. To by si vyžadovalo systematické používanie rôznych nástrojov priemyselnej politiky s cieľom posilniť dodávateľské reťazce, podporovať zručnosti, vytvárať strategické zásoby atď. V rámci EDIP by sa preto v záujme podpory nevyhnutnej transformácie EDTIB mal uplatňovať komplexný prístup. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V spoločnom oznámení zároveň chýbajú ambície v rámci iných iniciatív, ako je Európsky obranný fond. EHSV odporúča využiť flexibilitu súčasného viacročného finančného rámca a výrazne zvýšiť rozpočet tohto fondu na úroveň, ktorá bude zodpovedať očakávanému zvýšeniu výdavkov členských štátov na obranu. Je to potrebné na zabezpečenie pákového efektu a schopnosti fondu stimulovať spoluprácu. Európsky obranný fond by mal zohrávať kľúčovú úlohu v úsilí odstrániť fragmentáciu európskych obranných systémov a vyriešiť problém nedostatku investícií do obrany. Podľa názoru EHSV by fond mohol túto úlohu plniť, keby členské štáty výrazne zlepšili vzájomnú spoluprácu. Európsky obranný fond by sa mal pravidelne vyhodnocovať a posilňovať, ak to účinne prispeje k väčšej súdržnosti a efektívnosti európskych výdavkov na obranu. Na opodstatnenie existencie tohto nástroja je mimoriadne dôležitá pridaná hodnota EÚ. Podľa návrhu EHSV by sa okrem toho malo stať prioritou zabezpečiť, aby bol fond strategickejší (identifikáciou obmedzeného počtu náležite financovaných hlavných projektov), reaktívnejší (zvýšením sumy rozpočtového riadka pre MSP a prelomové technológie, organizovaním otvorených výziev, ktoré umožnia rýchlejšie reagovať na inovatívne myšlienky, vymedzením zrýchlených postupov v prípade naliehavých projektov atď.) a efektívnejší (optimalizáciou transferov v oblasti obrany v prípade projektov v rámci Európskeho obranného fondu, harmonizáciou rámca duševného vlastníctva, vymedzením udržateľných riešení, pokiaľ ide o nakladanie s utajovanými skutočnosťami atď.). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa navyše domnieva, že z hľadiska zníženia strategickej závislosti Európy od autokratických režimov je v súčasnosti kľúčová celostná a strategická politika v oblasti surovín/kritických surovín. Táto stratégia by sa podľa názoru EHSV mala zakladať na troch pilieroch, ktorými sú: 1. slobodný a otvorený celosvetový prístup k surovinám/kritickým surovinám; 2. posilnenie využívania a spracúvania európskych/domácich surovín/kritických surovín, daňových stimulov a iniciatív v oblasti vytvárania zásob a 3. recyklácia surovín/kritických surovín a zlepšenie rámcových podmienok obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV sa domnieva, že hlavným poslaním EDTIB je podporovať európske ozbrojené sily pri plnení ich úloh. EHSV je presvedčený, že EDTIB musí byť na tieto účely schopná plniť štyri hlavné funkcie: 1. vždy a za každých okolností dodávať požadované obranné vybavenie a poskytovať súvisiace služby; 2. zlepšovať kľúčové obranné technológie a spôsoby ich používania a vyvíjať nové, vylepšené verzie a nové generácie týchto technológií; 3. reagovať na novovznikajúce technologické trendy a prelomové objavy konkurentov a potenciálnych protivníkov; 4. prinášať výzvy pre konkurentov a potenciálnych protivníkov vyvíjaním inovatívnych koncepcií, prelomových technológií a úplne nových aplikácií. V nadväznosti na spoločné oznámenie by Komisia a členské štáty mali urýchlene vypracovať komplexnú stratégiu pre obranný priemysel zameranú na zlepšenie výsledkov EDTIB pri plnení týchto hlavných funkcií. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV takisto uznáva význam budovania silného prepojenia s kybernetickou bezpečnosťou, ktoré pomôže čeliť novým hybridným spôsobom vedenia vojny, ako sú kybernetické útoky a protiprávne konanie v digitálnej oblasti v nedávnych medzinárodných civilných či vojenských konfliktoch. Osobitná pozornosť by sa preto mala venovať investíciám do kybernetickej bezpečnosti, čo je sektor, ktorý za posledné desaťročie prudko rástol a zjavne dokáže rýchlo meniť medzinárodné a domáce záležitosti aj politické aspekty. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zdôrazňuje, že Európska únia musí rozvíjať investičné iniciatívy, ktoré umožnia priemyselnú spoluprácu prostredníctvom startupov a MSP, v plnej miere využívať vysokokvalifikovanú pracovnú silu v obrannom sektore a zároveň modernizovať a vytvárať nové zručnosti prostredníctvom európskych programov spolupráce. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV opakuje svoj návrh na vytvorenie online jednotného kontaktného miesta pre MSP a startupy, ktoré by bolo online „kontaktným miestom pre MSP v EÚ“ a ponúkalo by možnosť zadať vopred definované údaje, a získať tak prispôsobené informácie o najvhodnejších programoch EÚ, ktoré môžu poskytnúť podporu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pokiaľ ide o opatrenia na podporu kritických technológií a priemyselných kapacít, kľúčové je naďalej zníženie kritickej závislosti v hodnotových reťazcoch v oblasti obrany od prístupu ku kritickým surovinám až po dodávky kritických komponentov, podsystémov atď. Okrem toho treba zaistiť finančnú a hospodársku stabilitu priemyselného dodávateľského reťazca a dostupnosť dostatočných zručností v záujme plnenia súčasných a budúcich požiadaviek v oblasti spôsobilostí a technológií. EHSV by takisto chcel zdôrazniť svoje názory a odporúčania, ktoré už uviedol v stanovisku na tému Plán pre bezpečnostné a obranné technológie (CCMI/189). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pri navrhovaní nového modelu investovania do obrany v Európe by sa mali zohľadniť aj sociálne a environmentálne kritériá, čím by sa naplnila potreba účinne začleniť spoľahlivé a prenosné nástroje do Zelenej dohody a cieľov udržateľného rozvoja, a tým reagovať na hlavné európske priority a riziká, ako sú obehové hospodárstvo, civilná ochrana, prírodné katastrofy, riadenie núdzových situácií a teroristické činy na mori. Krízové riadenie a javy spojené s klimatickou krízou si vyžadujú okamžité doplňujúce opatrenia a moderné nástroje. S GR ECHO by sa malo diskutovať o samostatnom mechanizme spolupráce. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/137 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/137

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2115

[COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)]

(2023/C 100/21)

| Spravodajca: | José Manuel ROCHE RAMO |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Arnold PUECH D’ALISSAC |

Spravodajca:

José Manuel ROCHE RAMO

Spoluspravodajca:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 14. 7. 2022
  Rada, 6. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22. 2. 2022 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 24. 11. 2022 |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 157/01/04 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 14. 7. 2022

Rada, 6. 7. 2022

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22. 2. 2022

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

24. 11. 2022

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

157/01/04

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Návrhom nariadenia o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín sa zavádza súbor noviniek a opatrení zameraných na zmiernenie niektorých nedostatkov zistených pri uplatňovaní a vykonávaní smernice o udržateľnom používaní pesticídov (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV uznáva, že táto revízia je potrebná, a víta skutočnosť, že mnohé z obmedzení zistených v súčasnej smernici, ako aj mnohé iniciatívy navrhované v rámci tohto nového návrhu, už boli obsiahnuté v pripomienkach a odporúčaniach, ktoré uviedol vo svojej hodnotiacej správe (2). V tomto nariadení sa hľadajú riešenia na viaceré naliehavé otázky, akými sú napríklad potreba väčšej harmonizácie pri vykonávaní národných akčných plánov, rozdielna situácia v jednotlivých členských štátoch, primeraná odborná príprava pre používateľov a dôležitosť podpory nových technológií, ako je presné poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V súlade s cieľmi stanovenými v stratégii Z farmy na stôl a stratégii v oblasti biodiverzity do roku 2030 sa návrh nariadenia o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín usiluje zlepšiť environmentálnu, hospodársku a sociálnu udržateľnosť potravinových systémov. EHSV oceňuje zohľadnenie týchto cieľov a zároveň uznáva výhody, ktoré to prinesie v záujme zlepšenia zdravia občanov, spotrebiteľov a životného prostredia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Novou európskou stratégiou sa zavádzajú kvantitatívne ciele na zníženie používania a rizika pesticídov do roku 2030. Tieto ciele sú rozhodne ambiciózne, a preto je potrebné stanoviť primerané prechodné obdobia, ktoré zohľadnia (3) historické zníženie využívania a geografické, agronomické a sociálno-ekonomické podmienky jednotlivých členských štátov a počas ktorých poľnohospodári získajú prístup k používaniu nových alternatívnych výrobkov. Vzhľadom na to, že súčasné nástroje s nízkym rizikom potrebujú v priemere desať rokov, kým sa dostanú na trh, zákonodarcovia musia byť obzvlášť obozretní, pokiaľ ide o harmonogram stanovený na dosiahnutie týchto cieľov, pričom musia zaviesť potrebnú flexibilitu, aby sa zabezpečilo, že sa „na nikoho nezabudne“. Komisia okrem toho stanovuje v návrhu rozsiahle obmedzenia z hľadiska používania prípravkov na ochranu rastlín v tzv. „citlivých oblastiach“. EHSV poukazuje na to, že navrhované vymedzenie a rozsah pôsobnosti ustanovení pre „citlivé oblasti“ sa vzťahuje na veľké poľnohospodárske oblasti v EÚ. Takáto požiadavka má ďalekosiahle dôsledky, a preto by mala byť založená len na dôkladnom vedeckom a agronomickom posúdení vplyvu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o harmonizované ukazovatele rizika, sú potrebné jasné usmernenia a primerané ukazovatele. Keďže v súčasnosti sú k dispozícii len obmedzené údaje, najmä pokiaľ ide o používanie chemických pesticídov, použitá metóda si vyžaduje mimoriadnu opatrnosť. Je to potrebné najmä v prípade využívania komerčného predaja ako referenčnej línie (harmonizované ukazovatele rizika 1) Takisto je potrebné venovať osobitnú pozornosť časovému obdobiu použitému na výpočet ukazovateľov. V tejto súvislosti by sa mohli zlepšiť odhady týkajúce sa uvádzania pesticídov na trh, mohlo by sa napríklad rozlišovať medzi povoleniami na profesionálne a povoleniami na „domáce a záhradné použitie“ (t. j. na poľnohospodárske a nepoľnohospodárske účely). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vzhľadom na negatívne dôsledky nedávnych kríz – od pandémie po inváziu a vojnu na Ukrajine cez výrazný nárast dôsledkov zmeny klímy (suchá, požiare, záplavy, noví škodcovia, vlny horúčav atď.) – je nevyhnutné zaradiť výrobu potravín a potravinovú bezpečnosť medzi hlavné priority politickej agendy EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EÚ by však mala ďalej rozvinúť stanovený plán, aby sa jej podarilo splniť svoje záväzky v oblasti klímy a udržateľnosti. Keďže Európa musí pokračovať v realizácii opatrení v rámci Agendy 2030 a cieľov udržateľného rozvoja, mali by sa zohľadniť aj vplyvy a účinky súčasnej situácie na agropotravinárske systémy. V tejto súvislosti by sa v súčasnom krízovom scenári mala zvážiť možnosť uplatňovať určité výnimky, vždy pre konkrétne prípady a na obmedzený čas (4). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Túto krízu treba taktiež využiť ako príležitosť na riešenie štrukturálnych príčin celosvetovej nestability a na pretvorenie dynamiky dodávateľských reťazcov, čo ľuďom a planéte prinesie trvalé zlepšenie. Predovšetkým je naliehavé rozbehnúť podrobnú diskusiu a reflexiu o agropotravinárskom systéme, ktorý musí EÚ navrhnúť na najbližšie desaťročia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EÚ má zároveň povinnosť a zodpovednosť zahrnúť výrobu potravín a potravinovú bezpečnosť medzi prioritné strategické ciele. V tomto zmysle musia byť ciele Zelenej dohody, ako aj stratégie Z farmy na stôl, ku ktorým sa radí aj tento návrh, vždy založené na spoľahlivých vedeckých dôkazoch sprevádzaných zodpovedajúcimi hodnoteniami vplyvu, aby sa zabezpečila správna primeranosť cieľov so zreteľom na zásadu proporcionality. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | V tejto súvislosti už rôzne štúdie (5) varovali pred možnými nepriaznivými účinkami, ktoré by drastický nárast cien potravín – v dôsledku menšej úrody a nižších výnosov – spôsobil v celosvetovom meradle. Zníženie poľnohospodárskej výroby by navyše mohlo priviesť EÚ do situácie väčšej závislosti od dovozu potravín z tretích krajín a mať za následok environmentálne, sociálne a ekonomické škody. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Konečným cieľom návrhu musí byť preto uprednostňovanie alternatívnych riešení (súbor nástrojov) s dôrazom na lepšie uplatňovanie a presadzovanie integrovanej ochrany proti škodcom, ktorá musí byť aj naďalej základným kameňom návrhu, pričom by sa malo zvýšiť a podporovať využívanie alternatív na ochranu proti škodcom, ako sú nízkorizikové alebo biologické prípravky na ochranu rastlín. V súčasnosti však tieto riešenia nemôžu nahradiť používanie chemických pesticídov. Členské štáty by mali čo najskôr podporiť používanie tohto súboru nástrojov a zároveň zabezpečiť zavedenie primeraných systémov stimulov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Tento súbor nástrojov by sa mal zamerať na využívanie rôznych riešení a opatrení založených na vede a inováciách. Používanie odolnejších odrôd, certifikovaných osív, pôdoochranné poľnohospodárstvo, integrovaná výroba, nové šľachtiteľské techniky, organické poľnohospodárstvo, striedanie plodín, digitálne techniky alebo používanie menej významných plodín by mali umožniť úspešný prechod na model založený na menšom používaní prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Na dosiahnutie tohto cieľa sú nevyhnutné udržateľné, vedecky podložené, účinné, bezpečné a cenovo dostupné systémy na ochranu rastlín, ktoré poľnohospodárom môžu poskytnúť potrebné nástroje na udržanie konkurencieschopnosti. Komisia musí preto vyžadovať reciprocitu noriem, aby sa v prípade dovozu výrobkov z tretích krajín ošetrených prípravkami, ktoré na trhu EÚ nie sú povolené, uplatňovali pravidlá, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s pravidlami uplatňovanými v EÚ. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Zároveň je nevyhnutné vyhnúť sa neúmernému zvyšovaniu byrokratickej záťaže pre poľnohospodárov, ktorá by sa ešte výraznejšie dotkla malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, ktoré sú vzhľadom na úspory z rozsahu menej odolné voči takýmto situáciám. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Na druhej strane riadiace orgány zodpovedné za šírenie štatistických údajov musia byť pri ich spracúvaní veľmi dôsledné, pričom musia plne rešpektovať právo na súkromie a vlastníctvo údajov, keďže v mnohých prípadoch ide o informácie dôverného charakteru. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV víta, že sa uprednostňuje model nestranného, profesionálneho a nezávislého poradenstva, ktoré poľnohospodárom umožní pokračovať v uplatňovaní udržateľných postupov na poli. Úloha, ktorú môžu v tomto smere zohrať poľnohospodárske organizácie a družstvá, bude kľúčová v úsilí zabezpečiť pre poľnohospodárov čo najväčší úžitok, a to z hľadiska výroby aj z hľadiska možného kolektívneho predaja (napríklad družstvá). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV tiež víta zavedenie finančnej podpory ako osobitného opatrenia na kompenzáciu nákladov, ktoré poľnohospodárom vznikajú. Domnieva sa však, že je ešte potrebné podrobnejšie špecifikovať niektoré aspekty jeho integrácie v rámci SPP, najmä objasniť aspekty súvisiace s harmonogramom a jeho realizáciou v praxi, vzhľadom na to, že 1. januára 2023 by mali byť schválené a vstúpiť do platnosti nová SPP a príslušné strategické plány každého členského štátu. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Hoci pôvodne to bolo naplánované na 23. marca 2022, Európska komisia v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu svoje plány zmenila a až 22. júna 2022 zverejnila svoj návrh nariadenia o udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín v rámci revízie smernice o udržateľnom používaní pesticídov. Nariadenie bolo uverejnené v „balíku o ochrane prírody“ spolu s nariadením o obnove prírody. Tento balík je rozhodujúcim krokom pri uplatňovaní Európskej zelenej dohody, stratégie Z farmy na stôl a stratégie v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Medzi hlavné ciele, ktoré návrh Komisie predstavuje v súlade so stratégiou Z farmy na stôl, patria:






  — | znížiť do roku 2030 globálne používanie a riziko chemických pesticídov o 50 % (redukčný cieľ č. 1) a znížiť do roku 2030 používanie najnebezpečnejších pesticídov o 50 % (redukčný cieľ č. 2) v porovnaní s priemerom rokov 2015, 2016 a 2017, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

znížiť do roku 2030 globálne používanie a riziko chemických pesticídov o 50 % (redukčný cieľ č. 1) a znížiť do roku 2030 používanie najnebezpečnejších pesticídov o 50 % (redukčný cieľ č. 2) v porovnaní s priemerom rokov 2015, 2016 a 2017,

| — | zvýšiť mieru uplatňovania a presadzovania integrovanej ochrany proti škodcom, |
| --- | --- |

—

zvýšiť mieru uplatňovania a presadzovania integrovanej ochrany proti škodcom,

| — | zvýšiť mieru používania menej nebezpečných a nechemických alternatív ku chemickým pesticídom pri ochrane proti škodcom, |
| --- | --- |

—

zvýšiť mieru používania menej nebezpečných a nechemických alternatív ku chemickým pesticídom pri ochrane proti škodcom,

| — | zlepšiť dostupnosť údajov z monitorovania o aplikovaní a používaní pesticídov a o riziku, ktoré to prináša pre zdravie a životné prostredie, |
| --- | --- |

—

zlepšiť dostupnosť údajov z monitorovania o aplikovaní a používaní pesticídov a o riziku, ktoré to prináša pre zdravie a životné prostredie,

| — | zlepšiť vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie právnych ustanovení vo všetkých členských štátoch v snahe zlepšiť účinnosť a efektívnosť politík, a |
| --- | --- |

—

zlepšiť vykonávanie, uplatňovanie a presadzovanie právnych ustanovení vo všetkých členských štátoch v snahe zlepšiť účinnosť a efektívnosť politík, a

| — | podporovať využívanie nových technológií, ako je presné poľnohospodárstvo, s cieľom znížiť globálne používanie a riziko pesticídov. |
| --- | --- |

—

podporovať využívanie nových technológií, ako je presné poľnohospodárstvo, s cieľom znížiť globálne používanie a riziko pesticídov.

| 2.3. | Členské štáty budú môcť znížiť svoj národný cieľ pre používanie chemických prípravkov na ochranu rastlín a súvisiace riziko pomocou systému váženia, ktorý zohľadní číselný údaj týkajúci sa intenzity používania a číselný údaj týkajúci sa používania a rizika. Toto percentuálne zníženie nesmie byť v žiadnom prípade do roku 2030 menšie ako 35 % alebo väčšie ako 70 %. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Na dosiahnutie takýchto výsledkov sa v návrhu predloženom Komisiou stanovujú právne záväzné ciele týkajúce sa zníženia v EÚ. V nových pravidlách sa tiež uvádza, že členské štáty musia prijať záväzné ciele, ktoré pomôžu dosiahnuť celkový cieľ EÚ. V nariadení sa stanovuje, že členské štáty budú mať možnosť pružne zohľadniť svoju vnútroštátnu situáciu. Pozornosť by sa mala venovať najmä historickému pokroku a intenzite používania pesticídov v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisia každoročne zmeria používanie a riziko chemických pesticídov na základe údajov o predaji prípravkov na ochranu rastlín, ktoré jej členské štáty nahlásia. Referenčným základom pre výpočet 50 % zníženia budú tržby za roky 2015, 2016 a 2017. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Všetky účinné látky uvádzané na trh vo forme prípravkov na ochranu rastlín budú zaradené do jednej zo štyroch skupín a každej z nich bude pridelená určitá váha, ktorá bude v prípade najnebezpečnejších skupín vyššia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Stručne povedané, hlavné novinky revízie sú:






  — | prijatie nariadenia, ktoré bude priamo záväzné a bude sa uplatňovať jednotne vo všetkých členských štátoch, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

prijatie nariadenia, ktoré bude priamo záväzné a bude sa uplatňovať jednotne vo všetkých členských štátoch,

| — | právne záväzné ciele: 50 % zníženie používania a rizika chemických pesticídov a používania najnebezpečnejších pesticídov do roku 2030, |
| --- | --- |

—

právne záväzné ciele: 50 % zníženie používania a rizika chemických pesticídov a používania najnebezpečnejších pesticídov do roku 2030,

| — | zjednodušené národné akčné plány a výročné správy, ktoré podporujú právne záväzné ciele, |
| --- | --- |

—

zjednodušené národné akčné plány a výročné správy, ktoré podporujú právne záväzné ciele,

| — | ochrana proti škodcom šetrná k životnému prostrediu, ktorá zabezpečí, aby všetci poľnohospodári uplatňovali integrovanú ochranu proti škodcom, pri ktorej sa chemické pesticídy používajú len ako posledná možnosť, |
| --- | --- |

—

ochrana proti škodcom šetrná k životnému prostrediu, ktorá zabezpečí, aby všetci poľnohospodári uplatňovali integrovanú ochranu proti škodcom, pri ktorej sa chemické pesticídy používajú len ako posledná možnosť,

| — | nový register na podporu kontroly zariadení na aplikáciu pesticídov, |
| --- | --- |

—

nový register na podporu kontroly zariadení na aplikáciu pesticídov,

| — | záväzok prehodnotiť harmonizované ukazovatele rizika na základe údajov zo štatistík o poľnohospodárskych vstupoch a výstupoch (SAIO), |
| --- | --- |

—

záväzok prehodnotiť harmonizované ukazovatele rizika na základe údajov zo štatistík o poľnohospodárskych vstupoch a výstupoch (SAIO),

| — | stimuly pre poľnohospodárov, aby znížili používanie pesticídov v rámci novej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP): počas piatich rokov mimoriadna finančná podpora na splnenie stanovených požiadaviek, |
| --- | --- |

—

stimuly pre poľnohospodárov, aby znížili používanie pesticídov v rámci novej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP): počas piatich rokov mimoriadna finančná podpora na splnenie stanovených požiadaviek,

| — | odborná príprava: nové obdobia platnosti osvedčení o odbornej príprave a potvrdení o odbornej príprave požadovaných pre určité činnosti, |
| --- | --- |

—

odborná príprava: nové obdobia platnosti osvedčení o odbornej príprave a potvrdení o odbornej príprave požadovaných pre určité činnosti,

| — | zákaz používania všetkých prípravkov na ochranu rastlín v citlivých oblastiach a do troch metrov od týchto oblastí, |
| --- | --- |

—

zákaz používania všetkých prípravkov na ochranu rastlín v citlivých oblastiach a do troch metrov od týchto oblastí,

| — | prísnejšie kritériá pre výnimky pre letecký postrek. |
| --- | --- |

—

prísnejšie kritériá pre výnimky pre letecký postrek.

| 2.8. | Kľúčový balík politík podporí poľnohospodárov a iných používateľov pri prechode na udržateľnejšie systémy výroby potravín, a to najmä: i) zvýšenie ponuky nízkorizikových a ekologických alternatív na trhu; ii) stimuly pre poľnohospodárov, aby znížili používanie pesticídov v rámci novej SPP; iii) výskum a vývoj v rámci programu Horizont 2030; a iv) akčný plán pre ekologické poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Súčasný kontext poznačený krízami, od pandémie po inváziu a vojnu na Ukrajine cez výrazný nárast dôsledkov zmeny klímy (suchá, požiare, záplavy, noví škodcovia, vlny horúčav atď.), vyvíja silný tlak na európske a svetové agropotravinárske systémy. Napriek tomu by tieto prekážky nemali EÚ brániť plniť svoj odhodlaný záväzok ďalej rozvíjať opatrenia zamerané na dosiahnutie spravodlivej transformácie, ako sa stanovuje v Agende 2030 (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV v mnohých svojich stanoviskách vyzýval na vytvorenie komplexnej potravinovej politiky EÚ, ktorá zabezpečí: i) hospodársku, environmentálnu a sociálno-kultúrnu udržateľnosť; ii) integráciu naprieč odvetviami, oblasťami politiky a úrovňami riadenia; iii) inkluzívne rozhodovacie procesy; a iv) kombináciu povinných opatrení (nariadenia a dane) a stimulov (cenové prirážky, prístup k úverom, zdrojom a poisteniu) s cieľom urýchliť prechod na udržateľné potravinové systémy (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebná väčšia harmonizácia a súdržnosť medzi rôznymi politikami a právnymi predpismi EÚ: Európska zelená dohoda, stratégia Z farmy na stôl, stratégia v oblasti biodiverzity, akčný plán nulového znečistenia, udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín atď. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem toho by sa rozpočet SPP nemal znižovať ani udržiavať na súčasnej úrovni, ale mal by sa zvýšiť a podporiť transformáciu. Schválenie strategických plánov SPP by malo byť podmienené aj tým, že členské štáty prijmú komplexné plány na zmenu potravinového prostredia, ktoré spájajú stimuly pre zdravú a udržateľnú výrobu potravín s vytvorením nových trhov pre tieto výrobky (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V tejto súvislosti výbor víta rozhodnutie uprednostňovať v rámci novej SPP financovanie dobrovoľných postupov zameraných na udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín, pričom by poskytovanie uvedenej pomoci v žiadnom prípade nemalo ohrozovať alebo poškodzovať príjmy z používania iných alternatívnych postupov, ktoré sú rovnako zákonné a povolené v rámci európskej legislatívy. Financovanie v rámci ekologických režimov a iniciatív na rozvoj vidieka bolo vo všeobecnosti dostupné len pre iniciatívy, ktoré presahujú zákonné požiadavky. Nový rámec umožní všetkým členským štátom financovať plnenie všetkých povinností poľnohospodárov v rámci udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín počas piatich rokov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V rovnakom duchu výbor oceňuje úsilie vynaložené na zvýšenie účinnosti národných akčných plánov pre udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín. Hoci národné akčné plány pre udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín mohli byť dosť rôznorodé a ciele boli dobrovoľné a mohli sa vzťahovať na rôzne oblasti záujmu, majú jednoduchší obsah vrátane podrobného zoznamu iniciatív a ich prepojení s cieľmi stratégie Z farmy na stôl. Od všetkých členských štátov sa bude požadovať, aby uviedli zoznam finančných a iných opatrení na podporu integrovanej ochrany proti škodcom a nechemických alternatív. Vo výročných správach o pokroku a vykonávaní budú musieť prezentovať trendy z hľadiska všetkých cieľov a zjednodušené kvantitatívne údaje o plnení požiadaviek v oblasti udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín. Komisia každé dva roky vypracuje analýzu výročných správ o pokroku a vykonávaní. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Je však nevyhnutné, aby sa pri tomto novom modeli riadenia „na nikoho nezabudlo“: to znamená zaručiť, aby všetky členské štáty mohli čo najlepšie zabezpečiť udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín napriek tomu, že v každom z nich je iná východisková situácia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na dosiahnutie tohto cieľa by sa do navrhovania, monitorovania a budúceho hodnotenia nového nariadenia mala úzko zapojiť organizovaná občianska spoločnosť, a najmä organizácie so skúsenosťami v oblasti pesticídov. Je potrebné zlepšiť kvalitu informácií pre širokú verejnosť a najmä spotrebiteľov o úlohe pesticídov, ako aj odbornú prípravu a informovanosť používateľov pesticídov (9). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Spravodlivé ceny potravín (ktoré odrážajú skutočné výrobné náklady pre životné prostredie a spoločnosť) sú nevyhnutné na dosiahnutie udržateľných potravinových systémov v dlhodobom horizonte. Je nevyhnutné, aby EÚ aj počas súčasnej krízy zabezpečila skutočnú reciprocitu noriem v preferenčných obchodných dohodách (10). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Zlepšenie dostupnosti a ziskovosti alternatívnych riešení a nových technológií a prístupu k nim je nevyhnutné na udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín. Integrovaná ochrana proti škodcom, podobne ako iné postupy ochrany proti škodcom s nízkymi vstupmi pesticídov špecifické pre integrovanú výrobu a ekologické poľnohospodárstvo, bola jedným z kľúčových prvkov smernice a tvorí jadro nového nariadenia (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V navrhovanom nariadení sa ako všeobecné pravidlo stanovuje, že skôr než profesionálni používatelia vrátane poľnohospodárov začnú aplikovať chemické prípravky na ochranu rastlín, uplatnia nechemické opatrenia. Zahŕňa to opatrenia, ako je striedanie plodín, monitorovanie škodcov, integrovaná ochrana proti škodcom a používanie nechemických metód regulácie škodcov a iných pesticídov s nižším rizikom (12). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | To neznamená, že používanie pesticídov nie je za určitých okolností možné alebo nevyhnutné. Naopak, v niektorých prípadoch – pri komerčnej výrobe potravín – je možné úspešne regulovať škodcov len pomocou pesticídov, ktorých použitie je v súlade s kľúčovou zásadou integrovanej ochrany proti škodcom poslednou možnosťou. Ako príklad by sa mal zdôrazniť ich význam pri aplikácii v menšom rozsahu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Zmeny klímy urýchľujú šírenie škodcov, čo si vyžaduje dostupnosť pesticídov, keď sa vyčerpajú všetky ostatné nástroje regulácie. Táto potreba je ešte evidentnejšia vzhľadom na to, že podľa všetkých odhadov možno v nasledujúcich tridsiatich rokoch očakávať nárast svetovej populácie o viac ako dve miliardy obyvateľov. Tento scenár sa musí náležite zohľadniť, aby sa zabezpečil stabilný systém výroby potravín, ktorý bude schopný zásobovať neustále rastúcu svetovú populáciu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Na druhej strane sa vzhľadom na čoraz častejšie suchá, povodne, horúčavy a prudké zmeny teplôt, ku ktorým dochádza v posledných rokoch, znižuje schopnosť poľnohospodárov produkovať potraviny a zhoršuje ich úroda. V súčasnom kontexte kríz spôsobených najprv pandémiou a potom inváziou na Ukrajinu, ako aj spomínanými dôsledkami zmeny klímy je preto potrebné zabezpečiť udržanie stabilných výnosov poľnohospodárskej produkcie s cieľom dodávať svetu produkty vysokej kvality a v dostatočnom množstve, a tak zaistiť potravinovú bezpečnosť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V nariadení sa tiež zdôrazňuje kľúčová úloha, ktorú majú zohrávať nezávislí poradcovia, ktorí budú poskytovať odborné poradenstvo v súlade s platnými pravidlami pre konkrétne plodiny a integrovanou ochranou proti škodcom. V tomto zmysle je nevyhnutné posilniť a podporiť poradnú úlohu profesijných poľnohospodárskych organizácií a družstiev, ktoré vykonávajú priamu podpornú prácu ako subjekty pôsobiace v teréne. Napríklad v Španielsku je v prípade veľkej väčšiny plodín povinné mať stanovisko poradcu, vďaka čomu sa počet úradne certifikovaných poradcov zvýšil na viac ako 20 000. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV vo svojom predchádzajúcom hodnotení smernice o udržateľnom používaní pesticídov zdôraznil, že je dôležité zlepšiť systém kontroly a zabezpečiť súlad medzi smernicou o udržateľnom používaní pesticídov a národnými akčnými plánmi. V rámci udržateľného používania pesticídov budú musieť profesionálni používatelia zaznamenávať dôvody každého zásahu (chemického, biologického, fyzického alebo kultúrneho). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V tejto súvislosti by sa v navrhovanom nariadení mal klásť osobitný dôraz na pojem chránených alebo citlivých oblastí. Používanie prípravkov na ochranu rastlín v určitých chránených alebo citlivých oblastiach (zelené plochy v mestách vrátane verejných parkov a záhrad, ihrísk, rekreačných stredísk alebo športovísk či verejných komunikácií, chránené oblastí podľa sústavy Natura 2000 a všetky ekologicky citlivé oblasti, ktoré sa môžu zachovať pre ohrozené opeľovače) už bude možné len vtedy, ak budú splnené určité podmienky, a až potom, keď odborník, ktorý prípravky aplikuje, náležite zdôvodní, aké prípravky sa chystá použiť a akým spôsobom, kedy a ako dlho ich bude používať. Preto je nevyhnutné, aby príslušné schvaľovacie orgány mali dostatok kvalifikovaných pracovníkov, aby sa predišlo oneskoreniam, ktoré vedú k neskorej aplikácii ošetrenia brániacej včasnému zásahu proti výskytu škodcov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Okrem toho by sa mali zohľadniť špecifické geografické a klimatické podmienky v členských štátoch, aby sa zabezpečilo, že sa nebude príliš obmedzovať používanie prípravkov na ochranu rastlín v prípade poľnohospodárskej pôdy v ekologicky citlivých oblastiach, ktoré by inak nedokázali čeliť výskytu nových škodcov. Napríklad v Španielsku sústava Natura pokrýva 27 % územia, čo zahŕňa tisíce hektárov využívané na pestovanie poľnohospodárskych plodín a chov dobytka. Dobrou stratégiou by bolo rozčlenenie jednotlivých území, pričom by sa vymedzili a od zvyšku územia odlíšili oblasti, ktoré by boli celé chránenými rezerváciami. V konečnom dôsledku by rozhodnutie obmedziť používanie v citlivých oblastiach malo byť podmienené spoľahlivými vedeckými a agronomickými dôkazmi, ktoré podporia klasifikáciu daného územia ako chránenej oblasti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Prahová hodnota, ktorá musí byť dosiahnutá, kým dôjde k chemickému zásahu, je podrobne stanovená v pravidlách pre konkrétne plodiny a bude na príslušných orgánoch členských štátov, aby zriadili elektronický register integrovanej ochrany proti škodcom a prípravkov na ochranu rastlín a zabezpečili, že profesionálni používatelia budú doňho zadávať svoje údaje. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Keďže nedostatok vedomostí o optimálnom používaní pesticídov bol jednou z hlavných prekážok vykonávania smernice o udržateľnom používaní pesticídov (13), EHSV oceňuje aj to, že Komisia zohľadnila mnohé z jeho odporúčaní týkajúcich sa odbornej prípravy a budovania kapacít. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Na osvedčovanie odbornej prípravy bude vytvorený nový centrálny elektronický register. Tento register bude obsahovať podrobné informácie o období platnosti osvedčení o odbornej príprave (päť rokov pre poradcu a desať rokov pre distribútora alebo profesionálneho používateľa). Skôr ako si používateľ bude môcť autorizované prípravky na ochranu rastlín pre aplikačné zariadenia na profesionálne použitie kúpiť a použiť ich, a skôr ako mu poradca bude môcť poskytnúť poradenstvo, bude potrebný doklad o odbornej príprave. Distribútori budú musieť mať dostatočný počet vyškolených zamestnancov. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Administratíva musí zaručiť ochranu súkromia pri využívaní poľnohospodárskych údajov a predovšetkým treba poľnohospodárom oveľa viac sprístupniť digitálne zručnosti a širokopásmové pripojenie, aby nemuseli znášať ďalšiu záťaž a vyvíjať ďalšie úsilie, keďže im v mnohých prípadoch chýbajú technické a personálne prostriedky na dodržanie požiadaviek týkajúcich sa elektronického registra. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Uplatňovaniu nariadenia by prospelo väčšie povedomie verejnosti, a najmä spotrebiteľov, o úlohe a používaní pesticídov v súlade s vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi. Nevyhnutné sú osvetové a informačné kampane s cieľom lepšie informovať širokú verejnosť, ako aj zodpovedných politických predstaviteľov. Mali by sa šíriť informácie, napríklad o faktoroch, ktoré určujú tvorbu cien potravín, ako aj o otázkach spojených skôr s označovaním alebo certifikáciou produktov (14). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Takisto musia byť zachované porovnateľné podmienky z hľadiska medzinárodného obchodu. Pre súdržnosť medzi rôznymi politikami EÚ je potrebné zachovať mimoriadnu opatrnosť pri zákaze dovozu potravinárskych výrobkov ošetrených prípravkami zakázanými v EÚ. |
| --- | --- |

4.15.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71).

1

(2)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov.

2

Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov

(3)  Eurostat, Pesticides sales in the EU.

3

Pesticides sales in the EU

(4)  Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s.1).

4

(5)  FAO, Hunger Hotspots – FAO-WFP early warnings on acute food insecurity.

5

Hunger Hotspots – FAO-WFP early warnings on acute food insecurity

(6)  Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vojna na Ukrajine a jej hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 1).

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu [COM(2020) 381] (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu [COM(2020) 381] (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

8

(9)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov.

9

Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov

(10)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu [COM(2020) 381] (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

10

(11)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Integrovaná výroba v Európskej únii“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 8).

11

(12)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov.

12

Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov

(13)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov.

13

Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov

(14)  Informačná správa EHSV na tému Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov.

14

Hodnotenie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012, pokiaľ ide o výmenu informácií uchovávaných v elektronických registroch týkajúcich sa hospodárskych subjektov, ktoré prepravujú tovar podliehajúci spotrebnej dani medzi členskými štátmi na podnikateľské účely

[COM(2022) 539 final – 2022/0331 (CNS)]

(2023/C 100/22)

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie, 27. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie, 27. 10. 2022

Právny základ

článok 113 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/3

Keďže výbor usúdil, že návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012, pokiaľ ide o výmenu informácií uchovávaných v elektronických registroch týkajúcich sa hospodárskych subjektov, ktoré prepravujú tovar podliehajúci spotrebnej dani medzi členskými štátmi na podnikateľské účely (1), je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 574. plenárnom zasadnutí 14. a 15. decembra 2022 (schôdza zo 14. decembra) rozhodol 209 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 539 final.

1

---

| 16.3.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 100/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 100/146

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú riadiace, ochranné a kontrolné opatrenia uplatniteľné v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohoda o rybolove v južnom Indickom oceáne (SIOFA)

[COM(2022) 563 final – 2022/0348 (COD)]

(2023/C 100/23)

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 9. 11. 2022 |
| --- | --- |
| | Rada, 10. 11. 2022 |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 14. 12. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 574 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 202/0/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 9. 11. 2022

Rada, 10. 11. 2022

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

14. 12. 2022

Plenárne zasadnutie č.

574

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

202/0/3

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, rozhodol sa zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 14. decembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---