# Az Európai Unió C 89/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 89 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. március 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 89

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. március 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | EURÓPAI KÖZPONTI BANK |
| 2023/C 89/01 | Az Európai Központi Bank véleménye (2023. január 16.) az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (átdolgozás) iránti javaslatról (CON/2023/2) | 1 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

2023/C 89/01

Az Európai Központi Bank véleménye (2023. január 16.) az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (átdolgozás) iránti javaslatról (CON/2023/2)

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2023/C 89/02 | Értesítés az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP tanácsi határozatban, illetve az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezet részére | 7 |
| 2023/C 89/03 | Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezet részére | 8 |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 89/04 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. március 9. | 9 |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2023/C 89/05 | Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója európai parlamenti és tanácsi a fizetésképtelenségi jog egyes vonatkozásainak harmonizálásáról szóló irányelvre irányuló javaslatról
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: https://edps.europa.eu) | 10 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2023/C 89/06 | Értesítés a Schengeni határellenőrzési kódex szerint – A Horvát Köztársaság Belügyminisztériuma | 14 |
| | HARMADIK ÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 89/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 16 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2023/C 89/02

Értesítés az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP tanácsi határozatban, illetve az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezet részére

7

2023/C 89/03

Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezet részére

8

Európai Bizottság

2023/C 89/04

Euroátváltási árfolyamok – 2023. március 9.

9

Európai adatvédelmi biztos

2023/C 89/05

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója európai parlamenti és tanácsi a fizetésképtelenségi jog egyes vonatkozásainak harmonizálásáról szóló irányelvre irányuló javaslatról
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: https://edps.europa.eu)

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: https://edps.europa.eu

10

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2023/C 89/06

Értesítés a Schengeni határellenőrzési kódex szerint – A Horvát Köztársaság Belügyminisztériuma

14

HARMADIK ÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 89/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

16

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 89/08 | Értesítés a személyzeti szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján – Pályázati felhívás a Védelmi és Űripari Főigazgatóság (DEFIS) főigazgató-helyettesi állásának betöltésére (AD 15-ös besorolás) – COM/2023/10428 | 18 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 89/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11020 – KKR / APRIL) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 19 |
| 2023/C 89/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 21 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 89/11 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 23 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 89/08

Értesítés a személyzeti szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján – Pályázati felhívás a Védelmi és Űripari Főigazgatóság (DEFIS) főigazgató-helyettesi állásának betöltésére (AD 15-ös besorolás) – COM/2023/10428

18

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 89/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11020 – KKR / APRIL) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

19

2023/C 89/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

21

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 89/11

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2023. január 16.)

az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (átdolgozás) iránti javaslatról

(CON/2023/2)

(2023/C 89/01)

Bevezetés és jogalap

Az Európai Bizottság 2021. december 15-én az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvre (átdolgozás) vonatkozó javaslatot (1) (a továbbiakban: a javasolt irányelv) tett közzé.

Az Európai Központi Bank (EKB) úgy döntött, hogy saját kezdeményezésre véleményt fogad el a javasolt irányelvről. Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 25.1. cikkén alapul, különösen mivel a javasolt irányelv a) a Központi Bankok Európai Rendszerén (KBER) keresztül ellátandó, az EUMSZ 127. cikkének (2) bekezdése szerinti, a monetáris politika meghatározására és végrehajtására vonatkozó alapvető feladathoz, b) az EKB-nak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó, az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti feladatához, és c) az EKB-nak a KBER Alapokmányának 5.3. cikke szerinti, a hatáskörébe tartozó területeken a statisztikai adatok gyűjtésére, összeállítására és terjesztésére vonatkozó szabályok és gyakorlatok összehangolásához szükség esetén történő hozzájárulásához kapcsolódik. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   Általános észrevételek

| 1.1. | Az EKB általánosságban támogatja a javasolt irányelvet, amelynek célja az épületfelújítási arány és mélység növelése az Unióban, az épületek energiahatékonyságára vonatkozó információk javítása, valamint annak biztosítása, hogy valamennyi épület megfeleljen az Unió éghajlat-politikai céljainak. A javasolt irányelv nemcsak az Unió éghajlat-politikai céljaihoz fog hozzájárulni, hanem az energiabiztonság biztosítására irányuló uniós törekvéseket is támogatni fogja. A javasolt irányelv azáltal, hogy foglalkozik a felújítások akadályaival és az épületek energiahatékonyságának javítására vonatkozó célokat határoz meg, hozzá fog járulni az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentéséhez és a földgáz iránti kereslet csökkentéséhez. Ezenkívül az épületek energiafogyasztásának csökkentése révén ellenállóbbá teszi majd a háztartásokat és a társaságokat az energiaár-emelkedésekkel szemben és közép-, illetve hosszú távon elősegíti a fosszilis tüzelőanyagok árának ingadozásával szembeni árérzékenység csökkentését. Emellett a javasolt irányelv nagyobb bizonyosságot nyújt az Unió fenntartható átállásának ütemét és ütemezését illetően, oly módon, amelyet a hitelintézetek és pénzügyi intézmények figyelembe tudnak venni a portfólióallokációról és a középtávú finanszírozásról való döntéseik során. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EKB üdvözli a javasolt irányelv azon célját, hogy az Unió egészében javítsa az energiahatékonysági tanúsítványokhoz való hozzáférést. A javasolt intézkedések teljes körű hozzáférést biztosítanának a pénzügyi intézmények számára az energiahatékonysági tanúsítványokhoz, kezelve az ezen információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jelentős kihívásokat, amelyekkel a hitelintézetek és általánosabban véve a pénzügyi intézmények jelenleg szembesülnek. Ezek az intézkedések lehetővé tennék a hitelintézetek és a pénzügyi intézmények számára, hogy ingatlaneszközeik tekintetében javítsák az éghajlatváltozással kapcsolatos átállási kockázatok értékelését. Ez a javítás több okból is fontos az EKB, az eurorendszer és a KBER számára. Először is, mivel az ingatlanhitelezés a felügyelt hitelintézetek banki könyvének jelentős részét teszi ki, ez az információ nagymértékben releváns az EKB és bankfelügyeleti funkciói számára. Másodszor, mivel az ügyfelek által a monetáris politikai műveletekben használt fedezet jelentős része ingatlant terhelő jelzáloggal fedezett pénzügyi eszközökből áll, a hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos információkhoz való teljes körű hozzáférés biztosítása javítaná az eurorendszer arra való képességét, hogy – az árstabilitással kapcsolatos feladatának ellátása során – azonosítsa, figyelemmel kísérje és mérsékelje az ügyfelekkel, a refinanszírozási műveletei keretében elfogadott fedezetekkel és a végleges adásvételi ügyletekből származó eszközállományával kapcsolatos kockázatokat. Harmadszor, az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos részletes információkhoz való nagyobb mértékű hozzáférésre van szükség a KBER statisztikai feladatainak támogatása érdekében, beleértve az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatelemzésre szolgáló statisztikai mutatók kidolgozását is. Ez pedig segítené az EKB-t abban, hogy a hatáskörébe tartozó területeken hozzájáruljon a statisztikák gyűjtésére, összeállítására és terjesztésére vonatkozó szabályok és gyakorlatok harmonizálásához. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ugyanakkor az EKB-nak aggályai vannak az új energiahatékonysági osztályok meghatározására javasolt módszertannal kapcsolatban, és az Unió egészére kiterjedő nagyobb fokú harmonizációt szorgalmaz. A javasolt irányelv csak az egyes tagállamok legjobb és legrosszabb energiahatékonysági osztályára vonatkozó közös kritériumokat határoz meg anélkül, hogy teljes mértékben harmonizálná az alapul szolgáló, nemzeti szinten meghatározott fogalommeghatározásokat és módszereket. Kockázati szempontból ez csökkenteni fogja a tagállamok közötti összehasonlíthatóságot, és csökkenti az energiahatékonysági tanúsítványoknak az adott ingatlaneszköz kockázatossága helyettesítő értékeként fennálló hasznosságát. Egy harmonizáltabb módszertan segítené az EKB-t abban, hogy prudenciális felügyeleti funkciói keretében megbízható és összehasonlítható adatok, valamint uniós szintű közös és standardizált fogalommeghatározások alapján értékelje az energiahatékonyságnak a hitelintézetek ingatlankitettségeire gyakorolt hatását. Javítaná továbbá az eurorendszer arra való képességét, hogy megfelelően figyelemmel kísérje és értékelje az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi kockázatoknak a mérlegében szereplő eszközökre gyakorolt hatását és biztosítsa az eurorendszer mérlegének kockázatokkal szembeni megfelelő védelmét. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A javasolt irányelv – helyesen – felismeri a pénzügyi ágazat ahhoz fűződő érdekét, hogy hozzáférjen az épületek energiahatékonyságára vonatkozó információkhoz. A javasolt irányelvnek egyértelművé kell tennie, hogy az irányelv hatálya kiterjed a hitelintézetekre is, amelyek a jelzáloghitelezés fő forrását alkotják. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Amint az az alábbiakban részletesebben kifejtésre kerül, az EKB támogatja különösen a) az energiahatékonysági címkézés uniós szinten harmonizáltabb módszertanát; b) az energiahatékonysági tanúsítványok adatbázisaihoz a hitelintézetek és pénzügyi intézmények általi teljes körű és megfelelő időben történő hozzáférést az éghajlattal kapcsolatos átállási kockázataik kezelése érdekében; és c) a javasolt irányelv 2025 előtt történő átültetését. |
| --- | --- |

1.5.

Különös észrevételek

2.   Az új energiahatékonysági osztályok meghatározásának módszertana

| 2.1. | Mivel egyes tagállamok regionális szintű energiahatékonysági szabványokat alkalmaznak, az EKB támogatná az energiahatékonysági címkézési folyamat és az alapul szolgáló küszöbértékek tagállamokon belüli harmonizálását. Ezen túlmenően a javasolt irányelvnek korlátoznia kell a nemzeti mérlegelési jogkörbe tartozó mentességeket (egyes tagállamokban az 50 m2-nél kisebb hasznos alapterületű önálló épületek nem tartoznak az energiahatékonysági tanúsítvánnyal kapcsolatos követelmények hatálya alá) az energiahatékonysági tanúsítványok piaci rendelkezésre állása legmagasabb szintjének és egy uniós szintű közös megközelítésnek a biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az energiahatékonysági tanúsítvány meghatározását illetően, bár az EKB értékeli, hogy a javasolt irányelv célja az energiahatékonysági osztályok uniós szintű összehasonlíthatóságának növelése a jelenlegi helyzethez képest, aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a javasolt módszertan nem éri el a szükséges mértékű harmonizációt.

  Először is, amint azt az EKB által 2022-ben végzett éghajlati stresszteszt is mutatja, a jelenlegi heterogén nemzeti energiahatékonysági szabályozások, különösen a tagállamok által az épületek energiahatékonyságának kiszámítására alkalmazott különböző módszerek nem teszik lehetővé az adatok uniós szintű pontos összesítését (2).

  Másodszor, a javasolt irányelv csak közös kritériumokat állapít meg a legjobb és a legrosszabb épületek meghatározására. Közelebbről, a G osztályú épületek úgy kerülnek meghatározásra, mint az egyes tagállamokban az új energiahatékonysági tanúsítványok bevezetésének időpontjában az érületek energiahatékonyság szempontjából alsó 15 %-a. Ez azt jelenti, hogy az épületek alsó 15 %-a az egyes tagállamokban igen különböző tényleges energiahatékonysággal rendelkezne, ami jelentősen csökkenti az uniós szintű valódi összehasonlíthatóságot.

  Harmadszor, a javasolt irányelv nem vezet be az Unió egészében homogén küszöbértékeket a címkézési rendszer harmonizálása érdekében, hanem az energiahatékonysági tanúsítványok meghatározását a tagállamok mérlegelésére bízza. Míg ez a megközelítés fokozhatja az épületek relatív energiahatékonyságának átláthatóságát egy adott tagállamon belül, és Unió-szerte összehasonlítható felújítási törekvésekhez vezethet, potenciálisan az Unión belüli nem hatékony tőkeallokációhoz vezethet (3). Ezenkívül a tagállam-specifikus energiahatékonysági tanúsítványok és a kapcsolódó felújítási célok hatással lehetnek az ingatlaneszközök értékelésére, amennyiben ez az értékelés nem kapcsolódik közvetlenül az energiahatékonysághoz és az energiával kapcsolatos költségek ezzel összefüggő hatásához. Ez felügyeleti és kockázatkezelési szempontból nem kívánatos, mivel megnehezítené az ingatlaneszközök értékelésének a hitelkockázati paraméterekkel és hitelezési szabályokkal való összekapcsolását.

  Negyedszer, tekintettel az energiahatékonysági tanúsítványok általi jelenlegi korlátozott lefedettségre és az épületállomány energiahatékonyságára vonatkozó adatok hiányára, az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos meglévő információkon alapuló országspecifikus küszöbértékek továbbá rosszul kalibrált küszöbértékekhez vezethetnek, különösen azokban a tagállamokban, ahol alacsony az energiahatékonysági tanúsítványok általi lefedettség. Ha a küszöbértékek rosszul kalibráltak, előfordulhat, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos adatok nem tükrözik az energiahatékonyság épületek közötti általános eloszlását, és a tagállamok között indokolatlan heterogenitást eredményeznek. |
| --- | --- |

2.2.

Először is, amint azt az EKB által 2022-ben végzett éghajlati stresszteszt is mutatja, a jelenlegi heterogén nemzeti energiahatékonysági szabályozások, különösen a tagállamok által az épületek energiahatékonyságának kiszámítására alkalmazott különböző módszerek nem teszik lehetővé az adatok uniós szintű pontos összesítését (2).

Másodszor, a javasolt irányelv csak közös kritériumokat állapít meg a legjobb és a legrosszabb épületek meghatározására. Közelebbről, a G osztályú épületek úgy kerülnek meghatározásra, mint az egyes tagállamokban az új energiahatékonysági tanúsítványok bevezetésének időpontjában az érületek energiahatékonyság szempontjából alsó 15 %-a. Ez azt jelenti, hogy az épületek alsó 15 %-a az egyes tagállamokban igen különböző tényleges energiahatékonysággal rendelkezne, ami jelentősen csökkenti az uniós szintű valódi összehasonlíthatóságot.

Harmadszor, a javasolt irányelv nem vezet be az Unió egészében homogén küszöbértékeket a címkézési rendszer harmonizálása érdekében, hanem az energiahatékonysági tanúsítványok meghatározását a tagállamok mérlegelésére bízza. Míg ez a megközelítés fokozhatja az épületek relatív energiahatékonyságának átláthatóságát egy adott tagállamon belül, és Unió-szerte összehasonlítható felújítási törekvésekhez vezethet, potenciálisan az Unión belüli nem hatékony tőkeallokációhoz vezethet (3). Ezenkívül a tagállam-specifikus energiahatékonysági tanúsítványok és a kapcsolódó felújítási célok hatással lehetnek az ingatlaneszközök értékelésére, amennyiben ez az értékelés nem kapcsolódik közvetlenül az energiahatékonysághoz és az energiával kapcsolatos költségek ezzel összefüggő hatásához. Ez felügyeleti és kockázatkezelési szempontból nem kívánatos, mivel megnehezítené az ingatlaneszközök értékelésének a hitelkockázati paraméterekkel és hitelezési szabályokkal való összekapcsolását.

Negyedszer, tekintettel az energiahatékonysági tanúsítványok általi jelenlegi korlátozott lefedettségre és az épületállomány energiahatékonyságára vonatkozó adatok hiányára, az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos meglévő információkon alapuló országspecifikus küszöbértékek továbbá rosszul kalibrált küszöbértékekhez vezethetnek, különösen azokban a tagállamokban, ahol alacsony az energiahatékonysági tanúsítványok általi lefedettség. Ha a küszöbértékek rosszul kalibráltak, előfordulhat, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos adatok nem tükrözik az energiahatékonyság épületek közötti általános eloszlását, és a tagállamok között indokolatlan heterogenitást eredményeznek.

| 2.3. | A fent kifejtett okok miatt az EKB azon a véleményen van, hogy – különösen hosszú távon – az egész Unióra kiterjedő, homogénebb módszertant kell előnyben részesíteni. Az EKB elismeri, hogy a tagállami szintű és az uniós szintű küszöbértékek közötti választás végső soron politikai döntés, amelynek számos egyéb megfontolást is figyelembe kell vennie, például – az eredeti épületállomány állapotától függetlenül – az összehasonlítható felújítási erőfeszítéseket az egyes tagállamokban, vagy a bérlők és vásárlók számára fennálló használhatóságot. Mindazonáltal a javasolt irányelvnek az energiahatékonysági osztályok skálájának a tagállamok között idővel történő közelítésére kell törekednie. Ez a megközelítés biztosítaná az Unión belül a homogénebb meghatározást, megerősítve az energiahatékonysági tanúsítványok információtartalmát, amelyek alapul szolgálhatnának az ingatlaneszközöknek az épületek energiahatékonyságán alapuló kockázati differenciálásához (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ha az energiahatékonysági tanúsítványok harmonizációjára vonatkozó módszertan módosítása végső soron nem lehetséges, a más épületjellemzőkön és az összes tagállamból származó adatokon alapuló statisztikai mintavétel javíthatná az energiahatékonysági küszöbértékek kalibrálását. A kalibrálást ideális esetben uniós szinten kellene elvégezni a becslési módszerek fragmentálódásának elkerülése érdekében. A használandó véletlenszerű minták (5) méretével kapcsolatos további részletek – a nemzeti ingatlaneszközök arányát illetően – különösen fokoznák a módszertanok tagállamok közötti következetességét. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ha az ilyen változtatások nem megvalósíthatók, elengedhetetlen legalább, hogy az energiahatékonysági tanúsítványok kiszámításához használt adatok nyilvánosan hozzáférhetők legyenek, amint az az alábbiakban kiemelésre kerül. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Az energiahatékonysági adatokhoz az érdekelt felek általi hozzáférés

| 3.1. | Az EKB határozottan támogatja a javasolt irányelv azon célját, hogy biztosítsa a hitelintézetek és a pénzügyi intézmények számára az energiahatékonysági tanúsítványokhoz való hozzáférést. Az épületek energiahatékonyságára vonatkozó adatokhoz való hozzáférés alapvető előfeltétele az éghajlattal kapcsolatos átállási kockázatok, valamint az ingatlaneszközök szénlábnyoma értékelésének, mivel ezek hatással vannak a hitelintézetekre és a pénzügyi intézményekre, különösen jelzáloghitel-portfólióikra. A hozzáférés ezért segítene megelőzni az uniós pénzügyi rendszerre gyakorolt esetleges tovagyűrűző hatásokat. A hitelintézetek és pénzügyi intézmények felügyeletéért felelős hatóságoknak, köztük az EKB-nak teljes körű hozzáféréssel kell rendelkezniük az energiahatékonysági tanúsítványokhoz a mögöttes éghajlati kockázatok értékelése céljából. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A hitelintézeteken, pénzügyi intézményeken és központi bankokon kívül az ingatlanfedezetű termékekbe, például jelzáloghitel-portfóliókba, eszközalapú értékpapírokba vagy fedezett kötvényekbe befektető egyéb pénzügyi piaci szereplőknek is hozzá kell férniük az alapul szolgáló ingatlanok energiahatékonyságára vonatkozó adatokhoz a saját éghajlati kockázatértékeléseik és közzétételek céljából, különösen az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) (a továbbiakban: a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekről szóló rendelet) alapján, valamint az ingatlannal kapcsolatos gazdasági tevékenységeknek az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: taxonómiai rendelet) szerinti éghajlatváltozás-mérséklési kritériumokkal való összhangjának értékelése céljából. A javasolt irányelvnek ezért biztosítania kell, hogy a végső soron ingatlannal fedezett eszközökbe közvetlenül befektető vagy ilyen eszközöket biztosítékként elfogadó harmadik fél befektetők hozzáférhessenek az adott ingatlanra vonatkozó energiahatékonysági tanúsítvánnyal kapcsolatos információkhoz. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az energiahatékonysági tanúsítvánnyal kapcsolatos adatokat, beleértve a primerenergia-igényre vonatkozó információkat, a hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára nem csak a közvetlen beruházásokkal vagy lakásvásárlási jelzáloghitelekkel összefüggésben kell hozzáférhetővé tenni, hanem a mélyfelújítási hitelek esetében is. Ez lehetővé tenné a hitelintézetek és a pénzügyi intézmények számára, hogy felmérjék az ilyen felújításoknak a fedezet értékére gyakorolt hatását és megfelelő kockázatelemzést végezzenek. Az ilyen rendelkezések hiányában fennáll annak a kockázata, hogy a javasolt irányelv nem orvosolja a hitelintézetek és pénzügyi intézmények esetében a taxonómiai rendeletben előírt információk gyűjtése tekintetében azonosított egyik fő adathiányt (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tekintettel az energiahatékonysági szabványok kiszámítására vonatkozó jelenlegi módszertan korlátaira (lásd a fenti 2.2. bekezdést), különösen az új energiahatékonysági osztályokra vonatkozó harmonizáltabb módszertan hiányában, a javasolt irányelvnek legalább azt biztosítania kell, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokban szereplő összes kulcsfontosságú jellemző és mező (például a kWh/m2/év-ben kifejezett primerenergia-felhasználás) valamennyi érdekelt fél, köztük a hitelintézetek és a pénzügyi intézmények rendelkezésére álljon. A kellően részletes (például a kWh/m2/év-ben kifejezett primerenergia-felhasználás) és nem csak aggregált információkhoz való hozzáférés kulcsfontosságú a tagállamok energiahatékonysági osztályai közötti különbségekből eredő korlátok leküzdéséhez és összehasonlíthatóságuk biztosításához. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az egyedi azonosítás elengedhetetlen az információk adatforrások közötti összekapcsolásához, lehetővé téve az interoperabilitást és elkerülve az adatszolgáltatási követelmények közötti átfedéseket. Ezért a javasolt irányelvnek azt is biztosítania kell, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos adatokat egy egyedi épületazonosító használatával és az európai térinformációs infrastruktúra (9) (INSPIRE) keretében kidolgozott iránymutatásokat követve össze lehessen kapcsolni az épület pontos helyével, fizikai jellemzőivel vagy releváns pénzügyi információival annak érdekében, hogy a befektetők, a központi bankok és a felügyeleti hatóságok a lehető legjobban értékelhessék az épületekhez kapcsolódó átállási és fizikai kockázatokat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A javasolt irányelvnek egyértelművé kell tennie, hogy a nemzeti adatbázisokból származó információknak az uniós épületállomány megfigyelőközpontja vagy más erre szolgáló platform részére történő továbbítását úgy kell értelmezni, hogy az a részletes információkat is magában foglalja, az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet) és más jogi biztosítékok sérelme nélkül. Ezen túlmenően annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél naprakész információkkal rendelkezzen, a nemzeti adatbázisokból származó, nyilvánosan hozzáférhető információkat, valamint az épületállomány megfigyelőközpontjának vagy más erre szolgáló platformnak továbbított információkat gyakrabban kellene frissíteni, mint évente egyszer vagy kétszer, amint azt a javasolt irányelv jelenleg előirányozza (11). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Az energiahatékonysági tanúsítványok új módszertanához kapcsolódó határidők

| 4.1. | Az EKB azt javasolja, hogy a javasolt irányelvet korábban, 2024 végéig, ne pedig 2025 végéig ültessék át, a következő okokból.

  Először is, az EKB által 2022-ben folytatott felügyeleti eljárások azt mutatták, hogy a hitelintézetek által szolgáltatott, energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos adatok mennyisége kulcsfontosságú kérdés. Míg a hitelintézetek néhány tagállamban az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos nyilvántartásokhoz való korlátozott hozzáférésre hivatkoztak (12) az egyik mögöttes okként, érdemi helyettesítő adatokat sem jelentettek. E tekintetben a hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos részletes adatokhoz való mielőbbi hozzáférés biztosítása javítaná az éghajlattal kapcsolatos átállási kockázatokkal kapcsolatos meglévő kockázatkezelési gyakorlataikat és stratégiáikat, különösen az ingatlanhitel-portfóliójuk állománya tekintetében.

  Másodszor, az energiahatékonysági adatok uniós szinten időben történő rendelkezésre állása elengedhetetlen a javasolt irányelv korszerűsítési követelményei melletti megfelelő elköteleződéshez. A javasolt irányelv előírja, hogy a közjogi szervek tulajdonában lévő épületeknek és önálló rendeltetési egységeknek, valamint a nem lakáscélú épületeknek és önálló rendeltetési egységeknek 2027-ig az új energiahatékonysági szabványok alapján legalább az F energiahatékonysági osztályt el kell érniük. Ezek a célok az új energiahatékonysági szabványok korábbi elfogadása nélkül kihívást jelentenek (13). A tagállamoknak a javasolt irányelvet 2025-ig kell átültetniük, így csak két év marad a szükséges felújítások elvégzésére. |
| --- | --- |

4.1.

Először is, az EKB által 2022-ben folytatott felügyeleti eljárások azt mutatták, hogy a hitelintézetek által szolgáltatott, energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos adatok mennyisége kulcsfontosságú kérdés. Míg a hitelintézetek néhány tagállamban az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos nyilvántartásokhoz való korlátozott hozzáférésre hivatkoztak (12) az egyik mögöttes okként, érdemi helyettesítő adatokat sem jelentettek. E tekintetben a hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára az energiahatékonysági tanúsítványokkal kapcsolatos részletes adatokhoz való mielőbbi hozzáférés biztosítása javítaná az éghajlattal kapcsolatos átállási kockázatokkal kapcsolatos meglévő kockázatkezelési gyakorlataikat és stratégiáikat, különösen az ingatlanhitel-portfóliójuk állománya tekintetében.

Másodszor, az energiahatékonysági adatok uniós szinten időben történő rendelkezésre állása elengedhetetlen a javasolt irányelv korszerűsítési követelményei melletti megfelelő elköteleződéshez. A javasolt irányelv előírja, hogy a közjogi szervek tulajdonában lévő épületeknek és önálló rendeltetési egységeknek, valamint a nem lakáscélú épületeknek és önálló rendeltetési egységeknek 2027-ig az új energiahatékonysági szabványok alapján legalább az F energiahatékonysági osztályt el kell érniük. Ezek a célok az új energiahatékonysági szabványok korábbi elfogadása nélkül kihívást jelentenek (13). A tagállamoknak a javasolt irányelvet 2025-ig kell átültetniük, így csak két év marad a szükséges felújítások elvégzésére.

| 4.2. | Amennyiben az átültetést nem lehet előrehozni, az EKB azt javasolja, hogy a javasolt irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtását gyorsítsák fel, 2025 vége helyett 2024 végére. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Az energiahatékonysági tanúsítványok harmonizációjának részletszabályai

| 5.1. | Mivel az újonnan kiállított energiahatékonysági tanúsítványok legfeljebb 10 évig lesznek érvényesek, a javasolt irányelv elfogadása azzal fog járni, hogy 2025 után az energiahatékonysági tanúsítványok két generációja jelentős ideig egyszerre fog létezni. A javasolt irányelv átültetésének ezért egyértelművé kell tennie, hogy az energiahatékonysági tanúsítványok régi és új generációja hogyan felel meg egymásnak, hogy azokat szabályozási szempontból azonos módon kell-e kezelni, és hogy a tulajdonosok hogyan kapják meg az uniós szabványokon alapuló, frissített energiahatékonysági tanúsítványokat, mivel ez hatással lenne az épületek értékére. Például a „kibocsátásmentes épületek” a javasolt irányelv szerinti A energiahatékonysági osztályhoz kapcsolódnak, de nem egyértelmű, hogy azok az épületek, amelyek a jelenlegi irányelv alapján A energiahatékonysági osztályba tartoztak, kibocsátásmentes épületnek minősülnek-e majd. Különösen fontos ezt a kérdést más uniós jogszabályokkal – például a taxonómiai rendelettel és a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekről szóló rendelettel – együtt figyelembe venni, amelyek az energiahatékonysági tanúsítványokra, valamint a kibocsátásmentes épületek és a „közel nulla energiaigényű épületek” fogalommeghatározásaira vonatkozó kereszthivatkozásokat tartalmaznak (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Emellett a tagállamoknak azonosítaniuk kell azokat a legmegfelelőbb megoldásokat, amelyek arra ösztönzik az épülettulajdonosokat, hogy időben frissítsék energiahatékonysági tanúsítványaikat, hogy felhívják a figyelmet az energiahatékonyság javítását célzó ajánlott költséghatékony felújításokra. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Jelzálogportfólió-standardok

| 6.1. | A javasolt irányelv megbízza a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a támogató finanszírozást és pénzügyi eszközöket, többek között jelzálogportfólió-standardok révén, amelyek olyan mechanizmusokból állnak, amelyek ösztönzőket biztosítanak a jelzáloghitelezők számára, hogy javítsák a portfóliójuk energiahatékonyságát (15). A „jelzálogportfólió-standardok” javasolt meghatározása azonban viszonylag tág, kevés iránymutatással arra vonatkozóan, hogy ezeket a standardokat nemzeti szinten hogyan kell meghatározni (16). Az átültetést követően ez a fogalommeghatározás a nem harmonizált jelzálogportfólió-standardok jellemezte heterogén környezethez vezethet a tagállamokban. A javasolt irányelv vagy egy új, felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktus részletesebben meghatározhatna olyan minimumkövetelményeket, amelyek az Unió egészében harmonizálnák a jelzálogportfólió-standardokat. Hasonlóképpen rendkívül fontos, hogy a jelzálogportfólió-standardok kialakítása könnyen felhasználható legyen a pénzügyi és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátása során. Az ilyen kialakítás megkönnyíthetné az energiahatékonyságot fokozó jelzáloghitelekbe történő, határokon átnyúló beruházásokat – a tőkepiaci unió összefüggésében is –, és maximalizálhatná a pénzügyi piacok hozzájárulását, ezáltal csökkentve a banki hitelezéstől és a kormányzati támogatási rendszerektől való függést. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A jelzálogportfólió-standardoknak ideális esetben az ingatlaneszközök energiahatékonysági osztályokat illetően fennálló átlagos szintjének javulásával idővel egyre szigorúbbá kell válniuk. A jelzálogportfólió-standardokat ezért rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az ingatlanállomány energiahatékonyságának javulását azzal a céllal, hogy fenntartsák a jelzáloghitel-állományok energiahatékonyságának további javítására irányuló pénzügyi ösztönzést. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Az adatbázisok standardizálása

| 7.1. | A javasolt irányelv biztosítja, hogy a nemzeti adatbázisokba bekerüljenek a más épületekkel kapcsolatos adatkészletekhez való kapcsolódások. Ehhez az szükséges, hogy az épületek energiahatékonyságára vonatkozó nemzeti adatbázisok interoperábilisak legyenek és integrálódjanak az épületekre vonatkozó információkat tartalmazó más közigazgatási adatbázisokkal, például a nemzeti épületnyilvántartással és a digitális épületnaplókkal. Az összegyűjtött információk döntéshozatali célokra való felhasználhatóságának bővítése érdekében az EKB azt javasolja, hogy a javasolt irányelv irányozza elő a nemzeti szinten túlmenő ilyen interoperabilitáshoz és integrációhoz szükséges technikai végrehajtási standardok felülvizsgálatát is.
  Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt irányelv módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EUR-Lexen. |
| --- | --- |

7.1.

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt irányelv módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EUR-Lexen.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2023. január 16-án.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 802 final.

1

(2)  Lásd: 2022 climate risk stress test (éghajlati kockázatokra vonatkozó 2022. évi stresszteszt), 2022. július, elérhető az EKB bankfelügyeleti honlapján: www.bankingsupervision.europa.eu

2

(3)  A viszonylag magas szintű energiahatékonysággal rendelkező tagállamokban a tulajdonosoknak (a helyi éghajlatot figyelembe véve) fel kellene újítaniuk az épületüket, még ha az épület az Unió egészét tekintve viszonylag energiahatékony is. El kell ismerni, hogy egyes tagállamokban a (főként helyi) munkaerő rendelkezésre állása korlátozó tényező lehet.

3

(4)  Az energiahatékonysági tanúsítványok harmonizálásának pontosabb, de egyszerű módszertana lehetne fő tényezőként egy uniós szintű közös mutató azonosítása, például a kWh/m2/év-ben kifejezett primerenergia-felhasználás vagy a szén-dioxid-kibocsátás, vagy lehetőség szerint a kettő kombinációja, majd ezt követően ennek az összes épületre történő kiszámítása és az eredmények hét osztályra bontása. Az energiahatékonysági tanúsítványokból származó, az energiahatékonyságra vonatkozó – kWh/m2/év-ben kifejezett primerenergia-felhasználáson alapuló – információk kiegészítéseként az ingatlanok gyorsabb dekarbonizációjának biztosítása érdekében fontolóra lehetne venni az elfogadható üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó felső határértéket (kgCO2eq/m2/év) minden egyes energiahatékonysági osztály tekintetében.

4

2

2

2

2

(5)  Lásd a javasolt irányelv VI. mellékletének 2. pontját.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

7

(8)  Az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz lényegesen hozzájáruló és az egyéb környezeti célkitűzéseket jelentősen nem sértő gazdasági tevékenységekkel szemben támasztott követelmények meghatározásához szükséges technikai vizsgálati kritériumok megállapítása érdekében történő kiegészítéséről szóló, 2021. június 4-i (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 442., 2021.12.9., 1. o.) a „Meglévő épületek korszerűsítése” tevékenység tekintetében a következő lényeges hozzájárulást írja elő: az épület-korszerűsítés megfelel a jelentős épület-korszerűsítésekre vonatkozó követelményeknek. Alternatív megoldásként a primerenergia-igény (PED) legalább 30 %-os csökkenését eredményezi.

8

jelentős épület-korszerűsítésekre

(9)  Lásd az európai térinformációs infrastruktúra tudásbázisát, elérhető: https://inspire.ec.europa.eu

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

10

(11)  Lásd a javasolt irányelv 19. cikkének (3) és (4) bekezdését.

11

(12)  Lásd: 2022 climate risk stress test (éghajlati kockázatokra vonatkozó 2022. évi stresszteszt), 2022. július, elérhető az EKB bankfelügyeleti honlapján: www.bankingsupervision.europa.eu

12

(13)  Lásd a javasolt irányelv 9. cikkét.

13

(14)  Lásd az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 7.1. szakaszát; az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvvel kapcsolatos információk tartalmát és megjelenítését részletesen meghatározó, valamint a fenntarthatósági mutatókkal és a fenntarthatóság szempontjából káros hatásokkal kapcsolatos információk tartalmát, módszertanát és megjelenítését, továbbá a környezeti és társadalmi jellemzők és a fenntartható befektetési célkitűzések előmozdításával kapcsolatos, a szerződéskötés előtti dokumentumokban, a weboldalakon és az időszakos jelentésekben szereplő információk tartalmát és megjelenítését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2022. április 6-i (EU) 2022/1288 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 196., 2022.7.25., 1. o.) I. mellékletét.

14

(15)  Lásd a javasolt irányelv 15. cikkének (4) bekezdését.

15

(16)  Lásd a javasolt irányelv 2. cikkének 36. pontját.

16

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/7

---

Értesítés az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP tanácsi határozatban, illetve az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezet részére

(2023/C 89/02)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP tanácsi határozat (1) II. mellékletének I. részében, illetve az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU tanácsi rendelet (2) IX. mellékletének I. részében foglalt jegyzékben szereplő Fajr Aviation Composite Industries szervezet (12. bejegyzés) tudomására.

A Tanács új indokolással fenn kívánja tartani a fent említett szervezettel szembeni korlátozó intézkedéseket. Tájékoztatjuk az érintett szervezetet, hogy 2023. március 17-ig, az alábbi címen kérheti meg a Tanácstól a jegyzékbe vételével kapcsolatos szándékolt módosított indokolást:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

(2)  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

---

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/8

---

Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezet részére

(2023/C 89/03)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza a Wagner Csoport tudomására, amely szervezet a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozat (1) mellékletében, illetve a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2020/1998 tanácsi (2) rendelet I. mellékletében előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozik.

A Tanács a fent említett szervezetet fel kívánja venni az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozat (3) mellékletébe és az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU tanácsi (4) rendelet I. mellékletébe.

Tájékoztatjuk az érintett szervezetet, hogy 2023. március 17-ig, az alábbi címen kérheti meg a Tanácstól a jegyzékbe vételével kapcsolatos szándékolt módosított indokolást:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  HL L 410 I., 2020.12.7., 13. o.

(2)  HL L 410 I., 2020.12.7., 1. o.

(3)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(4)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

---

Európai Bizottság

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/9

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. március 9.

(2023/C 89/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0554 |
| JPY | Japán yen | 143,82 |
| DKK | Dán korona | 7,4421 |
| GBP | Angol font | 0,88814 |
| SEK | Svéd korona | 11,3365 |
| CHF | Svájci frank | 0,9911 |
| ISK | Izlandi korona | 149,90 |
| NOK | Norvég korona | 11,2715 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,626 |
| HUF | Magyar forint | 379,10 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6785 |
| RON | Román lej | 4,9150 |
| TRY | Török líra | 20,0026 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5965 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4574 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,2848 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7232 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4279 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 395,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,6578 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3515 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 294,30 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7715 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,237 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 37,066 |
| BRL | Brazil real | 5,4202 |
| MXN | Mexikói peso | 18,9237 |
| INR | Indiai rúpia | 86,6215 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0554

JPY

Japán yen

143,82

DKK

Dán korona

7,4421

GBP

Angol font

0,88814

SEK

Svéd korona

11,3365

CHF

Svájci frank

0,9911

ISK

Izlandi korona

149,90

NOK

Norvég korona

11,2715

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,626

HUF

Magyar forint

379,10

PLN

Lengyel zloty

4,6785

RON

Román lej

4,9150

TRY

Török líra

20,0026

AUD

Ausztrál dollár

1,5965

CAD

Kanadai dollár

1,4574

HKD

Hongkongi dollár

8,2848

NZD

Új-zélandi dollár

1,7232

SGD

Szingapúri dollár

1,4279

KRW

Dél-Koreai won

1 395,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,6578

CNY

Kínai renminbi

7,3515

IDR

Indonéz rúpia

16 294,30

MYR

Maláj ringgit

4,7715

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,237

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

37,066

BRL

Brazil real

5,4202

MXN

Mexikói peso

18,9237

INR

Indiai rúpia

86,6215

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Európai adatvédelmi biztos

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/10

---

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója európai parlamenti és tanácsi a fizetésképtelenségi jog egyes vonatkozásainak harmonizálásáról szóló irányelvre irányuló javaslatról

(2023/C 89/05)

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: https://edps.europa.eu)

Az Európai Bizottság 2022. december 7-én a fizetésképtelenségi jog egyes vonatkozásainak harmonizálásáról szóló irányelvre irányuló javaslatot terjesztett elő. A javaslat célja olyan szabályok megállapítása, amelyek fokozzák a konvergenciát a tagállamok nem banki vállalati fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó jogszabályainak egyes vonatkozásai között.

Az európai adatvédelmi biztos jelen véleményét az Európai Bizottság által 2022. december 13-án folytatott konzultációra válaszul adta ki az európai uniós adatvédelmi rendelet 42. cikkének (1) bekezdése alapján (1). Azokra a rendelkezésekre összpontosít, amelyek hatással lehetnek az adatvédelemhez való alapvető jogra.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azokat a biztosítékokat, amelyek szavatolják, hogy a tagállamok kijelölt bíróságai hozzáférjenek a nemzeti központi bankszámla-nyilvántartásokban szereplő információkhoz.

Ugyanakkor a következő ajánlásokat teszi:

Először is, ami a fizetésképtelenségi szakértőknek a nemzeti vagyonnyilvántartásokhoz való hozzáférését illeti, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az ilyen hozzáférés célját ne csak a preambulumbekezdésekben, hanem a jövőbeli irányelv rendelkező részében is határozzák meg.

Másodszor, az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy uniós szinten vezessék be a szükséges biztosítékokat a fizetésképtelenségi szakértők tényleges tulajdonosi nyilvántartásokban és nemzeti vagyonnyilvántartásokban szereplő személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatban.

Továbbá az árverési felületek összekapcsolását illetően az európai adatvédelmi biztos javasolja annak egyértelművé tételét, hogy az ilyen összekapcsolás jogalapja a jövőbeli irányelv, nem pedig a Bizottság végrehajtási jogi aktusai lennének.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá annak biztosítását, hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusai, amelyeket ezen összekapcsolás létrehozása céljából kell elfogadni, már hatályban legyenek akkor, amikor a jövőbeli irányelv és az azt átültető tagállami jogszabályok alkalmazandóvá válnak.

Végezetül, az elektronikus kommunikációt illetően az európai adatvédelmi biztos javasolja adott esetben annak tisztázását, hogy a javaslatban előírt elektronikus kommunikáció tekintetében a határokon átnyúló polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés digitalizációjáról szóló jövőbeli rendeletre támaszkodnának-e.

1.   BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Bizottság 2022. december 7-én a fizetésképtelenségi jog egyes vonatkozásainak harmonizálásáról szóló irányelvre irányuló javaslatot terjesztett elő (a továbbiakban: a javaslat) (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A javaslat célja olyan szabályok megállapítása, amelyek fokozzák a konvergenciát a tagállamok nem banki vállalati fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó jogszabályainak egyes vonatkozásai között (3). A hatásvizsgálat szerint az érdekelt felekkel folytatott konzultációk problémákra világítottak rá a vagyontárgyak nyomon követésével kapcsolatban (4), különösen azokban az esetekben, amikor az adott vagyontárgy nem abban a tagállamban található, ahol az eljárást megindították. A vagyontárgyak nyomon követésének hatékonysága kulcsfontosságú a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyon értékének maximalizálásában, mivel az adósoknak érdekükben áll a vagyontárgyak kivonása a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonból. A fizetésképtelenségi szakértők rendelkezésére álló eszközök, amelyekkel nyomon követhetik és befagyaszthatják a felszámolás alá vont vagyon más tagállamban található eszközeit, elégtelenek vagy nem megfelelőek, ami gyakran azt eredményezi, hogy az adott vagyontárgyak az intézkedés meghozataláig eltűnnek. A vagyontárgyak nyomon követéséhez szükséges alapvető információk szerepelnek a nemzeti nyilvántartásokban, de ezek a nyilvántartások nem hozzáférhetők és/vagy (a nyelvi akadályok miatt) nem érthetők a fizetésképtelenségi szakértők számára. Emellett minden tagállam saját szabályokkal rendelkezik, és a vagyontárgyak nyomon követése tekintetében eltérő hatáskörökkel ruházza fel a fizetésképtelenségi szakértőket. A vagyontárgyak nyomon követésének hiányzó vagy nehézkes lehetőségei veszélyeztetik a bíróságok, a fizetésképtelenségi szakértők és más jogos érdekkel rendelkező felek képességét a vagyontárgyak meghatározására és felkutatására, a gyakran csalárd tevékenységből származó bevételek vizsgálatára és a vagyontárgyak nyomának követésére (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | A javaslat fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyontárgyak felkutatásáról szóló III. címe a következőket írja elő:






  — | a külön erre kijelölt illetékes nemzeti bíróságoknak (6) hozzáféréssel kell rendelkezniük a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi (7) irányelv (a továbbiakban: a pénzmosás elleni irányelv) (8) alapján létrehozott nemzeti központi bankszámla-nyilvántartáshoz, és különösen az említett irányelv 32a. cikkének (3) bekezdésében felsorolt bankszámla-információkhoz (9). A hozzáférést a folyamatban lévő fizetésképtelenségi eljárásban kijelölt fizetésképtelenségi szakértő (10) kérésére biztosítanák, amennyiben ez az adós fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonának azonosítása és nyomon követése céljából szükséges, beleértve a megtámadási keresettel érintett vagyontárgyakat is. A jövőbeli irányelv kötelezné a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ilyen kijelölt bíróságok hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy a bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontján keresztül – melyet elfogadását követően az új pénzmosási irányelv (11) fog létrehozni – hozzáférjenek a más tagállamban rendelkezésre álló információkhoz (13–16. cikk); |
| --- | --- | --- |

3.

—

a külön erre kijelölt illetékes nemzeti bíróságoknak (6) hozzáféréssel kell rendelkezniük a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi (7) irányelv (a továbbiakban: a pénzmosás elleni irányelv) (8) alapján létrehozott nemzeti központi bankszámla-nyilvántartáshoz, és különösen az említett irányelv 32a. cikkének (3) bekezdésében felsorolt bankszámla-információkhoz (9). A hozzáférést a folyamatban lévő fizetésképtelenségi eljárásban kijelölt fizetésképtelenségi szakértő (10) kérésére biztosítanák, amennyiben ez az adós fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonának azonosítása és nyomon követése céljából szükséges, beleértve a megtámadási keresettel érintett vagyontárgyakat is. A jövőbeli irányelv kötelezné a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ilyen kijelölt bíróságok hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy a bankszámla-nyilvántartások egységes hozzáférési pontján keresztül – melyet elfogadását követően az új pénzmosási irányelv (11) fog létrehozni – hozzáférjenek a más tagállamban rendelkezésre álló információkhoz (13–16. cikk);

| — | a fizetésképtelenségi szakértők számára csak közvetve kell lehetővé kell tenni az ilyen információkhoz való hozzáférést, a tagállamuk kijelölt bíróságaihoz intézett, a keresések lefolytatása iránti kérelem útján ((16) preambulumbekezdés); |
| --- | --- |

—

a fizetésképtelenségi szakértők számára csak közvetve kell lehetővé kell tenni az ilyen információkhoz való hozzáférést, a tagállamuk kijelölt bíróságaihoz intézett, a keresések lefolytatása iránti kérelem útján ((16) preambulumbekezdés);

| — | a fizetésképtelenségi szakértők számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani a tényleges tulajdonlásra vonatkozó információkhoz (17. cikk); |
| --- | --- |

—

a fizetésképtelenségi szakértők számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani a tényleges tulajdonlásra vonatkozó információkhoz (17. cikk);

| — | a fizetésképtelenségi szakértők számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani a nemzeti vagyonnyilvántartásokhoz, amennyiben azok rendelkezésre állnak (18. cikk). |
| --- | --- |

—

a fizetésképtelenségi szakértők számára közvetlen hozzáférést kell biztosítani a nemzeti vagyonnyilvántartásokhoz, amennyiben azok rendelkezésre állnak (18. cikk).

| 4. | Ezenkívül a javaslat (40. cikk) előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a fizetésképtelen mikrovállalkozások egyszerűsített felszámolási eljárásai során a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről és az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi (12) irányelv módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1023 európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szerkezetátalakítási és fizetésképtelenségi irányelv) (13) 28. cikkével összhangban az egyrészről az illetékes hatóság és adott esetben a fizetésképtelenségi szakértő, másrészről az ilyen eljárásban részt vevő felek közötti valamennyi kommunikáció elektronikus úton is elvégezhető legyen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Végezetül a javaslat előírná, hogy a tagállamok hozzanak létre és tartsanak fenn egy vagy több elektronikus árverési felületet a fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyon részét képező vagyontárgyak egyszerűsített felszámolási eljárás keretében történő értékesítésére (50. cikk), valamint hogy azok összekapcsolását a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján biztosítsa (51. cikk). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ez a 2020 szeptemberében bejelentett kezdeményezés része a Bizottság azon prioritásának, hogy támogassa a tőkepiaci uniót (14), amely az Európai Unió pénzügyi és gazdasági integrációjának előmozdítását célzó kulcsfontosságú projekt (15). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az európai adatvédelmi biztos a jelen véleményét az Európai Bizottság által 2022. december 13-án folytatott konzultációra válaszul adta ki az európai uniós adatvédelmi rendelet 42. cikkének (1) bekezdése alapján. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat (63) preambulumbekezdése hivatkozik erre a konzultációra. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos azt is pozitívumként jegyzi meg, hogy az európai uniós adatvédelmi rendelet (60) preambulumbekezdése értelmében nem hivatalosan konzultáltak vele. |
| --- | --- |

7.

5.   ÖSSZEGZÉS

| 22. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos a következő ajánlásokat teszi:






  (1) | a jövőbeli irányelv rendelkező részében egyértelművé kell tenni, hogy a fizetésképtelenségi szakértők csak akkor férhetnek hozzá a nemzeti vagyonnyilvántartásokhoz, ha az egy folyamatban lévő fizetésképtelenségi eljárásban az adós fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonához tartozó vagyontárgyak azonosítása és nyomon követése céljából szükséges; |
| --- | --- | --- |

22.

(1)

a jövőbeli irányelv rendelkező részében egyértelművé kell tenni, hogy a fizetésképtelenségi szakértők csak akkor férhetnek hozzá a nemzeti vagyonnyilvántartásokhoz, ha az egy folyamatban lévő fizetésképtelenségi eljárásban az adós fizetésképtelenségi eljárás alá vont vagyonához tartozó vagyontárgyak azonosítása és nyomon követése céljából szükséges;

| (2) | uniós szinten be kell vezetni a szükséges biztosítékokat a fizetésképtelenségi szakértők tényleges tulajdonosi nyilvántartásokban és nemzeti vagyonnyilvántartásokban szereplő személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

(2)

uniós szinten be kell vezetni a szükséges biztosítékokat a fizetésképtelenségi szakértők tényleges tulajdonosi nyilvántartásokban és nemzeti vagyonnyilvántartásokban szereplő személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatban;

| (3) | egyértelművé kell tenni, hogy a jövőbeli irányelv fogja létrehozni a nemzeti elektronikus árverési rendszerek összekapcsolását; |
| --- | --- |

(3)

egyértelművé kell tenni, hogy a jövőbeli irányelv fogja létrehozni a nemzeti elektronikus árverési rendszerek összekapcsolását;

| (4) | gondoskodni kell róla, hogy az elektronikus aukciós rendszerek összekapcsolásának létrehozása érdekében a Bizottság által elfogadandó végrehajtási jogi aktusok az irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazásának időpontjában már hatályban legyenek, hogy az e végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó adatvédelmi védintézkedések is érvényesüljenek; |
| --- | --- |

(4)

gondoskodni kell róla, hogy az elektronikus aukciós rendszerek összekapcsolásának létrehozása érdekében a Bizottság által elfogadandó végrehajtási jogi aktusok az irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazásának időpontjában már hatályban legyenek, hogy az e végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó adatvédelmi védintézkedések is érvényesüljenek;

| (5) | tisztázni kell, hogy a javaslatban előírt elektronikus kommunikáció tekintetében a határokon átnyúló polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés digitalizációjáról szóló jövőbeli rendeletre támaszkodnának-e. |
| --- | --- |

(5)

tisztázni kell, hogy a javaslatban előírt elektronikus kommunikáció tekintetében a határokon átnyúló polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés digitalizációjáról szóló jövőbeli rendeletre támaszkodnának-e.

Brüsszel, 2023. február 6.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

1

(2)  COM(2022) 702 final.

2

(3)  Lásd a hatásvizsgálatot (SWD(2022) 395 final), 7. o.

3

(4)  Lásd a 172. oldalt: „a vagyontárgyak nyomon követése egy »kövesd a pénz útját« megközelítést alkalmazó eszköz, amely lehetővé teszi a bíróságok, a fizetésképtelenségi szakértők és a jogos érdekkel rendelkező felek számára, hogy meghatározzák és felkutassák a vagyontárgyakat, megvizsgálják a gyakran csalárd tevékenységből származó bevételeket, és kövessék a vagyontárgyak nyomát. A »vagyontárgyak nyomon követése« az adós vagyonához tartozó, hűtlenül kezelt vagyontárgyak vagy az azokból származó bevételek (értékek) azonosítására és felkutatására irányuló jogi eljárás. Magában foglalja mind az azonosított vagyontárgyak zárolását (befagyasztását), mind azok visszaszállítását (amennyiben az adott eszköz egy másik államban található)”. [„UNCITRAL, Civil asset tracing and recovery in insolvency proceedings. (Magánszemélyek vagyontárgyainak nyomon követése és a kihelyezett eszközök visszaszerzése a fizetésképtelenségi eljárások során.) A Titkárság feljegyzése, 2021. október 4. (A/CN.9/WG.V/WP.175), 29. §. Lásd korábban: Report of the Colloquium on Civil Asset Tracing and Recovery (A magánszemélyek vagyontárgyainak nyomon követéséről és a kihelyezett eszközök visszaszerzéséről szóló kollokviumi jelentés) (Bécs, 2019. december 6.) (A/CN/9/1008). A dokumentumok elérhetők itt: www.uncitral.org”].

4

(5)  Lásd a hatásvizsgálat 26–28. és 172. oldalát.

5

(6)  A 2. cikk b) pontja értelmében „bíróság” valamely tagállam igazságügyi hatósága.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

7

(8)  A javaslat 2. cikkének d) pontja szerint „központi bankszámla-nyilvántartások”: az (EU) 2015/849 irányelv 32a. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott központi automatizált mechanizmusok, mint például a központi nyilvántartások és a központi elektronikus adat-visszanyerési rendszerek.

8

(9)  A pénzmosás elleni irányelv 32a. cikkének (3) bekezdése szerint: „Az (1) bekezdésben említett központi mechanizmusokon keresztül az alábbi információk érhetők el és kereshetők:

9

| — | a számlatulajdonos ügyfél és a nevében eljárni kívánó bármely személy tekintetében : a név, továbbá vagy a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontját átültető nemzeti rendelkezésekben előírt egyéb azonosító adatok, vagy egyedi azonosító szám; |
| --- | --- |

—

a számlatulajdonos ügyfél és a nevében eljárni kívánó bármely személy tekintetében : a név, továbbá vagy a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontját átültető nemzeti rendelkezésekben előírt egyéb azonosító adatok, vagy egyedi azonosító szám;

| — | a számlatulajdonos ügyfél tényleges tulajdonosa tekintetében : a név, továbbá vagy a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontját átültető nemzeti rendelkezésekben előírt egyéb azonosító adatok, vagy egyedi azonosító szám; |
| --- | --- |

—

a számlatulajdonos ügyfél tényleges tulajdonosa tekintetében : a név, továbbá vagy a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontját átültető nemzeti rendelkezésekben előírt egyéb azonosító adatok, vagy egyedi azonosító szám;

| — | a bank- vagy fizetési számla tekintetében : az IBAN-szám, valamint a számlanyitás és -zárás dátuma; |
| --- | --- |

—

a bank- vagy fizetési számla tekintetében : az IBAN-szám, valamint a számlanyitás és -zárás dátuma;

| — | széf esetén : a bérlő neve, továbbá vagy a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontját átültető nemzeti rendelkezésekben előírt egyéb azonosító adatok, vagy az egyedi azonosító szám és a bérleti időszak.” |
| --- | --- |

—

széf esetén : a bérlő neve, továbbá vagy a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontját átültető nemzeti rendelkezésekben előírt egyéb azonosító adatok, vagy az egyedi azonosító szám és a bérleti időszak.”

(10)  A javaslat 2. cikkének a) pontja a fizetésképtelenségi szakértő fogalmát a következőképpen határozza meg: „az (EU) 2019/1023 irányelv 26. cikkében említett, az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok által a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi vagy adósság alóli mentesítési eljárásokban kijelölt szakértő”.

10

(11)  A pénzügyi rendszer pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzése érdekében a tagállamok által létrehozandó mechanizmusokról és az (EU) 2015/849 irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2021)423 final).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (kodifikált szöveg) (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1023 irányelve (2019. június 20.) a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről, és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról (HL L 172., 2019.6.26., 18. o.).

13

28. cikk Elektronikus kommunikációs eszközök használata: „A tagállamok biztosítják, hogy a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások keretében az eljárásban érintett feleknek, a szakértőnek, valamint az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságnak módjában álljon elektronikus kommunikációs eszközök felhasználásával elvégezni – ideértve a határon átnyúló helyzeteket is – legalább a következő cselekményeket:

| (a) | kérelmek benyújtása; |
| --- | --- |

(a)

kérelmek benyújtása;

| (b) | szerkezetátalakítási vagy visszafizetési tervek benyújtása; |
| --- | --- |

(b)

szerkezetátalakítási vagy visszafizetési tervek benyújtása;

| (c) | a hitelezők értesítése; |
| --- | --- |

(c)

a hitelezők értesítése;

| (d) | kifogások és fellebbezések benyújtása.” |
| --- | --- |

(d)

kifogások és fellebbezések benyújtása.”

(14)  COM/2020/590 final.

14

(15)  A javaslat indokolása, 1. o.

15

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/14

---

Értesítés a Schengeni határellenőrzési kódex szerint

A Horvát Köztársaság Belügyminisztériuma

(2023/C 89/06)

Értesítés a Schengeni határellenőrzési kódex 42. cikke szerint: Az iratok és okmányok birtoklására vagy magánál tartására vonatkozó, jogszabályban előírt kötelezettséggel kapcsolatos aktualizált nemzeti rendelkezések

| — | A külföldiekről szóló törvény (Narodne Novine [a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye] 133/20., 114/22., 151/22. szám) 167. cikke előírja, hogy a harmadik országbeli állampolgároknak érvényes külföldi úti okmányt vagy személyazonosító igazolványt, tartózkodási engedélyt vagy egyéb fényképes közokiratot kell maguknál tartaniuk, és hivatalos személy kérésére azt be kell mutatniuk. Hivatalos személy kérésére a harmadik országbeli állampolgároknak be kell mutatniuk úti okmányukat vagy a határátlépéshez használt egyéb okmányukat. |
| --- | --- |

—

A külföldiekről szóló törvény (Narodne Novine [a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye] 133/20., 114/22., 151/22. szám) 167. cikke előírja, hogy a harmadik országbeli állampolgároknak érvényes külföldi úti okmányt vagy személyazonosító igazolványt, tartózkodási engedélyt vagy egyéb fényképes közokiratot kell maguknál tartaniuk, és hivatalos személy kérésére azt be kell mutatniuk. Hivatalos személy kérésére a harmadik országbeli állampolgároknak be kell mutatniuk úti okmányukat vagy a határátlépéshez használt egyéb okmányukat.

| — | Az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárairól és azok családtagjairól szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 66/19., 53/20., 144/20., 114/22. szám) 35. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EGT-tagállamok nagykorú állampolgárainak és azok nem EGT-állampolgár nagykorú családtagjainak érvényes külföldi személyazonosító igazolványt vagy külföldi úti okmányt, egyéb fényképes közokiratot vagy tartózkodási kártyát kell maguknál tartaniuk, ha az említett törvény rendelkezései szerint azzal rendelkezniük kell, és azt be kell mutatniuk ellenőrzésre az úti okmányok vagy személyazonosító igazolványok ellenőrzésére külön jogszabály alapján jogosult hivatalos személyek számára. |
| --- | --- |

—

Az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárairól és azok családtagjairól szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 66/19., 53/20., 144/20., 114/22. szám) 35. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EGT-tagállamok nagykorú állampolgárainak és azok nem EGT-állampolgár nagykorú családtagjainak érvényes külföldi személyazonosító igazolványt vagy külföldi úti okmányt, egyéb fényképes közokiratot vagy tartózkodási kártyát kell maguknál tartaniuk, ha az említett törvény rendelkezései szerint azzal rendelkezniük kell, és azt be kell mutatniuk ellenőrzésre az úti okmányok vagy személyazonosító igazolványok ellenőrzésére külön jogszabály alapján jogosult hivatalos személyek számára.

| — | A személyazonosító igazolványról szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 62/15., 42/20., 144/20., 114/22. szám) 16. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Horvát Köztársaságban lakóhellyel rendelkező nagykorúaknak és a 16. életévüket betöltött azon házasságot kötött személyeknek, akiknek a bíróság peren kívüli eljárásban engedélyezte a házasságkötést, maguknál kell tartaniuk a személyazonosító igazolványukat, és azt be kell mutatniuk ellenőrzésre a személyazonosító igazolványoknak az igazolvány-birtokos személyazonosságának megállapítása vagy ellenőrzése céljából történő ellenőrzésére külön jogszabály alapján jogosult hivatalos személyek számára. |
| --- | --- |

—

A személyazonosító igazolványról szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 62/15., 42/20., 144/20., 114/22. szám) 16. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Horvát Köztársaságban lakóhellyel rendelkező nagykorúaknak és a 16. életévüket betöltött azon házasságot kötött személyeknek, akiknek a bíróság peren kívüli eljárásban engedélyezte a házasságkötést, maguknál kell tartaniuk a személyazonosító igazolványukat, és azt be kell mutatniuk ellenőrzésre a személyazonosító igazolványoknak az igazolvány-birtokos személyazonosságának megállapítása vagy ellenőrzése céljából történő ellenőrzésére külön jogszabály alapján jogosult hivatalos személyek számára.

Értesítés a Schengeni határellenőrzési kódex 42. cikke szerint: A harmadik országbeli állampolgárokat a Horvát Köztársaság területére való belépés esetén terhelő bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos aktualizált nemzeti rendelkezések

| — | A külföldiekről szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 133/20., 114/22., 151/22. szám) 177. cikke előírja, hogy a rövid távú tartózkodásra jogosult harmadik országbeli állampolgárnak szállást biztosító jogi és természetes személyeknek be kell jelenteniük a harmadik országbeli állampolgár szállását egy napon belül azt követően, hogy a harmadik országbeli állampolgár a szállásra megérkezett. Ugyanez a kötelezettség terheli az egészségügyi intézményeket, az idegenforgalmi hivatal irodáit, valamint a kikötői hálóhelyet biztosító szolgáltatókat is, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár hajón tartózkodik. Ha a szállást nem lehet a fent leírt módon bejelenteni, a rövid távú tartózkodásra jogosult harmadik országbeli állampolgárnak saját magának kell bejelentenie szállását a Horvát Köztársaságba való beutazást vagy a szállásváltást követő két napon belül. |
| --- | --- |

—

A külföldiekről szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 133/20., 114/22., 151/22. szám) 177. cikke előírja, hogy a rövid távú tartózkodásra jogosult harmadik országbeli állampolgárnak szállást biztosító jogi és természetes személyeknek be kell jelenteniük a harmadik országbeli állampolgár szállását egy napon belül azt követően, hogy a harmadik országbeli állampolgár a szállásra megérkezett. Ugyanez a kötelezettség terheli az egészségügyi intézményeket, az idegenforgalmi hivatal irodáit, valamint a kikötői hálóhelyet biztosító szolgáltatókat is, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár hajón tartózkodik. Ha a szállást nem lehet a fent leírt módon bejelenteni, a rövid távú tartózkodásra jogosult harmadik országbeli állampolgárnak saját magának kell bejelentenie szállását a Horvát Köztársaságba való beutazást vagy a szállásváltást követő két napon belül.

Értesítés a Schengeni határellenőrzési kódex 42. cikke szerint: A külső határoknak a határátkelőhelyeken kívüli vagy azok hivatalos nyitvatartási idején kívüli jogellenes átlépése esetén alkalmazott szankciókkal kapcsolatos aktualizált nemzeti rendelkezések

| — | A határellenőrzésről szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 83/13., 27/16., 114/22., 151/22. szám) 42. cikke 30 napos szabadságvesztést vagy 260 EUR-tól 1 320 EUR-ig terjedő pénzbírságot állapít meg azon természetes személyekre vonatkozóan, akik:






  1. | a határátkelőhelyeken kívül vagy azok hivatalos nyitvatartási idején kívül lépik át a külső határt vagy kísérelik meg azt átlépni; |
| --- | --- | --- |

—

A határellenőrzésről szóló törvény (a Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 83/13., 27/16., 114/22., 151/22. szám) 42. cikke 30 napos szabadságvesztést vagy 260 EUR-tól 1 320 EUR-ig terjedő pénzbírságot állapít meg azon természetes személyekre vonatkozóan, akik:

1.

a határátkelőhelyeken kívül vagy azok hivatalos nyitvatartási idején kívül lépik át a külső határt vagy kísérelik meg azt átlépni;

| 2. | megkerülik a határforgalom-ellenőrzést, vagy a határforgalom-ellenőrzés elvégzése előtt elhagyják a határátkelőhely területét. |
| --- | --- |

2.

megkerülik a határforgalom-ellenőrzést, vagy a határforgalom-ellenőrzés elvégzése előtt elhagyják a határátkelőhely területét.

| — | A külföldiekről szóló törvény (Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 133/20., 114/22., 151/22. szám) 249. cikkének (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „Minden egyes segítségben részesített harmadik országbeli állampolgár esetében 60 napig terjedő szabadságvesztéssel vagy 3 050 EUR pénzbüntetéssel sújtandó az a természetes személy, aki segít vagy megkísérel segíteni harmadik országbeli állampolgárnak a Horvát Köztársaságba illegálisan belépni, területén átutazni vagy tartózkodni.” A (9) bekezdés úgy rendelkezik, hogy „Az e cikk (8) bekezdésében említett bűncselekmények esetében az elkövetési eszközöket le kell foglalni, ha a szállítóeszköz tulajdonosa az a személy, aki a harmadik országbeli állampolgárt segítette vagy megkísérelte segíteni.” |
| --- | --- |

—

A külföldiekről szóló törvény (Horvát Köztársaság Hivatalos Közlönye, 133/20., 114/22., 151/22. szám) 249. cikkének (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „Minden egyes segítségben részesített harmadik országbeli állampolgár esetében 60 napig terjedő szabadságvesztéssel vagy 3 050 EUR pénzbüntetéssel sújtandó az a természetes személy, aki segít vagy megkísérel segíteni harmadik országbeli állampolgárnak a Horvát Köztársaságba illegálisan belépni, területén átutazni vagy tartózkodni.” A (9) bekezdés úgy rendelkezik, hogy „Az e cikk (8) bekezdésében említett bűncselekmények esetében az elkövetési eszközöket le kell foglalni, ha a szállítóeszköz tulajdonosa az a személy, aki a harmadik országbeli állampolgárt segítette vagy megkísérelte segíteni.”

---

HARMADIK ÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/16

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 89/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Groupe Derichebourg (a továbbiakban: Derichebourg, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Groupe Derichebourg (a továbbiakban: Derichebourg, Franciaország),

| — | Elior Group SA (a továbbiakban: Elior, Franciaország). |
| --- | --- |

—

Elior Group SA (a továbbiakban: Elior, Franciaország).

A Derichebourg az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni az Elior felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Derichebourg elsősorban Franciaországban tevékenykedik a környezeti szolgáltatások (hulladékgyűjtés és -hasznosítás, közösségi szolgáltatások, például háztartási hulladék gyűjtése), továbbá a vállalkozásoknak és közületeknek nyújtott szolgáltatások (takarítás, munkaerő-kölcsönzés, kiszervezett repülőtéri szolgáltatások, épületgépészeti szolgáltatások stb.) terén, |
| --- | --- |

—

a Derichebourg elsősorban Franciaországban tevékenykedik a környezeti szolgáltatások (hulladékgyűjtés és -hasznosítás, közösségi szolgáltatások, például háztartási hulladék gyűjtése), továbbá a vállalkozásoknak és közületeknek nyújtott szolgáltatások (takarítás, munkaerő-kölcsönzés, kiszervezett repülőtéri szolgáltatások, épületgépészeti szolgáltatások stb.) terén,

| — | az Elior elsősorban Franciaországban tevékenykedik a közétkeztetés, valamint a vállalkozások, közigazgatási szervek és közületek számára nyújtott szolgáltatások terén, többek között takarítási, épületgépészeti és ingatlankezelési szolgáltatásokat (recepció és portaszolgálat, rutinkarbantartás stb.) nyújt, továbbá zöldterületek kezelésével foglalkozik. |
| --- | --- |

—

az Elior elsősorban Franciaországban tevékenykedik a közétkeztetés, valamint a vállalkozások, közigazgatási szervek és közületek számára nyújtott szolgáltatások terén, többek között takarítási, épületgépészeti és ingatlankezelési szolgáltatásokat (recepció és portaszolgálat, rutinkarbantartás stb.) nyújt, továbbá zöldterületek kezelésével foglalkozik.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 229-64301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/18

---

ÉRTESÍTÉS A SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT 29. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ALAPJÁN

Pályázati felhívás a Védelmi és Űripari Főigazgatóság (DEFIS) főigazgató-helyettesi állásának betöltésére (AD 15-ös besorolás)

COM/2023/10428

(2023/C 89/08)

Az Európai Bizottság álláshirdetést tett közzé (hivatkozási szám: COM/2023/10428) a Védelmi és Űripari Főigazgatóság (DEFIS) főigazgató-helyettesi állásának betöltésére (AD 15-ös besorolás).

Az álláshirdetés 24 nyelven készült szövegének megtekintéséhez és a pályázat benyújtásához kérjük, látogasson el az Európai Bizottság alábbi weboldalára: https://europa.eu/!TkmWYM

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/19

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.11020 – KKR / APRIL)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 89/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | KKR & Co. Inc. (a továbbiakban: KKR, USA), |
| --- | --- |

—

KKR & Co. Inc. (a továbbiakban: KKR, USA),

| — | April S.A.S. (a továbbiakban: April, Franciaország). |
| --- | --- |

—

April S.A.S. (a továbbiakban: April, Franciaország).

A KKR az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni az April egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a KKR eszközkezelési, valamint tőkepiaci és biztosítási megoldásokat kínáló, világszerte működő befektetési vállalkozás; a KKR a 2015-ben alapított +Simple elnevezésű francia biztosítási brókertársaság tulajdonosa, amely franciaországi, németországi, olaszországi, és nemrég ausztriai vállalkozások számára létrehozott digitális biztosításibróker-platformként működik, |
| --- | --- |

—

a KKR eszközkezelési, valamint tőkepiaci és biztosítási megoldásokat kínáló, világszerte működő befektetési vállalkozás; a KKR a 2015-ben alapított +Simple elnevezésű francia biztosítási brókertársaság tulajdonosa, amely franciaországi, németországi, olaszországi, és nemrég ausztriai vállalkozások számára létrehozott digitális biztosításibróker-platformként működik,

| — | az April egy, a franciaországi Lyonban székhellyel rendelkező biztosítási brókertársaság, amely kiemelten a személybiztosításra, az egészségbiztosításra, a vagyon- és kárbiztosításra, a lakáshitel-biztosításra és a nemzetközi egészségbiztosításra összpontosít. |
| --- | --- |

—

az April egy, a franciaországi Lyonban székhellyel rendelkező biztosítási brókertársaság, amely kiemelten a személybiztosításra, az egészségbiztosításra, a vagyon- és kárbiztosításra, a lakáshitel-biztosításra és a nemzetközi egészségbiztosításra összpontosít.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.11020 – KKR / APRIL

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 89/10)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (a továbbiakban: CVC, Luxemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (a továbbiakban: CVC, Luxemburg),

| — | az AEA Investors SBF LP (a továbbiakban: AEA, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó SGL TransGroup US Corp (Egyesült Államok) és Scan (Jersey) TopCo Ltd (Jersey) (a továbbiakban együttesen: Scan Global Logistics). |
| --- | --- |

—

az AEA Investors SBF LP (a továbbiakban: AEA, Egyesült Államok) irányítása alá tartozó SGL TransGroup US Corp (Egyesült Államok) és Scan (Jersey) TopCo Ltd (Jersey) (a továbbiakban együttesen: Scan Global Logistics).

A CVC az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a Scan Global Logistics egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a CVC világszerte – elsősorban Európában, az Egyesült Államokban és az ázsiai és csendes-óceáni térségben – különböző iparágakban aktív vállalatokban érdekelt befektetési alapok számára nyújt alapkezelési szolgáltatásokat és tanácsadást, |
| --- | --- |

—

a CVC világszerte – elsősorban Európában, az Egyesült Államokban és az ázsiai és csendes-óceáni térségben – különböző iparágakban aktív vállalatokban érdekelt befektetési alapok számára nyújt alapkezelési szolgáltatásokat és tanácsadást,

| — | a Scan Global Logistics asset-light (közvetített kapacitásokat igénybe vevő) üzleti modellben nyújt nemzetközi szállítmányozási szolgáltatásokat világszerte; a Scan Global Logistics jelenleg az AEA irányítása alá tartozik, amely magántőke-befektetésekkel foglalkozik. |
| --- | --- |

—

a Scan Global Logistics asset-light (közvetített kapacitásokat igénybe vevő) üzleti modellben nyújt nemzetközi szállítmányozási szolgáltatásokat világszerte; a Scan Global Logistics jelenleg az AEA irányítása alá tartozik, amely magántőke-befektetésekkel foglalkozik.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/23

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2023/C 89/11)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla”

PDO-ES-A1482-AM04

Az értesítés időpontja: 2022.12.12.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Oltalom alatt álló elnevezés belefoglalása a termékleírásba

Leírás:

A termékleírás szövege kiegészül az önmagában a „Manzanilla” kifejezésre vonatkozó oltalommal.

Ez a módosítás a termékleírás A. szakaszát érinti, és nem érinti az egységes dokumentumot.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti. Nevezetesen nem vonja maga után az oltalomban részesítendő elnevezések változását, mert a „Manzanilla” kifejezés az uniós jog alapján már oltalom alatt állt. Jóllehet ezt az önálló kifejezést mint ilyet nem használták a termékleírásban, az egységes dokumentumban már szerepelt oltalomban részesítendő elnevezésként.

Indokolás:

Amellett, hogy a „Manzanilla” kifejezést gyakran használják önmagában a címkéken és más anyagokon, a „Manzanilla” elnevezés az 1996. június 26-i 1426/96/EK tanácsi rendelet kihirdetése óta egyenértékű a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” elnevezéssel.

2.   A termék leírásának módosításai

Leírás:

| 1. | A B.1. szakasz (A termék analitikai jellemzői) a következőképpen módosult:






  a) | E szakasz címe és számozása módosult. Új címsora: B.2. Analitikai jellemzők. |
| --- | --- | --- |

1.

A B.1. szakasz (A termék analitikai jellemzői) a következőképpen módosult:

a)

E szakasz címe és számozása módosult. Új címsora: B.2. Analitikai jellemzők.

| b) | A minimális cukortartalmat 5 gramm/literről 4 gramm/literre csökkentették. |
| --- | --- |

b)

A minimális cukortartalmat 5 gramm/literről 4 gramm/literre csökkentették.

Indokolás:

A termékleírás tartalmát kiigazították és szerkezeti felépítését megváltoztatták.

A (több más vegyületet is magukban foglaló) „redukáló cukrok” tekintetében vett cukortartalomra való hivatkozás úgy módosult, hogy csak a glükóz- és fruktóztartalomra utaljon, mivel ez technikai szempontból pontosabb.

| 2. | A B.2. szakasz (Érzékszervi jellemzők) módosult.






  a) | E szakasz számozása a következőre módosult: B.3. (Érzékszervi jellemzők). |
| --- | --- | --- |

2.

A B.2. szakasz (Érzékszervi jellemzők) módosult.

a)

E szakasz számozása a következőre módosult: B.3. (Érzékszervi jellemzők).

| b) | Jobban megfogalmazták és egyszerűsítették a bor érzékszervi jellemzőinek leírását. |
| --- | --- |

b)

Jobban megfogalmazták és egyszerűsítették a bor érzékszervi jellemzőinek leírását.

| c) | A „Manzanilla Pasada”-ról szóló bekezdést áthelyezték a C.3. szakaszba (Öregítés vagy érlelés). |
| --- | --- |

c)

A „Manzanilla Pasada”-ról szóló bekezdést áthelyezték a C.3. szakaszba (Öregítés vagy érlelés).

Indokolás:

A termékleírás tartalmát kiigazították és szerkezeti felépítését megváltoztatták.

A szöveg kiegészült a kóstolóbizottság által tanúsítható vizuális, szag- és ízjellemzők említésével.

Észszerűbb, ha a „Manzanilla Pasada”-ról szóló bekezdést a C.3. szakasz tartalmazza.

Ez a módosítás a termékleírás B. szakaszát és az egységes dokumentum 4. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

3.   A konkrét borászati eljárások és kiszabott korlátozások szakasz módosításai

Leírás:

| 1. | E szakasz címe a következőképpen módosult: C) KONKRÉT BORÁSZATI ELJÁRÁSOK ÉS KISZABOTT KORLÁTOZÁSOK.
  Indokolás:
  A jogi terminológiához való igazodás. |
| --- | --- |

1.

E szakasz címe a következőképpen módosult: C) KONKRÉT BORÁSZATI ELJÁRÁSOK ÉS KISZABOTT KORLÁTOZÁSOK.

Indokolás:

A jogi terminológiához való igazodás.

| 2. | A C.1. szakaszt (Fogalommeghatározások) törölték.
  Indokolás:
  A különböző fogalmak meghatározását szükség szerint a releváns szakaszok és bekezdések tartalmazzák. |
| --- | --- |

2.

A C.1. szakaszt (Fogalommeghatározások) törölték.

Indokolás:

A különböző fogalmak meghatározását szükség szerint a releváns szakaszok és bekezdések tartalmazzák.

| 3. | A C.2. szakasz (Borkészítési eljárás) módosult.






  a) | E C.2. szakasz (Borkészítési eljárás) címe és számozása módosult. Új címsora: C.1. Borkészítés.
  Indokolás:
  A termékleírás bekezdéseit kiigazították és átstrukturálták. A szöveg kiegészült a borkészítés fogalmával. |
| --- | --- | --- |

3.

A C.2. szakasz (Borkészítési eljárás) módosult.

a)

E C.2. szakasz (Borkészítési eljárás) címe és számozása módosult. Új címsora: C.1. Borkészítés.

Indokolás:

A termékleírás bekezdéseit kiigazították és átstrukturálták. A szöveg kiegészült a borkészítés fogalmával.

| b) | A kiegészítő termékekre vonatkozó termelési határértékek említését törölték.
  Indokolás:
  A jogszabályi határértékek az alkalmazandók. |
| --- | --- |

b)

A kiegészítő termékekre vonatkozó termelési határértékek említését törölték.

Indokolás:

A jogszabályi határértékek az alkalmazandók.

| c) | A szöveg kiegészült a kalcium-szulfát felhasználásával való savnövelés lehetőségével, amelyet az alkalmazandó jogszabályban megállapított határértékeken betartása mellett lehet végrehajtani.
  Indokolás:
  Ez a módosítás a „Sanlúcar de Barrameda” OEM esetében engedélyezett hagyományos gyakorlatnak a szövegbe foglalásából áll. |
| --- | --- |

c)

A szöveg kiegészült a kalcium-szulfát felhasználásával való savnövelés lehetőségével, amelyet az alkalmazandó jogszabályban megállapított határértékeken betartása mellett lehet végrehajtani.

Indokolás:

Ez a módosítás a „Sanlúcar de Barrameda” OEM esetében engedélyezett hagyományos gyakorlatnak a szövegbe foglalásából áll.

| 4. | A szöveg kiegészült a C.2. szakasszal (Szeszezés).






  a) | A szöveg kiegészült a C.2. (Szeszezés) szakasszal, amely meghatározza a szeszezés gyakorlatát, és kifejti, hogy miért alkalmazzák azt. Ezt az információt eddig a C.4. szakasz (Szeszezés – amelynek kifejezésére az „Encabezado” spanyol szinonimát használták) tartalmazta.
  Indokolás:
  A szöveg megfogalmazását az engedélyezett gyakorlatok kifejezése céljából javították. A szeszezés kifejezésére használt spanyol kifejezés immár a „fortificación” szó, amely az eddigiekben használt „encabezado” szinonima helyébe lépett. |
| --- | --- | --- |

4.

A szöveg kiegészült a C.2. szakasszal (Szeszezés).

a)

A szöveg kiegészült a C.2. (Szeszezés) szakasszal, amely meghatározza a szeszezés gyakorlatát, és kifejti, hogy miért alkalmazzák azt. Ezt az információt eddig a C.4. szakasz (Szeszezés – amelynek kifejezésére az „Encabezado” spanyol szinonimát használták) tartalmazta.

Indokolás:

A szöveg megfogalmazását az engedélyezett gyakorlatok kifejezése céljából javították. A szeszezés kifejezésére használt spanyol kifejezés immár a „fortificación” szó, amely az eddigiekben használt „encabezado” szinonima helyébe lépett.

| b) | A „boralkoholra” való hivatkozás helyébe a „szőlészeti és borászati eredetű alkohol” kifejezés lépett.
  Indokolás:
  Ez a módosítás az alkalmazandó uniós jogszabály által megengedett termékek alapján indokolt. |
| --- | --- |

b)

A „boralkoholra” való hivatkozás helyébe a „szőlészeti és borászati eredetű alkohol” kifejezés lépett.

Indokolás:

Ez a módosítás az alkalmazandó uniós jogszabály által megengedett termékek alapján indokolt.

| c) | A korábban a D.1. szakaszban szereplő, azon lehetőségre való hivatkozást, hogy az alkohol származhat a területen kívülről származó szőlőből, áthelyezték ebbe a szakaszba.
  Indokolás:
  Ilyen módon jobban strukturálható az információ. |
| --- | --- |

c)

A korábban a D.1. szakaszban szereplő, azon lehetőségre való hivatkozást, hogy az alkohol származhat a területen kívülről származó szőlőből, áthelyezték ebbe a szakaszba.

Indokolás:

Ilyen módon jobban strukturálható az információ.

| 5. | A C.3. szakasz (Öregítés vagy érlelés) a következőképpen módosult:






  a) | A szöveg kiegészült a következő fogalmak meghatározásaival: érlelés, „bota”, biológiai érlelés, „flor” élesztőhártya, oxidatív érlelés, „criaderas y solera” rendszer, „sacas”, „rocios”, „solera”, „criadera”, „añadas” rendszer, valamint a „Manzanilla Pasada” és „Añada” címkézési kifejezések meghatározásával.
  Indokolás:
  A cél annak biztosítása, hogy a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok érlelési technikái egyértelműen legyenek meghatározva. |
| --- | --- | --- |

5.

A C.3. szakasz (Öregítés vagy érlelés) a következőképpen módosult:

a)

A szöveg kiegészült a következő fogalmak meghatározásaival: érlelés, „bota”, biológiai érlelés, „flor” élesztőhártya, oxidatív érlelés, „criaderas y solera” rendszer, „sacas”, „rocios”, „solera”, „criadera”, „añadas” rendszer, valamint a „Manzanilla Pasada” és „Añada” címkézési kifejezések meghatározásával.

Indokolás:

A cél annak biztosítása, hogy a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok érlelési technikái egyértelműen legyenek meghatározva.

| b) | A „fahordókra” való hivatkozás „tölgyfa hordókra” módosult.
  Indokolás:
  Hozzáigazítás a 2019. március 12-i (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben használt terminológiához. |
| --- | --- |

b)

A „fahordókra” való hivatkozás „tölgyfa hordókra” módosult.

Indokolás:

Hozzáigazítás a 2019. március 12-i (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben használt terminológiához.

| c) | Törölték azt a mondatot, amely megállapítja, hogy a biológiai érleléssel történő öregítés folyamata során a borok térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalma 15 % alá csökkenhet.
  Indokolás:
  Nem alkalmazandó, mivel a terméknek a termelő általi tanúsítás időpontjában kell megfelelnie a feltételeknek. |
| --- | --- |

c)

Törölték azt a mondatot, amely megállapítja, hogy a biológiai érleléssel történő öregítés folyamata során a borok térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalma 15 % alá csökkenhet.

Indokolás:

Nem alkalmazandó, mivel a terméknek a termelő általi tanúsítás időpontjában kell megfelelnie a feltételeknek.

| d) | Törölték azt a mondatot, amely megállapítja, hogy a borok átlagkorának két évnek kell lennie.
  Indokolás:
  Ez a „generoso” (szeszezett) borokra vonatkozó általános szabály, és a B. szakaszban megadott borleírás követelményei között szerepel. |
| --- | --- |

d)

Törölték azt a mondatot, amely megállapítja, hogy a borok átlagkorának két évnek kell lennie.

Indokolás:

Ez a „generoso” (szeszezett) borokra vonatkozó általános szabály, és a B. szakaszban megadott borleírás követelményei között szerepel.

| e) | Törölték az év elején forgalomba hozható, az egyes érlelési kategóriák esetében a készletek 40 %-ában megállapított határértéket, valamint a kvótára vonatkozó egyéb szabályokat (több mint 10 %-kal növekvő készletek). A szöveg kiegészült az átlagkor kiszámítására szolgáló képlettel.
  Indokolás:
  Ezt a módosítást egy konkrétabb képlet beillesztése indokolja, amely lehetővé teszi a minimális átlagkor biztosítását. |
| --- | --- |

e)

Törölték az év elején forgalomba hozható, az egyes érlelési kategóriák esetében a készletek 40 %-ában megállapított határértéket, valamint a kvótára vonatkozó egyéb szabályokat (több mint 10 %-kal növekvő készletek). A szöveg kiegészült az átlagkor kiszámítására szolgáló képlettel.

Indokolás:

Ezt a módosítást egy konkrétabb képlet beillesztése indokolja, amely lehetővé teszi a minimális átlagkor biztosítását.

| f) | A „Manzanilla Pasada” esetében külön érlelési követelményt (7 év) foglaltak a szövegbe.
  Indokolás:
  A „hosszabb érlelésre” való korábbi hivatkozás helyébe következésképpen egy pontosabb követelmény lépett. |
| --- | --- |

f)

A „Manzanilla Pasada” esetében külön érlelési követelményt (7 év) foglaltak a szövegbe.

Indokolás:

A „hosszabb érlelésre” való korábbi hivatkozás helyébe következésképpen egy pontosabb követelmény lépett.

| g) | Törölték a 12 és 15 éves meghosszabbított érlelési időszakokra való hivatkozásokat.
  Indokolás:
  A biológiai érlelés nem folytatódik olyan sok éven át, ezért ezek a különleges korkategóriák nem alkalmazandók erre a termékleírásra. |
| --- | --- |

g)

Törölték a 12 és 15 éves meghosszabbított érlelési időszakokra való hivatkozásokat.

Indokolás:

A biológiai érlelés nem folytatódik olyan sok éven át, ezért ezek a különleges korkategóriák nem alkalmazandók erre a termékleírásra.

| 6. | A C.4. szakaszt (Szeszezés, „Encabezado”) törölték.
  Indokolás:
  A szöveget kiigazították és szerkezeti felépítését megváltoztatták.
  Ez a módosítás a termékleírás C. szakaszát és az egységes dokumentum 5.1. szakaszát érinti.
  Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti. |
| --- | --- |

6.

A C.4. szakaszt (Szeszezés, „Encabezado”) törölték.

Indokolás:

A szöveget kiigazították és szerkezeti felépítését megváltoztatták.

Ez a módosítás a termékleírás C. szakaszát és az egységes dokumentum 5.1. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

4.   A földrajzi terület változtatásai

Leírás:

| 1. | A D.1. szakasz (Termelési terület) módosult.






  a) | A D.1. szakaszban használt spanyol címsor „Área de producción”-ról „Zona de producción”-ra módosult.
  Indokolás:
  A szakasz címét avégett igazították ki, hogy összhangba kerüljön az alkalmazandó jogszabállyal. |
| --- | --- | --- |

1.

A D.1. szakasz (Termelési terület) módosult.

a)

A D.1. szakaszban használt spanyol címsor „Área de producción”-ról „Zona de producción”-ra módosult.

Indokolás:

A szakasz címét avégett igazították ki, hogy összhangba kerüljön az alkalmazandó jogszabállyal.

| b) | A C.4. szakaszban említett kiegészítő terméknek a termőterületen kívülről származó szőlőből történő előállításának lehetőségét kifejtő mondatot áthelyezték a C.2. szakaszba (Szeszezés).
  Indokolás:
  A termékleírás tartalmának szerkezeti felépítését megváltoztatták. |
| --- | --- |

b)

A C.4. szakaszban említett kiegészítő terméknek a termőterületen kívülről származó szőlőből történő előállításának lehetőségét kifejtő mondatot áthelyezték a C.2. szakaszba (Szeszezés).

Indokolás:

A termékleírás tartalmának szerkezeti felépítését megváltoztatták.

| c) | A szöveg kiegészült San José del Valle településnek a greenwichi délkörtől 5° 49'-re nyugatra húzódó hosszúsági körtől nyugatra elhelyezkedő szőlőültetvényeivel.
  Indokolás:
  A ma ismert San José del Valle település korábban Jerez de la Frontera település részét képezte. A már meglévő szőlőültetvényeknek benne kell foglaltatniuk a körülhatárolt területben. |
| --- | --- |

c)

A szöveg kiegészült San José del Valle településnek a greenwichi délkörtől 5° 49'-re nyugatra húzódó hosszúsági körtől nyugatra elhelyezkedő szőlőültetvényeivel.

Indokolás:

A ma ismert San José del Valle település korábban Jerez de la Frontera település részét képezte. A már meglévő szőlőültetvényeknek benne kell foglaltatniuk a körülhatárolt területben.

| 2. | A D.2. szakasz (Az érlelési terület) módosult.






  a) | E szakasz címe a következőképpen módosult: D.2. A körülhatárolt földrajzi terület kisebb földrajzi egységei.
  Indokolás:
  E módosítás oka az, hogy a termékleírást jobban megfogalmazták és szerkezeti felépítését megváltoztatták. |
| --- | --- | --- |

2.

A D.2. szakasz (Az érlelési terület) módosult.

a)

E szakasz címe a következőképpen módosult: D.2. A körülhatárolt földrajzi terület kisebb földrajzi egységei.

Indokolás:

E módosítás oka az, hogy a termékleírást jobban megfogalmazták és szerkezeti felépítését megváltoztatták.

| b) | Hivatkozás történik a hagyományosan „pagos” néven ismert kisebb földrajzi egységekre, és a szöveg kiegészült egy melléklettel, amely felsorolja a körülhatárolt földrajzi területen belül található valamennyi ún. „pago”-t.
  Indokolás:
  Az ún. „pagos” kisebb földrajzi egységek a „Manzanilla” borok egyik ismertetőjegyét jelentik. Földrajzilag azonban 2015-ig nem voltak teljesen körülhatároltak, viszont 2015-től kezdődően lehetővé vált a szőlő eredetének tanúsítása. |
| --- | --- |

b)

Hivatkozás történik a hagyományosan „pagos” néven ismert kisebb földrajzi egységekre, és a szöveg kiegészült egy melléklettel, amely felsorolja a körülhatárolt földrajzi területen belül található valamennyi ún. „pago”-t.

Indokolás:

Az ún. „pagos” kisebb földrajzi egységek a „Manzanilla” borok egyik ismertetőjegyét jelentik. Földrajzilag azonban 2015-ig nem voltak teljesen körülhatároltak, viszont 2015-től kezdődően lehetővé vált a szőlő eredetének tanúsítása.

| 3. | A szöveg kiegészült a D.3. szakasszal („Jerez Superior” szőlő).
  A korábban a C.1. szakaszban szereplő „Jerez Superior” szőlőosztály többé már nem korlátozódik bizonyos településekre (amint az az eddigi termékleírás „Fogalommeghatározások” című szakaszában megállapításra került). Ez az osztályozás immár a teljes körülhatárolt területre vonatkozik, és egy szakértői bizottság által értékelt tanulmányok alapján döntöttek róla.
  Fogalommeghatározások.
  Indokolás:
  Erre a módosításra azért került sor, mert a termékleírás szövegének szerkezeti felépítését meg kellett változtatni, és mert az osztályozás bizonyos településekre való korlátozása diszkriminatív, és technikai okok alapján nem indokolható. |
| --- | --- |

3.

A szöveg kiegészült a D.3. szakasszal („Jerez Superior” szőlő).

A korábban a C.1. szakaszban szereplő „Jerez Superior” szőlőosztály többé már nem korlátozódik bizonyos településekre (amint az az eddigi termékleírás „Fogalommeghatározások” című szakaszában megállapításra került). Ez az osztályozás immár a teljes körülhatárolt területre vonatkozik, és egy szakértői bizottság által értékelt tanulmányok alapján döntöttek róla.

Fogalommeghatározások.

Indokolás:

Erre a módosításra azért került sor, mert a termékleírás szövegének szerkezeti felépítését meg kellett változtatni, és mert az osztályozás bizonyos településekre való korlátozása diszkriminatív, és technikai okok alapján nem indokolható.

| 4. | A szöveg kiegészült a D.4. szakasszal (Az érlelési terület). Korábban ez a D.2. szakasz volt.
  Indokolás:
  E módosítás oka az, hogy a termékleírást jobban megfogalmazták és szerkezeti felépítését megváltoztatták. Ez a módosítás a termékleírás D. szakaszát és az egységes dokumentum 6. szakaszát érinti.
  Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti. |
| --- | --- |

4.

A szöveg kiegészült a D.4. szakasszal (Az érlelési terület). Korábban ez a D.2. szakasz volt.

Indokolás:

E módosítás oka az, hogy a termékleírást jobban megfogalmazták és szerkezeti felépítését megváltoztatták. Ez a módosítás a termékleírás D. szakaszát és az egységes dokumentum 6. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

5.   A hektáronkénti maximális hozam módosításai

Leírás:

| 1. | Törlésre került a 80 hektoliter maximális minősítő hozamra való hivatkozás. |
| --- | --- |

1.

Törlésre került a 80 hektoliter maximális minősítő hozamra való hivatkozás.

| 2. | Törölték a kiegészítő termékek előállításához való felhasználásra szánt szőlők öntözésének lehetőségét. |
| --- | --- |

2.

Törölték a kiegészítő termékek előállításához való felhasználásra szánt szőlők öntözésének lehetőségét.

| 3. | A közelmúltban telepített szőlőültetvényeken a szőlőkre vonatkozó egyedi terméshozam-határértékek nem változtak, de ez az információ átkerült a H. szakaszba (További feltételek). Ez a módosítás a termékleírás E. szakaszát és az egységes dokumentum 5.2. szakaszát érinti. |
| --- | --- |

3.

A közelmúltban telepített szőlőültetvényeken a szőlőkre vonatkozó egyedi terméshozam-határértékek nem változtak, de ez az információ átkerült a H. szakaszba (További feltételek). Ez a módosítás a termékleírás E. szakaszát és az egységes dokumentum 5.2. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

Indokolás:

A terméshozamokra való hivatkozásokat kizárólag kilogramm/hektár mértékegységben kell kifejezni. Az öntözésre való hivatkozás szükségtelen. Ilyen módon jobban strukturálható az információ.

6.   Változások azokban a szőlőfajtákban, amelyekből a bor származik

Leírás:

| 1. | A szőlőfajták most már kizárólag a Listán Blanco (vagy Palomino Fino) és a Palomino szőlőfajtákra korlátozódnak. Ez azt jelenti, hogy a Pedro Ximenez és a Moscatel fajtát törölték, és a Palomino fajtát két fajtára osztották fel, a Palomino és a Palomino Fino fajtára. |
| --- | --- |

1.

A szőlőfajták most már kizárólag a Listán Blanco (vagy Palomino Fino) és a Palomino szőlőfajtákra korlátozódnak. Ez azt jelenti, hogy a Pedro Ximenez és a Moscatel fajtát törölték, és a Palomino fajtát két fajtára osztották fel, a Palomino és a Palomino Fino fajtára.

| 2. | Törlésre került az a követelmény, hogy a felhasznált szőlő legalább 60 %-ának a „Jerez Superior” terület szőlőültetvényeiről kell származnia. |
| --- | --- |

2.

Törlésre került az a követelmény, hogy a felhasznált szőlő legalább 60 %-ának a „Jerez Superior” terület szőlőültetvényeiről kell származnia.

Ez a módosítás a termékleírás F. szakaszát és az egységes dokumentum 7. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

Indokolás:

Ez a módosítás azon alapul, hogy a gyakorlatban csak a Listán Blanco (vagy Palomino Fino) és a Palomino szőlőfajtákat használják. A cél továbbá a Manzanilla borok önazonosságának megőrzése.

Ami azt a követelményt illeti, hogy a szőlő legalább 60 %-ának a „Jerez Superior” területről kell származnia, a gyakorlatban ez a korlátozás azt jelentené, hogy a 100 %-ban a nem a „Jerez Superior” területen elhelyezkedő kisebb földrajzi egységekből („pagos”) származó szőlőből készült „Manzanilla” borok címkéjén nem lehetne feltüntetni a „pagos” kisebb földrajzi egységek neveit.

7.   A földrajzi terület és a borok minősége közötti ok-okozati összefüggésről szóló szakasz szövegének módosítása

Leírás:

A termék jellemzői és a körülhatárolt terület közötti kapcsolat megfelelő alátámasztása érdekében javították a szöveg megfogalmazását és az információt átstrukturálták.

| 1. | Módosult a G.1. (Emberi tényezők) és a G.2. (Természeti tényezők) szakasz.






  a) | A szakasz címe a következőképpen módosult: G.1. (A földrajzi terület jellemző tényezői), és az a korábban a G.1. szakaszban (Emberi tényezők) és a G.2. szakaszban (Természeti tényezők) meghatározott információkat egyesíti.
  Indokolás:
  Ilyen módon jobban strukturálható az információ, feltüntetve a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” OEM hatálya alá tartozó borok egyedi jellemzőit. |
| --- | --- | --- |

1.

Módosult a G.1. (Emberi tényezők) és a G.2. (Természeti tényezők) szakasz.

a)

A szakasz címe a következőképpen módosult: G.1. (A földrajzi terület jellemző tényezői), és az a korábban a G.1. szakaszban (Emberi tényezők) és a G.2. szakaszban (Természeti tényezők) meghatározott információkat egyesíti.

Indokolás:

Ilyen módon jobban strukturálható az információ, feltüntetve a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” OEM hatálya alá tartozó borok egyedi jellemzőit.

| b) | A szöveg kiegészült a G.2. (Az oltalom alatt álló borok alapvetően vagy kizárólag a földrajzi környezetnek tulajdonítható jellemzői) szakasszal.
  Indokolás:
  Ilyen módon jobban strukturálható az információ. |
| --- | --- |

b)

A szöveg kiegészült a G.2. (Az oltalom alatt álló borok alapvetően vagy kizárólag a földrajzi környezetnek tulajdonítható jellemzői) szakasszal.

Indokolás:

Ilyen módon jobban strukturálható az információ.

| c) | A szöveg kiegészült a G.3. (A földrajzi környezet és a borok jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat) szakasszal. |
| --- | --- |

c)

A szöveg kiegészült a G.3. (A földrajzi környezet és a borok jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat) szakasszal.

Indokolás:

Ilyen módon jobban strukturálható az információ. Ez egy új, a borok jellemzői és a környezet közötti kapcsolatot ismertető szakasz.

Ez a módosítás a termékleírás G. szakaszát érinti, és nem érinti az egységes dokumentumot.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti. Nem szünteti meg a kapcsolatot, mivel csak a szöveg tökéletesítését vonja maga után.

8.   „A szabályozó tanács által meghatározott alkalmazandó követelmények” szakasz módosításai

Leírás:

| 1. | A szakasz címe a következőképpen módosult: H (TOVÁBBI FELTÉTELEK). A szakasz teljes terjedelmében törölték az eljárási követelményekre és az általános jogszabályra való hivatkozásokat.
  Indokolás:
  A módosítás előtti címsor („A szabályozó tanács által meghatározott alkalmazandó követelmények”) nem felel meg az Európai Bizottság által előírt mintáknak. A hivatkozásokat törölték, mivel nincs értelme azokat a termékleírásba foglalni. |
| --- | --- |

1.

A szakasz címe a következőképpen módosult: H (TOVÁBBI FELTÉTELEK). A szakasz teljes terjedelmében törölték az eljárási követelményekre és az általános jogszabályra való hivatkozásokat.

Indokolás:

A módosítás előtti címsor („A szabályozó tanács által meghatározott alkalmazandó követelmények”) nem felel meg az Európai Bizottság által előírt mintáknak. A hivatkozásokat törölték, mivel nincs értelme azokat a termékleírásba foglalni.

| 2. | A H.1. szakasz (Nyilvántartások) módosult.
  A nyilvántartások részletes jegyzékét törölték, és helyébe a szabályozó tanács eljárási szabályzatában említett nyilvántartásokra való hivatkozás lépett. Meghatározták a gazdasági szereplők által végzett azon tevékenységeket, amelyeket a szabályozó tanácsnál nyilvántartásba kell vetetni.
  Indokolás:
  A megfogalmazást avégett módosították, hogy összhangba kerüljön a szabályozó tanács eljárási szabályzatában megállapított nyilvántartásokkal. |
| --- | --- |

2.

A H.1. szakasz (Nyilvántartások) módosult.

A nyilvántartások részletes jegyzékét törölték, és helyébe a szabályozó tanács eljárási szabályzatában említett nyilvántartásokra való hivatkozás lépett. Meghatározták a gazdasági szereplők által végzett azon tevékenységeket, amelyeket a szabályozó tanácsnál nyilvántartásba kell vetetni.

Indokolás:

A megfogalmazást avégett módosították, hogy összhangba kerüljön a szabályozó tanács eljárási szabályzatában megállapított nyilvántartásokkal.

| 3. | A H.2. szakasz (A szőlőtermesztésre alkalmazandó követelmények) módosult.






  a) | A szőlőről és a borról szóló, 2003. július 10-i 24/2003. sz. törvény 9. cikkére való hivatkozást törölték, mivel ezt a jogszabályt hatályon kívül helyezték. Törölték továbbá a kiegészítő termékek előállításához való felhasználásra szánt szőlők esetében az öntözés lehetőségét. Az öntözés lehetősége a szeszezésre szánt alkohol előállítására szánt szőlőkre korlátozódik, mivel azokat nem alapborok készítéséhez való felhasználásra szánják.
  Indokolás:
  A szőlőről és a borról szóló, 2003. július 10-i 24/2003. sz. törvény 9. cikkére való hivatkozást törölték, mivel ezt a jogszabályt hatályon kívül helyezték.
  Az alkohol előállítására szánt szőlők esetében lehetséges az öntözés, mivel az oltalom alatt álló bor előállítására vonatkozó követelmények nem alkalmazandók. |
| --- | --- | --- |

3.

A H.2. szakasz (A szőlőtermesztésre alkalmazandó követelmények) módosult.

a)

A szőlőről és a borról szóló, 2003. július 10-i 24/2003. sz. törvény 9. cikkére való hivatkozást törölték, mivel ezt a jogszabályt hatályon kívül helyezték. Törölték továbbá a kiegészítő termékek előállításához való felhasználásra szánt szőlők esetében az öntözés lehetőségét. Az öntözés lehetősége a szeszezésre szánt alkohol előállítására szánt szőlőkre korlátozódik, mivel azokat nem alapborok készítéséhez való felhasználásra szánják.

Indokolás:

A szőlőről és a borról szóló, 2003. július 10-i 24/2003. sz. törvény 9. cikkére való hivatkozást törölték, mivel ezt a jogszabályt hatályon kívül helyezték.

Az alkohol előállítására szánt szőlők esetében lehetséges az öntözés, mivel az oltalom alatt álló bor előállítására vonatkozó követelmények nem alkalmazandók.

| b) | A szöveg egy új, c) alszakasszal (Hozamok) egészült ki. Ez az információ korábban az E. szakaszban (Maximális hektáronkénti hozam) szerepelt.
  Indokolás:
  A termékleírást jobban megfogalmazták és szerkezeti felépítését megváltoztatták. |
| --- | --- |

b)

A szöveg egy új, c) alszakasszal (Hozamok) egészült ki. Ez az információ korábban az E. szakaszban (Maximális hektáronkénti hozam) szerepelt.

Indokolás:

A termékleírást jobban megfogalmazták és szerkezeti felépítését megváltoztatták.

| 4. | A H.3. szakaszt (A bejegyzett pincészetekre alkalmazandó követelmények) illetően:






  a) | Törölték a pincészetekre vonatkozó, a minimális készletet előíró követelményt.
  Indokolás:
  Ez a követelmény nincs hatással a minőségre, és tisztességtelen megkülönböztetéshez vezet. |
| --- | --- | --- |

4.

A H.3. szakaszt (A bejegyzett pincészetekre alkalmazandó követelmények) illetően:

a)

Törölték a pincészetekre vonatkozó, a minimális készletet előíró követelményt.

Indokolás:

Ez a követelmény nincs hatással a minőségre, és tisztességtelen megkülönböztetéshez vezet.

| b) | Törlésre került az a követelmény, hogy a „Jerez-Xérès-Sherry” és a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” eredetmegjelöléshez tartozó, biológiai érlelés alatt álló borkészleteket fizikailag elkülönített helyen kell tartani.
  Indokolás:
  Ez eljárási ellenőrzési kérdés, nem pedig tanúsítható termékfeltétel.
  A Sanlúcar de Barrameda területén biológiai érlelés alatt álló készletek kizárólag a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” eredetmegjelöléshez tartoznak. Megengedett azonban az a bevett gyakorlat, hogy e készletek egy részét a „Jerez-Xérès-Sherry” borok előállításához használják fel, amennyiben azokat végül nem „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”-ként tanúsítják. |
| --- | --- |

b)

Törlésre került az a követelmény, hogy a „Jerez-Xérès-Sherry” és a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” eredetmegjelöléshez tartozó, biológiai érlelés alatt álló borkészleteket fizikailag elkülönített helyen kell tartani.

Indokolás:

Ez eljárási ellenőrzési kérdés, nem pedig tanúsítható termékfeltétel.

A Sanlúcar de Barrameda területén biológiai érlelés alatt álló készletek kizárólag a „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” eredetmegjelöléshez tartoznak. Megengedett azonban az a bevett gyakorlat, hogy e készletek egy részét a „Jerez-Xérès-Sherry” borok előállításához használják fel, amennyiben azokat végül nem „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”-ként tanúsítják.

| 5. | H.4. szakasz (Palackozás és címkézés):






  a) | Általánosságban az információkat átstrukturálták és a megfogalmazást javították, de a tartalomban nem történt lényeges változás. A szövegbe belefoglaltak egy új, 3. mellékletre való hivatkozást, amely melléklet a címkézésre vonatkozó összes jogszabályt meghatározza.
  Indokolás:
  Az információkat átstrukturálták, hogy biztosítani lehessen a termék jobb nyomon követését. |
| --- | --- | --- |

5.

H.4. szakasz (Palackozás és címkézés):

a)

Általánosságban az információkat átstrukturálták és a megfogalmazást javították, de a tartalomban nem történt lényeges változás. A szövegbe belefoglaltak egy új, 3. mellékletre való hivatkozást, amely melléklet a címkézésre vonatkozó összes jogszabályt meghatározza.

Indokolás:

Az információkat átstrukturálták, hogy biztosítani lehessen a termék jobb nyomon követését.

| b) | A forrásnál történő palackozás követelményéről szóló szakaszt kibővítették, kifejtve, hogy ezt a követelményt az indokolja, hogy az oltalom alatt álló borok hírnevét védeni kell sajátos jellemzőik és minőségük nyomon követésének megerősítése révén. Most már a szabályozó tanács által engedélyezett különleges tárolóedényeket kell használni annak a lehetőségnek a gyakorlására, hogy az élelmiszeripart összetevőként való felhasználásra szánt borral lássák el, ellentétben a szöveg eddigi rendelkezésével, amely szerint korábban ezt ömlesztett formában is meg lehetett tenni.
  Indokolás:
  A forrásnál történő palackozásra vonatkozó követelmény indokai részletesebben kifejtésre kerültek, és módosultak azok a szabályok, amelyek az élelmiszeriparnak az élelmiszerek és italok összetevőjeként való felhasználásra szánt borral történő ellátására vonatkoznak. |
| --- | --- |

b)

A forrásnál történő palackozás követelményéről szóló szakaszt kibővítették, kifejtve, hogy ezt a követelményt az indokolja, hogy az oltalom alatt álló borok hírnevét védeni kell sajátos jellemzőik és minőségük nyomon követésének megerősítése révén. Most már a szabályozó tanács által engedélyezett különleges tárolóedényeket kell használni annak a lehetőségnek a gyakorlására, hogy az élelmiszeripart összetevőként való felhasználásra szánt borral lássák el, ellentétben a szöveg eddigi rendelkezésével, amely szerint korábban ezt ömlesztett formában is meg lehetett tenni.

Indokolás:

A forrásnál történő palackozásra vonatkozó követelmény indokai részletesebben kifejtésre kerültek, és módosultak azok a szabályok, amelyek az élelmiszeriparnak az élelmiszerek és italok összetevőjeként való felhasználásra szánt borral történő ellátására vonatkoznak.

| c) | A szöveg kiegészült az engedélyezett élelmiszeripari üzemek és vendéglátóipari létesítmények borellátásáról, valamint a nyilvántartásba vett pincészetek helyiségeiben a nagyközönségnek történő értékesítésről szóló alszakaszokkal.
  Indokolás:
  E módosítás célja, hogy lehetővé tegye a szabályozó tanács számára, hogy a hagyományos értékesítési eljárásokat az ágazat igényeihez igazítsa.
  Ez a módosítás a termékleírás H. szakaszát és az egységes dokumentum 9. szakaszát érinti.
  Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti. Konkrétabban, ez nem vonja maga után a forrásnál történő palackozásra vonatkozó, már érvényben lévő követelmény módosítását. |
| --- | --- |

c)

A szöveg kiegészült az engedélyezett élelmiszeripari üzemek és vendéglátóipari létesítmények borellátásáról, valamint a nyilvántartásba vett pincészetek helyiségeiben a nagyközönségnek történő értékesítésről szóló alszakaszokkal.

Indokolás:

E módosítás célja, hogy lehetővé tegye a szabályozó tanács számára, hogy a hagyományos értékesítési eljárásokat az ágazat igényeihez igazítsa.

Ez a módosítás a termékleírás H. szakaszát és az egységes dokumentum 9. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti. Konkrétabban, ez nem vonja maga után a forrásnál történő palackozásra vonatkozó, már érvényben lévő követelmény módosítását.

9.   Ellenőrző szerv

Leírás:

Ebben a szakaszban a következő módosításokra került sor: az alkalmazandó jogszabályok, az illetékes hatóság és a termékleírásnak való megfelelés ellenőrzésével megbízott ellenőrző szervre vonatkozó információkat biztosító link.

Ez a módosítás a termékleírás I. szakaszát érinti, és nem érinti az egységes dokumentumot.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

Indokolás:

Az információk aktualizálása.

10.   A 2. Melléklet Módosításai (Az eredetmegjelölésben meghatározott „pago” kisebb földrajzi egységek neveinek jegyzéke)

Leírás:

| 1. | E melléklet új neve: 2. MELLÉKLET A körülhatárolt földrajzi területen található „pago” kisebb földrajzi egységek jegyzéke. |
| --- | --- |

1.

E melléklet új neve: 2. MELLÉKLET A körülhatárolt földrajzi területen található „pago” kisebb földrajzi egységek jegyzéke.

| 2. | A jegyzéket kibővítették, hogy az a szabályozó tanács által meghatározott valamennyi „pago” kisebb földrajzi egységet tartalmazza. |
| --- | --- |

2.

A jegyzéket kibővítették, hogy az a szabályozó tanács által meghatározott valamennyi „pago” kisebb földrajzi egységet tartalmazza.

Ez a módosítás a termékleírás 2. mellékletét és az egységes dokumentum 6. szakaszát érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

Indokolás:

A terminológiát összhangba hozták az alkalmazandó jogszabályban használt terminológiával. A szöveg kiegészült az összes kisebb földrajzi egység földrajzi határait azonosító információkkal. E körülhatárolásra 2015-ben került sor, és attól kezdve lehetőség nyílt a szőlő eredetének tanúsítására.

11.   A szöveg kiegészült a 3. MELLÉKLETTEL.

Leírás:

A szöveg kiegészült egy új, 3. MELLÉKLETTEL (A „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” oltalom alatt álló borok címkézése).

A termékleírás kiegészült a 3. melléklettel mint új szöveggel, az egységes dokumentum 9. szakasza pedig ennek megfelelően módosult.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

Indokolás:

A termékleírás előző változatában foglalt címkézési adatok újracsoportosítása, valamint kiegészítés új címkézési adatokkal.

Ez a módosítás az olyan kötelező adatokat állapítja meg, mint például az oltalom alatt álló elnevezés, a kibocsátó pincészet azonosítása és a bor típusa, valamint az olyan választható adatok, mint a márka, a bor érlelési kategóriáira való hivatkozások, a szín, a „pago” kifejezés és az egyéb leíró jellemzők, amelyek az alkalmazandó jogszabály betartása mellett használhatók.

12.   A szöveg kiegészítése további átmeneti rendelkezésekkel

Leírás:

A termékleírás egyes követelményeire vonatkozóan további átmeneti rendelkezések kerültek megállapításra.

Ezek a termékleírás új kiegészítései, és nem érintik az egységes dokumentumot.

Ez egy standard módosítás, mivel az 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezés) 105. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok egyikét sem teljesíti.

Indokolás:

A termékleírás bizonyos módosításainak végrehajtása némi időbe telik.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Manzanilla

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Likőrbor |
| --- | --- |

1.

Likőrbor

4.   A bor(ok) leírása

Likőrborok

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” eredetmegjelöléssel védett, hagyományosan „Manzanilla” borok néven ismert borok olyan „generoso” (szeszezett) borok, amelyek jellemzői a Sanlúcar de Barrameda településen található pincészetek által legalább két éven keresztül folytatott különleges biológiai érlelési folyamat eredményei.

A „Manzanilla” bor színe a szalmasárgától a borostyánsárgáig terjed, és a biológiai érlelési folyamatnak köszönhető jellegzetes aromával és ízzel rendelkezik.

Prémium jellemzőik abból erednek, hogy a teljes érlelési folyamat egy „flor” élesztőréteg vagy -hártya alatt történik.

Ezeknek a boroknak literenként 4 grammnál kisebb cukortartalommal és legalább 15 térfogatszázalék, de legfeljebb 17 térfogatszázalék alkoholtartalommal kell rendelkezniük.

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 15

Minimális összes savtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

Az e megnevezéssel ellátott borok előállítására való jogosultság felső határa 70 liter bor/100 kg szőlő.

Minden érlelés alatt álló borkészletet legfeljebb 1 000 liter űrtartalmú tölgyfa hordókban kell tárolni. A forgalomba hozatal előfeltétele, hogy a borok minimális átlagkorának két évnek kell lennie.

A borok az előállítási és öregítési folyamat bármely pontján szeszezhetők boralkohollal.

Savnövelés céljából az alkalmazandó jogszabályban meghatározott határértékeken belül kalcium-szulfát adható hozzájuk.

b)   Maximális hozamok

11 428 kilogramm szőlő hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A körülhatárolt földrajzi terület a Sanlúcar de Barrameda, Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real, Chiclana de la Frontera és Lebrija településeken belüli földterületet foglalja magában, valamint San José del Valle településnek keleten a greenwichi délkörtől 5° 49'-re nyugatra húzódó hosszúsági kör által, északon pedig a 36° 58’-nél húzódó északi szélességi kör által határolt területét.

Az oltalom alatt álló borokat Sanlúcar de Barrameda település területén található pincészetekben kell érlelni.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | PALOMINO |
| --- | --- |

PALOMINO

| | PALOMINO FINO – LISTÁN BLANCO |
| --- | --- |

PALOMINO FINO – LISTÁN BLANCO

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Likőrbor

A „flor” élesztőtechnológia és a „solera” rendszer megjelenésének történelmi okai vannak, amelyek Sanlúcar de Barrameda régi borkészítési hagyományaihoz és egyedi földrajzi elhelyezkedéséhez kapcsolódnak. A szőlőültetvényeken kialakult termesztési gyakorlatok és a pincészet biológiai érlelési folyamatához legmegfelelőbb környezeti feltételek meghatározására irányuló erőfeszítések olyan borok létrejöttét eredményezték, amelyekben kiválóan kifejeződik a terroir és amelyek tulajdonságait erősen befolyásolták a Sanlúcarban jellegzetesen alkalmazott egyedi „flor” élesztő sajátosságai. A tengerhez való közelség és a magas páratartalom hosszú időn keresztül tartó intenzív élesztőaktivitást eredményez, és ez egyedi jellemzőket kölcsönöz a „Manzanilla” boroknak.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályban

A további feltétel típusa: Csomagolás a körülhatárolt földrajzi területen belül

A feltétel leírása:

A borok sajátos jellemzőinek és minőségének megőrzése, valamint az érzékszervi jellemzőinek a más területekre történő szállításból eredő esetleges romlásának megelőzése érdekében a palackozást a körülhatárolt termőterületen kell végezni.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályban

A további feltétel típusa:

A címkézéssel kapcsolatos további rendelkezések

A feltétel leírása:

Az oltalom alatt álló borok címkéinek meg kell felelniük az alkalmazandó jogszabály rendelkezéseinek, valamint e termékleírás 3. mellékletének. Ez a kötelező és a választható címkézési adatokra egyaránt vonatkozik.

A palackokon – a szabályozó tanács által megállapított szabályoknak megfelelően – a szabályozó tanács által kibocsátott minőségi plombát vagy egy megkülönböztető jelet és alfanumerikus azonosító kódot tartalmazó másodlagos címkét kell elhelyezni. „Andalucía” nagyobb földrajzi egység választható módon feltüntethető.

A termékleíráshoz vezető link

https://lajunta.es/3vpjr

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. O.

---