# Euroopa Liidu C 68/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik24. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 68

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik24. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 68/01 | Komisjoni teatis — Suunised katkestusseadmete olemasolu kindlakstegemise kohta tegelikus liikluses tekkivate heitkogustega (RDE) seoses tüübikinnituse saanud kergsõidukite ja raskesõidukite heitega ning rikkumisvastase kaitse kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 68/01

Komisjoni teatis — Suunised katkestusseadmete olemasolu kindlakstegemise kohta tegelikus liikluses tekkivate heitkogustega (RDE) seoses tüübikinnituse saanud kergsõidukite ja raskesõidukite heitega ning rikkumisvastase kaitse kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 68/02 | Euro vahetuskurss — 23. veebruar 2023 | 21 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 68/03 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 22 |
| 2023/C 68/04 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 23 |
| 2023/C 68/05 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 24 |
| 2023/C 68/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 68/02

Euro vahetuskurss — 23. veebruar 2023

21

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 68/03

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

22

2023/C 68/04

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

23

2023/C 68/05

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

24

2023/C 68/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

25

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 68/07 | PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE — Teade vaba ametikoha kohta: eelarve peadirektoraadi direktoraadi Kulud (BUDG.A) direktor (palgaaste AD 14), Brüssel — COM/2023/10426 | 26 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 68/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11035 – STENA / MIDSONA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 68/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 29 |
| 2023/C 68/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 33 |
| 2023/C 68/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 36 |
| 2023/C 68/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 41 |
| 2023/C 68/13 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 44 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 68/07

PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE — Teade vaba ametikoha kohta: eelarve peadirektoraadi direktoraadi Kulud (BUDG.A) direktor (palgaaste AD 14), Brüssel — COM/2023/10426

26

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 68/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11035 – STENA / MIDSONA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 68/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

29

2023/C 68/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

33

2023/C 68/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

36

2023/C 68/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

41

2023/C 68/13

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/1

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised katkestusseadmete olemasolu kindlakstegemise kohta tegelikus liikluses tekkivate heitkogustega (RDE) seoses tüübikinnituse saanud kergsõidukite ja raskesõidukite heitega ning rikkumisvastase kaitse kohta

(2023/C 68/01)

| VASTUTUSE VÄLISTAMINE

  Käesolev teatis täiendab teatist C(2017) 352 final, mis käsitleb katkestusseadmete olemasolu RDE-eelsetes kergsõidukites. See kajastab tüübikinnituste ja turujärelevalve foorumi ekspertide kohtumistel peetud arutelusid. Kohtumistel osalesid komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid.


  Teatise eesmärk on hõlbustada määruse (EÜ) nr 715/2007 (1)
  ja määruse (EÜ) nr 595/2009 (2)
  rakendamist vastavalt kergsõidukite ja raskesõidukite puhul. Teatis ise ei ole õiguslikult siduv. Õiguse siduv tõlgendamine peaks põhinema üksnes kõnealustel määrustel ja muudel kohaldatavatel õigusaktidel või -põhimõtetel, nagu komisjoni määrus (EL) 2017/1151 (3)
  ja komisjoni määrus (EL) nr 582/2011, (4)
  sealhulgas kõik neid muutvad õigusaktid. Teatise eesmärk on pakkuda abi ametiasutustele ja ettevõtjatele, esitades häid tavasid kohaldatava õiguse tõhusaks rakendamiseks. Üksnes Euroopa Liidu Kohus on pädev liidu õigust usaldusväärselt tõlgendama. |
| --- |

VASTUTUSE VÄLISTAMINE

Käesolev teatis täiendab teatist C(2017) 352 final, mis käsitleb katkestusseadmete olemasolu RDE-eelsetes kergsõidukites. See kajastab tüübikinnituste ja turujärelevalve foorumi ekspertide kohtumistel peetud arutelusid. Kohtumistel osalesid komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid.

Teatise eesmärk on hõlbustada määruse (EÜ) nr 715/2007 (1)
  ja määruse (EÜ) nr 595/2009 (2)
  rakendamist vastavalt kergsõidukite ja raskesõidukite puhul. Teatis ise ei ole õiguslikult siduv. Õiguse siduv tõlgendamine peaks põhinema üksnes kõnealustel määrustel ja muudel kohaldatavatel õigusaktidel või -põhimõtetel, nagu komisjoni määrus (EL) 2017/1151 (3)
  ja komisjoni määrus (EL) nr 582/2011, (4)
  sealhulgas kõik neid muutvad õigusaktid. Teatise eesmärk on pakkuda abi ametiasutustele ja ettevõtjatele, esitades häid tavasid kohaldatava õiguse tõhusaks rakendamiseks. Üksnes Euroopa Liidu Kohus on pädev liidu õigust usaldusväärselt tõlgendama.

1.   Sissejuhatus

Katkestusseadme mõiste on sõidukite heidet käsitlevate Euroopa õigusaktide lahutamatu osa. Nii kergsõidukite katkestusseadmete määratlus kui ka keelamine (sealhulgas mõned erandid) on selgelt sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõikes 10 ja artikli 5 lõikes 2. Raskesõidukite puhul on see keeld sätestatud määruse (EÜ) nr 595/2009 artikli 5 lõikes 3 (vt I lisa).

Teatavate katkestusseadmete ühilduvuse kohta on Euroopa Kohtule esitatud mitu eelotsusetaotlust. Euroopa Kohus on käsitlenud seda küsimust kohtuasjas C-693/18, kus Euroopa Kohus leidis, et katkestusseadmete kasutamise keelu erandit tuleb tõlgendada kitsalt (5). Lisaks on Euroopa Kohus kohtuasjades C-128/20, C-134/20 ja C-145/20 otsustanud, et katkestusseade, mis tavalistes sõidutingimustes töötas suurema osa aastast, et kaitsta mootorit kahju või õnnetuse eest ning tagada sõiduki ohutu kasutamine, ei saa kuuluda määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud erandi alla (6).

2017. aasta alguses avaldas komisjon esimese juhendi heitekontrolli abistrateegia (AES) ja katkestusseadmete kasutamise hindamiseks (7) seoses kergsõidukite tüübiga, mis on saanud tüübikinnituse ilma tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) katseta. See esimene juhend sisaldas ka üksikasjalikke juhiseid AESi hindamiseks, mis hiljem sai õigusakti osaks ja mida seetõttu käesolevas dokumendis ei korrata.

Käesoleva dokumendi eesmärk on kehtestada nii kergsõidukite kui ka raskesõidukite ebaseaduslike katkestusseadmete avastamise head tavad, täiendades esimest teatist ja pöörates erilist tähelepanu sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse Euro 6d ja 6d-temp ning Euro VI etappide A–E alusel.

Samal ajal käsitletakse käesolevas dokumendis ka vajadust kaitsta sõidukeid omavolilise muutmise eest, edendades turujärelevalve raames heitekontrollisüsteemide nõuetekohast katsetamist ja sõiduki läbisõidumõõdiku katsetamist.

Kõnealuse dokumendi eelnõu arutati liikmesriikidega jõustamisalase teabevahetuse FOORUMIS ja kõigi sidusrühmadega mootorsõidukite töörühmas. Saadi kommentaare ja neid võeti võimalikult palju arvesse.

A OSA. Katkestusseadmed ja AES

2.   Mõisted ja üldised kohustused

Kergsõidukite korral

Katkestusseadmete mõiste kergsõidukite korral on määratletud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõikes 10:

„Katkestusseade“ – konstruktsioonielement, mille abil mõõdetakse temperatuuri, sõiduki kiirust, mootori pöörlemiskiirust, ülekandemehhanismi, sisselasketorustiku rõhku või muid parameetreid, mis aktiveerivad, muudavad, lükkavad edasi või deaktiveerivad saastekontrollisüsteemi mis tahes osade toimet, vähendades nii saastekontrollisüsteemi tõhusust olukorras, mis võib kergesti tekkida sõiduki tavapärasel töötamisel ning kasutamisel.

Katkestusseadmete kasutamise keeld ja erandid on sätestatud sama määruse artikli 5 lõikes 2:

Keelatud on kasutada katkestusseadmeid, mis vähendavad saastekontrollisüsteemide tõhusust. Keeldu ei kohaldata, kui:

| a) | seade on vajalik mootori kaitsmiseks kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutuks kasutamiseks, |
| --- | --- |

a)

seade on vajalik mootori kaitsmiseks kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutuks kasutamiseks,

| b) | seade töötab ainult kuni mootori käivitamiseni

  või |
| --- | --- |

b)

seade töötab ainult kuni mootori käivitamiseni

| c) | tingimused sisalduvad olulisel määral katsemenetluses, mida viiakse läbi kütuseaurude ja summutitorust väljuvate heitgaaside keskmiste koguste kontrollimiseks. |
| --- | --- |

c)

tingimused sisalduvad olulisel määral katsemenetluses, mida viiakse läbi kütuseaurude ja summutitorust väljuvate heitgaaside keskmiste koguste kontrollimiseks.

Keeldu tuleb siiski lugeda koos komisjoni määruses (EL) 2017/1151 sätestatud eeskirjadega heitekontrolli abistrateegiate kasutamise kohta.

Asjakohased mõisted on sätestatud määruse (EL) 2017/1151 artiklis 2:

| „43. | „heitekontrolli põhistrateegia“ (edaspidi „BES“) – heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, kui heitekontrolli abistrateegia ei ole aktiveeritud; |
| --- | --- |

„43.

| 44. | „heitekontrolli abistrateegia“ (edaspidi „AES“) – heitekontrollistrateegia, mis aktiveerub ning asendab või muudab heitekontrolli põhistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja reageerib konkreetsetele ümbritseva keskkonna ja/või töötingimustele ning on kasutusel üksnes nimetatud tingimuste korral.“ |
| --- | --- |

44.

Ja artikli 5 lõige 11:

„Selleks et tüübikinnitusasutused saaksid hinnata AESi nõuetekohast kasutamist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõikes 2 sätestatud katkestusseadme kasutamise keeldu, esitab tootja käesoleva määruse I lisa 3a liites kirjeldatud laiendatud dokumentatsiooni.

Tüübikinnitusasutus identifitseerib ja dateerib dokumentatsiooni ning säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast tüübikinnituse andmist.

Tootja taotluse korral annab tüübikinnitusasutus uute sõidukitüüpide heitekontrolli abistrateegiale esialgse hinnangu. Sellisel juhul esitatakse asjaomased dokumendid tüübikinnitusasutusele 2–12 kuud enne tüübikinnitusmenetluse alustamist.

Tüübikinnitusasutus annab esialgse hinnangu I lisa 3a liite punktis b kirjeldatud laiendatud dokumendipaketi põhjal, mille esitab tootja. Tüübikinnitusasutus annab hinnangu I lisa 3b liites kirjeldatud metoodika kohaselt. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib tüübikinnitusasutus sellest metoodikast kõrvale kalduda.

Uute sõidukitüüpide heitekontrolli abistrateegiale antud esialgne hinnang kehtib tüübikinnituse otstarbel 18 kuud. Seda tähtaega võib pikendada veel 12 kuu võrra juhul, kui tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et turul ei ole kättesaadavaks saanud ühtki uut tehnoloogiat, mis heitekontrolli abistrateegiale antud esialgset hinnangut muudaks.

Igal aastal koostab tüübikinnitusasutuste eksperdirühm (TAAEG) loetelu heitekontrolli abistrateegiatest, mida tüübikinnitusasutused on pidanud vastuvõetamatuks, ja komisjon teeb selle loetelu üldsusele kättesaadavaks.“

Vastavalt määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisale kohaldatakse järgmist:

| „4.4. | Kui ECU andmete kogumine mõjutab sõiduki heidet või talitust, siis loetakse kogu PEMS-katse tüüpkond, millesse sõiduk vastavalt 7. liite määratlusele kuulub, mittevastavaks. Selline funktsionaalsus loetakse katkestusseadmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõike 10 määratlusele.“ |
| --- | --- |

„4.4.

Raskesõidukite korral

Raskesõidukite puhul on katkestusstrateegia mõiste määratletud määruse (EÜ) nr 595/2009 artikli 3 lõikes 8:

„„Katkestusstrateegia“ – heitekontrollistrateegia, mis vähendab saastekontrolli tõhusust väliskeskkonnas või mootori töötamise ajal, mis võib tekkida sõiduki tavapärasel töötamisel või väljaspool tüübikinnituse katsemenetlust.“

Järgnevalt tuleb mõistet katkestusseadmed lugeda nii, et see hõlmab ka raskesõidukite katkestusstrateegiaid. Katkestusstrateegiate kasutamise keeld on sätestatud samas määruses ehk määruse (EÜ) nr 595/2009 artikli 5 lõikes 3:

„Ei tohi kasutada katkestusstrateegiaid, mis vähendavad heitekontrolliseadmete tõhusust.“

Oluline erinevus nende kahe määruse vahel on selles, et kergsõidukite puhul on katkestusseadmetele kehtestatud erandid, samas kui raskesõidukite puhul on UNECE eeskirja nr 49 (8) 6. versiooni 10. lisa punktis 5.1.2 nimetatud erandeid heitekontrolli abistrateegiate kasutamise kohta:

8

„Heitekontrolli abistrateegia ei tohi vähendada heitekontrolli tõhusust võrreldes heitekontrolli põhistrateegiaga tingimustes, mida on mõistlik eeldada sõiduki tavapärase töötamise ja kasutamise ajal, välja arvatud juhul, kui heitekontrolli abistrateegia vastab ühele järgmistest erijuhtudest:

Heitekontrolli abistrateegia ei tohi vähendada heitekontrolli tõhusust võrreldes heitekontrolli põhistrateegiaga tingimustes, mida on mõistlik eeldada sõiduki tavapärase töötamise ja kasutamise ajal, välja arvatud juhul, kui heitekontrolli abistrateegia vastab ühele järgmistest erijuhtudest:

| a) | selle kasutamine sisaldub sõnaselgelt tüübikinnituskatsetes, sealhulgas käesoleva määruse VI lisa punkti 6 kohased tsüklivälise osa katsemenetlused ja käesoleva määruse artikli 12 kohased kasutusel olevaid sõidukeid/mootoreid käsitlevad sätted (9); |
| --- | --- |

a)

selle kasutamine sisaldub sõnaselgelt tüübikinnituskatsetes, sealhulgas käesoleva määruse VI lisa punkti 6 kohased tsüklivälise osa katsemenetlused ja käesoleva määruse artikli 12 kohased kasutusel olevaid sõidukeid/mootoreid käsitlevad sätted (9);

selle kasutamine sisaldub sõnaselgelt tüübikinnituskatsetes, sealhulgas käesoleva määruse VI lisa punkti 6 kohased tsüklivälise osa katsemenetlused ja käesoleva määruse artikli 12 kohased kasutusel olevaid sõidukeid/mootoreid käsitlevad sätted

9

| b) | see rakendatakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustumise või õnnetusjuhtumi eest; |
| --- | --- |

b)

see rakendatakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustumise või õnnetusjuhtumi eest;

see rakendatakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustumise või õnnetusjuhtumi eest;

| c) | see on rakendatud ainult mootori käivitamise või soojenemise ajal käesoleva lisa kohaselt; |
| --- | --- |

c)

see on rakendatud ainult mootori käivitamise või soojenemise ajal käesoleva lisa kohaselt;

see on rakendatud ainult mootori käivitamise või soojenemise ajal käesoleva lisa kohaselt;

| d) | selle rakendamise eesmärk on teha järeleandmisi üht tüüpi normitud heite heitekontrollis, et säilitada teist tüüpi normitud heite heitekontroll konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida tüübikinnituskatsetes või sertifitseerimiskatsetes põhimõtteliselt ei arvestata. Heitekontrolli abistrateegia rakendamine peab kokkuvõttes kompenseerima äärmuslike keskkonnatingimuste mõju viisil, mis tagab kõigi normitud heidete piisava heitekontrolli.“ |
| --- | --- |

d)

selle rakendamise eesmärk on teha järeleandmisi üht tüüpi normitud heite heitekontrollis, et säilitada teist tüüpi normitud heite heitekontroll konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida tüübikinnituskatsetes või sertifitseerimiskatsetes põhimõtteliselt ei arvestata. Heitekontrolli abistrateegia rakendamine peab kokkuvõttes kompenseerima äärmuslike keskkonnatingimuste mõju viisil, mis tagab kõigi normitud heidete piisava heitekontrolli.“

selle rakendamise eesmärk on teha järeleandmisi üht tüüpi normitud heite heitekontrollis, et säilitada teist tüüpi normitud heite heitekontroll konkreetsetes keskkonna- või töötingimustes, mida tüübikinnituskatsetes või sertifitseerimiskatsetes põhimõtteliselt ei arvestata. Heitekontrolli abistrateegia rakendamine peab kokkuvõttes kompenseerima äärmuslike keskkonnatingimuste mõju viisil, mis tagab kõigi normitud heidete piisava heitekontrolli.“

3.   Põhjendus

Põhjendus

3.1.   
  Kergsõidukite katkestusseadmed

Kergsõidukite katkestusseadmed

Summutitorust väljuvate heitgaaside tase peab jääma allapoole heite piirnorme nii WLTP kui ka RDE katsetes, mis tehakse vastavalt määrusele (EL) 2017/1151. Katkestusseadme määratluse erandite kohaselt ei kohaldata katkestusseadme keeldu heitkoguste katsemenetlustes sisalduvate piirtingimuste piires. See erand kehtestati seetõttu, et mis tahes regulatiivse katse heitkogused peavad igal juhul jääma piirnormidest allapoole.

Seega on RDEga tüübikinnituse saanud sõidukite puhul, kuigi RDE piirtingimused on piisavalt ulatuslikud, endiselt suur katkestusseadmete oht katsetamata piirkondades, st väljaspool RDE piirtingimusi.

Keelatud katkestusseadmena tuleks käsitada ka katse tegemise tuvastamist ja sõiduki heitekäitumise sihipärast muutmist, et näidata väiksemaid heitkoguseid, kui muidu oleks tekkinud. Samamoodi kvalifitseeruks AES, mida ei ole deklareeritud ja seega hinnatud, automaatselt katkestusseadmeks. Seetõttu võivad järgmised katkestusseadmetele viitamised hõlmata AESi, mida ei ole deklareeritud ja mis ei ole tüübikinnitust saanud. Tüübikinnitusasutused peaksid esitama vastava deklareeritud ja tüübikinnituse saanud AESi taotluse korral turujärelevalveasutusele, (10) komisjonile või muudele tunnustatud kolmandatele isikutele, kes teevad asjakohaseid katseid.

10

Väärib märkimist, et katkestusseadmete kontrollimine võib hõlmata ka muud liiki heitekatseid, näiteks kütuseaurude katse (4. tüübi katse).

3.2.   
  Raskesõidukite katkestusseadmed

Raskesõidukite katkestusseadmed

Määruse (EL) nr 582/2011 kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse (ISC) sätetega kehtestatakse PEMSi kasutavate sõidukite heitkoguste vastavustõendamine. Tüübikinnituse ja ISC katsete käigus tehtud näidiskatsega tagatakse, et mootori heitkogused jäävad allapoole heite piirnorme, mis annab kindluse, et sõiduk vastab nõuetele kõigis tavapärastes kasutustingimustes.

Keelatud katkestusseadmena/-strateegiana tuleks raskesõidukite puhul käsitada ka katse tegemise tuvastamist ja sõiduki heitekäitumise sihipärast muutmist, et näidata väiksemaid heitkoguseid, kui muidu oleks tekkinud. Samamoodi kvalifitseeruks AES, mida ei ole deklareeritud ja seega hinnatud, automaatselt keelatud katkestusseadmeks/-strateegiaks. Seetõttu võib järgmises tekstis katkestusseadmetele viitamine hõlmata AESi, mida ei ole deklareeritud ja mis ei ole tüübikinnitust saanud.

Kuigi PEMS-katsete lubatud katsetingimused on piisavalt ulatuslikud, on valdkondades, mida ei ole katsetatud, endiselt suur katkestusseadmete oht, mis võib siiski esineda väljaspool ISC-PEMSi lubatud katsetingimusi.

4.   Võimaliku katkestusseadme avastamine

Võimaliku katkestusseadme avastamine

Selleks et abistada liikmesriikide ametiasutusi nende kohustuste täitmisel, kehtestatakse käesolevas dokumendis katkestusseadmete avastamise metoodika. Peamised eesmärgid on:

| — | tagada sõidukite valiku ja katkestusseadme kindlakstegemise katsete järjepidevus; |
| --- | --- |

—

tagada sõidukite valiku ja katkestusseadme kindlakstegemise katsete järjepidevus;

| — | kehtestada soovituslik metoodika, mille eesmärk on tagada eri asutuste/laborite katsete ja hindamiste järjepidevus. Nimetatud metoodikaga kehtestatakse reguleerimata katsetingimused (või reguleerimata katsetingimuste kategooriad), mis võivad käivitada katkestusseadme. |
| --- | --- |

—

kehtestada soovituslik metoodika, mille eesmärk on tagada eri asutuste/laborite katsete ja hindamiste järjepidevus. Nimetatud metoodikaga kehtestatakse reguleerimata katsetingimused (või reguleerimata katsetingimuste kategooriad), mis võivad käivitada katkestusseadme.

4.1.   
  Sõiduki valimine

Sõiduki valimine

Kooskõlas määrusega (EL) 2018/858 (11) ning nende katsete ja ülevaatuste tegemisel peaksid asjaomased pooled (komisjon, asutused) võtma arvesse „riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid“, (12) mida arutatakse mootorsõidukite tüübikinnitust ja turujärelevalvet käsitlevate ELi õigusaktide jõustamisalase teabe vahetamise foorumil. Sel eesmärgil võib kontrollitavate sõidukite valimi moodustamiseks kaaluda mitut kriteeriumi.

11

12

| — | Turuosa: eelistatavalt tuleks kasutada müügiarve, mis on kättesaadavad otse ELi liikmesriigis. Kergsõidukite puhul võib kasutada kõige viimases CO2 seireandmebaasis https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/co2-cars-emission-20 ja https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/vans-16(või selle viimases iga-aastases versioonis) sisalduvaid müügiandmeid.
  Nii kergsõidukite kui ka raskesõidukite puhul on soovitatav, et katsed algaksid sõidukitest, mille müügiarvud on ELis suurimad. Siiski tuleb katsetada ka väiksema müügiarvuga sõidukeid, et suurendada katsetamise juhuslikkust. |
| --- | --- |

—

Turuosa: eelistatavalt tuleks kasutada müügiarve, mis on kättesaadavad otse ELi liikmesriigis. Kergsõidukite puhul võib kasutada kõige viimases CO2 seireandmebaasis https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/co2-cars-emission-20 ja https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/vans-16(või selle viimases iga-aastases versioonis) sisalduvaid müügiandmeid.

2

Nii kergsõidukite kui ka raskesõidukite puhul on soovitatav, et katsed algaksid sõidukitest, mille müügiarvud on ELis suurimad. Siiski tuleb katsetada ka väiksema müügiarvuga sõidukeid, et suurendada katsetamise juhuslikkust.

| — | Tehniline määratlus: teise kriteeriumina võiks kaaluda heite piirnorme, jõuseadme tehnoloogiat, kütust ja järeltöötlust. |
| --- | --- |

—

Tehniline määratlus: teise kriteeriumina võiks kaaluda heite piirnorme, jõuseadme tehnoloogiat, kütust ja järeltöötlust.

| — | Keskkonnamõju: teave sõidukite tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste kohta võib olla kättesaadav alternatiivsete meetodite abil, nagu kaugkatsed, pardamonitorid jne. Kuigi need andmed ei ole katkestusseadme olemasolu kinnitamise aluseks, annavad need teavet anomaalsete juhtumite tuvastamiseks. Kui need on usaldusväärselt kindlaks määratud (selgelt määratletud katsearuanded, sama aruande kohaselt katsetatud sõidukite suur arv), võivad need olla hea alus sõidukite keskkonnatoime kindlakstegemiseks ning neid võiks kasutada sõidukite valimiseks edasise katsetamise jaoks.
  Sõidukite võimaliku keskkonnatoime kindlakstegemiseks võib kasutada mitut tehnikat ja andmeallikat. Kahte neist soovitatakse ja tutvustatakse lühidalt allpool.
  Soovitatavad on järgmised meetodid. |
| --- | --- |

—

Keskkonnamõju: teave sõidukite tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste kohta võib olla kättesaadav alternatiivsete meetodite abil, nagu kaugkatsed, pardamonitorid jne. Kuigi need andmed ei ole katkestusseadme olemasolu kinnitamise aluseks, annavad need teavet anomaalsete juhtumite tuvastamiseks. Kui need on usaldusväärselt kindlaks määratud (selgelt määratletud katsearuanded, sama aruande kohaselt katsetatud sõidukite suur arv), võivad need olla hea alus sõidukite keskkonnatoime kindlakstegemiseks ning neid võiks kasutada sõidukite valimiseks edasise katsetamise jaoks.

Sõidukite võimaliku keskkonnatoime kindlakstegemiseks võib kasutada mitut tehnikat ja andmeallikat. Kahte neist soovitatakse ja tutvustatakse lühidalt allpool.

Soovitatavad on järgmised meetodid.

| — | Autopargi kaugseire pardaanduritega (nt NOx, mootor), mida nimetatakse ka lihtsustatud heitkoguste mõõtmise süsteemiks (Simplified Emissions Measurement Systems, SEMS). See võimalus võib olla vahemeetod suurte heitkoguste sidumiseks mootori ja sõiduki tööparameetritega, kuid andmete hindamise strateegiad tuleb veel kindlaks määrata. |
| --- | --- |

—

Autopargi kaugseire pardaanduritega (nt NOx, mootor), mida nimetatakse ka lihtsustatud heitkoguste mõõtmise süsteemiks (Simplified Emissions Measurement Systems, SEMS). See võimalus võib olla vahemeetod suurte heitkoguste sidumiseks mootori ja sõiduki tööparameetritega, kuid andmete hindamise strateegiad tuleb veel kindlaks määrata.

x

| — | Kaugmõõtmisseadmed (RSD) jälgivad paljusid sõidukeid kindlaksmääratud asukohas või teisaldatava seadmega (jälituskatse). Kaugmõõtmisseadmete andmete kasutamisega peaks kaasnema juurdepääs registriandmetele, et määrata kindlaks seos sõidukitüübi ja selle suhtes kohaldatavate heite piirnormidega. Saadud teave on ammendav, kui märkimisväärse arvu sama tüüpi sõidukite puhul on kindlaks tehtud kõrge heitetase. |
| --- | --- |

—

Kaugmõõtmisseadmed (RSD) jälgivad paljusid sõidukeid kindlaksmääratud asukohas või teisaldatava seadmega (jälituskatse). Kaugmõõtmisseadmete andmete kasutamisega peaks kaasnema juurdepääs registriandmetele, et määrata kindlaks seos sõidukitüübi ja selle suhtes kohaldatavate heite piirnormidega. Saadud teave on ammendav, kui märkimisväärse arvu sama tüüpi sõidukite puhul on kindlaks tehtud kõrge heitetase.

Selliste andmete kättesaadavaks tegemiseks on ELi liikmesriikide turujärelevalve- ja tüübikinnitusasutuste eestvedamisel algatatud ELi jõustamisalase teabe vahetamise foorumi raames ühismeede kaugseire ja riskihindamise kohta seoses heitkoguste nõuetele vastavusega. Teadusprojektid CARES (13) ja NEMO (14) töötasid välja kasutajasõbralikud ja täpsed heite kaugseiresüsteemid. Selle meetme eesmärk on töötada välja metoodika RSD ja muude meetodite abil sõidukite heitkoguste andmete kogumiseks ja jagamiseks, et toetada sõidukitüübi valiku riskihindamismetoodikat.

13

14

Suurimate heitetekitajate kindlakstegemiseks võib kaaluda muid meetodeid, tingimusel et sõiduki keskkonnatoimet hinnatakse sarnastes katsetingimustes (nt sõidukite katsetamine laboris sõidutsüklites ja/või tingimustes, mis erinevad regulatiivsest katsest).

Õigusaktidega (15) nõutavad sõidukite andmed tuleb katsetamise võimaldamiseks teha kättesaadavaks kõigile asjaomastele pooltele (liikmesriigid, tehnilised teenistused, kolmandad isikud ja komisjon).

15

4.2.   
  Katkestusseadmete katsemetoodika ja tulemuste hindamine

Katkestusseadmete katsemetoodika ja tulemuste hindamine

4.2.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Mootorsõidukite tüübikinnitust ja turujärelevalvet käsitlevate ELi õigusaktide jõustamisalase teabe vahetamise foorum vaatab käesolevas jaos esitatud metoodika korrapäraselt läbi. Tuginedes osalevate asutuste kogutsud uusimatele heiteandmetele, hinnatakse läbivaatamise käigus punktis 4.2.3.1 esitatud heite läviväärtuste sobivust.

Allpool on esitatud erinevad katsetamisvõimalused ja kõiki allesitatud meetodeid ei ole vaja kasutada iga katsesõiduki puhul. Pädev asutus või tunnustatud kolmas isik peaks iga juhtumi puhul eraldi otsustama, millised meetodid on kõige sobivamad, tuginedes asjakohasele riskihindamisele, milles võetakse arvesse võimalikku mittevastavust ja selle esinemise tõenäosust, ning muudele võimalikele näitajatele, näiteks juhtumi tõsidusele.

Katkestusseadmete (DD) otsimine võib hõlmata kahte juhtumit:

juhtum A „piiride tuvastamise DD“: seadmed/strateegiad, mis kasutavad käivitajatena praegu reguleeritud katsepiire või nende asendajaid (nt ümbritseva õhu temperatuur, kõrgus, teekonna kestus, kütusekulu ja sõidudünaamika vahemikud), või

juhtum B „katsete tuvastamise DD“: seadmed/strateegiad, mille käivitab katseseadmete olemasolu (nt vasturõhu suurenemine summutitorus, signaalid tagumistel ultrahelianduritel, andmesalvesti ühendamine pardadiagnostikaseadme porti) või sõiduki lokaliseerimine (st kõik, mis annab sõidukile teavet selle kohta, et seda katsetatakse maanteel summutitoru heitgaaside mõõtmiseks). Need katsete tuvastamise DDd kehtivad peamiselt PEMSiga tehtavate maanteekatsete puhul, kuna laboris katsetatavad sõidukid peavad tavaliselt kasutama spetsiaalset veojõustendi režiimi, et võimaldada heitekatseid ilma ohutusseadmeid jms käivitamata.

Mõlema juhtumi puhul kasutatud lähenemisviis on esitatud järgmises tabelis. Kuigi piiride tuvastamine on peamine fookus, ei saa jätta tähelepanuta uuringuid, mille eesmärk on avastada katsete tuvastamine, kuna selliste strateegiate nägemise oht võib aja jooksul suureneda.

Tabel 1

Tabel 1

Katkestusseadmete eri juhtumid

Katkestusseadmete eri juhtumid

| | Juhtum A
  Piiride tuvastamine | Juhtum B
  Katsete tuvastamine |
| --- | --- | --- |
| Katseseadmed | Vastavalt regulatiivsetele nõuetele (labor, PEMS) | Sõiduki piiratud häirimine (puudub ühendus sõiduki pardadiagnostikaseadme pordiga, võimalik, et heitgaasi voomõõtur puudub), näiteks: autode heitgaasivoolu mõõtmine, SEMS. |
| Katsetingimuste valimine. | Vastavalt punktile 4.2.2.1 | Võimalus teha lisaks juhtumile A maanteekatseid eri kohtades vähendaks sõiduki asukohta kasutava strateegia riski. |
| Heiteandmete hindamine | Vastavalt punktile 4.2.3 | Ad hoc |

Juhtum A

Piiride tuvastamine

Juhtum B

Katsete tuvastamine

Katseseadmed

Vastavalt regulatiivsetele nõuetele (labor, PEMS)

Sõiduki piiratud häirimine (puudub ühendus sõiduki pardadiagnostikaseadme pordiga, võimalik, et heitgaasi voomõõtur puudub), näiteks: autode heitgaasivoolu mõõtmine, SEMS.

Katsetingimuste valimine.

Vastavalt punktile 4.2.2.1

Võimalus teha lisaks juhtumile A maanteekatseid eri kohtades vähendaks sõiduki asukohta kasutava strateegia riski.

Heiteandmete hindamine

Vastavalt punktile 4.2.3

Ad hoc

4.2.2.   Katsetamine juhtumi A suhtes (piiride tuvastamine)

Katsetamine juhtumi A suhtes (piiride tuvastamine)

4.2.2.1.   Katsetingimuste valik (variandid)

Katsetingimuste valik (variandid)

Kõigil juhtudel on vaja vähemalt katsetada sõidukit regulatiivsete meetodite kohaselt. See on oluline samm tagamaks, et sõidukil/mootoril ei oleks rikkeid, vale hooldamist ega muid sarnaseid probleeme, mis suurendaksid põhjendamatult heitkoguste taset.

Katkestusseadmete olemasolu avastamiseks vastavalt juhtumile A on vaja sõidukeid katsetada standardkatsetingimustest erinevates tingimustes, mida nimetatakse variantideks. Variandid ei moodusta fikseeritud kogumit, vaid on piiritlemata, sest on vaja kindlaks teha tehnika reageerimine keerukatele parameetritele, ning seega peavad tingimused olema mitteennustatavad.

Neid üldpõhimõtteid illustreeritakse tabelis 2 kergsõidukite- ja raskesõidukite puhul (16).

16

Tabel 2

Tabel 2

Juhtumi A heitenormid, regulatiivsed heitekatsed ja võimalikud variandid

Juhtumi A heitenormid, regulatiivsed heitekatsed ja võimalikud variandid

| Heitenormid | Kohaldatav(ad) regulatiivne (regulatiivsed) heitekatse(d) | Võimalikud DD tuvastamise variandid |
| --- | --- | --- |
| Kergsõidukid |
| Euro 5
  Euro 6b,c | Uus Euroopa sõidutsükkel (NEDC) vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjale R83 (17) | Muudetud NEDC, muud tsüklid, kõikide katsestendi katsetamisele iseloomulike äratuntavate tingimuste kõrvaldamine (avatud kapott, rattad ei pöörle, GPS-signaali või ratta liikumise puudumine jne), lisaseadmete sisselülitamine, katsed maanteel. |
| Euro 6d-Temp
  Euro 6d | WLTP vastavalt ELi määrusele 2017/1151
  RDE katsed vastavalt ELi määrusele 2018/1832 | Muudetud WLTP, võrdluseks maantee-WLTP, muud tsüklid, kõikide katsestendi katsetamisele iseloomulike äratuntavate tingimuste kõrvaldamine (avatud kapott, rattad ei pöörle, GPS-signaali või ratta liikumise puudumine jne), lisaseadmete sisselülitamine.
  Maanteekatsed väljaspool RDE piirtingimusi (nt väljaspool RDE kõrguse ja/või temperatuuri ja/või sõidudünaamika vahemikke) |
| Raskesõidukite mootorid / raskesõidukid |
| Euro VI | WHTC terviksõidukite mootorite katsetamise ja PEMS-katse puhul komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 (18) kohaselt. | Sõidukite maantee- või laborikatsed (nt samaväärne WHVC, mille faasid on eri järjekorras) väljaspool ISC lubatud tingimusi (nt väljaspool kõrgust ja/või temperatuuri) |

Heitenormid

Kohaldatav(ad) regulatiivne (regulatiivsed) heitekatse(d)

Võimalikud DD tuvastamise variandid

Kergsõidukid

Euro 5

Euro 6b,c

Uus Euroopa sõidutsükkel (NEDC) vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjale R83 (17)

17

Muudetud NEDC, muud tsüklid, kõikide katsestendi katsetamisele iseloomulike äratuntavate tingimuste kõrvaldamine (avatud kapott, rattad ei pöörle, GPS-signaali või ratta liikumise puudumine jne), lisaseadmete sisselülitamine, katsed maanteel.

Euro 6d-Temp

Euro 6d

WLTP vastavalt ELi määrusele 2017/1151

RDE katsed vastavalt ELi määrusele 2018/1832

Muudetud WLTP, võrdluseks maantee-WLTP, muud tsüklid, kõikide katsestendi katsetamisele iseloomulike äratuntavate tingimuste kõrvaldamine (avatud kapott, rattad ei pöörle, GPS-signaali või ratta liikumise puudumine jne), lisaseadmete sisselülitamine.

Maanteekatsed väljaspool RDE piirtingimusi (nt väljaspool RDE kõrguse ja/või temperatuuri ja/või sõidudünaamika vahemikke)

Raskesõidukite mootorid / raskesõidukid

Euro VI

WHTC terviksõidukite mootorite katsetamise ja PEMS-katse puhul komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 (18) kohaselt.

18

Sõidukite maantee- või laborikatsed (nt samaväärne WHVC, mille faasid on eri järjekorras) väljaspool ISC lubatud tingimusi (nt väljaspool kõrgust ja/või temperatuuri)

Kui muuta seoses heitekatsega üht või mitut katseparameetrit, võib aktiveeruda üks või mitu järgmistest elementidest, mis võivad põhjustada heitkoguste suurenemist:

| — | katkestusseade. |
| --- | --- |

—

katkestusseade.

| — | AES. |
| --- | --- |

—

AES.

| — | Mootori ja/või heitekontrollitehnoloogiate erinev füüsikaline reaktsioon, mis on tingitud loomulikust tingimuste muutumisest (nt komponentide soojenemist mõjutav ümbritseva õhu temperatuur), kuid mida tarkvara ei reguleeri tajutavatele signaalidele/parameetritele reageerimiseks (19). |
| --- | --- |

—

Mootori ja/või heitekontrollitehnoloogiate erinev füüsikaline reaktsioon, mis on tingitud loomulikust tingimuste muutumisest (nt komponentide soojenemist mõjutav ümbritseva õhu temperatuur), kuid mida tarkvara ei reguleeri tajutavatele signaalidele/parameetritele reageerimiseks (19).

19

Variandid on katsetingimuste kogumid, mille puhul võib täheldada heitkoguste ja seega ka seadmete/strateegiate mitmekesistumist. Katsete puhul, mis kestavad 30 minutit (tavapärane laboratoorne kestus) kuni 2 tundi (kergsõiduk) või isegi kolm tundi (raskesõiduk), võib täheldada AESi põhjustatud heitkoguste suurenemise mõju, kui:

| — | AES/DD on aktiveeritud piisavaks ajaks; |
| --- | --- |

—

AES/DD on aktiveeritud piisavaks ajaks;

| — | vastav heitkoguste suurenemine ei ole statistiliselt tasandatud kogu katse koguheite suhtes. |
| --- | --- |

—

vastav heitkoguste suurenemine ei ole statistiliselt tasandatud kogu katse koguheite suhtes.

Seepärast on soovitatav katsetamisel kasutada parimaid võimalikke variante: mida lühem, seda parem, et tuvastada AESi lühikesi aktiveerimisi, tingimusel et variandi minimaalne kestus on kooskõlas punktis 4.2 esitatud soovitatava tavaga. Kaaluda võib ka pika kestusega variante, näiteks olukordades, kus mootori koormus püsib pika aja jooksul suur (nt suure kasuliku kandevõime ja/või ronimise ja/või kiirteesõidu tingimused).

4.2.2.2.   Variantide kategoriseerimine

Variantide kategoriseerimine

Selleks et hõlbustada eri variantide puhul saadud heitkoguste hindamist, loodi kategooriad, mis on seotud punktis 4.2.3.1 sätestatud läviväärtustega. See kehtib ainult juhtumi A (piiride tuvastamine) puhul.

kategooriad

| — | 1. kategooria hõlmab kõiki regulatiivseid katseid, nagu külm WLTP, külm ja kuum RDE linnasõidul ja katsetel kokku, reguleeritud ISC-HDV, ning mille suhtes kohaldatakse heite piirnorme. See kategooria hõlmab ka piiratud muudatustega katseid võrreldes reguleeritud tingimustega (nt töötav kliimaseade külma WLTP, kuuma WLTP, külma ja kuuma WHVC puhul): sellisel juhul ei tohiks reguleeritud katsetingimustest välja jäävad parameetrid märkimisväärselt muuta mootorisüsteemi füüsilist reaktsiooni). |
| --- | --- |

—

1. kategooria hõlmab kõiki regulatiivseid katseid, nagu külm WLTP, külm ja kuum RDE linnasõidul ja katsetel kokku, reguleeritud ISC-HDV, ning mille suhtes kohaldatakse heite piirnorme. See kategooria hõlmab ka piiratud muudatustega katseid võrreldes reguleeritud tingimustega (nt töötav kliimaseade külma WLTP, kuuma WLTP, külma ja kuuma WHVC puhul): sellisel juhul ei tohiks reguleeritud katsetingimustest välja jäävad parameetrid märkimisväärselt muuta mootorisüsteemi füüsilist reaktsiooni).

| — | Kategooria 2 hõlmab mitteregulatiivseid katseid, mille vahemaad on regulatiivsete katsete vahemaadega samas suurusjärgus. |
| --- | --- |

—

Kategooria 2 hõlmab mitteregulatiivseid katseid, mille vahemaad on regulatiivsete katsete vahemaadega samas suurusjärgus.

| — | 3. kategooria hõlmab kõiki muid katseid, mis ei kuulu 1. ja 2. kategooriasse ega võimalda üllatuskatsete tegemist. See kategooria hõlmab ka katseid teha kindlaks, kas sõiduk kohandab oma strateegiat summutitoru heitgaasikatsete ajal (juhtum B). |
| --- | --- |

—

3. kategooria hõlmab kõiki muid katseid, mis ei kuulu 1. ja 2. kategooriasse ega võimalda üllatuskatsete tegemist. See kategooria hõlmab ka katseid teha kindlaks, kas sõiduk kohandab oma strateegiat summutitoru heitgaasikatsete ajal (juhtum B).

Variandi määratlemisel ja selle omistamisel ühele kategooriatest peaks vastutav asutus hoolikalt kaaluma järgmisi karakteristikuid:

| — | Variandi läbitud vahemaa (või kestus): minimaalne vahemaa (või kestus) peaks olema kooskõlas reguleeritud tingimustega kehtestatud väärtustega. Kergsõidukite puhul on minimaalne soovitatav vahemaa 16 km (st RDE-katse minimaalne reguleeritud vahemaa). Raskesõidukite puhul peab minimaalne soovitatav kestus vastama mootori tööle siirdekatsetsüklis. Hübriidsõidukite (nt pistikühendusega hübriidsõidukite) puhul tuleks arvesse võtta elektrirežiimis sõitmise osakaalu. |
| --- | --- |

—

Variandi läbitud vahemaa (või kestus): minimaalne vahemaa (või kestus) peaks olema kooskõlas reguleeritud tingimustega kehtestatud väärtustega. Kergsõidukite puhul on minimaalne soovitatav vahemaa 16 km (st RDE-katse minimaalne reguleeritud vahemaa). Raskesõidukite puhul peab minimaalne soovitatav kestus vastama mootori tööle siirdekatsetsüklis. Hübriidsõidukite (nt pistikühendusega hübriidsõidukite) puhul tuleks arvesse võtta elektrirežiimis sõitmise osakaalu.

| — | Võib kasutada lühemaid variante, kuid sellisel juhul ei kohaldata punktis 4.2.3.1 sätestatud läviväärtuseid ja vastu tuleks võtta ad hoc hindamisstrateegiad (vt punkt 4.2.3.2). |
| --- | --- |

—

Võib kasutada lühemaid variante, kuid sellisel juhul ei kohaldata punktis 4.2.3.1 sätestatud läviväärtuseid ja vastu tuleks võtta ad hoc hindamisstrateegiad (vt punkt 4.2.3.2).

ad hoc

| — | Sõiduki konditsioneerimine, st kui variant vastab katsele, mille puhul sõiduk on kohaldatava eeskirja määratluse kohaselt „külm“ (näide: WLTP esimene faas). |
| --- | --- |

—

Sõiduki konditsioneerimine, st kui variant vastab katsele, mille puhul sõiduk on kohaldatava eeskirja määratluse kohaselt „külm“ (näide: WLTP esimene faas).

Tabel 3

Tabel 3

Näited katsetamisvariantide kohta eri kategooriates

Näited katsetamisvariantide kohta eri kategooriates

| Kategooria | Kergsõiduk | Raskesõiduk |
| --- | --- | --- |
| 1 | — | WLTP |

Kategooria

Kergsõiduk

Raskesõiduk

1

—

WLTP

| — | WLTP avatud kapotiga, alla lastud akende, sisse lülitatud tulede ja kliimaseadmega jne |
| --- | --- |

—

WLTP avatud kapotiga, alla lastud akende, sisse lülitatud tulede ja kliimaseadmega jne

| — | RDE nõuetele vastavad marsruudid (kõik faasid või linnafaasid) mõõdukates või laiendatud tingimustes |
| --- | --- |

—

RDE nõuetele vastavad marsruudid (kõik faasid või linnafaasid) mõõdukates või laiendatud tingimustes

| — | ISC-PEMSi nõuetele vastavad marsruudid kogu sõiduki katsetamiseks |
| --- | --- |

—

ISC-PEMSi nõuetele vastavad marsruudid kogu sõiduki katsetamiseks

| — | WHTC mootorikatsed |
| --- | --- |

—

WHTC mootorikatsed

2

| — | WLTP katserajal |
| --- | --- |

—

WLTP katserajal

| — | WLTP labori variatsioonides ümbritseva õhu temperatuuril, katsetsükli valitud faaside kordamine |
| --- | --- |

—

WLTP labori variatsioonides ümbritseva õhu temperatuuril, katsetsükli valitud faaside kordamine

| — | WLTP korduvate või muudetud järjestusega faasidega, kõik mis tahes ümbritseva õhu temperatuuril vahemikus –7 °C kuni +35 °C. |
| --- | --- |

—

WLTP korduvate või muudetud järjestusega faasidega, kõik mis tahes ümbritseva õhu temperatuuril vahemikus –7 °C kuni +35 °C.

| — | Muud laboritsüklid, nagu terviktsüklid või faasid (nt CADC (20), BAB (21), TfL (22)) |
| --- | --- |

—

Muud laboritsüklid, nagu terviktsüklid või faasid (nt CADC (20), BAB (21), TfL (22))

20

21

22

| — | RDE nõuetele mittevastavad katsed (23), nt (24):






  — | Sõidudünaamika liigsus. |
| --- | --- | --- |

—

RDE nõuetele mittevastavad katsed (23), nt (24):

23

24

—

Sõidudünaamika liigsus.

| — | Kumulatiivse kõrgusemuutuse liigsus. |
| --- | --- |

—

Kumulatiivse kõrgusemuutuse liigsus.

| — | Erikatsed, mis käsitlevad sõidutingimusi, mida ei saa RDE-katsega hõlmata, nt pikk kiirtee marsruut. |
| --- | --- |

—

Erikatsed, mis käsitlevad sõidutingimusi, mida ei saa RDE-katsega hõlmata, nt pikk kiirtee marsruut.

| — | Väljaspool ümbritseva õhu temperatuuri ja/või kõrguse RDE piirtingimusi tehtavad katsed. |
| --- | --- |

—

Väljaspool ümbritseva õhu temperatuuri ja/või kõrguse RDE piirtingimusi tehtavad katsed.

| — | WHVC laborikatsed sõidukite katsetamiseks |
| --- | --- |

—

WHVC laborikatsed sõidukite katsetamiseks

| — | Muud laboritsüklid. (st mitu WHVCd koos muudatustega faaside järjestuses, nt U/R/M/M/R/U (25)) |
| --- | --- |

—

Muud laboritsüklid. (st mitu WHVCd koos muudatustega faaside järjestuses, nt U/R/M/M/R/U (25))

25

| — | ISC-PEMSi marsruudid, mis ei vasta nõuetele näiteks:






  — | väikese kandevõime tõttu; |
| --- | --- | --- |

—

ISC-PEMSi marsruudid, mis ei vasta nõuetele näiteks:

—

väikese kandevõime tõttu;

| — | erikatsed, mis käsitlevad sõidutingimusi, mida ei saa ISC-PEMS-katsega hõlmata: lühike linnamarsruut, pikk kiirteemarsruut; |
| --- | --- |

—

erikatsed, mis käsitlevad sõidutingimusi, mida ei saa ISC-PEMS-katsega hõlmata: lühike linnamarsruut, pikk kiirteemarsruut;

| — | väljaspool ümbritseva õhu temperatuuri ja/või kõrguse ISC-PEMSi lubatud tingimusi tehtavad katsed. |
| --- | --- |

—

väljaspool ümbritseva õhu temperatuuri ja/või kõrguse ISC-PEMSi lubatud tingimusi tehtavad katsed.

3

Modifitseeritud kütuseaurude katse, pardadiagnostikaseadme funktsionaalsed kontrollid, heitgaasivoolu mõõtmine, RDE koos pardadiagnostikaseadme või SEMSiga ühendamisega ja ühendamata

Pardadiagnostikaseadme funktsionaalsed kontrollid, heitgaasivoolu mõõtmine, PEMS-katsed ilma pardadiagnostikaseadmega ühendamata

| NB1: | näited katsemaatriksite kohta on esitatud III lisas. |
| --- | --- |

NB1:

näited katsemaatriksite kohta on esitatud III lisas.

| NB2: | katsete liigitamise eest eri kategooriatesse vastutab tüübikinnitusasutus ja liigitust peab toetama tüübikinnituse ajal esitatav AESi deklaratsioon. |
| --- | --- |

NB2:

katsete liigitamise eest eri kategooriatesse vastutab tüübikinnitusasutus ja liigitust peab toetama tüübikinnituse ajal esitatav AESi deklaratsioon.

4.2.3.   Juhtumi A (piiride tuvastamine) katsetulemuste hindamine

Juhtumi A (piiride tuvastamine) katsetulemuste hindamine

Sõiduki summutitoru heitgaasid kogu katse (või katselõigu) jooksul tuleks väljendada heitkoguste suhtarvuna (ER). ER on määratletud kui sõiduki heitkogus katse ajal jagatuna kohaldatava heite piirnormiga (26).

26

Kergsõidukite puhul arvutatakse ER, võttes arvesse määruse (EL) 2017/1151 sätteid, nagu neid kohaldati tüübikinnituse andmise ajal. Reguleerimata heitkoguste (st punktis 4.2.2.2 määratletud 2. ja 3. kategooria) alla kuuluvate variantide puhul ei kohaldata laiendatud tingimuste ja/või CO2 korrigeerimisi.

2

Raskesõidukite puhul arvutatakse ER, võttes arvesse määruse (EL) nr 582/2011 sätteid, nagu neid kohaldati tüübikinnituse andmise ajal.

Saasteainete puhul, millel ei ole vastavustegureid ja mis on tegelikes sõidutingimustes reguleerimata (nt CO RDE-LDV katsete puhul), tuleb maanteel tekkivad heitkogused jagada kohaldatava piirnormiga. Sellisel juhul ei kasutata arvutatud ERi sõiduki nõuetele vastavuse kontrollimiseks, vaid pigem selleks, et hinnata, kas heitkogused on punktide 4.2.3.1 ja 4.2.3.2 kohaselt anomaalsed.

Tabel 4

Tabel 4

Arvulised näited nr 1 ERi arvutamiseks: Kergsõiduk

Arvulised näited nr 1 ERi arvutamiseks: Kergsõiduk

| | Mõõdetud heitkogused | Kohaldatav heite piirnorm (Euro 6, ottomootor) | PEMSi vastavustegur | ERi arvutamine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laboratoorium (kott) | NOx 35 mg/km | 60 mg/km | – | ER = 35 / 60 = 0,58 |
| Laboratoorium (Euro 6d sõiduki PEMS) | NOx 35 mg/km | 60 mg/km | 1,43 | ER = 35 / (60 × 1,43 ) = 0,41 |
| Maanteel (Euro 6d sõiduki PEMS) | NOx 35 mg/km | 60 mg/km | 1,43 | ER = 35 / (60 × 1,43 ) = 0,41 |

Mõõdetud heitkogused

Kohaldatav heite piirnorm (Euro 6, ottomootor)

PEMSi vastavustegur

ERi arvutamine

Laboratoorium (kott)

NOx 35 mg/km

60 mg/km

–

ER = 35 / 60 = 0,58

Laboratoorium (Euro 6d sõiduki PEMS)

NOx 35 mg/km

60 mg/km

1,43

ER = 35 / (60 × 1,43 ) = 0,41

Maanteel (Euro 6d sõiduki PEMS)

NOx 35 mg/km

60 mg/km

1,43

ER = 35 / (60 × 1,43 ) = 0,41

Tabel 5

Tabel 5

Arvulised näited nr 2: Raskesõiduk

Arvulised näited nr 2: Raskesõiduk

| | Mõõdetud NOx-heide | Kohaldatav heite piirnorm (Euro VI, survesüüde) | PEMS-ISC vastavustegur | ERi arvutamine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanteel (Euro VI sõidukite PEMS) | 125 mg/kWh | 460  mg/kWh | 1,5 | ER = 125 / (460 × 1,5 ) = 0,18 |

Mõõdetud NOx-heide

Kohaldatav heite piirnorm (Euro VI, survesüüde)

PEMS-ISC vastavustegur

ERi arvutamine

Maanteel (Euro VI sõidukite PEMS)

125 mg/kWh

460  mg/kWh

1,5

ER = 125 / (460 × 1,5 ) = 0,18

4.2.3.1.   Meetod A: ER versus heite läviväärtused (1. ja 2. kategooria)

Meetod A: ER versus

Põhimõtteliselt on AESi sätete peamine eesmärk võimaldada sõiduki/mootori kaitset erakorralistel ja äärmuslikel käitamistingimustel ning ainult juhul, kui alternatiivsed meetodid/tehnoloogiad, mis AESi (27) ei vaja, ei ole kättesaadavad. Seepärast tuleks AESi heakskiitmisel tüübikinnitusasutuse poolt hoolikalt arvesse võtta AESi keskkonnamõju ja sagedust. AESi sagedust ja keskkonnamõju tuleks võimalikult suures ulatuses piirata.

27

See meetod A ei ole mingil juhul julgustus heite piirnormide ületamiseks, isegi reguleerimata tingimustel. Selle peamine eesmärk on tuvastada AESi olemasolu ja prioriseerida uurimisi. Allpool esitatud läviväärtused põhinevad kogemustel, mis on saadud eri heite piirnormide ja tehnoloogiatega sõidukite katseandmete kasutamisel. Heitkoguste suhtarvud, mis jäävad allapoole neid läviväärtuseid ja ületavad kohaldatavaid piirnorme (vastab läviväärtusele 1), võivad endiselt olla tingitud ebaseaduslikest strateegiatest. Määruse (EÜ) nr 715/2007 varasemate versioonide kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukite suhtes kohaldatakse eelmises teatises esitatud piirnorme.

Tabel 6

Tabel 6

Heite läviväärtused Euro 6d-TEMP ja 6d (LDV) / Euro VI (HDV)

Heite läviväärtused Euro 6d-TEMP ja 6d (LDV) / Euro VI (HDV)

| | Kategooria 1 | Kategooria 2 |
| --- | --- | --- |
| Läviväärtus 1 | 1,05 | 1,3 |
| Läviväärtus 2 | 1,3 | 2,5 |

Kategooria 1

Kategooria 2

Läviväärtus 1

1,05

1,3

Läviväärtus 2

1,3

2,5

Läviväärtuseid kohaldatakse kõigi reguleeritud saasteainete suhtes, välja arvatud THC (kui seda ei mõõdeta kergsõidukite puhul PEMSiga).

4.2.3.2.   Meetod B: ERi suhteline analüüs (kategooriad 2 ja 3)

Lisaks analüüsile, milles kasutatakse punktis 4.2.3.1 esitatud läviväärtuseid, võib ERi väärtusi võrrelda samade saasteainete ja variantide puhul nõuetekohaselt toimivate sõidukite kohta saadud väärtustega.

Seda meetodit kasutades võib sõiduki klassifitseerida statistilise võõrväärtusena niipea, kui selle heitkogused erinevad samades tingimustes tema tehnoloogiarühma puhul täheldatud heitkogustest. See lähenemisviis nõuab märkimisväärset hulka varasemaid heiteandmeid eri sõidukitelt.

Meetod peaks aja jooksul paranema, kuna korrektselt toimivate sõidukite pilt muutub üha suurema arvu katsetega selgemaks. Praegu võib seda kohaldada, kasutades kergsõidukite Euro 6d-TEMP ja 6d sõidukite kohta kogutud andmeid, näiteks Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta heitearuandes esitatud andmeid (28).

28

4.2.3.3.   Otsuse diagrammid

Otsuse diagrammid

Image 1

Image 2

Image 3

4.2.4.   Üldine lähenemisviis juhtumile B (katsete tuvastamine)

Üldine lähenemisviis juhtumile B (katsete tuvastamine)

Sel juhtumil käivitatakse seadmed/strateegiad PEMSi katseseadmete või sõiduki lokaliseerimise kaudu. Seepärast on soovitatav neid parameetreid muuta, kasutades parimaid olemasolevaid tavasid.

PEMS-katseseadmete tuvastamiseks: sõidukit tuleks eelistatavalt katsetada tingimustes (nt katserajal, milles kasutatakse punktis 4.2.2.1 soovitatud tsükleid), mis tagavad piisava korratavuse. See peaks võimaldama võrrelda katseid, mis on tehtud standardsete PEMS-seadmetega (koos EFMi ja OBD-ühendusega) ja mõõteseadmetega, mis on sõidukist täiesti sõltumatud (st puudub EFM ja OBD-ühendus, võimaluse korral lihtsamate seadmetega nagu SEMS).

Sõiduki lokaliseerimise tuvastamiseks peaks RDE nõuetele vastavate katsete tegemine eri kohtades ja asukohtade sagedane muutmine märgatavalt maandama selliste strateegiate kasutamise riski.

4.2.5.   Täiendav analüüs

Täiendav analüüs

4.2.5.1.   Üksikasjalik heitkoguste analüüs

Üksikasjalik heitkoguste analüüs

Kui katsetulemused on heite läviväärtuste lähedal või selleks, et paremini mõista, mis tekitab AESi, võib katsetulemusi analüüsida ka osade kaupa, nt laborisõidutsüklite faasid, sõidutingimused maanteel (linnas, asulavälisel teel, kiirteel).

Näiteks selle analüüsi puhul võivad linna- ja kiirteesõidutingimuste heite suhtarvud tuua esile erinevad heitestrateegiad ja nende vastava tõhususe, sest mootori koormus on nende kahe tingimuse puhul märkimisväärselt erinev. Seda liiki täiendava analüüsi puhul ei saa tulemusi võrrelda dokumendis varem esitatud meetodiga A. Neid tuleks analüüsida suhtelisel viisil, st võrreldes tulemusi sama kütuse, heite piirnormi ja/või heitekontrollitehnoloogia kohta saadud parimate või halvimate juhtudega.

4.2.5.2.   Mootori juhtimismooduli analüüs

Mootori juhtimismooduli analüüs

Kaheldavate katsetulemuste korral või kui on märke katkestusseadmete kasutamisest, võib kahtlust kinnitada või ümber lükata tarkvara analüüs. Mootori juhtimismooduli (ECM) tarkvara ja funktsionaalse raamistiku/tarkvara dokumentatsiooni avalikustamist nõutakse koos A2L ja Hex-failide täieliku komplektiga, milles tootja esitab ECM kohta tegelikult rakendatud muutuja ja andmeväärtused. ECMi tarkvara uuritakse seoses funktsioonidega, mis võivad põhjustada heite vähendamise süsteemide loata ümbersuunamist või seiskamist.

Võimalikke katkestusseadmeid saab kontrollida tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste mõõtmisel, kontrollides heitekontrollisüsteemi toimimist eelnevalt tarkvaraanalüüside käigus kindlaks tehtud tingimustes (nt katalüsaatori soojendamise naasmine, ümbritseva õhu temperatuuri muutumine jne). Tarkvaraanalüüside tulemusi tuleks igal juhul kontrollida füüsiliste lisakatsetega PEMSi või muude sobivate mõõtevahenditega. Nende katsete tulemused võivad viia ka täiendavate vajalike tarkvaraanalüüside tegemiseni.

4.3.   
  Katsetamisvariantide ja hindamisstrateegiate läbivaatamine

Katsetamisvariantide ja hindamisstrateegiate läbivaatamine

Katsetamisvariandid (esitatud punktis 4.2), uuringute käivitamiseks soovitatavad läviväärtused (4.2.3.1) ja/või eri variantide puhul saadud heiteandmed, mida võib kasutada suhteliseks analüüsiks (4.2.3.2), ei tohiks püsida muutumatuna, vaid Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) vaatab need igal aastal läbi ja ajakohastab neid.

4.4.   
  Vastuvõetamatud heitekontrolli abistrateegiad (AES)

Vastuvõetamatud heitekontrolli abistrateegiad (AES)

Allpool tabelis 7 esitatud AESe ei pea komisjon praegu vastuvõetavaks, kuna heitkogused on märgatavalt suurenenud või kahju vältimiseks on olemas paremad tehnoloogiad. Kooskõlas hiljutiste kohtuotsustega on tootja kohustatud kasutama tehnilisi seadmeid, mis suudavad vastata määruse (EL) 2017/1151 (29) piirnormidele, ning vajadus katkestusseadme järele võib esineda ainult siis, kui tüübikinnituse andmise ajal ei olnud muud tehnilist lahendust, mis võimaldanuks vältida mootori otsest kahjustamise või õnnetuse ohtu (30). Täiendavad tõendid on esitatud IV lisas.

29

30

Ainult juhul, kui vajadus on määruses (EL) 2017/1151 või määruses (EL) nr 582/2011 kirjeldatud meetodite alusel asjakohaselt põhjendatud, ja ainult erandjuhtudel võib tüübikinnitusasutus pidada selles loetelus esitatud AESi asjakohaseks.

Eeldatakse, et seda loetelu ajakohastatakse edaspidi uute juhtumitega, kui need ilmnevad, võttes arvesse riikide ametiasutuste esitatud tehnilist teavet, mis tuleneb nende endi kogemustest, ja selleks, et kajastada tehnika arengut.

Tabel 7

Tabel 7

Vastuvõetamatute AESide näited
   (33)

Vastuvõetamatute AESide näited

33

| AES | Täheldatud käitumine: |
| --- | --- |
| Mootori kuumkäivitusel on heitgaasitagastust (EGR) või heitekontrolli vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on kirjeldatud BESis (31) | Suurem heide kuumkäivitusel kui külmkäivitusel |
| Ümbritseva õhu temperatuuril üle –4 °C on heitgaasitagastust vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on kirjeldatud (31) BESis (32) | Suurem heide temperatuuriakna alumises osas, kus EGRi määr võib väheneda kondenseerumise ja/või tahmumise vältimiseks |
| Kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril on heitgaasitagastust vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on kirjeldatud (31) BESis | Suurem heide temperatuuriakna ülemises osas, kus EGRi määr võib väheneda mootori ülekuumenemise vältimiseks |
| Parameetrid, mis ei ole otseselt seotud füüsilise nähtusega, mis võib nõuda AESi kasutamist, näiteks ajamõõteseade, pöörete arv minutis, sõiduki kiirus, mootori pöördemoment, kütusekulu jne | Sellise asendaja kasutamine, mis ei ole otseselt seotud loodusnähtusega (st sõiduki suur kiirus või ümbritseva õhu temperatuur, mida kasutatakse heitgaasitagastuse või selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi tõhususe vähendamiseks, või EGRi väljalülitamine, et vältida kondenseerumist) |
| Reagendi doseerimise muutmine indutseerimisperioodi jooksul | Reagendi (AdBlue) doseerimist vähendatakse või peatatakse indutseerimisperioodi jooksul, mille tulemuseks on suurem heide kui BESi ajal, ilma veenva põhjenduseta |
| Bensiini rikastamine | Kütuse rikastamine, mida võib kasutada ülekuumenemise kaitseks mootori suure pöörlemissageduse korral See suurendab CO heidet dünaamilistes sõidutingimustes. |

AES

Täheldatud käitumine:

Mootori kuumkäivitusel on heitgaasitagastust (EGR) või heitekontrolli vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on kirjeldatud BESis (31)

31

Suurem heide kuumkäivitusel kui külmkäivitusel

Ümbritseva õhu temperatuuril üle –4 °C on heitgaasitagastust vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on kirjeldatud (31) BESis (32)

31

32

Suurem heide temperatuuriakna alumises osas, kus EGRi määr võib väheneda kondenseerumise ja/või tahmumise vältimiseks

Kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril on heitgaasitagastust vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on kirjeldatud (31) BESis

31

Suurem heide temperatuuriakna ülemises osas, kus EGRi määr võib väheneda mootori ülekuumenemise vältimiseks

Parameetrid, mis ei ole otseselt seotud füüsilise nähtusega, mis võib nõuda AESi kasutamist, näiteks ajamõõteseade, pöörete arv minutis, sõiduki kiirus, mootori pöördemoment, kütusekulu jne

Sellise asendaja kasutamine, mis ei ole otseselt seotud loodusnähtusega (st sõiduki suur kiirus või ümbritseva õhu temperatuur, mida kasutatakse heitgaasitagastuse või selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi tõhususe vähendamiseks, või EGRi väljalülitamine, et vältida kondenseerumist)

Reagendi doseerimise muutmine indutseerimisperioodi jooksul

Reagendi (AdBlue) doseerimist vähendatakse või peatatakse indutseerimisperioodi jooksul, mille tulemuseks on suurem heide kui BESi ajal, ilma veenva põhjenduseta

Bensiini rikastamine

Kütuse rikastamine, mida võib kasutada ülekuumenemise kaitseks mootori suure pöörlemissageduse korral See suurendab CO heidet dünaamilistes sõidutingimustes.

B OSA. Rikkumisvastane kaitse

B OSA. Rikkumisvastane kaitse

5.   Läbisõidumõõdiku ja heitekontrollisüsteemide omavolilise muutmise kaitse

Läbisõidumõõdiku ja heitekontrollisüsteemide omavolilise muutmise kaitse

Heitekontrollisüsteemide omavoliline muutmine, (34) mille eesmärk on need eemaldada või muuta nende kasutamist ja suurendada sõiduki heitenäitajat, on kehtivate eeskirjadega sõnaselgelt keelatud (35).

34

35

Määruse (EL) 2017/1151 artikli 3 lõigetes 4 ja 5 ning I lisa punktis 2.3, milles käsitletakse elektroonilise süsteemi turvalisust käsitlevaid sätteid, nõutakse lisaks, et tootjad paigaldaksid süsteemid, mis hoiavad ära heitekontrollisüsteemide ja läbisõidumõõdiku ümbertegemise kergsõidukites. Sarnased sätted on esitatud määruse (EL) nr 582/2011 artikli 3 lõikes 8 ja X lisa punktis 2.1 raskesõidukite kohta.

Paljud tõendid on näidanud, et heitekontrollisüsteeme on omavoliliselt muudetud igat liiki mootorsõidukite puhul (36), (37), (38). Selle praktika kõige ilmsem põhjus on olnud majanduslik kasu sõiduki kasutajale, kes ei pea maksma reagendi eest ega asendama vigast tahkete osakeste filtrit, muud põhjused on võimsuse suurenemine või kütusekulu vähenemine. Samalaadne omavoliline muutmine toimub regulaarselt ka läbisõidumõõdiku (39), (40), (41), (42) puhul, samuti majandusliku kasu saamiseks, esitledes sõidukit kunstlikult uuemana. Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandes „Sõidukite läbisõidumõõdik ja heitekontrollisüsteemid: digitaalne omavoliline muutmine ja vastumeetmed“) (43) on üksikasjalikult kirjeldatud edasisi võimalusi digitaalse omavolilise muutmise kõrvaldamiseks, mida on vaja edasi arendada. Seepärast on oluline, et tootjate võetud omavolilise muutmise vastaste meetmete nõuetekohast rakendamist kontrollitaks juba turujärelevalve käigus lihtsate katsetega.

36

37

38

39

40

41

42

43

5.1.   Rikkumisvastastele nõuetele vastavuse kontrollimise kavandatud metoodika
  28

Rikkumisvastastele nõuetele vastavuse kontrollimise kavandatud metoodika

28

Heitekontrollisüsteemide metoodika

Heitekontrollisüsteemide metoodika

Kinnitamaks, et tootja on paigaldanud asjakohase rikkumisvastase kaitse heitekontrollisüsteemidega manipuleerimise eest, on oluline, et labor püüaks heitekontrollisüsteemi manipuleerida, kasutades vähemalt ühte turul olevatest heitekontrolli omavolilise muutmise süsteemidest iga katsetatud sõiduki puhul.

Kui manipuleerimine on teostatav, ei vasta sõiduk määruses (EL) 2017/1151 või määruses (EL) nr 582/2011 nõutud elektrooniliste süsteemide turvalisuse sättele, sest sõidukit saab omavoliliselt muuta.

Turujärelevalveasutused peaksid igal aastal püüdma heitekontrolli omavoliliseks muutmiseks kasutada eri süsteeme (nt AdBlue simuleerijad, diislikütuse tahkete osakeste filtrite eemaldamine, EGRi ja kolmeastmelise katalüsaatori füüsiline ja elektrooniline omavoliline muutmine jne), et käsitleda kõiki võimalikke omavolilise muutmise võimalusi. On asjakohane lisada tulemused ICSMSi, need avaldada, neid foorumil arutada ja need avalikustada.

Teise võimalusena võib labor välja töötada oma asjakohased kontrollid, et katsetada, kas heitekontrollisüsteemid on piisavalt kaitstud, näiteks tarkvaraanalüüs või muud keerukamad süsteemi turvakontrollid.

Läbisõidumõõdiku omavolilise muutmise metoodika

Läbisõidumõõdiku omavolilise muutmise metoodika

Kinnitamaks, et tootja on paigaldanud läbisõidumõõdikuga manipuleerimise vastase rikkumisvastase kaitse, on parim tava, et labor püüab läbisõidumõõdikuga manipuleerida, kasutades ühte turul kättesaadavatest asjakohastest vahenditest. Kui manipuleerimine on edukas, ei vasta sõiduk elektrooniliste süsteemide turvalisuse sättele, nagu on nõutud määruses (EL) 2017/1151, ning see tuleks tagasi kutsuda tarkvarauuenduseks, mis kõrvaldab omavolilist muutmist võimaldava puuduse.

Turujärelevalveasutused peaksid tulemustest ICSMSis (44) aru andma ja neid foorumil arutama. Sellised aruanded tuleks avalikustada.

44

---

(1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 175, 7.7.2017, lk 1.

3

(4)  ELT L 167, 25.6.2011, lk 1.

4

(5)  Otsus kohtuasjas C-693/18, punkt 112.

5

(6)  14. juuli 2022. aasta otsus kohtuasjades C 128/20, C 134/20 ja C 145/20, punkt 2.

6

(7)  KOMISJONI TEATIS „Juhend täiendava heitekontrollistrateegia ja katkestusseadmete kasutamise hindamiseks määruse (EÜ) nr 715/2007 (mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega) kohaldamise eesmärgil (C(2017) 352 final).

7

(8)  ELT L 171, 24.6.2013, lk 1.

8

(9)  Punkt a vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 133/2014) VI lisa punktile 4.

9

(10)  Määruse (EL) 2018/858 artikli 7 lõige 3.

10

(11)  ELT L 151, 14.6.2018, lk 1.

11

(12)  Määruse (EL) 2018/858 artikli 8 lõige 1.

12

(13)  CARES | City Air Remote Emission Sensing (cares-project.eu).

13

(14)  Projekt | Nemo (nemo-cities.eu).

14

(15)  Kergsõidukite puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 artiklile 9 koostoimes kõnealuse määruse II lisa 1. liitega.

15

Raskesõidukite puhul vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 artiklile 12 koostoimes kõnealuse määruse II lisaga.

(16)  Tabel ei ole ammendav. Seda tõlgendatakse olenevalt konkreetse tüübikinnituse tunnusega seotud eritingimustest.

16

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A42019X0253&qid=1658915552410

17

(18)  Sellisel juhul piisab PEMS-katsest, et tõendada mootori vastavust WHTC nõuetele, ja mootori väljavõtmist on võimalik vältida.

18

(19)  Heide peab ka sel juhul vastama piirnormidele.

19

(20)  CADC: ühised Artemise sõidutsüklid (Common Artemis Driving Cycles).

20

(21)  BAB: ADACi kiirteetsükkel (Highway Cycle) (BAB 130).

21

(22)  TfL: Transport for Londoni tsükkel.

22

(23)  Mille minimaalne vahemaa on vähemalt 16 km, kuid mis ei vasta muudele nõuetele.

23

(24)  NB! Kavandatud variantide loetelu ei ole ammendav ja täpne katsetingimus sõltub tegelikus elus esinevatest sõiduolukordadest.

24

(25)  Katse kolm faasi on järgmised: U tähistab linna, R asulavälist ja M kiirteed.

25

(26)  Maanteel tehtavate heitekatsete suhtes kohaldatavad heite piirnormid sisaldavad täiendavaid marginaale PEMSi mõõtemääramatuse arvessevõtmiseks, nagu on ette nähtud asjakohastes määrustes.

26

(27)  Näiteks ennetav hooldus või voolukiiruse andur, et vältida ja avastada EGRi biosaastet.

27

(28)  Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta kergsõidukite heitekatsed, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/joint-research-centre-2019-light-duty-vehicles-emissions-testing

28

(29)  Vt kohtuasja C-134/20 punkt 79.

29

(30)  Vt kohtuasja C-128/20 punkt 69.

30

(31)  Nagu on kirjeldatud laiendatud dokumendipaketis.

31

(32)  Kui seda ei kompenseeri muu(d) heitekontrollisüsteem(id).

32

(33)  Tüübikinnituste puhul, mis on antud pärast käesoleva dokumendi avaldamist.

33

(34)  „Omavoliline muutmine“ – sõiduki heitekontrollisüsteemi või jõuseadme, sealhulgas nende süsteemide mis tahes tarkvara või muude loogiliste juhtseadmete väljalülitamine, reguleerimine või ümbertegemine, mis tahtlikult või tahtmatult suurendab sõiduki heitenäitajat.

34

(35)  Määruse (EÜ) nr 595/2009 artikkel 7.

35

(36)  Šveitsi raskesõidukite kontrollide seisukorra aruanne, mitteametlik dokument GRPE-75–06, juuni 2017.

36

(37)  ACEA AdBlue emulaatori seminar, 5. detsember 2017.

37

(38)  Uuring NOx-ga manipuleerimise kohta raskesõidukites, Taani liiklusohutuse amet, 2018.

38

(39)  Uurimistegevus transpordi- ja turismikomisjoni jaoks – Läbisõidumõõdiku omavoliline muutmine: ennetamismeetmed. Uuring 2017.

39

(40)  https://www.fiaregion1.com/mileage-fraud/

40

(41)  https://unece.org/DAM/trans/doc/2015/wp29grsg/GRSG-108-37e.pdf

41

(42)  Tachomanipulation bei Gebrauchtwagen erkennen | ADAC.

42

(43)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/079d3ad8-7121-4c8b-bb57-f5ba13c4407c/JRC%20Vehicles%20Odometer%20and%20Emission%20Control%20System%20Digital%20Tampering.pdf

43

(44)  Määruse (EL) 2018/858 artikli 12 lõige 1.

44

---

I LISA

AESi/BESi ja katkestusseadme klauslid (enne RDE3 ja E-etappi)

| | Kergsõidukid | Raskesõidukid |
| --- | --- | --- |
| | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | Määrus (EÜ) nr 595/2009 |
| Määratlus | „katkestusseade“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 10 | „katkestusstrateegia“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 8 |
| Nõuded | Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 | Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 3 |
| | Määrus (EÜ) nr 692/2008, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/646) | Komisjoni määrus (EL) nr 582/2011 |
| AES/BES | AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 43 ja 44 | AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 24 ja 25 |
| Laiendatud dokumentatsioon | Artikli 5 lõige 11 | I lisa liide 11 |
| | | UNECE eeskiri nr 49

  Punkt a vastab määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 133/2014) VI lisa punkti 4 kohasele UNECE eeskirja nr 49 tõlgendusele |
| | | Heitekontrolli abistrateegiate nõuded
  UNECE eeskirja nr 49 10. lisa punkt 5.1.2 koostoimes määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktiga 4 |

Kergsõidukid

Raskesõidukid

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Määrus (EÜ) nr 595/2009

Määratlus

„katkestusseade“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 10

„katkestusstrateegia“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 8

Nõuded

Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2

Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 3

Määrus (EÜ) nr 692/2008, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/646)

Komisjoni määrus (EL) nr 582/2011

AES/BES

AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 43 ja 44

AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 24 ja 25

Laiendatud dokumentatsioon

Artikli 5 lõige 11

I lisa liide 11

UNECE eeskiri nr 49

Punkt a vastab määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 133/2014) VI lisa punkti 4 kohasele UNECE eeskirja nr 49 tõlgendusele

Heitekontrolli abistrateegiate nõuded

UNECE eeskirja nr 49 10. lisa punkt 5.1.2 koostoimes määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktiga 4

---

II LISA.

AESi/BESi ja katkestusseadme klauslid pärast RDE3 (nt 2017/1154) ja E-etappi raskesõidukite puhul

| | Kergsõidukid | Raskesõidukid |
| --- | --- | --- |
| | Määrus (EÜ) nr 715/2007 | Määrus (EÜ) nr 595/2009 |
| Määratlus | „katkestusseade“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 10 | „katkestusstrateegia“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 8 |
| Nõuded | Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 | Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 3 |
| | Rakendusmäärus (EL) 2017/1151 | Rakendusmäärus (EL) nr 582/2011 |
| AES/BES | AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 43 ja 44 | AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 24 ja 25 |
| | | UNECE eeskiri nr 49

  Punkt a vastab määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 133/2014) VI lisa punkti 4 kohasele UNECE eeskirja nr 49 tõlgendusele |
| | | Heitekontrolli abistrateegiate nõuded
  UNECE eeskirja nr 49 10. lisa punkt 5.1.2 koostoimes määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktiga 4 |
| Laiendatud dokumentatsioon | Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3a liide | Määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 11. liide |
| AESi hindamise metoodika | Määruse (EL) 2017/1151 (mida on muudetud määrusega (EL) 2018/1832) I lisa 3b liide | Määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) 2019/1939) VI lisa 2. liide |

Kergsõidukid

Raskesõidukid

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Määrus (EÜ) nr 595/2009

Määratlus

„katkestusseade“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 10

„katkestusstrateegia“ – nagu on määratletud artikli 3 lõikes 8

Nõuded

Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2

Keeld kasutada katkestusseadmeid, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 3

Rakendusmäärus (EL) 2017/1151

Rakendusmäärus (EL) nr 582/2011

AES/BES

AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 43 ja 44

AES ja BES, nagu on määratletud artikli 2 lõigetes 24 ja 25

UNECE eeskiri nr 49

Punkt a vastab määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 133/2014) VI lisa punkti 4 kohasele UNECE eeskirja nr 49 tõlgendusele

Heitekontrolli abistrateegiate nõuded

UNECE eeskirja nr 49 10. lisa punkt 5.1.2 koostoimes määruse (EL) nr 582/2011 VI lisa punktiga 4

Laiendatud dokumentatsioon

Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3a liide

Määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 11. liide

AESi hindamise metoodika

Määruse (EL) 2017/1151 (mida on muudetud määrusega (EL) 2018/1832) I lisa 3b liide

Määruse (EL) nr 582/2011 (mida on muudetud määrusega (EL) 2019/1939) VI lisa 2. liide

---

III LISA

DD ja AESi katsemaatriksi näidis (Euro 6d-TEMP/6d kergsõidukid)

| Katse | Parameeter muudetud / standardkatse (1. või 1.a tüüp) | Mootori koormus ei suurene | Madal ümbritseva õhu temperatuur | Kuumkäivitus | Mootori koormus > 1. tüüp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulatiivsed katsed |
| 1. tüüp (WLTP) – standard | | X | X | X | X |
| 1.a tüüpi RDE nõuetele vastavad marsruudid – standard | | | (X) | | X |
| DD tuvastamise variandid |
| 1. tüübi katse – sõiduki süsteemid ei mõjuta mootori koormust | Sõiduki süsteemid (kapott, uksed, aknad jne) | X | | | |
| 1. tüübi katse – kuumkäivitus (kohe pärast standardkatset) | Sõiduki konditsioneerimine | | | X | |
| RDE nõuetele mittevastavad marsruudid | Kumulatiivne kõrgusemuutus, marsruudi koostis, sõidudünaamika, kandevõime, temperatuur alla –7 °C või üle 35 °C, kõrgus üle 1 300  m | | | | X |

Katse

Parameeter muudetud / standardkatse (1. või 1.a tüüp)

Mootori koormus ei suurene

Madal ümbritseva õhu temperatuur

Kuumkäivitus

Mootori koormus > 1. tüüp

Regulatiivsed katsed

1. tüüp (WLTP) – standard

X

X

X

X

1.a tüüpi RDE nõuetele vastavad marsruudid – standard

(X)

X

DD tuvastamise variandid

1. tüübi katse – sõiduki süsteemid ei mõjuta mootori koormust

Sõiduki süsteemid (kapott, uksed, aknad jne)

X

1. tüübi katse – kuumkäivitus (kohe pärast standardkatset)

Sõiduki konditsioneerimine

X

RDE nõuetele mittevastavad marsruudid

Kumulatiivne kõrgusemuutus, marsruudi koostis, sõidudünaamika, kandevõime, temperatuur alla –7 °C või üle 35 °C, kõrgus üle 1 300  m

X

---

IV LISA

Vastuvõetamatute AESide viited

| Viide | Jaotis | Asjaomased AESid |
| --- | --- | --- |
| 2015 – USEPA teatis rikkumise kohta (Washington, DC: Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet) (www.epa.gov/sites/production/files/2015-10/documents/vw-nov-caa-09-18-15.pdf/)/ | | |
| 2016 – Bundesministeriums für Verkehr und digitale Infrastruktur (BMVI), Bericht der Untersuchungskommission Volkswagen Technical Report (www.bmvi.de/SharedDocs/DE/Anlage/VerkehrUndMobilitaet/Strasse/berichtuntersuchungskommission-volkswagen.pdf) | Lk 119 – „kalibreerimised, mis vähendavad heitekontrolli tõhusust külmemal ümbritseva õhu temperatuuril, on katkestusseadmed“ | |
| 2016 – Ühendkuningriigi transpordiministeeriumi 2016. aasta sõidukite heitekatsete programm (Ühendkuningriigi transpordiministeerium) (www.gov.uk/government/uploads/ system/uploads/attachment_data/file/518437/vehicleemissions-testing-programme.pdf) | | |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse 2017. aasta aruanne – katsetegevus
  Clairotte, M., Valverde, V., Bonnel, P., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Fontaras, G., Pavlovic, J., Martini, G., Krasenbrink, A., Suarez-Bertoa, R., 2018. Teadusuuringute Ühiskeskuse 2017. aasta kergsõidukite heitkoguste katse 29302EN, 1–90. https://doi.org/10.2760/5844 | Jaotis 5.3.2
  Jaotis 5.3.3
  Jaotis 5.4.2 | Ajamõõteseade/konditsioneerimine
  Temperatuuriaken
  Bensiini rikastamine |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta aruanne – katsetegevus
  Valverde, V., Clairotte, M., Bonnel, P., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Gruening, C., Fontaras, G., Pavlovic, J., Martini, G., Suarez-Bertoa, R., Krasenbrink, A., 2019. Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta kergsõidukite heitkoguste katse EUR 29897EN, 1–118. https://doi.org/10.2760/289100 | Jaotis 5.4.3 | Bensiini rikastamine |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta aruanne – katsetegevus
  Clairotte, M., Valverde, V., Bonnel, P., Gruening, C., Pavlovic, J., Manara, D., Loos, R., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Cotogno, G., Fontaras, G., Suarez-Bertoa, R., Martini, G., Krasenbrink, A., 2020. Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta kergsõidukite heitkoguste katse EUR 30482EN, 1–126. https://doi.org/10.2760/90664 | Jaotis 5.1.1
  Jaotis 5.1.2 | Lambda juhtimine?
  Lambda juhtimine? |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse 2020.–2021. aasta aruanne – turujärelevalve tegevus
  Bonnel, P., Clairotte, M., Cotogno, G., Gruening, C., Loos, R., Manara, D., Melas, A.D., Selleri, T., Tutuianu, M., Valverde, V., Forloni, F., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Pavlovic, J., Suarez-Bertoa, R., Martini, G., Krasenbrink, A., 2022. Euroopa mootorsõidukite turujärelevalve – Euroopa Komisjoni 2020.–2021. aasta sõidukite heitkoguste katsetamise programmi tulemused EUR 31030EN, 1–117. https://doi.org/10.2760/59856 | Jaotis 4.3.8
  Jaotis 4.3.8 | Temperatuuriaken
  Bensiini rikastamine |
| Volkswageni uurimiskomisjoni aruanne, föderaalne transpordi- ja digitaristu ministeerium, 2016.
  https://www.kba.de/DE/Themen/Marktueberwachung/Abgasthematik/first_report_vw_c_of_i_nox.pdf?__blob=publicationFile&v=1 | D Jaotis | Kõik, kui see toimub sõiduki tavakasutuse ajal. |
| Sõidukite heitkoguste katseprogramm, Ühendkuningriigi transpordiministeerium, 2016
  https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/548148/vehicle-emissions-testing-programme-web.pdf | 5. Jaotis | Heitgaasitagastust on vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on lubatud BESis kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril |
| TNO 2017. aasta aruanne R10862
  Diiselmootoriga sõidukite kõrgendatud NOx heidete riskide hindamine väljaspool tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste piire – asjakohaste sõidu- ja sõidukitingimuste ning võimalike heitevähendusmeetmete kindlakstegemine, 2017 | Jaotis 3.2 | Heitgaasitagastust on vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on lubatud BESis kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril |
| Contag, M., Li, G., Pawlowski, A., Domke, F., Levchenko, K., Holz, T., Savage, S., 2017. Kuidas nad seda tegid: Kaasaegsete autode heitkoguste katkestusseadmete analüüs IEEE, lk 231–250. https://doi.org/10.1109/SP.2017.66 | C jaotis (VWi DD juhtum)
  D jaotis (Fiati DD juhtum) | Heitgaasitagastust on vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on lubatud BESis kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril
  Parameetrid, mis ei ole seotud füüsilise nähtusega, mis võib nõuda AESi kasutamist: ajamõõteseade |

Viide

Jaotis

Asjaomased AESid

2015 – USEPA teatis rikkumise kohta (Washington, DC: Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet) (www.epa.gov/sites/production/files/2015-10/documents/vw-nov-caa-09-18-15.pdf/)/

2016 – Bundesministeriums für Verkehr und digitale Infrastruktur (BMVI), Bericht der Untersuchungskommission Volkswagen Technical Report (www.bmvi.de/SharedDocs/DE/Anlage/VerkehrUndMobilitaet/Strasse/berichtuntersuchungskommission-volkswagen.pdf)

Lk 119 – „kalibreerimised, mis vähendavad heitekontrolli tõhusust külmemal ümbritseva õhu temperatuuril, on katkestusseadmed“

2016 – Ühendkuningriigi transpordiministeeriumi 2016. aasta sõidukite heitekatsete programm (Ühendkuningriigi transpordiministeerium) (www.gov.uk/government/uploads/ system/uploads/attachment_data/file/518437/vehicleemissions-testing-programme.pdf)

Teadusuuringute Ühiskeskuse 2017. aasta aruanne – katsetegevus

Clairotte, M., Valverde, V., Bonnel, P., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Fontaras, G., Pavlovic, J., Martini, G., Krasenbrink, A., Suarez-Bertoa, R., 2018. Teadusuuringute Ühiskeskuse 2017. aasta kergsõidukite heitkoguste katse 29302EN, 1–90. https://doi.org/10.2760/5844

Jaotis 5.3.2

Jaotis 5.3.3

Jaotis 5.4.2

Ajamõõteseade/konditsioneerimine

Temperatuuriaken

Bensiini rikastamine

Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta aruanne – katsetegevus

Valverde, V., Clairotte, M., Bonnel, P., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Gruening, C., Fontaras, G., Pavlovic, J., Martini, G., Suarez-Bertoa, R., Krasenbrink, A., 2019. Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta kergsõidukite heitkoguste katse EUR 29897EN, 1–118. https://doi.org/10.2760/289100

Jaotis 5.4.3

Bensiini rikastamine

Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta aruanne – katsetegevus

Clairotte, M., Valverde, V., Bonnel, P., Gruening, C., Pavlovic, J., Manara, D., Loos, R., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Cotogno, G., Fontaras, G., Suarez-Bertoa, R., Martini, G., Krasenbrink, A., 2020. Teadusuuringute Ühiskeskuse 2019. aasta kergsõidukite heitkoguste katse EUR 30482EN, 1–126. https://doi.org/10.2760/90664

Jaotis 5.1.1

Jaotis 5.1.2

Lambda juhtimine?

Lambda juhtimine?

Teadusuuringute Ühiskeskuse 2020.–2021. aasta aruanne – turujärelevalve tegevus

Bonnel, P., Clairotte, M., Cotogno, G., Gruening, C., Loos, R., Manara, D., Melas, A.D., Selleri, T., Tutuianu, M., Valverde, V., Forloni, F., Giechaskiel, B., Carriero, M., Otura, M., Pavlovic, J., Suarez-Bertoa, R., Martini, G., Krasenbrink, A., 2022. Euroopa mootorsõidukite turujärelevalve – Euroopa Komisjoni 2020.–2021. aasta sõidukite heitkoguste katsetamise programmi tulemused EUR 31030EN, 1–117. https://doi.org/10.2760/59856

Jaotis 4.3.8

Jaotis 4.3.8

Temperatuuriaken

Bensiini rikastamine

Volkswageni uurimiskomisjoni aruanne, föderaalne transpordi- ja digitaristu ministeerium, 2016.

https://www.kba.de/DE/Themen/Marktueberwachung/Abgasthematik/first_report_vw_c_of_i_nox.pdf?__blob=publicationFile&v=1

D Jaotis

Kõik, kui see toimub sõiduki tavakasutuse ajal.

Sõidukite heitkoguste katseprogramm, Ühendkuningriigi transpordiministeerium, 2016

https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/548148/vehicle-emissions-testing-programme-web.pdf

5. Jaotis

Heitgaasitagastust on vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on lubatud BESis kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril

TNO 2017. aasta aruanne R10862

Diiselmootoriga sõidukite kõrgendatud NOx heidete riskide hindamine väljaspool tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste piire – asjakohaste sõidu- ja sõidukitingimuste ning võimalike heitevähendusmeetmete kindlakstegemine, 2017

Jaotis 3.2

Heitgaasitagastust on vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on lubatud BESis kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril

Contag, M., Li, G., Pawlowski, A., Domke, F., Levchenko, K., Holz, T., Savage, S., 2017. Kuidas nad seda tegid: Kaasaegsete autode heitkoguste katkestusseadmete analüüs IEEE, lk 231–250. https://doi.org/10.1109/SP.2017.66

C jaotis (VWi DD juhtum)

D jaotis (Fiati DD juhtum)

Heitgaasitagastust on vähendatud või desaktiveeritud rohkem, kui on lubatud BESis kõrgel ümbritseva õhu temperatuuril

Parameetrid, mis ei ole seotud füüsilise nähtusega, mis võib nõuda AESi kasutamist: ajamõõteseade

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/21

---

Euro vahetuskurss (1)

23. veebruar 2023

(2023/C 68/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0616 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,32 |
| DKK | Taani kroon | 7,4429 |
| GBP | Inglise nael | 0,88140 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0579 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9892 |
| ISK | Islandi kroon | 152,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,9545 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,686 |
| HUF | Ungari forint | 381,43 |
| PLN | Poola zlott | 4,7438 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9146 |
| TRY | Türgi liir | 20,0355 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5551 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4366 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3291 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7039 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4249 |
| KRW | Korea vonn | 1 376,59 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,4076 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3227 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 141,05 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7071 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,351 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,848 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4765 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,4512 |
| INR | India ruupia | 87,6695 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0616

JPY

Jaapani jeen

143,32

DKK

Taani kroon

7,4429

GBP

Inglise nael

0,88140

SEK

Rootsi kroon

11,0579

CHF

Šveitsi frank

0,9892

ISK

Islandi kroon

152,70

NOK

Norra kroon

10,9545

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,686

HUF

Ungari forint

381,43

PLN

Poola zlott

4,7438

RON

Rumeenia leu

4,9146

TRY

Türgi liir

20,0355

AUD

Austraalia dollar

1,5551

CAD

Kanada dollar

1,4366

HKD

Hongkongi dollar

8,3291

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7039

SGD

Singapuri dollar

1,4249

KRW

Korea vonn

1 376,59

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,4076

CNY

Hiina jüaan

7,3227

IDR

Indoneesia ruupia

16 141,05

MYR

Malaisia ringit

4,7071

PHP

Filipiini peeso

58,351

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,848

BRL

Brasiilia reaal

5,4765

MXN

Mehhiko peeso

19,4512

INR

India ruupia

87,6695

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/22

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 68/03)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Reggio Calabria – Torino ja Torino – Reggio Calabria
  Reggio Calabria – Veneetsia ja Veneetsia – Reggio Calabria
  Reggio Calabria – Bologna ja Bologna – Reggio Calabria |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | 27. mai 2023 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Ministero delle infrastrutture e dei trasporti |
| Dipartimento per la mobilità sostenibile |
| Direzione Generale per gli aeroporti, il trasporto aereo e i servizi satellitari |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0644127190 |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Reggio Calabria – Torino ja Torino – Reggio Calabria

Reggio Calabria – Veneetsia ja Veneetsia – Reggio Calabria

Reggio Calabria – Bologna ja Bologna – Reggio Calabria

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

27. mai 2023

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Ministero delle infrastrutture e dei trasporti

Dipartimento per la mobilità sostenibile

Direzione Generale per gli aeroporti, il trasporto aereo e i servizi satellitari

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma

ITALIA

Tel +39 0644127190

| ENAC, |
| --- |
| Direzione Trasporto Aereo e Licenze, |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0644596532 |

ENAC,

Direzione Trasporto Aereo e Licenze,

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596532

Internet: http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

E-post: dg.ta@pec.mit.gov.it

osp@enac.gov.it

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/23

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 68/04)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Reggio Calabria – Bologna ja Bologna – Reggio Calabria |
| Lepingu kehtivusaeg | 27. mai 2023 kuni 26. mai 2025 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | ENAC |
| Direzione Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Reggio Calabria – Bologna ja Bologna – Reggio Calabria

Lepingu kehtivusaeg

27. mai 2023 kuni 26. mai 2025

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

ENAC

Direzione Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596247

E-post: osp@enac.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/24

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 68/05)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Reggio Calabria – Torino ja Torino – Reggio Calabria |
| Lepingu kehtivusaeg | 27. mai 2023 kuni 26. mai 2025 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | ENAC |
| Direzione Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Reggio Calabria – Torino ja Torino – Reggio Calabria

Lepingu kehtivusaeg

27. mai 2023 kuni 26. mai 2025

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

ENAC

Direzione Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596247

E-post: osp@enac.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/25

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 68/06)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Reggio Calabria – Veneetsia ja Veneetsia – Reggio Calabria |
| Lepingu kehtivusaeg | 27. mai 2023 kuni 26. mai 2025 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | ENAC |
| Direzione Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Reggio Calabria – Veneetsia ja Veneetsia – Reggio Calabria

Lepingu kehtivusaeg

27. mai 2023 kuni 26. mai 2025

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

ENAC

Direzione Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596247

E-post: osp@enac.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/26

---

PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE

Teade vaba ametikoha kohta: eelarve peadirektoraadi direktoraadi „Kulud“ (BUDG.A) direktor (palgaaste AD 14), Brüssel

COM/2023/10426

(2023/C 68/07)

Euroopa Komisjon on avaldanud teate (viide COM/2023/10426) eelarve peadirektoraadi direktoraadi „Kulud“ (BUDG.A) direktori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 14).

Teadet vaba ametikoha kohta saab 24 keeles lugeda ja oma kandideerimisavalduse esitada spetsiaalsel veebilehel Euroopa Komisjoni veebisaidil: https://europa.eu/!jRN9r6

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11035 – STENA / MIDSONA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 68/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Stena Adactum AB („Stena“, Rootsi), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Stena AB Group, |
| --- | --- |

—

Stena Adactum AB („Stena“, Rootsi), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Stena AB Group,

| — | Midsona AB („Midsona“, Rootsi), on noteeritud Nasdaq Stockholm börsil. |
| --- | --- |

—

Midsona AB („Midsona“, Rootsi), on noteeritud Nasdaq Stockholm börsil.

Stena omandab Midsona üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub uute aktsiate või osade märkimise teel.

2.

| — | Stena on erinevates valdkondades tegutsev ja pikaajalise investeerimisperioodiga investeerimisühing, |
| --- | --- |

—

Stena on erinevates valdkondades tegutsev ja pikaajalise investeerimisperioodiga investeerimisühing,

| — | Midsona arendab, toodab ja turustab tervisetoiduaineid, enesehooldus- ja hügieenitooteid ning turustab neid mitme eri müügikanali kaudu, sealhulgas toidukaupluste, apteekide, spetsiaalsete tervisekaupluste, spordiklubide ja interneti kaudu. |
| --- | --- |

—

Midsona arendab, toodab ja turustab tervisetoiduaineid, enesehooldus- ja hügieenitooteid ning turustab neid mitme eri müügikanali kaudu, sealhulgas toidukaupluste, apteekide, spetsiaalsete tervisekaupluste, spordiklubide ja interneti kaudu.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11035 – STENA / MIDSONA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/29

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 68/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Carnuntum“

PDO-AT-A0217-AM01

Teate kuupäev: 29.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Maksimaalne saagikus hektari kohta

Enne 2020. aasta saagikoristust oli maksimaalne saagikus hektari kohta 9 000 kg/ha ning pärast nimetatud aasta koristust määrati selleks 10 000 kg/ha.

2.   Viinamarjasordid

Kuni 2019. aasta saagikoristuseni oli kaitstud päritolunimetusega veini „Carnuntum“ valmistamiseks lubatud ilma piiranguteta kasutada kõiki Austrias kvaliteetveinide tegemise jaoks heaks kiidetud viinamarjasortidest saadud viinamarju. Alates 2019. aasta saagikoristusest on heakskiidetud sortide loetelu piiratud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Carnuntum

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1 | Vein |
| --- | --- |

1

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Kaitstud päritolunimetus „Carnuntum“

VALGE VEIN LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ valgeid veine valmistatakse sortidest „Chardonnay“, „Weißburgunder“ ja „Grüner Veltliner“.

Värvus: rohekaskollasest helekuldkollaseni.

Lõhn: ilma puitvaadis laagerdamiseta on lõhnale iseloomulikud värskete õunte ja tsitruseliste nüansid. Puitvaadis laagerdamisest tekivad võiga pruunistamist meenutavad ekstraktirohked nüansid, aimub ka saia, kuivatatud puuvilja ja rosina aroomi.

Maitse: kui ülekaalus on sort „Grüner Veltliner“, siis maitseb vein vürtsikalt valge pipra järele ning selles leidub õuna, pirni, tsitruse ja luuviljade maitsenüansse. Veinidel „Carnuntum“, milles domineerivad sordid „Chardonnay“ või „Weißburgunder“, on lisaks klassikalisele puuviljaaroomile (õun, veidi küdooniat, ka eksootilised puuviljad) vürtsikas nüanss (aasalilled, aga ka pähklid).

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,0

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

2.   Kaitstud päritolunimetus „Carnuntum“

PUNANE VEIN LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ punaseid veine toodetakse põhisortidest „Zweigelt“ ja „Blaufränkisch“.

Värvus: tume punaviolett.

Lõhn: aroomis iseloomulik vanilli ja hapukirsi, aga ka pipra, mustsõstra või kaneeli lõhn. Kõik kokku moodustab puuviljase ja sametise lõhnabuketi.

Maitse: sordi „Zweigelt“ domineerimise korral on vein küpse hapukirsi ja ka ploomimekiga mahlane. Kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ tähistatud veinid on mõõduka parkainesisalduse ja maitsetaimede peene vürtsikusega. Suures osas sorti „Blaufränkisch“ sisaldava veini maitse on metsamarjade või kirsinüansiga ning vein on iseloomuliku tugeva happesusega. Erinevalt sordi „Zweigelt“ baasil valmisitatud veinidest on sordi „Blaufränkisch“ veinid tiheda struktuuri ja tunnusliku parkainesisaldusega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,0

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

—

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Kaitstud päritolunimetus „Carnuntum“
  10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta. |
| --- | --- |

1.

Kaitstud päritolunimetus „Carnuntum“

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Carnuntum“ on hõlmatud Bruck an der Leitha regioon ja Alam-Austrias asuv Schwechati regioon.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | Blaufränkisch – Frankovka |
| --- | --- |

Blaufränkisch – Frankovka

| | Chardonnay – Morillon |
| --- | --- |

Chardonnay – Morillon

| | Grüner Veltliner – Weißgipfler |
| --- | --- |

Grüner Veltliner – Weißgipfler

| | Weißer Burgunder – Klevner |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Klevner

| | Weißer Burgunder – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Pinot Blanc

| | Weißer Burgunder – Weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Weißburgunder

| | Zweigelt – Blauer Zweigelt |
| --- | --- |

Zweigelt – Blauer Zweigelt

| | Zweigelt – Rotburger |
| --- | --- |

Zweigelt – Rotburger

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Carnuntum“

Kliima Pannoonia piirkonnale iseloomulik kliima, milles valdavad kuumad ja kuivad suved ning külmad ja kuivad talved. Suvel ja sügisel esineb päevase ja öise temperatuuri suuri erinevusi, päevasel ajal valitsevale kõrgele temperatuurile järgneb madal öine temperatuur. Kuid Doonau ja Neusiedlersee lähedus loovad temperatuuri ja niiskuse osas stabiliseeriva tasakaalu.

Muld Kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ hõlmatud piirkonna muld on väga eripalgeline – alates rasketest savi- ja lössimuldadest kuni liiva- ja rähakihtideni. Mullad on kujunenud Paratethyse reliktse ookeanibasseini ja muistse Doonau setete baasil. Nagu endiste merede setete puhul tavaline, iseloomustavad ka eespool nimetatud setteid lubjarikkast materjalist suured kattekihid.

Seos piirkonnaga Eelkõige tänu päevase ja öise temperatuuri erinevustele on kujunenud kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ valge veini puuviljane lõhn, milles aimub õuna, pirni ja tsitrusvilju, sest öiste madalamate temperatuuride juures toodab taim vähem suhkrut ja rohkem aroome. Lubjarikkad mullad (koos vastavate pookealustega) soodustavad valgete veinide selge happesuse kujunemist, mis omakorda toetab puuviljase aroomi arenemist ja selle jõulisemat avaldumist.

Samamoodi soodustavad päevase ja öise temperatuuri erinevused sortidest „Zweigelt“ ja „Blaufränkisch“ valmistatud kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ punaste veinide küpseid hapukirsse ja ploome meenutava puuviljase lõhna kujunemist. Tänu Neusiedlersee järve tasakaalustavale mõjule saavad kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ punaste veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjad sügisel pikka aega küpseda, mistõttu areneb kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ punastele veinidele iseloomulik mõõdukas parkainesisaldus.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kõikide kaitstud päritolunimetusega veinide puhul on Austria veiniseaduses sätestatud, et nende tootmine peab toimuma selles viinamarjakasvatuspiirkonnas (KPN päritolupiirkond), kus asub kaitstud päritolunimetusega veinide tootmispiirkond, või sellega külgnevas viinamarjakasvatuspiirkonnas. Seetõttu kasutab Austria üldiselt määruse (EL) 2019/33 artiklis 5 sätestatud erandit.

Kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ veini tootmiseks on kehtestatud lisatingimused: Kuna kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ hõlmatud piirkond asub Alam-Austria ja Burgenlandi teiste viinamarjakasvatuspiirkondade vahetus läheduses, leidub veinitootjaid väljaspool kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ hõlmatud piirkonda, kes ostavad viinamarju kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ hõlmatud piirkonna territooriumilt ja toodavad vastavaid veine. Selleks et tagada parim võimalik kontroll väljaspool kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ hõlmatud piirkonda toodetud veinide üle, võib kaitstud päritolunimetusega „Carnuntum“ veine väljaspool asjaomast viinamarjakasvatuspiirkonda toota üksnes pärast Carnuntumi piirkondliku veinikomitee teavitamist ja heakskiidu saamist. Arvetel, saatelehtedel ja veodokumentidel peab olema märgitud kaitstud päritolunimetusega veini „Carnuntum“ päritolu.

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas.

Tingimuse kirjeldus

Austria veiniseaduses ei ole sätestatud kaitstud päritolunimetusega veinide villimise üldeeskirju.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Carnuntum“ kvaliteedi ja iseloomulike omaduste tagamiseks on veini „Carnuntum“ villimiseks ette nähtud järgmised tingimused: villimine väljaspool Carnuntumi viinamarjakasvatuspiirkonda võib toimuda alles pärast seda, kui Carnuntumi piirkondlikule veinikomiteele on sellest teatatud ja komitee on villimise heaks kiitnud. Veini „Carnuntum“ päritolukoht peab olema nähtavalt märgitud arvetel, saatelehtedel ja veodokumentidel.

Link tootespetsifikaadile

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/33

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 68/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Weststeiermark“

PDO-AT-A0234-AM01

Teate kuupäev: 29.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Hektari kohta kehtiva maksimummäära muutmine

Enne 2020. aasta saagikoristust oli maksimaalne saagikus hektari kohta 9 000 kg/ha ja pärast nimetatud aasta koristust määrati maksimaalseks saagikuseks 10 000 kg/ha.

2.   Viinamarjasordid

Kaitstud päritolunimetusega veini „Weststeiermark“ valmistamiseks oli kuni 2018. aasta koristuseni ilma piiranguteta lubatud kasutada kõiki Austrias kvaliteetveinide tegemise jaoks tunnustatud viinamarjasortidest saadud viinamarju. Alates 2018. aasta saagikoristusest on heakskiidetud sortide loetelu piiratud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Weststeiermark

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1 | Vein |
| --- | --- |

1

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Weststeiermark KPN

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ hõlmatud viinamarjakasvatuspiirkonnas kasvatatakse ligikaudu 80 % ulatuses üksnes sordi „Blauer Wildbacher“ (traditsiooniline nimetus: 'Schilcher') viinamarju. „Blauer Wildbacher“ on põline viinamarjasort.

Värvus: roosast kahvaturoosani.

Aroom: punaste marjade (metsmaasikas, aedmaasikas, vaarikas) nüansid.

Maitse: tugevate ja mahlakate metsamarja- ja aedmaasikanüanssidega värskelt ergastav happesus.

Väike osa kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ veinidest toodetakse valgetest veiniviinamarjadest.

Värvus: rohekaskollasest helekuldkollaseni.

Aroom: musta sõstra ja karusmarja, aga ka rohelise paprika lõhna järel puuviljane.

Maitse: õun, värskelt niidetud rohi ja mineraalsed nüansid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

–

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

Kaitstud päritolunimetus „Weststeiermark“

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Weststeiermark“ on hõlmatud Steiermarki liidumaal asuvad regioonid Graz, Graz-Umgebung, Voitsberg ja Deutschlandsberg.

7.   Veiniviinamarjasordid

„Blauer Wildbacher“ – „Schilcher“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Weststeiermark“

Kliima Kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ hõlmatud piirkonda iseloomustab eriline topograafia. Ida-lääne suunas asuvad sügavad orud kaitsevad tugevate tuulte eest ja võimaldavad märkimisväärset maa-alust soojenemist. Lisaks asub suurem osa viinamarjaistandustest nõlvadel, kus seega neeldub tavapärasest rohkem päikesekiirgust. See vastandub kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ hõlmatud piirkonna iseloomulikest koobastest tingitud öisele tugevale jahtumisele.

Muld Suurem osa kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ hõlmatud viinamarjaistandustest asub peamiselt happelistel, kristalse struktuuriga Ida-Alpide kaljukivimitel ning ida suunas osaliselt Steiermarki tasandiku jämeda struktuuriga ja valdavalt lahtisetel kivimitel.

Seos piirkonnaga Päevase ja öise temperatuuri äärmusliku erinevuse tõttu moodustub viinamarjas keskmisest suurem happesus. Kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ hõlmatud piirkonnas valmistatud roosa vein (traditsiooniline nimetus „Schilcher“) on seega Austria kõige happelisem vein. Samuti iseloomustab valgeid veine maitses domineeriv happesus. Lisaks päevase-öise temperatuuri kõikumisest tingitud määrava tähtsusega happesusele on tootele iseloomulikud marjaaroomid (nt aedmaasikas ja vaarikas), eriti burgunder-veinide hulka kuuluvate valgete veinide puhul.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kõikide kaitstud päritolunimetusega veinide puhul on Austria veiniseaduses sätestatud, et nende tootmine peab toimuma selles viinamarjakasvatuspiirkonnas (KPN päritolupiirkond), kus asub kaitstud päritolunimetusega veinide tootmispiirkond, või sellega külgnevas viinamarjakasvatuspiirkonnas. Seetõttu kasutab Austria üldiselt määruse (EL) 2019/33 artiklis 5 sätestatud erandit.

Kaitstud päritolunimetusega „Weststeiermark“ veinide tootmiseks on kehtestatud lisatingimused. Veinide tootmine peab toimuma kaitstud päritolunimetusega „Steiermark“ hõlmatud piirkonnas (sh KPN Weststeiermark, KPN Südsteiermark ja KPN Vulkanland Steiermark). Tootmine väljaspool Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonda võib toimuda alles pärast seda, kui Steiermarki piirkondlikule veinikomiteele on sellest teatatud ja komitee on villimise heaks kiitnud.

Villimine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas.

Tingimuse kirjeldus

Austria veiniseaduses ei ole sätestatud kaitstud päritolunimetusega veinide villimise üldeeskirju.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Weststeiermark“ kvaliteedi ja iseloomulike omaduste tagamiseks on veini „Weststeiermark“ villimiseks ette nähtud järgmised tingimused: Veinide villimine peab toimuma kaitstud päritolunimetusega „Steiermark“ hõlmatud piirkonnas (sh KPN Weststeiermark, KPN Südsteiermark ja KPN Vulkanland Steiermark). Villimine väljaspool Steiermarki viinamarjakasvatuspiirkonda võib toimuda alles pärast seda, kui Steiermarki piirkondlikule veinikomiteele on sellest teatatud ja komitee on villimise heaks kiitnud.

Link tootespetsifikaadile

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/36

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 68/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Neusiedlersee“

PDO-AT-A0219-AM01

Teate kuupäev: 29.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Maksimaalne saagikus hektari kohta

Enne 2020. aasta saagikoristust oli maksimaalne saagikus hektari kohta 9 000 kg/ha ja pärast nimetatud aasta koristust määrati maksimaalseks saagikuseks 10 000 kg/ha.

2.   Viinamarjasordid

Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistamiseks oli kuni 2020. aasta koristuseni ilma piiranguteta lubatud kasutada kõiki Austrias kvaliteetveinide tegemise jaoks tunnustatud viinamarjasortidest saadud viinamarju. Alates 2020. aasta saagikoristusest on heakskiidetud sortide loetelu piiratud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Neusiedlersee

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1 | Vein |
| --- | --- |

1

Vein

| 15 | Viinapuul kuivanud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15

Viinapuul kuivanud viinamarjadest valmistatud vein

| 16 | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Kaitstud päritolunimetus „Neusiedlersee“

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ toodetakse sordist „Zweigelt“.

Värvus: läbipaistmatu jõuline punane;

lõhn: vanilli ja hapukirsi aroomiga iseloomulik puuviljane sametine;

maitse: kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ laagerdumisel teraspaagis kujuneb aroom, mis on tingitud sordile „Zweigelt“ iseloomulikust küpsete hapukirsside või ploomide lõhnast.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,0

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

2.   Kaitstud päritolunimetus „Neusiedlersee“ Reserve

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ võib laagerdada ka puitvaatides ning sel juhul on veinil lisanimetus „Reserve“.

Maitse: järelmaitses aimub küpseid hapukirsse või ploome ning tänu puitvaadis laagerdumisele on eelkõige tunda küpsete tanniinide, vanilli, šokolaadi ja ploomikompoti maitset;

värvus: läbipaistmatu ja väga jõuline punane;

lõhn: sõltuvalt vaadi puitosa söestamise astmest moodustuvad kategooriasse „Reserve“ kuuluva kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ tüüpilised vanillinüansid, milles leidub isegi suitsust-šokolaadist aroomi.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13,0

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

3.   Kaitstud päritolunimetus „Neusiedlersee“ Fruchtsüß

LÜHIKIRJELDUS

Kategooriasse „fruchtsüß“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistatakse üleküpsenud viinamarjadest.

Viinamarjasort: lubatud on kõik Austria kvaliteetviinamarjade sordid; peamine sort on „Welschriesling“.

Maitse ja lõhn: peavad vastama kriteeriumidele traditsiooniliste lisanimetuste „Spätlese“ ja „Auslese“ kohta; eelkõige tähendab see viinamarjadest tulenevat tugevat magusust ja troopiliste viljade (nt banaan ja ananass) eelmaitset.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 350 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

350

4.   Kaitstud päritolunimetus „Neusiedlersee“ Edelsüß

LÜHIKIRJELDUS

Kategooriasse „edelsüß“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistatakse viinapuul kuivanud viinamarjadest.

Viinamarjasort: lubatud on kõik Austria kvaliteetviinamarjade sordid; peamine sort on „Welschriesling“.

Maitse ja lõhn: peavad vastama kriteeriumidele traditsiooniliste nimetuste „Beerenauslese“ ja „Trockenbeerenauslese“ kohta, eelkõige sellisele maitsele, milles aimub pähklite, mee ja karamelli iseloomulikku aroomi.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 40 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 400 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

5

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

40

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

400

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus

Kaitstud päritolunimetus „Neusiedlersee“

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkond on Burgenlandi liidumaal asuv kogu Neusiedl am See regioon, välja arvatud omavalitsusüksused Winden ja Jois.

7.   Veiniviinamarjasordid

„Welschriesling“

„Zweigelt“ – „Blauer Zweigelt“

„Zweigelt“ – „Rotburger“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Neusiedlersee“

Kliima. Kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkond on Pannoonia tasandiku kliimavööndi keskmes. Kliimat iseloomustavad kuivad, palavad suved ning külmad ja lumevaesed talved. Kesk-Euroopa suurim, 300 km2 vee- ja pilliroo-alaga stepijärv Neusiedlersee on oluline kliimaregulaator ja erilise mikrokliima mõjur. Suviti soojeneb ulatuslik veepind, mis kiirgab öösel talletatud soojuse aeglaselt keskkonda tagasi. Suur õhuniiskus (järve suure pindala tõttu) ja sügisel mägedest udu laskumine on tavaline ilmastikunähtus kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonna viinamarjade küpsemisperioodil.

Muld. Kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkond ulatub Neusiedlersee põhjakaldalt itta. Neusiedlersee kirdeosa kaldal leidub lössimuldasid ja mustmulda. Kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonna lõunaosa nurgas esineb ka rähk-, liiva- ja soolamuldasid.

Seos piirkonnaga. Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ maitse kujunemist mõjutavad järgmised asjaolud:

| 1) | Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ ja kategooriasse „Reserve“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ toodetakse sordist „Zweigelt“. See sort kasvab hästi Neusiedlersee järve lõunakalda toitainevaestel muldadel (nt rähk-, liiv- ja soolamullad), millest tuleneb veinidele iseloomulik, hapukirsi, ploomi ja aprikoosi aroomiga maitse. |
| --- | --- |

1)

Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ ja kategooriasse „Reserve“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ toodetakse sordist „Zweigelt“. See sort kasvab hästi Neusiedlersee järve lõunakalda toitainevaestel muldadel (nt rähk-, liiv- ja soolamullad), millest tuleneb veinidele iseloomulik, hapukirsi, ploomi ja aprikoosi aroomiga maitse.

| 2) | Kategooriatesse „Spätlese“ ja „Auslese“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistatakse üleküpsenud viinamarjadest. Tänu Neusiedlersee viinamarjakasvatuspiirkonna kuivadele ja kuumadele suvedele saavad viinamarjad valmida eriti pika aja vältel. Pikaajalist küpsemist soodustab ka suvel soojenenud järveveest tingitud soojuse reguleerimine. Üleküpsenud viinamarjadest tuleneb veinis avalduv troopiliste viljade (nt banaan ja ananass) eelmaitse. |
| --- | --- |

2)

Kategooriatesse „Spätlese“ ja „Auslese“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistatakse üleküpsenud viinamarjadest. Tänu Neusiedlersee viinamarjakasvatuspiirkonna kuivadele ja kuumadele suvedele saavad viinamarjad valmida eriti pika aja vältel. Pikaajalist küpsemist soodustab ka suvel soojenenud järveveest tingitud soojuse reguleerimine. Üleküpsenud viinamarjadest tuleneb veinis avalduv troopiliste viljade (nt banaan ja ananass) eelmaitse.

| 3) | Kategooriatesse „Beerenauslese“ ja „Trockenbeerenauslese“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistatakse viinapuul kuivanud viinamarjadest. Suur õhuniiskus (järve suure pindala tõttu) ja sügisel mägedest udu laskumine soodustavad nn väärishallituse (Botrytis cinerea) esinemist. Viinamarjade saastumine selle hallitusseenega muudab viinamarjakesta auklikuks ja vett läbilaskvaks. Seega kuivab viinamari istanduses viinapuu küljes. Tänu sellele saab kujuneda maitse, milles aimub pähklite, mee ja karamelli iseloomulikku aroomi. |
| --- | --- |

3)

Kategooriatesse „Beerenauslese“ ja „Trockenbeerenauslese“ kuuluvat kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ valmistatakse viinapuul kuivanud viinamarjadest. Suur õhuniiskus (järve suure pindala tõttu) ja sügisel mägedest udu laskumine soodustavad nn väärishallituse (Botrytis cinerea) esinemist. Viinamarjade saastumine selle hallitusseenega muudab viinamarjakesta auklikuks ja vett läbilaskvaks. Seega kuivab viinamari istanduses viinapuu küljes. Tänu sellele saab kujuneda maitse, milles aimub pähklite, mee ja karamelli iseloomulikku aroomi.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kõikide kaitstud päritolunimetusega veinide puhul on Austria veiniseaduses sätestatud, et nende tootmine peab toimuma selles viinamarjakasvatuspiirkonnas (KPN päritolupiirkond), kus asub kaitstud päritolunimetusega veinide tootmispiirkond, või sellega külgnevas viinamarjakasvatuspiirkonnas. Seetõttu kasutab Austria üldiselt määruse (EL) 2019/33 artiklis 5 sätestatud erandit.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ tootmiseks on kehtestatud lisatingimused: kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ on võimalik toota väljaspool päritolupiirkonda sel juhul, kui tootja viinamarjaistandused asuvad kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonnas ja veini toodetakse tootja ettevõttes väljaspool kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonda või kui on sõlmitud maakasutuslepingud sellise tootja, kelle ettevõte asub väljaspool kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonda, ja selliste maaomanike vahel, kelle viinamarjaistandused asuvad kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonnas.

Villimine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas.

Tingimuse kirjeldus

Austria veiniseaduses ei ole sätestatud kaitstud päritolunimetusega veinide villimise üldeeskirju.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ kvaliteedi ja iseloomulike omaduste tagamiseks on veini „Neusiedlersee“ villimiseks ette nähtud järgmised tingimused: kaitstud päritolunimetusega veini „Neusiedlersee“ võib villida väljaspool päritolupiirkonda sel juhul, kui villija viinamarjaistandused asuvad kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonnas ja vein villitakse villija ettevõttes väljaspool kaitstud päritolunimetusega „Neusiedlersee“ hõlmatud piirkonda.

Link tootespetsifikaadile

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/41

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 68/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Wachau“

PDO-AT-A0205-AM01

Teate kuupäev: 29.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Maksimaalne saagikus hektari kohta

Enne 2020. aasta saagikoristust oli maksimaalne saagikus hektari kohta 9 000 kg/ha ja pärast nimetatud aasta koristust määrati maksimaalseks saagikuseks 10 000 kg/ha.

2.   Viinamarjasordid

Kaitstud päritolunimetusega veini „Wachau“ valmistamiseks oli kuni 2020. aasta koristuseni ilma piiranguteta lubatud kasutada kõiki Austrias kvaliteetveinide tegemise jaoks tunnustatud viinamarjasortidest saadud viinamarju. Alates 2020. aasta saagikoristusest on heakskiidetud sortide loetelu piiratud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Wachau

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1 | Vein |
| --- | --- |

1

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Wachau“

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Wachau“ hõlmatud piirkonnas toodetakse suuremal jaolt valgeid veine, punaseid veine valmistatakse vähesel määral.

Värvus: suurem osa valgeid veine on rohekaskollase või heleõlgkollase värvusega. Kauem laagerdunud kvaliteetsed valged veinid võivad samuti olla keskmise kuni jõulise kuldkollase värvusega, noorte punaste veinide värvust võib kirjeldada kerge kirsipunasena, vanemad ja laagerdunud punased veinid on tugeva lillakaspunase või granaatõuna- ja rubiinpunase varjunditega.

Aroom: valge veini puhul on valdavad õunviljad (nt õun või pirn) ja tsitrusviljad. Mida kauem on vein laagerdunud, seda enam aimub aroomis kuivatatud ja eksootilisi vilju (ananass, banaan). Kaitstud päritolunimetusega „Wachau“ punaste veinide esmaaroom meenutab eelkõige kirssi ja ploomi ning pärast vaadis laagerdumist aimub sekundaararoomis tubakat või šokolaadi.

Maitse: kaitstud päritolunimetusega „Wachau“ valge veini maitse on eelkõige happeline, mis toetab õuna ja tsitrusviljade (greip, sidrun, laim) maitset. Küpsemate valgete veinide (eelkõige peamisest sordist „Grüner Veltliner“) järelmaitses tulevad esile pipra ja aprikoosi nüansid. Punased veinid on valdavalt puuviljase ja tanniinise maitsega, milles on hapukirsi ja punase sõstra nüansid. Puitvaatides laagerdunud veinid on suitsutatud barrique’i ning kompoti ja kuumtöödeldud puuviljade nüanssidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,0

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus

Kaitstud päritolunimetus „Wachau“

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Wachau“ on hõlmatud Alam-Austria omavalitsusüksused Aggsbach, Bergern im Dunkelsteinerwald, Dürnstein, Mautern an der Donau, Mühldorf, Rossatz-Arnsdorf, Spitz ja Weißenkirchen.

7.   Veiniviinamarjasordid

„Grüner Veltliner“ – „Weißgipfler“

„Weißer Riesling“ – „Rheinriesling“

„Weißer Riesling“ – „Riesling“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Wachau“

Wachau viinamarjakasvatuspiirkonda iseloomustavad Doonau kaldal asuvad järsud terrassistandused.

Kliima Piirkonnas põrkuvad kaks tugevad mõjurit: Lääne-Atlandi kliima ja Pannoonia tasandiku idaosa kliima. Atlandi ookeani kliima tõttu on sademete hulk keskmisest suurem, samas kui Pannoonia tasandiku kliimale on iseloomulikud kõrged päevased temperatuurid ja jahedad ööd. Lisaks on Wachau tuntud mikrokliimavöönditena, mis sõltuvad nõlva asukohast, päikesele avatusest, maastiku ladestustest ning terrassistanduste sooja salvestavatest müüridest ja kaljudest. Kõrgeid igapäevaseid temperatuure, aga ka karme talvesid tasakaalustab Doonau suur veeala. Lisaks põhjustavad Waldvierteli regioonist lähtuvad jahedad õhuvood eriti saagikoristusele eelnevatel kuudel päevase ja öise temperatuuri suuri kõikumisi.

Muld Ühelt poolt iseloomustab Wachau piirkonda ilmastiku mõjul aluskivimi murenemisel tekkinud muld ning teiselt poolt jääaja-järgsel perioodil mägede tuulevarjus ladestunud tuiskliiv selliselt, et aluskivimist nõlvade idapoolsel küljel esineb sageli lössikihte. Tänu maastiku geoloogilisele omapärale ja juba keskajal rajatud kiviterrassidele on võimalik Doonau-äärsete järskude nõlvade tulemuslikum kasutamine; need terrassid on ka Wachau maastiku põhitunnused.

Seos piirkonnaga Terrassistandustes valdava ilmastiku mõjul aluskivimi murenemisel tekkinud muld on sordist „Rheinriesling“ saadud veinide tsitrusviljade aroomi (sidrun, greip) kujunemise oluline mõjur; lössimullad annavad tooni sordist „Grüner Veltliner“ valmistatud jõuliste ja täidlaste veinide õunviljapõhise (õun, pirn) aroomibuketi puhul. Väga kõikuvad temperatuurid tingivad valgete veinide suure happesuse. Punaste veinide puhul annavad temperatuurierinevused eelkõige puuviljase ja tanniinivaese maitse.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kõikide kaitstud päritolunimetusega veinide puhul on Austria veiniseaduses sätestatud, et nende tootmine peab toimuma selles viinamarjakasvatuspiirkonnas (KPN päritolupiirkond), kus asub kaitstud päritolunimetusega veinide tootmispiirkond, või sellega külgnevas viinamarjakasvatuspiirkonnas. Seetõttu kasutab Austria üldiselt määruse (EL) 2019/33 artiklis 5 sätestatud erandit.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Wachau“ tootmiseks on kehtestatud lisatingimused: kaitstud päritolunimetusega veini „Wachau“ tootmine väljaspool päritolupiirkonda võib toimuda ainult siis, kui tootja ettevõte asub kaitstud päritolunimetusega „Wachau“ hõlmatud piirkonnaga külgnevas Kremstali või Traisentali päritolupiirkonnas ja tootjal on Wachau päritolupiirkonnas asuvad viinamarjaistandused, või kui tootja on sõlminud nende viinamarjaistanduste omanikega lepingud viinamarjade tarnimiseks.

Villimine

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik

Villimine määratletud geograafilises piirkonnas.

Tingimuse kirjeldus

Austria veiniseaduses ei ole sätestatud kaitstud päritolunimetusega veinide villimise üldeeskirju.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Wachau“ kvaliteedi ja iseloomulike omaduste tagamiseks on veini „Wachau“ villimiseks ette nähtud järgmised tingimused: kaitstud päritolunimetusega veini „Wachau“ võib villida iga villija, kelle ettevõte asub kaitstud päritolunimetusega „Wachau“ hõlmatud piirkonnas. Villimine on võimalik ka siis, kui villija ettevõte asub kaitstud päritolunimetusega „Wachau“ hõlmatud piirkonnaga külgnevas Kremstali või Traisentali päritolupiirkonnas ja tema viinamarjaistandused on Wachau päritolupiirkonnas, või kui ta on sõlminud lepingud nende viinamarjaistanduste omanikega.

Link tootespetsifikaadile

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/44

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 68/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1) kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„PIMENTÓN DE MURCIA“

ELi nr: PDO-ES-0113-AM02 – 2.2.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

a)   Taotlejate rühm:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida „PIMENTÓN DE MURCIA“ [kaitstud päritolunimetuse „PIMENTÓN DE MURCIA“ reguleeriv asutus]

| Avda. Santa Eulalia, 7, Bajo |
| --- |
| 30850 Totana – Murcia |
| ESPAÑA |

Avda. Santa Eulalia, 7, Bajo

30850 Totana – Murcia

ESPAÑA

Telefon ja faks 968 424016

E-posti aadress: info@pimentondemurcia.es

b)   Õigustatud huvi:

reguleeriv asutus on organisatsioon, mis esindab kõiki tootjaid ja on kõnealuse kaitstud päritolunimetuse haldajana ametlikult tunnustatud vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele (piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi 17. detsembri 2001. aasta määrus, millega kiidetakse heaks päritolunimetust „Pimentón de Murcia“ reguleeriv määrus ja selle reguleeriv asutus).

Käesolevale dokumendile on lisatud tõendid asutuse õigustatud huvi ning selle koosseisu ja ülesannete kohta esimehe allkirjastatud kirjas.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☐ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☐

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☒ | Muu [täpsustada]






  — | Kontrolliorgan |
| --- | --- | --- |

☒

Muu [täpsustada]

—

Kontrolliorgan

| — | Riiklikud õigusnormid |
| --- | --- |

—

Riiklikud õigusnormid

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

1.   B osa. Toote kirjeldus

Muudatused kaubanduslike kategooriate „Ekstra“ ja „Primera“ [I klass] analüütilistes omadustes, mida on kirjeldatud B osa „Toote kirjeldus“ rubriigi „Valmistoote omadused“ alamrubriigis „Füüsilised ja keemilised omadused“ (tabel).

Praegune sõnastus

Hõlmatud on ainult järgmised kaubanduslikud kategooriad: „EXTRA“ ja „PRIMERA“ [I klass], mis on määratletud järgmiste analüütiliste omadustega:

| Omadused | „Extra“ | „Primera“ |
| --- | --- | --- |
| (*1) Värvus – minimaalsed ASTA ühikud | 120 | 90 |
| Maksimaalne niiskus protsentides | 14 | 14 |
| Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides) | 20 | 23 |
| Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides) | | |
| — | kokku: |

Omadused

„Extra“

„Primera“

(*1) Värvus – minimaalsed ASTA ühikud

120

90

Maksimaalne niiskus protsentides

14

14

Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides)

20

23

Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides)

—

kokku:

7,5

8

| — | lahustumatu: |
| --- | --- |

—

lahustumatu:

0,7

1

Toorkiusisaldus kuivaines (protsentides)

27

28

Maksimaalne kapsaitsiinisisaldus (protsentides)

0,003

0,003

Uus muudetud tekst

Hõlmatud on ainult järgmised kaubanduslikud kategooriad: „EXTRA“ ja „PRIMERA“ [I klass], mis on määratletud järgmiste analüütiliste omadustega.

| Omadused | „Extra“ | „Primera“ |
| --- | --- | --- |
| (*2) Värvus – minimaalsed ASTA ühikud | ≥ 120 | ≥ 90 |
| Maksimaalne niiskus (protsentides) | ≤ 14 | ≤ 14 |
| Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides) | ≤ 20 | ≤ 23 |
| Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides) | | |
| — | kokku: |

Omadused

„Extra“

„Primera“

(*2) Värvus – minimaalsed ASTA ühikud

≥ 120

≥ 90

Maksimaalne niiskus (protsentides)

≤ 14

≤ 14

Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides)

≤ 20

≤ 23

Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides)

—

kokku:

≤ 9,4

≤ 9,9

| — | lahustumatu: |
| --- | --- |

—

lahustumatu:

≤ 0,7

≤ 1

Toorkiusisaldus kuivaines (protsentides)

≤ 27

≤ 28

Maksimaalne kapsaitsiinisisaldus (protsentides)

≤ 0,003

≤ 0,003

Põhjendus

Füüsilisi ja keemilisi omadusi käsitleva tabeli muutmiseks on kaks põhjust.

Esiteks on tegemist parandusega. Kehtivas tootespetsifikaadis on toorkiusisaldus märgitud absoluutse ja täpse väärtusena, mitte miinimum- või maksimumväärtuse või -vahemikuna. Tol ajal kehtinud õigusaktides (1. septembri 1983. aasta määrus pimentón’i ekspordi kvaliteedistandardite kohta, avaldatud ametlikus väljaandes nr 243, lk 27973–27975) osutati analüütilistele parameetritele kui maksimum- ja miinimumväärtustele, kuid ekslikult seda täpsustust tootespetsifikaadis ei kajastatud. Tuleb lisada märkus, et esitatud väärtus viitab maksimumväärtusele. Lisaks tuleb selgitada kriteeriumi, mida kasutatakse ülejäänud parameetrite puhul, mille väärtused on ≤ ja ≥.

Teiseks muudetakse tuha kogusisaldust, et võtta arvesse uusi analüüsimeetodeid, kusjuures väärtust kohandatakse vastavalt praegu kasutatavate meetodite tundlikkusele ja määramatusele. Kooskõlas 26. septembri 2007. aasta kuningliku dekreediga 2242/84 ei mõjuta see muudatus valmistoote omadusi.

Koonddokument

Muudatus tehakse punktis 3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

2.   C osa. Geograafiline piirkond

Praegune sõnastus

C.   GEOGRAAFILINE PIIRKOND

TOOTMISPIIRKOND

Päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikapulbri tootmiseks mõeldud paprika kasvatamispiirkond hõlmab maa-alasid, mis asuvad järgmistes Murcia provintsi omavalitsusüksustes Kagu-Hispaanias:

| | Alhama de Murcia, |
| --- | --- |

Alhama de Murcia,

| | Beniel, |
| --- | --- |

Beniel,

| | Cartagena, |
| --- | --- |

Cartagena,

| | Fortuna, |
| --- | --- |

Fortuna,

| | Fuente Álamo, |
| --- | --- |

Fuente Álamo,

| | Librilla, |
| --- | --- |

Librilla,

| | Lorca, |
| --- | --- |

Lorca,

| | Molina de Segura, |
| --- | --- |

Molina de Segura,

| | Murcia, |
| --- | --- |

Murcia,

| | Puerto Lumbreras, |
| --- | --- |

Puerto Lumbreras,

| | San Javier, |
| --- | --- |

San Javier,

| | Santomera, |
| --- | --- |

Santomera,

| | Torre Pacheco, |
| --- | --- |

Torre Pacheco,

| | Totana. |
| --- | --- |

Totana.

Tootmispiirkonna kogupindala on 484 450 ha, millest 277 204 ha moodustavad istandikud.

TÖÖTLEMIS- JA PAKENDAMISPIIRKOND.

Töötlemis- ja pakendamispiirkond hõlmab kõiki Murcia provintsi omavalitsusüksusi.

Uus muudetud tekst

TOOTMISPIIRKOND.

Päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikapulbri tootmiseks mõeldud paprika kasvatamispiirkond hõlmab maa-alasid, mis asuvad järgmistes Murcia, Almería, Granada ja Alicante provintsi omavalitsusüksustes Kagu-Hispaanias:

| | Murcia provints: | Alhama de Murcia |
| --- | --- | --- |

Murcia provints:

Alhama de Murcia

| | Beniel |
| --- | --- |

Beniel

| | Caravaca |
| --- | --- |

Caravaca

| | Cartagena |
| --- | --- |

Cartagena

| | Fortuna |
| --- | --- |

Fortuna

| | Fuente Álamo |
| --- | --- |

Fuente Álamo

| | Librilla |
| --- | --- |

Librilla

| | Lorca |
| --- | --- |

Lorca

| | Mazarrón |
| --- | --- |

Mazarrón

| | Molina de Segura |
| --- | --- |

Molina de Segura

| | Murcia |
| --- | --- |

Murcia

| | Puerto Lumbreras |
| --- | --- |

Puerto Lumbreras

| | San Javier |
| --- | --- |

San Javier

| | Santomera |
| --- | --- |

Santomera

| | Torre Pacheco |
| --- | --- |

Torre Pacheco

| | Totana |
| --- | --- |

Totana

| | Almería provints: | Pulpí |
| --- | --- | --- |

Almería provints:

Pulpí

| | Vélez Blanco |
| --- | --- |

Vélez Blanco

| | Vélez Rubio |
| --- | --- |

Vélez Rubio

| | Granada provints: | Orce |
| --- | --- | --- |

Granada provints:

Orce

| | Puebla de Don Fadrique |
| --- | --- |

Puebla de Don Fadrique

| | Alicante provints: | Elche |
| --- | --- | --- |

Alicante provints:

Elche

| | Guardamar del Segura |
| --- | --- |

Guardamar del Segura

| | Orihuela |
| --- | --- |

Orihuela

| | Pilar de la Horadada |
| --- | --- |

Pilar de la Horadada

| | Torrevieja |
| --- | --- |

Torrevieja

TÖÖTLEMIS- JA PAKENDAMISPIIRKOND

Töötlemis- ja pakendamispiirkond on sama mis tootmispiirkond.

Põhjendus

Tootespetsifikaadis määratletud geograafilist piirkonda on muudetud, et lisada kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ kaitstud territoriaalsesse kohaldamisalasse paprika ja paprikapulbri tootmine naaberomavalitsustes, kus on sarnased ajaloolised erijooned, maastik, kliima ja inimtegurid, nagu on spetsifikaadis praegu märgitud.

Nendes omavalitsusüksustes on kasvatatud paprikaid paprikapulbri tootmiseks, sealhulgas on seda teinud samad tootjad, kes valmistavad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud toodet. Põllumajandusettevõtted asuvad kõrvuti ning kasvatatud paprikal ja kõnealusel sordil on samad omadused, mis on määratletud kaitstud päritolunimetuse tootespetsifikaadis. Toodet isegi veetustatakse kaitstud päritolunimetusega registreeritud kuivatites. Paprikat ostavad osaliselt kokku kaitstud päritolunimetusega registreeritud tootmisettevõtted või seda kasvatatakse nende jaoks. Seni ei ole need tootjad siiski kvalifitseerunud kaitstud päritolunimetuse kasutamisele ega saanud sellest oma toote turule laskmisel kasu.

Geograafilisele piirkonnale on lisatud järgmised omavalitsusüksused:

| | Murcia provints: | Caravaca |
| --- | --- | --- |

Murcia provints:

Caravaca

| | Mazarrón |
| --- | --- |

Mazarrón

| | Almería provints: | Pulpí |
| --- | --- | --- |

Almería provints:

Pulpí

| | Vélez Blanco |
| --- | --- |

Vélez Blanco

| | Vélez Rubio |
| --- | --- |

Vélez Rubio

| | Granada provints: | Orce |
| --- | --- | --- |

Granada provints:

Orce

| | Puebla de Don Fadrique |
| --- | --- |

Puebla de Don Fadrique

| | Alicante provints: | Elche |
| --- | --- | --- |

Alicante provints:

Elche

| | Guardamar del Segura |
| --- | --- |

Guardamar del Segura

| | Orihuela |
| --- | --- |

Orihuela

| | Pilar de la Horadada |
| --- | --- |

Pilar de la Horadada

| | Torrevieja |
| --- | --- |

Torrevieja

Kõik piirkonna laiendused vastavad provintsi enda omavalitsusüksustele või piiriäärsetes provintsides naaberomavalitsustele.

Reguleeriva asutuse esitatud taotlus kaitstud päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ geograafilise piirkonna laiendamiseks lähtub paljudelt praegu kaitstud piirkonnaga külgnevates piirkondades asuvatelt põllumajandustootjatelt saadud sooviavaldustest.

Murcia provintsi kuuluvad omavalitsusüksused

Mazarróni ja Caravaca omavalitsusüksused asuvad nende piirkondade lähedal, kuhu on koondunud „Pimentón de Murcia“ suurim tootmine ja tootjad. Istandikud laienesid Murciast nendesse piirkondadesse 1950. ja 1960. aastatel.

Mõlemas omavalitsusüksuses on sarnane temperatuur, sademete hulk ja õhuniiskus. Mazarróni ja Caravaca omavalitsusüksustes, nagu ka teistes tootespetsifikaadiga hõlmatud omavalitsusüksustes, on keskmine temperatuur istutamise alguse kuudel 16–20 °C ning juulis ja augustis jääb maksimaalne temperatuur alla 32 °C. Õhuniiskus on nendel kuudel üle 40 % ja võib juulist septembrini tõusta 70 %ni. Mazarróni omavalitsusüksuse keskmine sademete hulk aastas on 280 mm, Caravaca mõnes osas on see veidi suurem.

Tuleb märkida, et Caravaca mäestikualadel võib taimede ümberistutamise aeg edasi lükkuda. Seda võeti arvesse juba esialgses tootespetsifikaadis, mis võimaldab teatavast kuupäevast hilisemat ümberistutamist, täpsustamata tähtaega.

Samuti on viljelusmeetodid identsed kaitstud tootmispiirkondades kasutatavate meetoditega, kuna tegemist on samade põllumajandustootjatega, kes järgivad sama kasvatusprotsessi ja -traditsioone, mis kujunesid välja kogu territooriumil samal ajal ja samades tingimustes.

Almería ja Granada provintsi omavalitsusüksused

Almería ja Granada, nagu ka Murcia ja Alicante provints asuvad Kagu-Hispaanias. Nendes provintsides on üldiselt sarnane sademete hulk, temperatuur ja mullastikuomadused, kuigi ilmsete kohalike erinevustega.

Kliima mõttes sarnaneb sademete hulk vahemerelise kliimaga, ehkki esineb kohalikke ja piirkondlikke erinevusi, eelkõige Puebla de Don Fadrique’i ja Orce omavalitsusüksustes. Pulpís on kuivem kliima. Neid kohalikke erinevusi ei peeta märkimisväärseteks:

Puebla de Don Fadrique’i ja Orce piirkonnas on keskmine sademete hulk suurem (400 ± 50 mm aastas) kui teistes omavalitsusüksustes. Kuivema kliimaga Pulpís on keskmine sademete hulk aastas alla 300 mm (297 mm). Andmed kinnitavad et sademete hulk erineb aastate lõikes, mis on tõenäoliselt tingitud kliimamuutuste mõjust. Neid erinevusi ei peeta märkimisväärseteks, sest paprikate istutamise ja toote „Pimentón de Murcia“ tootmise kuudel (aprill–oktoober) registreeritud andmed on sarnased teiste omavalitsusüksuste andmetega (170 mm).

Paprikaid, täpsemalt kaitstud päritolunimetusega toote „Pimentón de Murcia“ tootmiseks kasutatavat sorti „Bola“ on traditsiooniliselt kasvatatud Almerías ja Granadas. Paprikaid n-ö eksportisid Guadalentíni oru ettevõtjad ja talunikud, kes viisid kasvatuse üle vähem kultiveeritud maale. Samamoodi tegid ka esimesed põllumajandustootjad Segura orus 20. sajandi keskel, kui seenhaigus sundis neid viima oma istandikud üle Guadalentíni orgu ja muudele aladele.

Neid alasid ei saa siiski pidada uudismaaks või vähemalt ei ole paprikakasvatus seal uus tegevus. Juba vähemalt 1987. aastast leidub raamatutes viiteid paprikakasvatusele, kus paprikatootjatena on esile tõstetud Almería ja Granada provintsid. Näiteks M. Zapata jt 1991. aastal ilmunud raamatus „El pimiento para pimentón“ (Paprikad paprikapulbri tootmiseks) on esitatud statistilised andmed selle põllumajanduskultuuri esinemise kohta mõlemas kõnealuses provintsis.

Alicante provintsi omavalitsusüksused

Juba ammustest aegadest alates on Alicante provintsis kasvatatud paprikat paprikapulbri tootmiseks.

Guardamar del Segura, Orihuela ja Pilar de la Horadada omavalitsusüksused asuvad Vega Baja või Vega Baja del Segura piirkonnas ning Elche omavalitsusüksus asub Bajo Vinalopó piirkonnas.

Vega Baja ja Bajo Vinalopó piirkonna mulla soolsuse tase jääb vahemikku 3,5–3,7 dSm-1 [Vahemere kliimatingimustes põllumajandusmuldadesse soolade kogunemise prognoosimudeli väljatöötamine ja rakendamine Vega Baja del Segura ja Bajo Vinalopó piirkonnas Alicantes (Fernando Visconti Reluy)]. Need näitajad on sarnased Campo de Cartagena piirkonnas (kus asuvad järgmised omavalitsusüksused: Cartagena, Fuente Álamo, San Javier ja osa Mazarróni omavalitsusüksusest) või Guadalentíni orus (kus asuvad järgmised omavalitsusüksused: Alhama, Librilla, Lorca, Puerto Lumbreras, Totana ja osa Mazarrónist) tuvastatud väärtustega. Alicante lõunaosa kliima, kus asuvad lisatavad piirkonnad, sarnaneb samuti kaitstud päritolunimetusega praegu hõlmatud tootmispiirkondadega.

Selle suurema piirkonna kliima põhiomadused võib kokku võtta järgmiselt: väike keskmine sademete hulk (280 ± 40 mm aastas, Orihuelas 291 mm aastas ja Torreviejas 243 mm aastas), suur keskmine päikesekiirgus (6 200 ± 100 MJ m-2 aastas-1), mõõdukas keskmine temperatuur (18 ± 1 °C), tugeva tuule peaaegu täielik puudumine (tuule kiirus alla 20 km/h 80–40 % päevadest) ja miinuskraadide peaaegu täielik puudumine. Kui vaadata nende omavalitsusüksuste kliimat pikema aja jooksul, esineb tsüklilisi põudasid. Põud esineb iga 15–25 aasta järel ja kestab korraga vähemalt 24 kuud. Põua ajal on aastane sademete hulk keskmisest kuni 60 % väiksem.

Vega Baja del Segura ja Bajo Vinalopó piirkonna viljelustraditsioonid on väärinud märkimist Jesús Pérez de Espinardo ülevaateteoses „El Libro del Pimentón 1756–1965“ (Raamat paprikakasvatusest aastatel 1756–1965), mille esmatrükk ilmus 2000. aastal. Selles viidatakse mitmel korral paprikakasvatusele paprikapulbri tootmiseks, näiteks: „19. sajandi algusest kuni 20. sajandi keskpaigani levisid paprikapulbri tootmiseks kasvatatavad paprikasordid järk-järgult üle kogu Vega del Segura piirkonna [---] seenhaigust põhjustava patogeeni Phytophthora Capsici tõttu, mis tähendab, et Campo de Cartagenas, Campo de Elches ja Guadalentíni orus tuli luua uusi viljeluspiirkondi.“

Seega asusid kõigi uuritud kirjandusallikate kohaselt kõige suurema toodanguga piirkonnad esialgu Vega del Seguras, täpsemalt Vega Baja del Seguras, kuhu rajati töötlemistehased. Seenhaigustega seotud probleemide tõttu liikus tootmine aga Campo de Cartagena, Campo de Elche ja Guadalentíni oru piirkonda (nagu on märgitud kirjanduses), millest viimati nimetatud piirkond on nüüd suurim paprikapulbri tootmiseks kasutatava paprika kasvatuspiirkond.

Koonddokument

Muudatus tehakse punktis 4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus.

3.   F osa. Tegurid, mis tõendavad seost geograafilise keskkonnaga. Keskkonna mõju tootele

Praegune sõnastus

a)   – Ajaloolised tegurid.

Kõige varasemad allikad, kus on mainitud paprikate kasvatamist Murcia autonoomses piirkonnas, pärinevad 16. sajandi algusest. Nende allikate järgi tõid selle põllumajanduskultuuri piirkonda sisse Püha Hieronymose Ordu mungad, kes kasvatasid seda neile kuuluval maal Rueda ja Acequia Mayor de La Ñora niisutuskanali lähedal.

Paprikaid, mida mungad aastast aastasse kasvatasid, hakati peagi nimetama kohalike nimedega. Täpsemalt on Murcia autonoomses piirkonnas magusatest punastest paprikatest rääkides traditsiooniliselt kasutatud nimetust „ñora“. See on tõenäoliselt tingitud asukohast, kus neid alguses kasvatama hakati, kuna Murcia omavalitsusüksuses oli sellise nimega maapiirkond – La Ñora.

Ameerikast toodud algseemned pärinevad veidi pikliku kujuga teravamaitseliselt looduslikult paprikalt. Kuigi teaduslikud tõendid puuduvad, on mõned autorid väitnud, et see algne vili on mõne aastaga omandanud ümarama kuju ja mahedama maitse just Huerta de Murcia piirkonna keskkonnatingimuste ja kasvatajate viljelusmeetodite mõjul.

Hiljem levis see põllumajanduskultuur kogu Segura jõe kaldal, eelkõige Molina del Segura lähedastes piirkondades. 2000. aastate alguses levis taim teistesse piirkondadesse, nagu Guadalentíni org, Huerta de Murcia, Fortuna jne, ning selle majanduslik tähtsus kasvas märkimisväärselt.

Murcia autonoomse piirkonna paprikatootmise alguseks võib pidada 19. sajandi keskpaika, kui ühele kohalikule naisele tuli mõte hõõruda paprikatele õli ja röstida neid ahjus. See tõi esile paprika läike ja võimaldas naisel paprikate eest turul head hinda küsida. Hiljem töötles ta sel viisil valmistatud paprikaid veelgi leidlikumalt: purustas neid kõigepealt uhmris ja proovis seejärel neid veskis jahvatada.

1992. aastal oli paprikapulbri tootmiseks kasvatatava paprika allsektor üks iseloomulikumaid põllumajandustegevusi Murcia autonoomses piirkonnas, mis on ajalooliselt peamine paprikakasvatuse ja paprikapulbri ekspordi piirkond Hispaanias.

Paprikapulbri tootmiseks kasvatatav paprika on kahtlemata Murcia autonoomse piirkonna traditsiooniline põllumajanduskultuur. See käsitöönduslik põllumajanduskultuur on Murcia puhul nii sümboolne, et sõnaga „pimentoneros“ kutsutakse sageli selle piirkonna elanikke, eelkõige kohalikku jalgpalliklubi Real Murcia. Raamatus „Historia del Real Murcia“ (Jalgpalliklubi Real Murcia ajalugu) selgitatakse, et klubi tunnusvärvid valiti järgmiselt: paprikapunane särk ja tumesinised (või mõnikord mustad) lühikesed püksid.

Paprikapulbrit hinnatakse kõrgelt tänu selle kahele kasutusalale – seda kasutatakse nii värv- kui ka maitseainena. Piirkondlikust kokakunstist leiab sadu retsepte, kus magus paprikapulber on tähtis koostisosa. Üks omapärasemaid on Totanast pärit pirukas torta de pimentón. 1929. aastal Sevillas toimunud Ibero-Ameerika messil esitles Murcia paprikaeksportijate ühendus põhjalikku kogu piirkondlikest Hispaania toiduretseptidest, mis sisaldavad koostisosana paprikapulbrit.

Sellel teemal on piirkonnas kirjutatud palju raamatuid ning käimas on mitmesugused uurimisprojektid.

b)   – Looduslikud tegurid.

Orograafia

Paprikapulbri tootmispiirkond asub Pürenee poolsaare kaguosas Murcia autonoomses piirkonnas, mille pindala on 11 320 km2). Peaaegu veerandi sellest piirkonnast moodustavad tasandikud, mille kõrgus on alla 200 m, 45 % moodustavad kõrgendikud vahemikus 200–600 m ja 32 % mägisemad alad vahemikus 600–2 000 m. Pinnareljeef on vahelduv ja kõige märkimisväärsem pinnavorm on Cordillera Bética kõrgmäestik piirkonna loodeosas.

Geoloogiliselt asub suurem osa piirkonnast Cordillera Bética mäestikus, mida valdavalt ümbritsevad madalikud neogeeni ja kvaternaari ladestu setetel ja kivimitel. Mäeahelikud kulgevad tavaliselt edelast kirdesse.

Mullastik

Piirkonnas on väga levinud postorogeensed kivimid, eelkõige mergel, savi, evaporiidid ja konglomeraadid.

Suurtel tasandikel ja valglates leidub kvaternaari setteid, mis mõnikord moodustavad maalilisi platoosid. Nendes piirkondades on üldiselt parim maa nii vihmast sõltuvate kui ka niisutatavate põllumajanduskultuuride kasvatamiseks.

Campo de Cartagena piirkonna ja Guadalentíni oru mullad, millel kasvatatakse paprikapulbri tootmiseks paprikaid, võib liigitada sooldunud muldadeks. Väiksema soolasisaldusega muldades on soolsus struktuurne ja välja kujunenud juba mulla moodustumisel. Muudel juhtudel võib see olla tingitud niisutamise tulemusena lisandunud kloriididest.

Kliima

Piirkonna kliimaks peetakse üldiselt lähistroopilist vahemerelist kliimat, millel on rannikulähedastes piirkondades merelised omadused. Võimalik keskmine koguaurumise tase on kõrge, ulatudes juulis ja augustis paljudes kohtades 180 mm-ni kuus. Koos väga väikese keskmise sademete hulgaga (alla 300 mm) ja kõrge keskmise temperatuuriga mõjutab see piirkonna ökoloogiat ja mullastiku omadusi. See on eriti oluline lahustuva soola sisalduse puhul, kuna kõnealune põllumajanduskultuur vajab pidevat niisutusveega varustamist.

Hüdrograafia

97 % autonoomsest piirkonnast asub Segura jõe valglas. Lisaks peamisele vooluveekogule, mis läbib piirkonda Cenajo veehoidlast Benielini, on piirkonnas mitu lisajõge, sealhulgas Moratalla, Argose, Quipari, Mula ja Guadalentíni jõgi parempoolsel kaldal, millest viimasel on suur valgla. Riimveega varustavad piirkonda ka paljud teised jõed, millest peamised on Moro, Judío, Tinajón, Salada, Agua Amarga jne.

Suurem osa selle põllumajanduskultuuri tootmispiirkonna niisutusveest pärineb Tagus-Segura veeülekandest ja olemasolevatest põhjaveekihtidest, mis annavad suure soolasisaldusega vett ja mida praegu kasutatakse liiga palju. Väga suurel osal niisutatavast maast ei ole veeressursse.

Looduslik taimestik ja põllumajanduskultuurid

Murcia autonoomse piirkonna majanduses mängib suurt osa põllumajandus- ja toidutootmissektor, mis sõltub suurel määral vee kättesaadavusest põllumajanduslikul otstarbel.

Veidi üle 50 % kogupindalast oli 1996. aastal põllumajanduskultuuride all. Ülejäänu koosneb peamiselt võsast ja karjamaadest (peaaegu 30 %), millele järgnevad metsad (peamiselt piiniasalud, umbes 15 %).

Niisutatavat maad on umbes 200 000 hektarit, kuid suur osa sellest sõltub vee kättesaadavusest. Peaaegu pool sellest maast on ette nähtud puu- ja köögiviljakasvatuseks, millele järgnevad luuviljad (virsiku- ja aprikoosipuud jne), tsitrusviljad (sidruni- ja apelsinipuud) ning vähemal määral oliivipuud, toestatud viinapuud, katmikkultuurid jne.

Vihmast sõltuvad põllumajanduskultuurid hõlmavad enam kui 400 000 ha maad. Suur osa sellest on aga unarusse jäetud. Enamiku sellest maast võtavad enda alla väikese tootmismahuga teraviljapõllud, eriti odrapõllud, mis on sageli seotud loomakasvatusega. Puittaimedest kasvatatakse siin mandli- ja viinapuid ning vähemal määral oliivipuid, jaanikaunapuid jne.

c)   – Kasvutingimused.

Paprika on sooja kliima põllumajanduskultuur, mis vajab lopsakaks kasvuks soojust. Optimaalseks arenguks ja tootmiseks peetakse vajalikuks päevast temperatuuri vahemikus 20–25 °C ja öist temperatuuri vahemikus 16–18 °C. Kui temperatuur tõuseb üle 32 oC, võivad õied varisema hakata, eriti kuivades tingimustes. Kõrge suhtelise õhuniiskuse korral talub taim temperatuuri üle 40 °C.

Taim vajab märkimisväärset õhuniiskust (suhteline õhuniiskus 50–70 %), eriti õitsemis- ja viljumisajal. Varajastes arenguetappides nõuab ja talub see suuremat suhtelist niiskust kui hilisemates etappides.

Paprika vajab kasvuperioodil ka palju valgust, eriti õitsemise, viljumise ja valmimise ajal. Seetõttu on valguse tase piirav tegur. Ebapiisava valguse tõttu muutuvad taimed kahvatuks ning sõlmevahed ja varred venivad pikaks, mis tähendab, et need on nõrgenenud ega talu viljade kaalu.

Paprikat paljundatakse seemnete abil, mis külvatakse detsembri keskel või jaanuari alguses. Arvestades, et sel aastaajal ei ole temperatuur idanemiseks ja noorte taimede arenguks sobilik, kasutatakse seemikute jaoks spetsiaalseid kasvulavasid – almajaras. Kasvulavadeks kasutatakse umbes 1,5 m laiuseid (sõltuvalt tasandatud maa pikkusest) ristkülikukujulisi peenraid, mis kaetakse plastkattega.

Uus muudetud tekst

a)   Looduslikud tegurid.

Orograafia

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate tootmispiirkond asub Pürenee poolsaare kaguosas ning hõlmab Murcia autonoomse piirkonna, Alicante, Almería ja Granada omavalitsusüksusi. Pinnareljeef on vahelduv. Maa, mis asub Murcia piirkonnas Alhama de Murcia, Benieli, Cartagena, Molina de Segura, Murcia, San Javieri, Santomera ja Torrepacheco haldusüksustes ning Alicantes Elche, Guardamar del Segura, Pilar de la Horadada ja Orihuela haldusüksustes, paikneb vähem kui 200 m kõrgusel. See ala moodustab alla poole geograafilisest piirkonnast.

Suurem osa maast on keskmisel või suurel kõrgusel. Suurematel kõrgustel (200–2 000 m) asuvad Murcia piirkonnas Caravaca, Fortuna, Librilla, Lorca, Mazarróni, Puerto Lumbrerase ja Totana, Granadas Orce ja Puebla de Don Fadrique ning Almerías Pulpí, Vélez Blanco ja Vélez Rubio.

See kõrguste erinevus määratletud piirkonnas määrab kasvuperioodid, mis võivad kliimast sõltuvalt varieeruda.

Geoloogiliselt asub geograafiline piirkond Cordillera Bética mäestikus, mida ümbritsevad madalikud neogeeni ja kvaternaari ladestu setetel ja kivimitel. Mäeahelikud kulgevad tavaliselt edelast kirdesse.

Mullastik

Väga levinud on postorogeensed kivimid, eelkõige mergel, savi, evaporiidid ja konglomeraadid.

Suurtel tasandikel ja valglates leidub kvaternaari setteid, mis mõnikord moodustavad maalilisi platoosid. Nendes piirkondades on üldiselt parim maa nii vihmast sõltuvate kui ka niisutatavate põllumajanduskultuuride kasvatamiseks.

Campo de Cartagena piirkonna ja Guadalentíni oru mullad, mida kasutatakse paprikakasvatuseks, võib liigitada sooldunud muldadeks.

Vega Baja del Segura ja Bajo Vinalopó piirkondade mullad on samuti sooldunud, st soolsusega üle 3 dS/m. Almería ja Granada omavalitsusüksustes on mulla soolsus varieeruv, Pulpís on registreeritud soolsus üle 7 dS/m.

Väiksema soolasisaldusega muldades on soolsus struktuurne ja välja kujunenud juba mulla moodustumisel. Muudel juhtudel võib see olla tingitud niisutamise tulemusena lisandunud kloriididest.

Kliima

Geograafiline piirkond asub Pürenee poolsaare kaguosas, kus kliima on mõõdukas, vahemerelise mõju ja teatavate kontinentaalsete omadustega. Kliima on poolkuiv: sademete hulk on umbes 200–500 mm ja võimalik keskmine koguaurumise tase on kõrge, ulatudes juulis ja augustis paljudes kohtades 180 mm-ni kuus.

Temperatuuri kogu aasta jooksul võib kujutada kellakujulise kõverana, mille madalaim punkt registreeritakse talvel. Temperatuur hakkab tõusma aprillis ja mais ning jõuab haripunkti juulis ja augustis.

Väga väike keskmine sademete hulk ja kõrge keskmine temperatuur mõjutavad piirkonna ökoloogiat ja mullastiku omadusi. See on eriti oluline lahustuva soola sisalduse puhul, kuna kõnealune põllumajanduskultuur vajab pidevat niisutusveega varustamist.

Hüdrograafia

Suurem osa geograafilisest piirkonnast asub Segura valglas. Muud olulised jõed on Vélez ja Chirivel, mis moodustavad osa Guadalentíni jõe ülemjooksust ja läbivad Los Vélezi piirkonda, ning Huescari jõgi, mis saab alguse orus Sagrast ida pool Puebla de Don Fadrique omavalitsusüksuses.

Suurem osa selle põllumajanduskultuuri tootmispiirkonna niisutusveest pärineb Tagus-Segura veeülekandest ja olemasolevatest põhjaveekihtidest, mis annavad suure soolasisaldusega vett ja mida praegu kasutatakse liiga palju. Väga suurel osal niisutatavast maast ei ole veeressursse.

Looduslik taimestik ja põllumajanduskultuurid

Kaitstud päritolunimetusega hõlmatud geograafilise piirkonna majanduses mängib suurt osa põllumajandus- ja toidutootmissektor, mis sõltub suurel määral vee kättesaadavusest põllumajanduslikul otstarbel.

Niisutatavat maad on enam kui 200 000 hektarit, kuid suur osa sellest sõltub vee kättesaadavusest. Peaaegu pool sellest maast on ette nähtud puu- ja köögiviljakasvatuseks, millele järgnevad luuviljad (virsiku- ja aprikoosipuud jne), tsitrusviljad (sidruni- ja apelsinipuud) ning vähemal määral oliivipuud, toestatud viinapuud, katmikkultuurid jne.

Vihmast sõltuvad põllumajanduskultuurid hõlmavad enam kui 400 000 ha maad. Suur osa sellest on aga unarusse jäetud. Enamiku sellest maast võtavad enda alla väikese tootmismahuga teraviljapõllud, eriti odrapõllud, mis on sageli seotud loomakasvatusega. Puittaimedest kasvatatakse siin mandli- ja viinapuid ning vähemal määral oliivipuid, jaanikaunapuid jne.

c)   – Kasvatustingimused.

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikad on soojalembesed põllumajanduskultuurid, mis vajavad lopsakaks kasvuks sooja ilma. Optimaalseks arenguks ja tootmiseks peetakse vajalikuks päevast temperatuuri vahemikus 20 °C–25 °C ja öist temperatuuri vahemikus 16–18 °C. Kui temperatuur tõuseb üle 32 °C, võivad õied varisema hakata, eriti kuivades tingimustes. Kõrge suhtelise õhuniiskuse korral talub taim temperatuuri üle 40 °C.

Taim vajab märkimisväärset õhuniiskust (suhteline õhuniiskus 50 %–70 %), eriti õitsemis- ja viljumisajal. Varajastes arenguetappides nõuab ja talub see suuremat suhtelist niiskust kui hilisemates etappides.

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikad vajavad kasvuperioodil ka palju valgust, eriti õitsemis-, viljumis- ja valmimisajal. Seetõttu on valguse tase piirav tegur. Ebapiisava valguse tõttu muutuvad taimed kahvatuks ning sõlmevahed ja varred venivad pikaks, mis tähendab, et need on nõrgenenud ega talu viljade kaalu.

Lisaks kasvutingimustele mõjutab kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate tootmist ka inimtegur, st tootjate oskusteave.

Seepärast põhineb kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate tootmisprotsess tootjate oskusteabel. Maatükkide valik, mulla külvamiseks ettevalmistamise süsteem, seemnevalik, istutamine ja saagikoristus mõjutavad otseselt lõpptoote omadusi. Seepärast on tootjad, kes tunnevad kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate vajadusi, saanud laiendada nende kasvatust naaberaladele, kus valitsevad samasugused looduslikud tingimused, eelkõige seoses temperatuuri, niiskuse ja valguse tasemega.

Paljundamisel kasutatakse seemneid, mis on selekteeritud eelmise saagikoristuse parimate taimede (tavaliselt esimese korje ajal) päikesekuivatatud viljadelt ning mida säilitatakse pimedas ja jahedas. Seemneid hoitakse traditsiooniliselt savipurkides või metallkarpides, et tagada minimaalne valgus ja jahe temperatuur kuni külviajani.

Pärast seemnete selekteerimist on aeg neid külvata. Külvi ajal lisatakse tublisti väetist või sõnnikut ning seemneid kaitstakse külma eest. Külvatud seemneid kontrollitakse detsembri keskel või jaanuari alguses. Arvestades, et sel aastaajal ei ole temperatuurid idanemiseks ja noorte taimede arenguks sobilikud, kaevasid tootjad varem seemikute jaoks spetsiaalsed kasvulavad – almajaras. Külma eest kaitseks kaeti need roo või haoga ja õhukese mullakihiga, mille peale pandi kruusa, et vältida pinna kõvenemist koorikuks. Almajaras’ed on umbes 1,5 m laiused ja maatüki tasasusest sõltuva pikkusega ristkülikukujulised peenrad. Seemned külvatakse peenra keskele nagu joont mööda. Tänapäeval kasutatakse taimede külma eest kaitsmiseks plastkatteid (planteles), mis täidavad samasugust kasvulava funktsiooni nagu almajaras’ed. Teise võimalusena külvatakse seemned kärjekujuliselt hea substraadiga külvialustele, kuna nii saab kindel olla, et vastutavad töötajad hoiavad (põllumajandustootjate valitud või sertifitseeritud) seemneid optimaalsetes kontrollitud temperatuuritingimustes.

Istutamist ei alustata kunagi enne 15. aprilli. Külma vältimiseks peetakse traditsiooniliselt parimaks kuupäevaks 25. aprilli, markusepäeva. Taimed istutatakse vagudesse või plastalusele; seemikud paigutatakse kolmnurgakujuliselt, jättes nende vahele vaksa jagu ruumi. Seejärel niisutatakse kogu peenart või üksikuid taimi, et kasutada vett ja väetisi säästlikumalt.

Et saada kaitstud päritolunimetuse määratlusele vastavate organoleptiliste omadustega paprikaid, on väga oluline saagikoristuse õige ajastus. Paprikaid korjatakse käsitsi ja korjatakse ainult täiesti küpseid vilju. Õige aja määravad paprikakasvatajad, lähtudes oma põhjalikest teadmistest taime kohta. Nad oskavad eristada, millised viljad on taimel saavutanud optimaalse küpsuse, mida iseloomustab maksimaalne värvierksus, kõrgeim looduslik pigmendisisaldus ja minimaalne veesisaldus.

Pärast paprikate korjamist laotatakse need vitstest punutud mattidele või mäenõlvale, olenevalt partii suurusest, kuni need on päikesekuumuse abil veetustatud. See traditsiooniline kuivatusmeetod on aastate jooksul säilinud, kuigi kasutusele on võetud ka kuivatid.

Põhjendus

Seost käsitlevas osas on muudetud geograafilist piirkonda käsitlevat teavet, kuid muudetud ei ole iseloomulike omaduste ega selle kirjeldust, kuidas need omadused aitavad parandada toote eristamist. Samuti on muudetud viiteid piirkonnale ja tootmismahule, kuna need piirdusid varem Murcia autonoomse piirkonnaga.

Esialgne taotlus piirdus Murcia autonoomse piirkonnaga, sest paprikakasvatuse ala oli seal suurem kui mujal ning seal asusid ka peamised kuivatid ja paprikaveskid. Paprikakasvatus sõltub vee kättesaadavusest ja on seega aastast aastasse erinev. Paprikapulbri tootmiseks algselt Murcia, Almería, Granada ja Alicante provintside kõnealustes osades kasvatatud paprikatel olid geograafilise piirkonnaga seotud sarnased omadused. Suuremat osa neist ka jahvatati ja kuivatati Murcias. Kuna paprikakuivatid ja -veskid asusid ajalooliselt Murcias, on jahvatamisel saadud paprikapulbrit peetud nimetuse „Pimentón de Murcia“ alla kuuluvaks. Kaitstud päritolunimetuse taotlemise ajal taotleti kaitset just sellele nimetusele ja seega piirdus geograafiline piirkond selle piirkonnaga. Alad, kus paprikat on kasvatatud ja mis nüüd hõlmavad veelgi suuremat territooriumi, jäeti kaitstud päritolunimetusest välja, kuigi seal kasvatatud paprikal olid samad tooteomadused ja neid oli varem müüdud sama nimetuse all.

Tootmispiirkonnad ulatusid Alicante aladelt Almería ja Granada aladele, hõlmates kogu Murcia provintsi, mis asub selle territooriumi keskel. Paprikakasvatus viidi sellel alal erinevatele maatükkidele, sõltuvalt aasta kliimatingimustest ja sellistest teguritest nagu seenhaiguste levik, vee parem kättesaadavus teatavatest põhjaveekihtidest või põllumajanduskultuuri kasumlikkus põllumajandustootjate jaoks. Seega kasutati paprikakasvatuseks igal aastal erinevaid maatükke ja paprikapulbri tootmiseks paprika kasvatamine varieerus sõltuvalt turukõikumistest.

Sellised kõikumised on juba paljude aastate jooksul viinud haritavate maa-alade kadumiseni; nüüd neid alasid taastatakse, kuna tootjad on rohkem huvitatud oma territooriumi parandamisest, et konkureerida importtoodetega, mille kvaliteet ei ole üldse võrreldav nende algse tootega.

Seose olulise osana on lisatud kirjeldus, mis kinnitab inimeste oskusteavet ja selle mõju toote eripärale.

Seost käsitlevast osast on välja jäetud ajaloolised kirjeldused ning viited raamatutele ja bibliograafilistele allikatele.

Koonddokument

Muudatus on tehtud punktis 5. Seos geograafilise piirkonnaga.

B, C ja F osas peetakse muudatust oluliseks, sest see on seotud toote põhiomadustega, muudab seost ja mõjutab geograafilist piirkonda.

4.   G osa. Kontrolliorgan

Praegune sõnastus

G)   KONTROLLIORGAN

Ajutiselt teostab kontrolli ja sertifitseerimist pädev asutus, milleks on piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi põllumajanduse struktuuri ja majandusharude peadirektoraat, kuni luuakse tootmis- ja töötlemissektori esindajatest koosnev reguleeriv asutus, mis vastab standardi EN 45011 nõuetele.

Uus muudetud tekst

G)   KONTROLLIORGAN

Pädev asutus – piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi põllumajanduse struktuuri ja majandusharude peadirektoraat – delegeerib kontrolli ja sertifitseerimise kaitstud päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ reguleerivale asutusele, mille moodustavad tootmis- ja töötlemissektori esindajad ning mis on akrediteeritud standardi ISO/IEC 17065 kohaselt.

Põhjendus

Kontrolli teostava asutuse määratlust on muudetud. Pädev asutus on delegeerinud sertifitseerimisülesande kaitstud päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ reguleerivale asutusele. Lisaks on ajakohastatud 2012. aasta septembris heaks kiidetud kohaldatavat standardit ISO/IEC 17065 „Nõuded asutustele, kes sertifitseerivad tooteid, protsesse ja teenuseid“, mistõttu on tühistatud kõnealusel ajal kehtinud standard UNE-EN 45011:1998. Selleks et organisatsioonid, kes olid juba seotud eelmise standardi nõuetega, saaksid uute nõuetega kohaneda, kehtestati kolmeaastane üleminekuperiood alates heakskiitmise kuupäevast. See periood on nüüdseks lõppenud.

Spetsifikaadi muudatuse taotlemisel on kaitstud päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ reguleeriv asutus saanud standardi UNE-EN ISO/IEC 17065 kohase akrediteeringu.

5.   I osa. Ühenduse ja/või siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuded

Praegune sõnastus

I)   ÜHENDUSE JA/VÕI SISERIIKLIKES ÕIGUSAKTIDES SÄTESTATUD NÕUDED

| — | Seadus nr 25/1970 „Viinamarjakasvatuse-, veini- ja alkoholiseadus“, kui kontrolliorganina tegutsemiseks luuakse reguleeriv asutus. |
| --- | --- |

—

Seadus nr 25/1970 „Viinamarjakasvatuse-, veini- ja alkoholiseadus“, kui kontrolliorganina tegutsemiseks luuakse reguleeriv asutus.

| — | 26. septembri 1984. aasta kuninglik dekreet 2242/1984, millega kehtestatakse pestitsiidide tootmise, turustamise ja kasutamise tehnilised ja tervishoiueeskirjad. (Riigi ametlik väljaanne (B.O.E.), nr 306, 22. detsember 1984). |
| --- | --- |

—

26. septembri 1984. aasta kuninglik dekreet 2242/1984, millega kehtestatakse pestitsiidide tootmise, turustamise ja kasutamise tehnilised ja tervishoiueeskirjad. (Riigi ametlik väljaanne (B.O.E.), nr 306, 22. detsember 1984).

Uus muudetud tekst

I)   ÜHENDUSE JA/VÕI SISERIIKLIKES ÕIGUSAKTIDES SÄTESTATUD NÕUDED

| — | 26. septembri 1984. aasta kuninglik dekreet 2242/1984, millega kehtestatakse pestitsiidide tootmise, turustamise ja kasutamise tehnilised ja tervishoiueeskirjad. (Riigi ametlik väljaanne (B.O.E.), nr 306, 22. detsember 1984). |
| --- | --- |

—

26. septembri 1984. aasta kuninglik dekreet 2242/1984, millega kehtestatakse pestitsiidide tootmise, turustamise ja kasutamise tehnilised ja tervishoiueeskirjad. (Riigi ametlik väljaanne (B.O.E.), nr 306, 22. detsember 1984).

| — | Piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi 20. aprilli 2001. aasta määrus, millega luuakse päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ reguleeriv asutus. |
| --- | --- |

—

Piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi 20. aprilli 2001. aasta määrus, millega luuakse päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ reguleeriv asutus.

| — | Piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi 17. detsembri 2001. aasta määrus, millega kiidetakse heaks päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ ja selle reguleeriva asutuse eeskirjad. |
| --- | --- |

—

Piirkondliku põllumajandus-, vee- ja keskkonnaministeeriumi 17. detsembri 2001. aasta määrus, millega kiidetakse heaks päritolunimetuse „Pimentón de Murcia“ ja selle reguleeriva asutuse eeskirjad.

| — | 3. oktoobri 2011. aasta kuninglik dekreet nr 1335/2011, milles sätestatakse menetlus registreerimistaotluste kandmiseks kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse ning selliste taotluste vaidlustamiseks. |
| --- | --- |

—

3. oktoobri 2011. aasta kuninglik dekreet nr 1335/2011, milles sätestatakse menetlus registreerimistaotluste kandmiseks kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse ning selliste taotluste vaidlustamiseks.

Põhjendus

Lõiget muudetakse, et viia kohaldatavad eeskirjad kehtivate õigusaktidega kooskõlla.

G ja I osas esitatud muudatused ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

„PIMENTÓN DE MURCIA“

ELi nr: PDO-ES-0113-AM02 – 2.2.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   [Kpn või Kgt] nimetus(ed)

„Pimentón de Murcia“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode, mis saadakse liigi Capsicum annuum L., sordi „Bola“ täiesti punaste paprikate jahvatamisel. Kasutatavad paprikad peavad olema korjatud, küpsed, terved, puhtad, kuivad ja täielikult vabad kahjuritest või haigustest ning neid tuleb kasvatada piiritletud tootmispiirkonnas.

Organoleptilised omadused:

Pimentón on täiesti magus, iseloomuliku tugeva lõhnaga, hästi värviandev, suure rasvasisalduse ja iseloomuliku maitsega. Värvuselt on see kirkalt punane. Toode on väga stabiilse värvuse ja lõhnaga.

Füüsikalis-keemilised omadused:

Osakeste suurus: paprikapulbri pimentón jahvatusaste peab olema selline, et see mahub läbi sõelast või võrgust nr 16 ASTM skaala järgi (vastab võrgusilma suurusele 1,19 mm).

| — | Metallijäägid: Maksimaalne arseenisisaldus 1 ppm ja maksimaalne pliisisaldus 4 ppm. |
| --- | --- |

—

Metallijäägid: Maksimaalne arseenisisaldus 1 ppm ja maksimaalne pliisisaldus 4 ppm.

| — | Toiduained või toiduaine koostisosad: toiduks kasutatavate taimeõlide lisamine mahus kuni 8 % kuivaine massist. |
| --- | --- |

—

Toiduained või toiduaine koostisosad: toiduks kasutatavate taimeõlide lisamine mahus kuni 8 % kuivaine massist.

| — | Võõrkehad: keelatud on lisada seemneid muudest paprikasortidest, mida kasutatakse konservpaprikate tootmiseks, platsentasid, tupplehti ja varsi suuremas osakaalus kui vilju, kunstlikke värvaineid ja muid aineid, mis mõjutavad omadusi määratlevaid parameetreid. |
| --- | --- |

—

Võõrkehad: keelatud on lisada seemneid muudest paprikasortidest, mida kasutatakse konservpaprikate tootmiseks, platsentasid, tupplehti ja varsi suuremas osakaalus kui vilju, kunstlikke värvaineid ja muid aineid, mis mõjutavad omadusi määratlevaid parameetreid.

Paprika analüütilised omadused kaubanduslikus kategoorias „Extra“:

| — | Värvus (jahvatamise ajal) – minimaalsed ASTA ühikud: ≥ 120 |
| --- | --- |

—

Värvus (jahvatamise ajal) – minimaalsed ASTA ühikud: ≥ 120

| — | Maksimaalne niiskus (protsentides): ≤ 14 % |
| --- | --- |

—

Maksimaalne niiskus (protsentides): ≤ 14 %

| — | Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides): ≤ 20 % |
| --- | --- |

—

Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides): ≤ 20 %

| — | Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides)






  — | kokku: ≤ 9,4 % |
| --- | --- | --- |

—

Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides)

—

kokku: ≤ 9,4 %

| — | lahustumatu: ≤ 0,7 % |
| --- | --- |

—

lahustumatu: ≤ 0,7 %

| — | Toorkiusisaldus kuivaines (protsentides): 27 % |
| --- | --- |

—

Toorkiusisaldus kuivaines (protsentides): 27 %

| — | Maksimaalne kapsaitsiinisisaldus (protsentides): ≤ 0,003 % |
| --- | --- |

—

Maksimaalne kapsaitsiinisisaldus (protsentides): ≤ 0,003 %

Paprika analüütilised omadused kaubanduslikus kategoorias „Primera“ (I klass):

| — | Värvus (jahvatamise ajal) – minimaalsed ASTA ühikud: ≥ 90 |
| --- | --- |

—

Värvus (jahvatamise ajal) – minimaalsed ASTA ühikud: ≥ 90

| — | Maksimaalne niiskus (protsentides): ≤ 14 % |
| --- | --- |

—

Maksimaalne niiskus (protsentides): ≤ 14 %

| — | Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides): ≤ 23 % |
| --- | --- |

—

Maksimaalne eetriekstrakti sisaldus kuivaines (protsentides): ≤ 23 %

| — | Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides)






  — | kokku: ≤ 9,9 % |
| --- | --- | --- |

—

Maksimaalne tuhasisaldus kuivaines (protsentides)

—

kokku: ≤ 9,9 %

| — | lahustumatu: ≤ 1 % |
| --- | --- |

—

lahustumatu: ≤ 1 %

| — | Toorkiusisaldus kuivaines (protsentides): 28 % |
| --- | --- |

—

Toorkiusisaldus kuivaines (protsentides): 28 %

| — | Maksimaalne kapsaitsiinisisaldus (protsentides): ≤ 0,003 % |
| --- | --- |

—

Maksimaalne kapsaitsiinisisaldus (protsentides): ≤ 0,003 %

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Nii kaubanduslikku kategooriasse „Extra“ kui ka „Primera“ (I klass) kuuluvad tooted peavad olema valmistatud liigi Capsicum annuum L. sortide „Bola“ või „Americano“ täiesti punastest paprikatest, mis on kasvatatud tootmispiirkonnas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tooraine tootmine ja kaitstud toote tootmine.

Tooraine tootmise või kasvatamise etapid hõlmavad kasvulava, maa ettevalmistamist, väetamist, istutamist, ümberistutamist, niisutamist ja väetamist.

Töötlemisetapid hõlmavad saagikoristust, paprikate kuivatamist ja kuivatatud kestade jahvatamist.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Jahvatamine ja pakendamine peab toimuma kiiresti ja lähedal, et säilitada toote eriomadused ja vältida niiskustaseme võimalikku muutumist, mis mõjutaks toote edasist säilitamist.

Seepärast on leitud, et kaitstud päritolunimetusega toode „Pimentón de Murcia“ tuleb pakendada määratletud piirkonnas järgmise sammuna pärast jahvatamist, et säilitada selle kvaliteet ja eriomadused ning tagada toote jälgitavus ja kontroll.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud ja tarbimiseks ettenähtud toodete pakendid peavad olema märgistatud nummerdatud märgise või lisamärgisega, mille reguleeriv asutus peab kohaldatavate eeskirjade kohaselt eelnevalt esitama.

Lisaks kohaldatavates õigusaktides sätestatud teabele ja nõuetele peavad kaitstud paprika etiketil olema nähtaval kohal sõnad „Denominación de Origen „Pimentón de Murcia““, kaubanduslik kategooria „Extra“ või „Primera“ (I klass) ning kasutatud kuivatusprotsessi liik, kas „Secado al sol“ (päikesekuivatatud) või „Secado en secadero“ (kuivatis kuivatatud).

Varteta paprikate tähistamiseks võib omal äranägemisel kasutada sõnu „Pimientos desrabados“, „Pimientos sin rabo“ või „Pimientos sin pedúnculo“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond hõlmab Murcia, Almería, Granada ja Alicante provintsi järgmisi omavalitsusüksusi:

| — | Murcia provints: Alhama de Murcia, Beniel, Caravaca, Cartagena, Fortuna, Fuente Álamo, Librilla, Lorca, Mazarrón, Molina de Segura, Murcia, Puerto Lumbreras, San Javier, Santomera, Torre Pacheco ja Totana. |
| --- | --- |

—

Murcia provints: Alhama de Murcia, Beniel, Caravaca, Cartagena, Fortuna, Fuente Álamo, Librilla, Lorca, Mazarrón, Molina de Segura, Murcia, Puerto Lumbreras, San Javier, Santomera, Torre Pacheco ja Totana.

| — | Almería provints: Pulpí, Velez Blanco ja Velez Rubio. |
| --- | --- |

—

Almería provints: Pulpí, Velez Blanco ja Velez Rubio.

| — | Granada provints: Orce Puebla de Don Fadrique. |
| --- | --- |

—

Granada provints: Orce Puebla de Don Fadrique.

| — | Alicante provints: Elche, Guardamar del Segura, Orihuela, Pilar de la Horadada ja Torrevieja. |
| --- | --- |

—

Alicante provints: Elche, Guardamar del Segura, Orihuela, Pilar de la Horadada ja Torrevieja.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote eripära

Toote eripära, mis tõstab „Pimentón de Murcia“ teiste paprikate seas esile, sõltub selle organoleptilistest ja füüsikalis-keemilistest omadustest, nagu on määratletud punktis 3.2.

Põhjuslik seos tootespetsifikaadis kirjeldatud toote kvaliteedi ja omaduste vahel:

See seos peegeldub järgmistes looduslikes ja inimtegurites.

Looduslikud tegurid

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate tootmispiirkond asub Pürenee poolsaare kaguosas ning hõlmab Murcia autonoomse piirkonna, Alicante, Almería ja Granada omavalitsusüksusi. Pinnareljeef on vahelduv. Maa, mis asub Murcia piirkonnas Alhama de Murcia, Benieli, Cartagena, Molina de Segura, Murcia, San Javieri, Santomera ja Torrepacheco haldusüksustes ning Alicantes Elche, Guardamar del Segura, Pilar de la Horadada ja Orihuela haldusüksustes, paikneb vähem kui 200 m kõrgusel. See ala moodustab alla poole geograafilisest piirkonnast.

Suurem osa maast on keskmisel või suurel kõrgusel. Suurematel kõrgustel (200–2 000 m) asuvad Murcia piirkonnas Caravaca, Fortuna, Librilla, Lorca, Mazarróni, Puerto Lumbrerase ja Totana, Granadas Orce ja Puebla de Don Fadrique ning Almerías Pulpí, Vélez Blanco ja Vélez Rubio.

See kõrguste erinevus määratletud piirkonnas määrab kasvuperioodid, mis võivad kliimast sõltuvalt varieeruda.

Asjaomases geograafilises piirkonnas on väga levinud postorogeensed kivimid, eelkõige mergel, savi, evaporiidid ja konglomeraadid.

Suurtel tasandikel ja valglates leidub kvaternaari setteid, mis mõnikord moodustavad maalilisi platoosid. Nendes piirkondades on üldiselt parim maa nii vihmast sõltuvate kui ka niisutatavate põllumajanduskultuuride kasvatamiseks.

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate kasvatamiseks kasutatavad mullad võib liigitada sooldunud muldadeks. Väiksema soolasisaldusega muldades on soolsus struktuurne ja välja kujunenud juba mulla moodustumisel. Muudel juhtudel võib see olla tingitud niisutamise tulemusena lisandunud kloriididest.

Üldiselt valitseb piirkonnas mõõdukas kliima, kus segunevad vahemereline mõju ja mõned kontinentaalsed omadused. Kliima on poolkuiv: sademete hulk on umbes 200–500 mm ja võimalik keskmine koguaurumise tase on kõrge, ulatudes juulis ja augustis paljudes kohtades 180 mm-ni kuus.

Kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikad on soojalembesed põllumajanduskultuurid, mis vajavad lopsakaks kasvuks sooja ilma. Optimaalseks arenguks ja tootmiseks peetakse vajalikuks päevast temperatuuri vahemikus 20 °C–25 °C ja öist temperatuuri vahemikus 16–18 °C. Kui temperatuur tõuseb üle 32 °C, võivad õied varisema hakata, eriti kuivades tingimustes. Kõrge suhtelise õhuniiskuse korral talub taim temperatuuri üle 40 °C.

Taim vajab märkimisväärset õhuniiskust (suhteline õhuniiskus 50 %–70 %), eriti õitsemis- ja viljumisajal. Varajastes arenguetappides nõuab ja talub see suuremat suhtelist niiskust kui hilisemates etappides.

Paprika vajab kasvuperioodil ka palju valgust, eriti õitsemise, viljumise ja valmimise ajal. Seetõttu on valguse tase piirav tegur. Ebapiisava valguse tõttu muutuvad taimed kahvatuks ning sõlmevahed ja varred venivad pikaks, mis tähendab, et need on nõrgenenud ega talu viljade kaalu.

Tingimused on määratletud geograafilises piirkonnas aasta eri aegadel sarnased, mistõttu võib külvi- ja saagikoristushooaega teatavates kohtades pikendada.

Inimtegurid

Lisaks kasvutingimustele mõjutab kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate tootmist ka inimtegur, st tootjate oskusteave.

Seepärast põhineb kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate tootmisprotsess tootjate oskusteabel. Maatükkide valik, mulla külvamiseks ettevalmistamise süsteem, seemnevalik, istutamine ja saagikoristus mõjutavad otseselt lõpptoote omadusi. Seepärast on tootjad, kes tunnevad kaitstud päritolunimetusega „Pimentón de Murcia“ hõlmatud paprikate vajadusi, saanud laiendada nende kasvatust aladele, kus valitsevad samasugused looduslikud tingimused, eelkõige seoses temperatuuri, niiskuse ja valguse tasemega.

Paljundamisel kasutatakse seemneid, mis on selekteeritud eelmise saagikoristuse parimate taimede (tavaliselt esimese korje ajal) päikesekuivatatud viljadelt ning mida säilitatakse pimedas ja jahedas. Seemneid hoitakse traditsiooniliselt savipurkides või metallkarpides, et tagada minimaalne valgus ja jahe temperatuur kuni külviajani.

Pärast seemnete selekteerimist on aeg neid külvata. Külvi ajal lisatakse tublisti väetist või sõnnikut ning seemneid kaitstakse külma eest. Külvatud seemneid kontrollitakse detsembri keskel või jaanuari alguses. Arvestades, et sel aastaajal ei ole temperatuurid idanemiseks ja noorte taimede arenguks sobilikud, kaevasid tootjad varem seemikute jaoks spetsiaalsed kasvulavad – almajaras. Külma eest kaitseks kaeti need roo või haoga ja õhukese mullakihiga, mille peale pandi kruusa, et vältida pinna kõvenemist koorikuks. Almajaras’ed on umbes 1,5 m laiused ja maatüki tasasusest sõltuva pikkusega ristkülikukujulised peenrad. Seemned külvatakse peenra keskele nagu joont mööda. Tänapäeval kasutatakse taimede külma eest kaitsmiseks plastkatteid (planteles), mis täidavad sama kasvulava funktsiooni mis almajaras’ed. Teise võimalusena külvatakse seemned kärjekujuliselt hea substraadiga külvialustele, kuna nii saab kindel olla, et vastutavad töötajad hoiavad (põllumajandustootjate valitud või sertifitseeritud) seemneid optimaalsetes kontrollitud temperatuuritingimustes.

Toodet „Pimentón de Murcia“ hinnatakse nii värv- kui ka maitseainena ning need omadused sõltuvad sordist ja asjaolust, et paprikaid kasvatatakse sooldunud mullas eespool kirjeldatud tingimustel. Etapiviisiline käsitsi saagikoristus on samuti äärmiselt oluline ja mõjutab otseselt lõpptoodet, sest see võimaldab paprikaid korjata siis, kui need on küpsed, st kui värvus on maksimaalselt ergas ja veesisaldus minimaalne.

Istutamist ei alustata kunagi enne 15. aprilli. Külma vältimiseks peetakse traditsiooniliselt parimaks kuupäevaks 25. aprilli, markusepäeva. Taimed istutatakse vagudesse või plastalusele; seemikud paigutatakse kolmnurgakujuliselt, jättes nende vahele vaksa jagu ruumi. Seejärel niisutatakse kogu peenart või üksikuid taimi, et kasutada vett ja väetisi säästlikumalt.

Saagikoristuse ajastus on kaitstud päritolunimetusega toote organoleptiliste omadustega paprikate saamiseks väga oluline. Paprikaid korjatakse käsitsi ja korjatakse ainult täiesti küpseid vilju. Õige aja määravad paprikakasvatajad, lähtudes oma põhjalikest teadmistest taime kohta. Nad oskavad eristada, millised viljad on taimel saavutanud optimaalse küpsuse, mida iseloomustab maksimaalne värvierksus, kõrgeim looduslik pigmendisisaldus ja minimaalne veesisaldus.

Pärast paprikate korjamist laotatakse need vitstest punutud mattidele või mäenõlvale, olenevalt partii suurusest, kuni need on päikesekuumuse abil veetustatud. See traditsiooniline kuivatusmeetod on aastate jooksul säilinud, kuigi kasutusele on võetud ka kuivatid.

Paprika kuivatamine ja sellele järgnev jahvatamine on olulised protsessid värske paprika omaduste säilitamiseks lõpptootes, paprikapulbris „Pimentón de Murcia“. Nii traditsiooniline kuivatusmeetod (mille puhul paprikaid kuivatatakse otsese päikesevalguse käes) kui ka meetod, mis hõlmab kuuma õhku ning kontrollitud aega ja temperatuuri, võimaldavad saada paprikakesti niiskusesisaldusega kuni 14 %. Veetustamist jätkatakse kuni jahvatamisetapini: kesti hoitakse kuivas ruumis, nii et veskis purustamine võimaldab välja tuua kõik õlid, mis annavad kaitstud päritolunimetusega tootele selle iseloomulikud omadused.

See tootmis- ja töötlemissüsteem on püsinud muutumatuna alates esimeste seemnete toomisest Ameerikast 16. sajandil. See kasvatusmeetod levib kogu Vahemere piirkonnas vastavalt kliimatingimustele ja seda tehakse nii, et sooldunud muldasid saab maksimaalselt ära kasutada. Esialgne tootmine Segura jõe orus laienes naaberpiirkondadesse, nagu Campo de Cartagena, Campo de Elche ja Guadalentíni org, kusjuures viimane on suurim tootmispiirkond.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP_Pimenton_Murcia_modif_mayor.aspx

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(*1)  Jahvatamise ajal.

(*2)  Jahvatamise ajal.

---